Jutud "räigest EKRE retoorikast" varjutavad peavoolupoliitika hirmu reaalsuse ees - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Juhtkiri » Jutud “räigest EKRE retoorikast” varjutavad peavoolupoliitika hirmu reaalsuse ees\nJutud “räigest EKRE retoorikast” varjutavad peavoolupoliitika hirmu reaalsuse ees\nViimasel ajal räägivad paljud poliitikud nii opositsioonist kui ka koalitsioonist vajadusest, et EKRE muutuks “kultuurseks” erakonnaks ehk siis lõpetaks peavoolupoliitikale vastandumise – täpsemalt oodatakse EKRE “soinistumist”.\nPolitoloog Tõnis Leht kirjutab ERR-i kodulehel: “EKRE-l tuleks oma stiili muuta, rohkem liikuda tsentrisse, võita uusi valijaid, kes on vähem radikaalsed, vähem vastuvõtlikud populistlikele seisukohtadele. See eeldaks EKRE näo ja stiili muutust, milleks ilmselgelt praegu nende juhtkond ei ole valmis. See oleks muidugi kahe teraga mõõk. Siis võib hakata tuumikvalijatest teisest servast toetajaid ära kukkuma, kui senine stiil muutub pehmemaks.”\nTegu on selge üleskutsega muutuda peavooluparteiks, hakata rääkima poliitkorrektselt, leppida stagneerumisega riigis, hoiduda muutustest – nii nagu on teinud kõik “mitteräiged” erakonnad, kellest Vabaerakond just sellise poliitikaga kõrbes – ja siis hääbuks ka EKRE.\nAsi ei ole ju üldsegi EKRE retoorikas, kuigi ka see on poliitkorrektsuse üle võtnud Eesti peavoolupoliitikutele vastuvõetamatu. Kui Lennart Meri oli välisminister, siis ütles ta rahvusvahelistel kohtumistel otsesõnu välja, et Venemaa on NSV Liidu järglasena okupant ja agressor – selle peale olid poliitkorrektsed Lääne liidrid šokeeritud (“Kuidas ta võis küll nii öelda!”), aga meie tundsime oma välisministri otsekohesuse pärast uhkust. Tänasel päeval vabandaks Kaljulaid ja teised tipptegelased kohe Lennart Meri sõnakasutuse pärast – me ei ole enam meie ise, vaid teistega koos hall mass.\nTegelik põhjus, miks EKRE-t vihatakse, on see, et Helmed ütlevad maameheliku otsekohesusega välja tõe.\nIlmselt poleks Mart Helme pidanud tõesti “poemüüjat” mängu tooma, kuid see ei muudaks tegelikku sõnumit: Sanna Marini juhitav sotsiaaldemokraatide valitsus koos marurohelistega kalduvad liiga vasakule, nende radikaalne kliimapoliitika nõrgendab Soome majandust, immigratsioonilembus muudab Soome ühiskonna rahvusriigist multikultuurseks, ja samas ebaturvaliseks, liigne sotsialisminostalgia ja Vene-sõprus aga võivad omariiklusele hukatuslikuks saada. Just seda sõnumit ei taheta kuulda, sest ka Eesti kaldub liberaalide juhtimisel alati teele, mis viib rahvusriiklusest eemale.\nSamamoodi võinuks Mart Helme oma sõnade asemel kasutada Politico reporteri Judith Mischke väljendit: “Hävituslennukid ja helikopterid, mis ei lenda. Laevad ja alleveelaevad, mis ei sõida. Tõsine puudus kõigest alates laskemoonast kuni aluspesuni.”Hädasõnum oli tegelikult ju see, et Saksamaa on enda kaitsevõime liiga madalale lasknud – Eestis aga tehti probleemiks see, et Mart Helme Saksamaa nõrkusest ja sellest tulenevast NATO kaitselüngast üldse rääkis.\nSeega soovivad Eesti peavoolupoliitikud “EKRE räiguse” kadumise sildi all tegelikult seda, et rahvuskonservatiivid ei räägiks NATO kitsaskohtadest, vaid hõiskaks meie sajaprotsendilisest kaitstusest, ning et me räägiks ainult Soomega ühte jalga astumisest ega meenutaks, et nende migratsioonipoliitika tõttu pussitas asüülitaotleja Turus lapsevankrit lükanud naist, mida poleks juhtunud, kui Maroko päritolu Abderrahman Bouananet`d poleks üldse riiki lubatud.\nEKRE muutuks “parketikõlblikuks” kohe, kui ta peaks rahapesu läbi Eesti ainult juhuste halvaks kokkusattumuseks, räägiks sellest võimalikult vähe ja karjuks samas hästi palju Eestis kui edukast digiriigist, keda kõik imetlevad; kui rahvuskonservatiivid tunnustaks ametkondi ustavuse eest Eesti riigile ega puudutaks seda, kuivõrd palju on Eestis bürokraatiat ja kui truumalamlikult võetakse üle eurodirektiive; kui erakond muutuks peenhäälestajaks ega räägiks mingitest muutustest majanduses ega justiitssüsteemis.\nEKRE saaks kohe “omaks”, kui Helmed osaleks naistemarsil nagu sotsid ja saadaks tervituse homoparaadile, nõudes samasoolistele mehe-naise-abieluga võrdseid õigusi; kui nad jutustaks vajadusest aidata “õnnetuid” pagulasi ja teataks soovist võtta vastu Vahemere ületajaid; kui nad ei teeks mingit probleemi Brüsseli föderalistlikust kursist, vaid kiidaks iga EL-i algatuse heaks.\nAga EKRE tahab hoida eestlaste rahvusriiki ja suveräänsust; ta ei taha Eestit Kolmanda maailma prügikastiks ja migrantide turvahälliks muuta, vaid kavatseb migratsiooni võimalikult tugevalt piirata; ta ei laula “halleluujat” geidele ega soovi lastega heteroabielu minevikuigandiks muuta – EKRE tahab hoida kõike, mis hoidmist väärt on.\nKuid sellega erineb ta neist erakondadest, kes ei taha ka võimul olles peremehed olla ja kellele piisab ka Brüsseli sulase staatusest; kes tahavad EL-is lihtsalt mugavalt ära elada ega soovi oma huvide eest võitlemisega häid suhteid suurte ja võimsatega ära rikkuda; kes ei taha kuulda tõtt probleemidest EL-is ja NATO-s, vaid eelistavad pea liiva alla peita.\nSeega soovivad peavooluerakonnad, et “kultuurne ja euroopalik” EKRE muutuks nende sarnaseks, kaotaks oma näo, räägiks ainult kombekalt ega võitleks enam selle eest, et ühiskond muutuks taas ausaks, otsekoheseks ja heaperemehelikuks. Seepärast karjuvadki nad kooris: “Soinistu, EKRE, no soinistu kord ometi, muutu meie sarnaseks, siis võtame sind parketikõlblikuna ja jagame üheskoos toiduahelat!”\nEKRE teha on, kas erakond muutub teistele “omaks” ja jätkab valitsuses olles sama kurssi, mida varasemad valitsused on 28 aastat ajanud ja mis on tänaseks loonud lõhestunud Eesti – või julgeb ta olla edasi tema ise, kuigi see tähendab jätkuvalt mugandujatele vastandumist ja pikki karme võitlusi rahvusriigi eest.\nTeemad: EKRE esilugu kuum soinistumine


Elsbet Parek – Vikipeedia\nElsbet Parek (aastani 1930 Elsbet Markus; 23. juuli 1902 Tallinn – 9. juuni 1985 Pärnu) oli eesti kunstiajaloolane.\nElsbet Parek õppis Tartus gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1922 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1922–1926 õppis ta Tartu Ülikoolis kunstiajalugu, oma magistritöös käsitles ta Järvamaa keskaegseid kirikuid. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja EYS Veljestosse. Aastatel 1923–1926 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis.\nAastast 1931 elas Elsbet Parek Pärnus. Aastatel 1940–1949 oli ta Pärnu Muuseumi direktor. 1949. aasta märtsis küüditati ta koos ema ja kahe tütrega Venemaale Novosibirski oblastisse Suzuni rajooni. Novosibirski oblastis oli ta aastani 1951, seejärel kandis karistust Eesti vanglas, kust vabanes 16. aprillil 1953. Tema ema ja tütred olid Novosibirski oblastis aastani 1955. Aastatel 1953–1960 töötas ta Türil mitmesugustel ametikohtadel ning aastatel 1973–1975 kunstiajaloolasena Vabariikliku Restaureerimisvalitsuse Tartu filiaalis.\nTema ema Anna Markus oli näitleja, isa Jüri Markus oli näitleja ja teatritegelane. Ta oli aastast 1930 abielus kaadrisõjaväelase ja pedagoogi Karl Parekiga. Neil sündis kaks tütart, noorem tütar Lagle on endine dissident ja ühiskonnategelane, dissident ja ühiskonnategelane on ka vanema tütre Eva-Marju poeg Heiki Ahonen.\n"Keskaegse kirikuarhitektuuri uurimisest Eestis". // Eesti Kunsti Muuseumi aastaraamat. Tallinn, 1931.\nPärnu sajandeis. Ehituskunstiline ülevaade. Tallinn, 1972.\nMälestusi aastaist 1931–1949. Tallinn, 1990.\nEneken Helme. "Parek, Elsbet". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 1996. Lk 370–371\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Elsbet_Parek&oldid=4693456"\nLehekülje viimane muutmine: 13. juuli 2017, 16:54\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:54, 13. juuli 2017.


Elu pärast truudust - ARMASTUS\nKas sa üritad tükki pärast truudusetust suhelda? Kui te esimest korda avastad, et see, mis sulle meeldib, on pettunud, on see ülim reetmise tunne. Teil on jäetud bambusest, pole kindel, kas lahkuda või proovida seda välja töötada.\nSa hakkad tundma erinevaid emotsioone ja mõtlema palju mõtteid. Tavalised emotsioonid, mida te võite tunda, on häbi, üksinda, piinlikkust, viha ja ebakindlust (mõnede inimeste jaoks).\nSinu järgmine liigutus\nOluline on meeles pidada, et teil pole vaja kõiki vastuseid ette võtta. See on hävitav aeg ja saate liikuda nii kiiresti või nii aeglaselt, kui soovite, kui sa saad aru, mida sa tahad oma järgmisena liikuda.\nHankige oma hobid tagasi\nJärgnevalt on oluline mõista, et teie partner on see, kes vastutab ainuisikuliselt selle eest, mitte sina. Sa ei teinud midagi, et neid petta. Samuti pidage meeles, et see võib tõenäoliselt segada oma enesehinnanguga. Võite hakata tundma end väga madalana, kuid tuletage meelde, kui suurepärane olete. Minge ja uurige hobisid ja huvisid, mis võisid teie suhetes teie seljapõleti külge panna.\nSuuna edasi suunas\nKui otsustate suhetega edasi liikuda, võib teil olla raskusi usalduse probleemidega. See võib olla usalduslike probleemidega teie partneriga ja / või iseendaga. Teil on soovitatav mõnda aega veeta mõnda aega vaikses ruumis, kui kogute oma mõtteid ja mäletate, kes te olete. Kuula oma südant, kui õpid ennast uuesti usaldama (mis on lõppeesmärk).\nSõltumata sellest, kas proovite suhteid edasi liikuda või otsustate seda murda, pidage meeles, et kui inimene petab, ei ole tal midagi pistmist teie enda väärtuste ega kehtivusega.\nKrutifix-ELU (November 2020).


Emakaru poegadega. FOTO: SHUTTERSTOCK\nBriti ja Taiwani teadlased on 1970. aastaist alates vaadelnud üle 2000 liigi liikumisi ja registreerinud nende tänased elupaigad võrdluses varasematega. Kogutud on suur hulk andmeid, millest ilmneb, et loomad ja taimed liiguvad aastas keskmiselt 1690 meetrit ekvaatorist eemale. Sellise kiirusega võivad loomad, kelle põhjapoolseim leviala on tänapäeval näiteks Leedu linna Klaipéda laiuskraadiga ühel tasandil, elada 100 aasta pärast laiuskraadidel, kus on Eesti ja Läti piir. Teadlased eeldavad aga, et loomade põhja poole liikumise kiirus suureneb, kui ülemaailmne soojenemine 21. sajandil hoogu kogub. Osa loomi ongi jõudnud juba üsna kaugele. Nii on Ameerika metskalkunid (Meleagris gallopavo) kolinud tavapärastest elupaikadest lausa 650 kilomeetrit põhja poole, samas aga Atlandi ookeani rannikualadel elutsev homaar on liikunud 500 kilomeetrit põhjapoolusele lähemale.


8 sümptomit, mis viitavad pärmseene vohamisele kehas ja 7 sammu, kuidas neid vähendada | Hinge Teekond\n8 sümptomit, mis viitavad pärmseene vohamisele kehas ja 7 sammu, kuidas neid vähendada\n9. jaanuar 2018 9. jaanuar 2018 by HInge Teekond . Lisati kategoorias " Tervis " .\nKas mõni järgmistest seisunditest on sulle tuttav?\n• Magusaisu sööstud\n• Halb hingeõhk\n• Valge katt keelel\n• Ajuhägu / suutmatus selgelt mõelda\n• Hormonaalne tasakaalutus\n• Seksiisu vähenemine\n• Kroonilised põskkoopaprobleemid, pidevad nohud\n• Seedeprobleemid (gaasid ja puhitused)\n• Nõrk immuunsüsteem\n• Kuseteede infektsioonid\nNeed on kõigest mõned sümptomid, mis viitavad pärmseene (Candida Albicans) vohamisele kehas. Selles artiklis kirjeldan sümptomeid lähemalt ja selgitan, kuidas pärmseene tegemisi piirata, et keha saaks terveneda.\nKes on Candida Albicans ehk pärmseen?\nNagu nimigi ütleb, on tegu seenega, kes põhjustab kõige levinumaid pärmseene infektsioone suus, seedeelundkonnas ja suguelunditel. Ta võib olla ka nahaprobleemide ja limaskesta infektsioonide avaldumise vaikne niiditõmbaja. Kui immuunsüsteem toimib optimaalselt, siis hoiab ta meie keha püsielanikku pärmseent kenasti ohjes. Aga kui immuunsus on mingil põhjusel nõrgenenud, siis võib Candida Albicans rännata keha teistesse kudedesse, sh verre ning südame ja aju ümber asuvatesse rakumembraanidesse.\nCandida Albicans ei ole oma olemuselt halb. Ta elab meie soolestikus ning aitab toitaineid omastada ja seedida. Probleem tekib siis, kui ta hakkab vohama. Näiteks seedeelundkonnas lõhub ta sooleseina ja imbub vereringesse, kus ta eritab mürke (praegu teada olevalt umbes 70 toksiini). Tulemuseks võib olla nn lekkiva soole sündroom.\nKui keha pH-tasakaal on pikalt paigast ära, siis võib pärmseen hakata kontrollimatult vohama ja tekitada suuremaid probleeme. Head bakterid ja korralikult toimiv immuunsüsteem on selle kangekaelse seene taltsutamiseks hädavajalikud.\nCandida ülekasvu sündroom on selline seisund, kus pärmseen on kehas hakanud takistamatult vohama. Tegu on kroonilise seisundiga. Inimesed, kellel pole kunagi olnud tugevat pärmseene infektsiooni, võivad avastada, et neil on tekkinud allergiad või toidutalumatused näiteks piimatoodete, gluteeni, muna vms suhtes.\nMis põhjustab pärmseene infektsiooni ehk vohamist?\nOlukorra teeb keerukaks see, et esiteks on pärmseene infektsiooni põhjustada võivaid tegureid palju ja teiseks võivad avaldumise sümptomid olenevalt inimesest väga erinevad olla. Ühed kindlamad Candida vohamise põhjused on kõrge suhkru ja rafineeritud süsivesikute sisaldusega toit. Ka alkoholi tarbimine paneb pärmseene rõõmust käsi plaksutama.\nLisaks võivad pärmseene infektsioone soodustada järgmised tegurid.\nLaia spektriga antibiootikumide tarvitamine\nOn olukordi, kui antibiootikumid on vajalikud, et hävitada halbu baktereid inimese kehas. Probleem tekib siis, kui antibiootikume tarbitakse palju (tekib resistentsus ehk nad ei mõju). Laia spektriga antibiootikumide miinus on veel see, et nad tapavad nii halbu kui ka häid baktereid.\nHead bakterid on üliolulised, sest nad vastutavad seedimise ja pärmseene kontrolli all hoidmise eest inimese kehas. Peale pikka antibiootikumikuuri (või lausa mitmeid kuure) muutub keha sõna otseses mõttes pärmseene kasvulavaks.\nErinevalt antibiootikumidest ei põhjusta antibeebipillid otseselt pärmseene vohamist. Küll aga on naise puhul, kes tarbib palju suhkrut ja rafineeritud süsivesikuid ning on läbi teinud antibiootikumikuuri(d), antibeebipillide tarbimine tugevaks mõjuriks pärmseene vohamise poole.\nMõned naised leiavad, et antibeebipillid soodustavad pärmseene vohamist ja isegi kui algne infektsioon on ammu aega tagasi välja ravitud, siis antibeebipillide võtmist alustades hakkab pärmseen jälle vohama.\nNii esimest kui teist tüüpi diabeedi puhul on suhkru tase suus ja teistel limaskestadel tavaliselt kõrgem kui inimesel, kes diabeeti ei põe. Kuna Candida puhul on tegu teatud tüüpi pärmiga (pärmseen) ja pärm toitub magusast, on mõistetav, miks diabeedihaigetel on suurem risk pärmseene infektsiooniks.\nCandida ründab tõenäolisemalt nõrgema immuunsusega inimesi. Näiteks väikelapsi, vanureid, immuunpuudulikkuse diagnoosiga ning põletikuliste ja autoimmuunhaigustega inimesi.\nPärmseene vohamist on tihtipeale raske diagnoosida, sest see ilmutab end eri inimeste puhul erinevate sümptomite kaudu. Allpool toon välja mitmed sümptomid, mis võivad viidata üle käte läinud pärmseene tegevusele kehas.\nKrooniline väsimus ja jõuetus, sh neerupealsete kurnatus (adrenaalne kurnatus)\nKui tunned end jõuetuna isegi peale pikka puhkust ja und, siis võib sul olla kroonilise väsimuse sündroom, mille algpõhjuseks on tihtipeale pärmseene vohamine. Kroonilise väsimuse sündroomi iseloomulikeks tunnusteks on vähemalt kuus kuud kestev jõuetuse ja väsimuse seisund, millega võivad kaasneda peavalud, liigesevalud, mälu ja keskendumise häired ning kipitav/kare kurk. Tuleb tähele panna, et Candida sümptomiks on küll krooniline väsimus, kuid mitte alati ei ole kroonilise väsimuse tekkimise põhjuseks pärmseen. NB! Pärmseene vohamine kehas tõstab kroonilise väsimuse sündroomi haigestumise riski tugevalt!\nÜks põhjustest, miks pärmseene infektsiooni on raske diagnoosida, on tema sümptomite sarnasus teiste haigusseisunditega, sh meeleoluhäired. Inimesed, kes kannatavad Candida infektsiooni käes, võivad kogeda dramaatilisi tujukõikumisi: rahutus, ärrituvus, depressioon, isegi paanikahood.\nKorduvad vaginaalsed ja kuseteede infektsioonid\nKui inimene kogeb pidevaid vaginaalseid ja kuseteede infektsioone, on tõenäosus suur, et põhjuseks on pärmseene vohamine. Pärmseen on sugulisel teel üle kanduv ja partnerid võivad seda omavahel edasi-tagasi vahetada. Naised peaksid vähendama sünteetilise, väga ümber keha hoidva pesu ja stringide kandmist ning vältima aktiivse infektsioonihoo ajal kuuma vanni ja sauna.\nSoor (Candida suus)\nSuus, eriti põskede sisekülgedel ja huultel ning keelel on valged, kohupiimasarnased tükikesed. Võib laieneda ka igemetele ja mandlitele. Sümptomiteks on veel lõhenenud ja punetavad suunurgad. Tunne, nagu keele peal oleks katt või kiht. Maitsemeele nõrgenemine. Kui seda ei ravita, võib laieneda ka teistesse organitesse ja kudedesse, sh seedeelundkond, kopsud, maks ja südameklapid. Soor on nakkuslik, vastsündinud saavad selle sünnituse käigus emalt. Lapsed saavad selle üksteisega mänguasju jagades. Täiskasvanud saavad seda „jagada” sülje kaudu.\nNohu / põskkoopainfektsioonid\nNagu teised eelpool nimetatud sümptomid, on ka põskkoopainfektsioonid ja nohu väga sagedased nähtused ning võib olla üsna keeruline jõuda tegelike põhjusteni. Candida mõjutab põskkoopaid ja olukord võib päädida pideva köha, tilkuva või ummistunud nina, hooajaliste allergiate ja gripitaoliste sümptomitega. Kui sul on pidevalt probleeme põskkoobastega, siis võib kahtlustada pärmseene infektsiooni olemasolu kehas.\nPidevad seedehäired on märk pärmseene vohamisest soolestikus. Pidev kõhupuhitus, gaasid, korisemine, kõhukinnisus ja/või kõhulahtisus ning kõhukrambid võivad olla märgiks heade bakterite puudumisest soolestikus.\nKui pärmseen võtab seedeelundkonnas võimust, siis on head bakterid vähemuses ja ei suuda enam pärmseent kontrolli all hoida. Paljudel inimestel kroonilised seedehäired kaovad, kui pärmseene vohamine on välja ravitud.\nNagu varem mainitud meelolumuutused ja krooniline väsimus, on ka ajuhägu ehk võimetus selgelt mõelda sümptom, mida tihtipeale pärmseenega seostada ei osata. Kuid peab arvestama, et Candida vohamine võib põhjustada keskendumishäireid, koordinatsioonihäireid ja halba mälu.\nNaha ja küünte seeninfektsioonid\nPärmseene vohamine põhjustab kehas ka naha ja küünte seenhaigusi. Lisaks sellele, et küüne- ja nahaseent tuleb välispidiselt medikamentidega töödelda, tuleb Candida vohamist samal ajal vähendada ka seespidiselt – siin aitavad õige toitumine ja sobivad toidulisandid.\nTasakaalust väljas hormoonid on taaskord sümptom, mis võib esineda ka muude terviseprobleemide korral. Kuid on tähtis tähele panna, et Candida vohamine võib põhjustada varajast menopausi, PMS-sündroomi, seksiisu vähenemist, migreene, endometrioosi, vee peetumist kehas, meeleolumuutusi ja võimetust kaalus alla võtta.\nCandida vohamine kehas põhjustab põletikku ja paneb pärmseene laienema seedeelundkonnast väljapoole ka teistesse kudedesse. Üks Candida ainevahetuse jääke on aine, mis sarnaneb östrogeenile, põhjustades aja möödudes kehas hormonaalset tasakaalutust. See selgitab, miks varem mainitud antibeebipillid Candida kasvu soodustavad.\nKuidas Candida vohamist ravida?\nLõpeta liigne suhkru tarbimine!\nKui oled küpsetamisega kokku puutunud, siis ilmselt tead, et suhkur toidab pärmi. Sama toimub ka inimese kehas, kui ta magusat sööb. Jäta välja kõik toidud, kuhu on lisatud suhkrut – poemahlad, küpsised, kommid, koogid, pirukad jne. Enamik pakendatud toite (poolfabrikaate), ka soolaseid, sisaldab lisatud suhkrut nii otseselt kui ka erinevate magustajate nime all.\nEemalda menüüst teraviljad\nNad muutuvad kehas suhkruteks. Enamus neist sisaldab gluteeni, mis mõjub halvasti soolestiku mikrofloorale ja seedimisele üldiselt ning tekitab ka põletikku, mis kuidagi ei soodusta pärmseene vähenemist.\nToeta oma põrna\nCandida vohamine kehas viitab sellele, et inimesel on probleeme põrnaga. Põrna ülesanded kehas on seedimise abistamine ning verest kõlbmatute punaliblede välja sõelumine. Kui põrn on nõrk, on ka immuunsus nõrk. Samuti on põrna madal aktiivsus seotud tselluliidi kogunemise ja suure magusaisuga. Põrna saab toetada süües bataati, peeti, porgandit, mungube, läätsi. Need toiduained on oma olemuselt juba pisut magusad. Tegelikult neist peakski tulema kogu magus, mida tarbime, aga mitte kommidest, präänikutest ja glükoosisiirupist, nagu enamikul tänapäeva inimestest kipub olema.\nVähenda puuviljade tarbimist\nKõlab kui revolutsiooniline soovitus. Puuviljad on kasulik ja vitamiinirohke toit neile, kellel pole kehas pärmseene vohamist. Paljud puuviljad sisaldavad suures koguses suhkrut, mis nagu kommidest ja muudest rafineeritud toodetest tulev suhkur meeldib väga pärmseenele. Pärmseene alistamise protsessis puuviljade söömine sulle kasuks ei tule.\nKoirohi on teadagi väga kibe jook. Candida seda ei armasta.\nSelleks sobivad hästi kibedamad toidud, näiteks lehtkapsas ehk kale on väga hea seedeelundkonna abiline. Samuti vürtsid nagu kaneel, ingver ja kurkum.\nSul on vaja häid baktereid, et taastada soolestiku õige mikrofloora ja selle kaudu Candida osakaalu vähendada.\nSaladus, mille avastad rasedate joogat tehes\nIn "Avasta ennast, Inspiratsioon, Meditatsioon, Motivatsioon, Tervis, Vabateema"


(Seda postitust muudeti viimati: 30-10-2005, 14:35 PM ja muutjaks oli Sillu.)\nRostselmaš`i uuemat toodet Vektor on Flint Kaubandus OÜ ilmselt alles hiljuti turustama hakanud ,kuid esimese ,mõne nädala eest kaasfoorumlase Aiv`i poolt Kuivastu sadamas tehtud pildi põhjal võib suure kindlusega väita ,et üks töötab juba ka Saaremaa põldudel . Ülejäänud pildid tegin Flint Kaubandus OÜ territooriumil:\nRohkem infot nii Vektor`i kui ka teiste Rostselmaš`i toodete kohta saab siit:\n06-09-2005, 18:31 PM\nSai kunagi ka onuga (kombainijuhina vana kala juba) kombainide teemal vesteldud. Ta ütles, et oli saanud endale esimese kolhoosi tulnud Doni kombaini ja samal ajal oli tema töökaaslasele siis antud kätte Jenissei kombain. Küsisin temalt, siis, et kumb ka parem on ja tema vastas: \_"Jenissei ei olnud Doni kõrval miski kombain\_". julgen arvata, et see ka osalt tõele vastab, kuigi ise olen juhtida saanud neist kahest ainult Doni. Ebatäpsustest oli juttu ühes \_"Sots. Põllumajanduses\_".\nJa olen kuulnud, et oli Donil väga raske heedrit eest ära võtta (E-ga võrreldes)?\n12-09-2005, 16:46 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 12-09-2005, 16:50 PM ja muutjaks oli Sillu.)\nEhkki lootsin Rostselmaš`i uudistoodet Vektor töös heal juhul ehk järgmisel aastal pildistada ,avanes selleks siiski ootamatu võimalus juba nüüd. Nimelt selgus ootamatult ,et üks isend töötab juba Vastemõisa kandis. Ega`s midagi muud kui paar tundi passimist ,seejärel kilomeetri jagu kombainile järgi sõitmist ning olidki käes alljärgnevad pildid:\n07-12-2005, 19:18 PM\nSäilinud "ribikardinaga" Niva Mustla lähedal 2005. aasta koristussügisel:\n07-12-2005, 19:37 PM\nPaar lääne kombaini kah, pildistatud 2004. aasta lõikussügisel:\n20-12-2005, 23:40 PM\nSillu Kirjutas: Paar lääne kombaini kah, pildistatud 2004. aasta lõikussügisel:\nkus on need pildid tehtud\n20-12-2005, 23:45 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 20-12-2005, 23:48 PM ja muutjaks oli Sillu.)\nJohn Deere: OÜ Karpo, Viljandimaa\nNew Holland: OÜ Nukike, Viljandimaa.\nSuurematest asulatest jääb mõlema pildistamise kohale kõige lähemale vast Soe\n20-12-2005, 23:47 PM\nDon 1500 olla ju maha tehtud ühelt John Deerilt, mis 80'ndatel oli Moskvas näitusel. Maalehest kunagi lugesin.\n20-12-2005, 23:50 PM\nSillu Kirjutas: Säilinud "ribikardinaga" Niva Mustla lähedal 2005. aasta koristussügisel:\nEga Sa mõnda uuemat Nivat pole pilti saanud?\n21-12-2005, 00:15 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 16-05-2006, 18:33 PM ja muutjaks oli Sillu.)\n[/quote]Uuemaid Nivasid minu teada pole Eestis kunagi müüdudki, mis küll ei anna veel alust päris 100% kindlusega väita, et mõni üliväga üksik isend siia mingeid kanaleid pidi sattunud olla ei võiks. Lisatud pilt on pärit sellest vene tehnikafoorumist: http://www.rcforum.ru/modules.php?name=F...&start=360\nHarjumaal Kose lähistel:\n06-02-2006, 15:08 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 06-02-2006, 15:21 PM ja muutjaks oli Etsike.)\nSaaremaal, Leisis on üks kabiinita väike kollane Sampo 500, igati tubli masin, korduvalt meie vilja võtmas käinud, Niva ja mingi muu puane vene kombain liiguvad kah seal.\nMuidu meil endal on üks trakori järgi käiv kombain Volvo (BT vist?), täpsemat mudelit ei oska öelda, saime üheksakümnendate alguses kuskilt, seisab aiaääres niisama, pole kordagi kasutanud, peaks üsnagi komplektne olema, rihmad-kummid jms ilmastikutundlik atribuutika on varjualla viidud, asi käiks muidu traktori järgi, heedri (kirjutatakse see ikka nii?) laiust on ca 1,8m ainult. Järgmine kord kui sinna lähen siis teen meie ja naabrite tehnikast pildid kah.\nVolvo on kas see:\nvõi miski muu sarnane mudel.\n06-02-2006, 20:44 PM\nMinu onu kasutuses olevad kombainid Jenissei 1200-N ja Volvo S 830 Ida-Virumaal möödunud koristuse lõpul\n09-02-2006, 23:12 PM\nmuide nõos või seal lähedal olev rostselmashi esindus FLINT kaubandus,peaks ju ka uusi niva CK-5-M1 te sisse tooma,võibolla ei too ka igaljuhul uut nivat näete siit:\nRostselmash - Photo\n09-02-2006, 23:38 PM\nToo Flint on Võhma lähedal KÕO asulas. Vägagi asine traktorijupipood.\n09-02-2006, 23:42 PM\nvabandust IIIFFFAR eksisin inimlikult.\n09-02-2006, 23:46 PM\nTractorist01 Kirjutas: ... igaljuhul uut nivat näete siit:\nHuhh, ja tehaksegi endiselt vana Nivat (CK-5-blabla) edasi! Ei oleks uskunud...\nVana hea Niva on tõesti siiani tootmises, kuid Eestisse seda minu teada sisse ei tooda. Flint kaubandus Kõos müüb Don`i ja Vektorit.\nOma 20. aastase kombaineristaaži jooksul õnnestus töötada SK-4-ga kaks aastat, Nivaga üheksa aastat, Jenisseiga kaks aastat ja Don-iga seitse aastat. Igal masinal olid omad head ja vead, neist võiks pajatada lõputult, kuid vähe usutav, et see kedagi huvitab ... Minu vaieldamatuks lemmikuks kujunes siiski Don ja seda eriti tema Jaapani päritolu konditsioneeri tõttu ...\n10-02-2006, 17:47 PM\npraegustest VECTORitest küll head ple kuulnud


Kas seemnesegud võivad olla riknenud?\nPealkiri: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Nelj 28 Aug 2014, 16:29\nKui sageli on juhuseid, et kusagilt ostetud seemned või lisatoidud on hallitanud, riknenud, koi vastseid täis?\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Nelj 28 Aug 2014, 16:33\nMinul õnneks pole traagilisi kogemusi (ptüi, ptüi, ptüi!).\nOlen kuulnud et polegi nii harukordne, kui arst tuvastab mingi toidu mürgituse.\nLeidsin ühe meediasse jõudnud loo, aastast 2008.\nsama lugu vist, foorumis http://pisi.ee/viewtopic.php?f=43&t=5666\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Nelj 28 Aug 2014, 16:34\nOlen sellega kokku puutunud kunagi 2006a. Ostsin toidupoest Kiki toidu. Kuigi kuupäev oli kehtiv, oli toit riknenud. Avastasin selle kuna maitsesin ise terasid. Teradel oli kibe maitse ja neil oli lähemal vaatlusel mustad täpid või midagi peal.\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Reede 19 Sept 2014, 13:09\noeh ... ma ka just vaatasin seda riknenud pakki Kiki oli ka selle nimi\nostes ei olnud nagu midagi näha ja paarpäeva tagasi avastasin,et ei ole ikka kõik õige pakist väljavalades all oli puru ja putukad sees. kahjuks oli seda segu mu linnud natuke sänud .äkki ka sellest mu 1 papagoil kõht lahti. oeh, ma olen natuke mures. Panin talle just söetabletti puuri mille enne purustasin. Vana toidu viskasin kõik minema\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Reede 19 Sept 2014, 14:03\nOlen kuulnud, et mõnikord juhtuvadki osadel seemnesegudel putukad sees olema. Selle vastu on mõned inimesed toidupaki korraks sügavkülma pistnud.\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud? Püh 12 Okt 2014, 22:37\nVabandan, et taaskord ühe välismaise artikli siia lingin, kuid mis teha, eesti keeles neid kirjeldusi, seoses papagoide söödaga, ei leidu.\nOn väga informatiivne ja täpne jutt.\nPealkiri: Re: Kas seemnesegud võivad olla riknenud?


Netflixi Darki tõusev täht Ella Lee ehk nooruke Hannah Kahnwald saab 14-aastaselt näitlejakarjääri osas avameelseks - Meelelahutus\nSee noor täht kogub aeglaselt palju fänne, tänu kriitiliselt hinnatud Hannah Kahnwaldi noorema mina - tumeda ja vildaka lese kujutamisele\nUuendatud: 7. jaanuaril 2020 kell 22.52 PST Kopeerida lõikelauale Sildid: Netflix\nElla Lee pimedas (IMDb)\nkellega Rob Lowe on abielus\nElla Lee võib olla lihtsalt 14-aastane, kuid tal on jalgadel võimaluste maailm. Kuigi ta žongleerib keemia, ajaloo ja kunstiga ning pole klaveri- ja ukuleleetundidega seotud, võidab ta südameid kogu maailmas. Selle armsa näo tunneksite ära Netflixi menusarjas Dark, kus ta mängib kibe elu ja saladusi täis kappi lese Hannah Kahnwaldi nooremat versiooni.\nMaja Schöne ja Ella Lee pimedas (IMDb)\nKuid kui tema tegelaskuju tuleb välja, on ta endiselt väga tavaline teismeline - ta armastab oma perega koos aega veeta, ütleb ta, ja nagu oleks kõigi nende inimestega, kes nii õrnas eas žongleerivad koolis ja karjääris, on tal raskusi. 'Ma käin ikka koolis. Iga kord, kui filmi filmin, pean võtma puhkepäevi. Kui mul jääb puudu rohkem kui paar päeva, korraldab lavastus minu jaoks õpetaja ja treeneri, et mitte koolikraamidest ilma jääda. Püüan sellest mitte liiga stressis olla, kuid mõnikord on keeruline kõigest aru saada. '\nArmastus näitlemise vastu on aga tugev ja perekonnas üsna sügavalt juurdunud. 'Mulle meeldis alati hüpata erinevatesse rollidesse. Samuti on paljud meie pere sõbrad näitlejad. Nii et mulle meeldis loomulikult näitlemise idee. '\nÜhe inspiratsioonina toob ta näitleja Claudia Neidigi, teise? Tema ellusuhtumine ja asjaolu, et ta ei usu, et see on võistlus. Zen-sarnane riik keegi? 'Minu isiklik inspiratsioon näitlemiseks tuleneb inimeste jälgimisest igapäevaelus ja proovimisest mõista, mida nad tunnevad, kui nad asju teevad.'\n'Konkurents ei mängi minu jaoks näitlejakarjääris tegelikult mingit rolli. See pole nii nagu spordis, kus üks üritab teist üle trumbata. Rolli saamise puhul taandub see, et ollakse inimene, kes sobib kõige paremini rolli iseloomuga. '\nTa lisab ka: 'Hea näitleja on alati hästi haritud inimene. Sa ei saa mängida keerukaid tegelasi ilma reaalse arusaamiseta maailmast. ' Tõesti, Ella.\nTa kõlab aastaid targalt, kas pole? Erinevalt kõigist teistest 14-aastastest tänapäeva maailmas on tema sõnul sotsiaalmeedia kurnav. 'Usun, et see muutub iga päevaga olulisemaks, sest nooremad inimesed kasutavad seda nii palju. Võrk ühendab kõike ja kõiki, kuid kulutab ka palju energiat ja võtab palju aega. '\nTema kontsert Netflixiga pole aga esimene kord kaamera ees. Ta on osalenud 2016. aastal filmis nimega Hanni ja Nanni, kuid Dark oli kindlasti tema läbimurre tähtkujuseks ja tunnistab, et pidi läbima 'palju castinguid ja selle nimel kõvasti vaeva nägema'. Isegi täiskasvanud näitlejatel on raske kaameras tumedat ja väändunud tegelast mängida, kuid Ella näib seda rolli nautivat. Hannah on väga keeruline inimene, kellel on palju pimedust ja keerdkäike. Mul on nii uudishimulik näha, kuidas tema iseloom järgmisel hooajal areneb, ”ütleb ta meile. Nii ka meie!\non honey boo boo suhkrukaru tütar\nkuidas tina turneri poeg suri\nkes on Shepard Smithi elukaaslane


Tallinna kilude nutt ja naer — Sirp\nTallinna kilude nutt ja naer\nFilm „Tallinna kilud” (Traumfabrik, 2011, 48 min), idee Jaak Kilmi ja Kiur Aarma, režissöör Jaak Kilmi, stsenaristid Peep Pedmanson, Jaak Kilmi ja Kiur Aarma, kunstnik Reet Aus, fotokunstnik Peeter Laurits, operaatorid Ants-Martin Vahur, Meelis Veeremets ja Erik Põllumaa, monteerijad Madli Lääne ja Martin Männik, muusikalised kujundajad Janek Murd ja Erki Tero (3Pead). Produtsent Kiur Aarma, esilinastus 30. VII Katusekinos. Juulilõpu ööpimeduse hakul esilinastati Viru kaubanduskeskuse katusel üks kummaline film pealkirjaga „Tallinna kilud”. Kes linateosest midagi ei tea, selle esimene mõte võib loomulikult liikuda kuulsale kaubamärgile – plekktoosile, millesse muljutud tihke vürtsikas maius. Filmile laieneb see üldistav bränd tingliku ja natuke spekulatiivse sümboolsusega, mis lubab paljugi kujutleda, sisust tulenevaid rööpsusi ja erilisi seoseid vedada. Esimene pressiteade kuulutas filmi pealkirjaks „Mattise martüürium”, aga see oleks mitmetasandilise linaloo kitsasse sängi kängitsenud, filmi liiga üheselt selle selgroole – mõisnik Johann von Üxkülli ja tema tapetud talupoja Mattise ammusele loole sidunud. „Tallinna kilud” nihutavad, õigemini hajutavad fookuse ühelt oluliselt ja läbivalt isikult kogu filmi tegelaskonnale, liidavad nad kompaktsemasse kompositsiooni ning lasevad avardada vaataja fantaasiat, ärgitavad tragikoomilisi ja muid konnotatsioone.\nRaske on eesti filmiloost leida midagi analoogilist „Tallinna kiludega”. Ühest tahust see nagu polegi film, teisest tundukse vormiuuenduslik eksperiment, kolmandast mõjub justkui parajalt süüdimatu pullitegemine ja neljandast paistab nagu professionaalne haltuura. Öeldakse, et mitu kokka rikuvad supi. Jaak Kilmi ja Kiur Aarma on varem õnnestunult teinud mitmed n-ö sünteetilised, mänguliselt dokumentaalsed, lavastuslike elementidega filmid ning kahtlemata on nad eesti dokumentaalfilmi uuendajad. „Tallinna kiludes” aga täidavad Aarma-Kilmi tandemi kõrval oma olulist rolli fotokunstnik Peeter Laurits ja stsenarist Peep Pedmanson, rääkimata tosinkonna nii dokumentaalse kui mängulise tegelase isiklikest lugudest, mis on ju filmikäsikirjanike sulega väga mitmesuguseiks sõnumeiks töödeldud.\nJah, sõnumeid jätkub selles linaloos isegi küllaga ja ka Tallinnaga seotud isikute valik on esinduslikult mitmekesine. Filmikunstis esmatähtis visuaalia aga kohati ägab pealeloetud teksti all. Sõna on tihti pildile kleebitud ja film kui selline kannatab ilmselge staatika ja liigse teatraalsuse käes. Pole filmile nii vajalikku voolavust, sujuvust ja nõtkustki, mida vist pole taotletudki. Rohkem häiris mind disharmoonia: ühelt poolt nagu mingi liipav venivus, kompositsiooni traageldus ja struktuuri ebaorgaanika, teiselt poolt tasakaalustamata sõnumitihedus. Üheülbalise ja staatilise pildi venivust katkestavad lõtkud, jutustajahääl proovib piltidevahelisi edasihüppeid siluda, annab kesise pildi peale intensiivset infot.\nKüllap teadlikum vaataja mõistab, et kunstilise eesmärgi rakenduses film on kontseptuaalselt ja hooti vaimukalt ülelavastatud. Läbivale teljele ehk von Üxkülli ja linna plehku pannud talupoja tapimise alusloole on vahelduvalt istutatud Peeter Lauritsa fotosessioon ja 11 tegelase mängulisdokumentaalsed ja tragikoomilised isikulood, mida samamoodi ilmestavad dekoratiivsed ja teatraalsed lavastused. Tegijatele peab au andma, et stsenograafiaga on kõvasti vaeva nähtud, iseasi, kuidas need töömahukad episoodid vaatajale mõjuvad. Isikulugudes on esile puhastatud personaalse sõnumi säsi, millele tundlikult ripsutatud kunstilise maiguga ja vahest kahe teraga huumorit. Nalja ei töödelda üheselt domineerima, sest kõigil osalistel on oma minevikus esitada erilaadset dramaatikat. Otse nuttu ei genereerita, aga laginal naerma ka ei aeta. „Tallinna kilude” üheks läbivaks väärtuseks ongi mahe muhedus paaris (post) sotsialistliku soolveega.\nTööline, köögitüdruk, antikvaar, kapitalist, uksehoidja …\nNäiteks Mattist kehastava Indreku vabaduse kujutelm, mille sisuks kunagise mässulaeva Bounty madruste aetud kookospähkli rumm koos kakaovärvi kaunitaridega lõunamere saarel. Aga 34aastane töömees peab hoopis lahetaguse kokkuostja jaoks kasti viina reisikotti toppima, et sõita Soome põrandaspooni panema, mille eest makstakse 11,5 eurot tund, 1840 kuus, 22080 aastas ilma puhkuseta, „mis on juba raha“. Indrek meenutab, kuidas ta kümneaastase poisina kord Tallinna lahes hulpivaid paljaste naistega mängukaarte püüdis haarata, pidi peaaegu ära uppuma ja arvas, et seal Soomes ongi naised paljad nagu mängukaartidel.\nKodanikud näitlejad mängivad üksteise järel vaheldumisi filmi siduvat von Üxkülli ja Mattise lugu kui ajaloofakti ja lisaks omaeluloolist. Tallinn on ruum kui peamine magnet, mis seob aegu ja isikuid nende lugudega. On tunnuslik, et pea kõigi tegelaste kohta antakse neid kaasajaga siduv iseloomustus ja lisaks isiku säsi lahtilõikamiseks püüdev tagasivaade lähiajaloost või vanemate puhul ka natuke kaugemast minevikust. Kaheksandas pildis raehärrat kehastav 68aastane Jaan, kes lavastuslikus filmiloos otsustab mõrvarist mõisahärra saatuse üle, seletab dokumentaalse komponendina oma isikliku mineviku tõsielu, kuidas ta kaheaastase lapsena Tallinna pommitamise üle elas, kui kõik linna aknad kildudeks lendasid ja seinad langesid, ning kuidas sügisel Eestist minema sõideti: paadis kohvrid, hirmunud inimesed ja külm ning paadi all ujuvad kilud nutsid. Muhe on mäletamine Torontost, kus poola, juudi ja iiri poisid koolis pakutud nisukukleid ja vahtrasiirupit sõid, aga kui Jaan oma lunch box’i lahti tegi, oli terve klassiruum Eestit täis. Sest kilu ootas Kanadas ees, isa ütles, et kilu on eesti söök ning kilu oli Jaani iha ja armastus. Ilmselt andiski kodumaale tagasi tulnud Jaani tuumakas lugu, milles kilud olid tähtsad tegelased, peamise tõuke filmi pealkirjaks.\nMeenutuste kui tagasivaadetega on loodud ühtaegu personaalset tragikoomikat ja vastavat ajastutunnetust. Nende sõnumite esilepuhastamise kvaliteedi üle nuriseda ei saa, iseasi kui loomulikult need filmi tervikusse sobituvad. Tallinnas kogu aeg elanud ka mitte-eestikeelsed kodanikud, filmi on neist valitud neli naist. Kolmandast pildis, kus Mattis (Indrek) tähistab rõõmsasti linnakodanikuks saamist, on peategelasteks hoopis kolm Räpina tüdrukut. Peipsi äärest need venekeelsed pealinna tulid ja meenutavad siin, et suvitajatel oli Tallinna inimeste iseloomulik nägu ees ja Peipsi-äärsed tegid seepeale omale ka suvitaja näo ning häbenesid sibula lõhna, mis Tallinnasse ei sobi. Ja nüüd on tüdrukud selles linnas lihttöölised, kellele viirastuvad pimedas toas ja unes oma Peipsiäärsed hõimlased, kes neile pealinna kummitustena järele tulnud. Huvitav, kui palju on selles tõsielulist alust ja kui palju filmikäsikirjutajate fantaasiat?\nSeitsmendas pildis, kus Tallinna raad laseb Üxkülli kinni võtta ja hakkab tema üle kohut mõistma, mängib kohtumõistjat ja esitab oma lugu 65aastane venekeelne Galina, kes tuli Tallinna 1978. aastal Novosibirski teatrist. Ta võrdleb linna teatrilavaga, aga igal laval on piirid, kõik sinna ei mahu nagu linnagi. Kuid inimesed ikka trügivad, ka hulkuv põder tungib bensiinijaama klaasidesse, rebane nuusib prügikastis, mardisandid kolistavad koduukse taga. Galina leiab, et kes maal, see elagu maal ja kes linnas, see linnas ning arvab, et Üxküll oli nagu jahimees, kes looduses tasakaalu säilitab ja tema protsess oli poliitika – keegi tahtis Üxküllist lahti saada nagu nüüd tahetakse näiteks Hodorkovskist. Filmi noorimal, kuid kaalukal tegelasel, 10aastasel Lisannel, kes on andnud filmile kandvama jutustajahääle, pole loomulikult pikemat minevikku, aga tüdruk teeb viit trenni: rulluisutamist, ratsutamist, tikkimist, tennist ja inglise keelt. See on natuke naljakas reaalsus. Aga kui kopp tõmbas kunagises surnuaias (Kalamaja pargis) lahti ammu maetud lapsekirstu ja seal oli üks asi, mille tüdruk endale julges võtta, on seda päris raske uskuda. Seda enam, et asi on klaasist silm, mis näeb igalt poolt läbi. Aga mine sa tea?\nTeise pilti on talletatud 39aastane Jüri (traagilises autoavariis lahkunud graafiline disainer Jüri Jegorov). Tema mängib Mattise venda Nigulit ja pajatab omaeluloolist, et nägi poisikesena Tallinnas esimest korda punkareid, et tuli peale keskkooli suurlinna, mille üheks tunnuseks on v-, t- ja s-tähega algavad sõnad ning teiselt poolt saiamaitse lõhn.\n„Tallinna kiludes” on ka kapitalistliku ekspluateerimise alateema: Üxkülli kehastav Indrek peab õigustama kunagist tapategu, sest töövõtja ju pettis peremeest, pärisori kargas mõisa kütkest vabastavasse linnaõhku. Indrek mäletab, et 15 aastat tagasi hakkas elu paremaks minema ja Tallinn üle ääre ajama nagu keev piim ning nüüd tahavad kõik tallinlased elada korraga kesklinnas, metsa sees ja mere ääres. 47aastane mees meenutab, kuidas ta kogus omal ajal esimest maja ehitades sada allkirja, nüüd näeb aga tühjal kesal tüüpilise kinnisvaraarenduse asemel 40 elektriveskit.\nVanemat generatsiooni esindab seitsmendat põlve tallinlane, 57aastane Benno, kes staažikaim Tallinna ametis šveitser, kasvanud koos linnaga, näinud 28 aastat üht ja sama tänavat, kuhu maailm ise kohale kappab, sest linn olevat nagu Metsik Lääs, mis aina kasvab ja kasvab … Naljakalt mõjub timuka rollis 34aastase Mardi ümber lavastatud laulva revolutsiooni järgne hommik Tallinna laululava juures, kus poiss kunagi pudeleid korjas ja unistuste mopeedi asemel hiljem hoopis jalgratta ostis. Sihukesed natuke iselaadsed, kurvad ja naljakad on need Tallinna kodanikke esindama valitud lood ja inimesed.\nToide mitmest peost\n„Tallinna kilude” proloogis antakse ette filmi üldine tonaalsus ja kompa peatelg: kaamera libiseb aegamisi üle ürikute, keskaegsed tekstiga joonistused kujutavad kunagist linnaelu, mida selgitab püüdlikult lugev lapsehääl. Üldse on filmis kuulda kokku kaheksat jutustajahäält, nende vaheldumine ei kipu segama. Alguse libisevast pildist tekkis uit, et filmi käivitamise kõrval tsiteeritakse või taasesitatakse oma loomingulises võtmes protofilmi müüti, kui hobused vedasid kaarikus vaarao kiiresti kiviseina raidpiltide eest läbi, et tekiks liikuvate piltide illusioon. Alguses esitletakse põgusalt tegelasi, kui nad fotosessioonil otse ja külgvaates üles võetakse, ning seletatakse ka filmi struktuuri põhikomponente ja -tegevusliine.\nViimases pildis, kui Üxküll hukatakse ja timukas saab uued rõivad, on tähtis teave, et surmamõistetu määras testamendiga oma hinge Jumalale ja kustutas vaesuses talupoegade võlad. Epiloogis päädib lõppev film Peeter Lauritsa näitusega Kiek in de Kökis, osalised markeeritakse oma kodanikunimedega, ainult Jüri Jegorov on lõpupildilt puudu. Filmi lõpetab Tallinna siluett kui viide kuulsale kilukarbile.\n„Tallinna kilude” ideed pakuti esialgu Tallinna kui 2011. aasta Euroopa kultuuripealinna programmi, aga küllap ei võetud masust tingitud eelarvekärbete tõttu seda filmimõtet plaani. „Tallinna kilude” tegijad jätkasid EFSi ja kultuurkapitali toel ning millalgi nihkuti ikkagi ka SA Tallinn 2011 teki alla, filmi esitletigi „Tallinn – Euroopa kultuuripealinn 2011” programmi raames. Nagu mitu kokka kipuvad suppi rikkuma, nõnda võib head maitset väärata mitmetest ja ebakindlatest allikatest tilkuv nadi raha, millega on raske algselt plaanitud korralikku filmi teha.\nLõpetuseks peab märkima, et kinnistuva hinnangu annab eklektilisele ja imelikule „Tallinna kiludele” aeg, mitte siinne kriitik. Praegu on raske uskuda, et „Tallinna kilud” millalgi aastakümnete pärast just samasse kategooriasse liigitub nagu „Varastati Vana Toomas“ (1970) või „Don Juan Tallinnas” (1971).


Paadunud poissmees Clooney purjetas abielusadamasse | Elu\nPaadunud poissmees Clooney purjetas abielusadamasse\nTriin Tael, 29. september 2014 07:00\nLiibanoni päritolu tippadvokaadil Amal Alamuddinil õnnestus täide viia võimatu missioon: panna päitsed pähe Hollywoodi kurikuulsaimale poissmehele George Clooneyle. Lahutatud superstaar, kes oli vandunud, et ei abiellu enam kunagi, pandi oma südamedaamiga paari laupäeval romantilises Veneetsias. Itaalias sai nende armulugu ka alguse.\nTeade George’i (53) ja temast 17 aastat noorema Amali kihlumisest lõi aprillis kõik Clooney austajannad pahviks. Arvati, et ronkmustade juustega kaunitar, kes tabati George’i seltsis esimest korda alles mullu oktoobris, on pleiboist näitlejale ja režissöörile lihtsalt järjekordne vallutus, kellega aasta-paar punavaibal poseerida ja siis goodbye jätta. Liibanonis sündinud, kuid Londonis tegutsevas inimõiguste advokaadis, kelle kaitsealuste seas on olnud näiteks Julian Assange ja Julia Tõmošenko, leidis hõberebaseks tituleeritud naistemees hingesugulase. Sel nädalavahetusel pitseeris George aasta kuumima armuloo glamuursete pulmadega, mis muutsid Veneetsia mitmeks päevaks mini-Hollywoodiks.\nClooney naine valitseb magamistoas (6)\nEI MINGIT REISI: George Clooney ja tema värske abikaasa veedavad mesinädalad koduseinte vahel\nKaks eestlannat sattusid juhuslikult George Clooney pulmakeerisesse (18)\nKate ootab kaksikuid?! (1)\nPulma eelõhtu veetsid pruut ja peig eraldi. Leekivpunases kleidis Amal pidutses The Guardiani teatel ema Baria, õde Tala ja sõbrannade seltsis überluksuslikus Aman Canal Grande hotellis 450 aasta vanuses palazzo’s. George põrutas väikese sõpradeseltskonnaga linna peale. Semud eesotsas isamees Rande Gerberiga – supermodell Cindy Crawfordi abikaasaga – sõitsid mootorpaadiga Amore mööda Veneetsia südalinna kanaleid ja maandusid Da Ivo restoranis püha Markuse väljaku ja Rialto silla vahel.\nLaupäeval korraldasid Amali vanemad pulmalistele hommikueine kuulsas Cipriani hotellis Giudecci saarel. Päikeseloojangul vuras staare tulvil vesitaksode flotill eesotsas George’iga mööda Veneetsia Suurt kanalit hotelli poole, kus pruut oli juba ootel. Peig kandis Daily Maili teatel Armanit, mõrsja kuuldavasti Alexander McQueeni moemaja kleiti – samast kohast oli pärit prints Williami mõrsja Kate Middletoni pruudirüü.\nSajakonna pidulise seas, keda turistide hordid kanali ääres hõisates tervitasid, olid New York Posti teatel filmitähed Matt Damon, Bill Murray, näitlejatest abielupaar Emily Blunt ja John Krasinski, U2 solist Bono ning Ameerika Vogue’i peatoimetaja Anna Wintour. Tseremoonia pidas Clooney lähedane sõber, Rooma endine linnapea Walter Veltroni. Pidu romantiliselt valgustatud kanaliäärses palazzo’s kestis hommikutundideni.\nKüll on kurblik poissmehe elu...\nGeorge Clooney kaisus on aastakümnete jooksul nähtud tervet hulka näitlejatare, peamiselt brünette, ent staari vere on vemmeldama löönud ka ettekandjad ja üks wrestling’utäht.\n• 1980. aastate algul semmis George näitlejanna Michelle Pfeifferi õe Dedeega.\n• 1988. aastal tekkis Clooneyl armusuhe näitlejanna Kelly Prestoniga, kes hiljem abiellus John Travoltaga. Kellyga koos elades soetas George oma kuulsa rippkõhtsea Maxi, kes suri alles 2006. aastal.\n• Näitlejanna Talia Balsamil õnnestus seksikas poissmees altari ette tirida, kuid 1989. aastal Las Vegases sõlmitud abielu pidas vastu vaid neli aastat. "Ma ilmselt – päris kindlasti – polnud tol hetkel inimene, kes pidanuks abielluma," on Clooney hiljem öelnud.\nOscar de la Renta kleit tegi Amalist unelmate mõrsja (1)\n• Järgnes tõmmut verd näitlejanna Kimberly Russell, kellega George tutvus Martini reklaamivõtetel. Suhe kestis kolm aastat.\n• George ei piirdunud vaid ametiõdedega. 1996–99 kurameeris ta prantsuse ettekandja Celine Balitraniga, kellega tutvus Pariisis filmi "Rahutegija" võtteil.\n• 2000. aastal sahistati, et Clooneyl susiseb midagi "Ally McBeali" tähe Lucy Liuga. Samamoodi käisid jutud George’i armusuhtest Charlize Theroniga.\n• 2001. aastal levisid kuuldused, et George on armunud "Bridget Jonesi päeviku" tähte RenÉe Zellwegerisse. Kõlakad kestsid aastaid, kuid George ja Renée on alati väitnud end olevat vaid head sõbrad.\n• Filmi "Ohtliku mehe pihtimus" (2002) võtteil tutvus kurikuulsa naistemagnetiga brünett sekspomm Krista Allen. 2004. aastal läksid nad lahku, leppisid jälle ära, kuid 2006. aastaks oli armulool lõpp.\n• Samal ajal oli Suurbritannias George’i lükata-tõmmata modell ja saatejuht Lisa Snowden. Kokku-lahku suhe kestis viis aastat ja lõppes samuti 2006.\n• 2008. aastal ajas George’i pea segi järjekordne ettekandja Sarah Larson. Kokteilibaaridaami jagus Clooney kõrvale punavaibafotodele aastaks.\n• Järgnes itaalia modell ja teletäht Elisabetta Canalis, kes nagu Clooneygi jumaldas mootorrattaid. Suhe kestis kaks aastat.\n• Huvitava vaheldusena võttis Clooney seejärel ette endise wrestling’utähe Stacy Keibleri. Seegi kaunitar hüljati kahe aasta pärast. Lahku mindi 2013. aasta juulis.


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 954\nSoone talu päevaraamat 954\nMaruusja ja Lilli ütlesid, et tuleb võimas ja hoitud nädal. Arvates sandi-mandi-süsteemis nädala alguseks pühapäeva, algas nädal pärast valgustööliste laialilendu kella kahe ajal – osad kodudesse, Evald ja Meta koos tütretiba Susi Minumeelega siia tuttu – kaheksast Maruusja sooritusega. Kui hobunad õue lasin, võttis Maruusja täkuhoiaku ja kündis mööda koplit mu järel riituseplatsi poole, kael kumaras ja sõõrmed puhevil. Mina – näenkõik-teankõik-kuulenkõik – ei saanud muhvigi aru, mida veerandsajandine memmeke mürgeldab. Kui ärganud meister Evald nentis, et on öises paduvihmas tseremoonia järel metsast majja tulles trumminuia kaotanud, sain aru. Šamaanitrumminuiaralli. Maruusja nägi kohe boksist väljudes eemal väe-eset ja läks ähmi – mina vahtisin tuuritavat teda, mitte seda, mida ta mulle näitab\nKolmapäeval – kui alustasin lastele trummiriituse tegemisega – ja neljapäeval – kui kütsin lastele Telgi – mis jättis muide soojad kivid meie pööritserele tervitust tooma – kõndis Evald kogu sama aja, telefon peos. Pean Saarale helistama… Loomulikult mõtlesin iga natukese aja tagant: Evald, appi… Nii käivad need asjad.\nTormireedel käisime ohutiste valmistamise asemel – need olid Metal kaasas – telgiga lendamas. Kui maavallakoja vardja plikatibaga Soonele jõudis, oli meie peotelk juba paar tiiru õhku tõusnud – sellega poodi lendamise asemel otsustasime ta enne Evaldi saabumist omal jõul maha võtta – ja saime mõned korrad täiesti reaalselt õhku tõusta. Liina Meta tegi tuuleloitsu. Tõelise. Tuul vaibus 7 minutiks, mille jooksul jõudsime katted maha nööpida-rullida. Saabunud Evald aitas viimased jalad ära sikutada – kokkuvõttes paindus vaid 3 katusepulka, mille sirgekspinnimine on juba pisiasi. Huh.\nEdasi oli väerahvas käpuli maasikates – Helve, Elena ja majavaim Aabrami ette ja kätte näidatud Kärje keskele püstkoda kujustades ja Päikeseväravat visioneerides avastasime end tormises-padukases metsas keset metsmaasikaid ja meil pehmelt öeldes läks natuke aega tsereplatsile jõudmisega Viisime toas ootavatele tirtsudele peotäite kaupa maasikaid.\nSeitsmene telk tuli ka seitsme ringiga – meister Evald ütles vend Tennole – täna paneme täiega. Panime küll. Kui higi polnud enam soolane – Meta tähelepanek – polnud enam ka pisaraid, keha lõpetas vastupanu – ja kolmanda ringi järel tekkinud põgenemiskihu andis järele. Kuuendaks ringiks oli kuppel tühi ja nägemist\nPühapäevahommikul – pärast avastust, et peltapott on siiski teistsuguse äravooluga, täna vaja ümber vahetada – saatsime šamaanid teele – järgnes kogu talu puhastus ja seoses vihma lõppemisega pesupäev. Mida eeldas ka postkastist nagu pärmi saanud peldikust kaela voolavate visiitkaartide-peeglite-ajastututvustuste kaskaad. Võeh. Panime kodule pai tegemise saatjaks mängima Indile sünnipäevaks kingitud Fantuzzi-plaadi, mispeale helistati üldsemitte-eestist – ei-ütle-kes tegi prohveteeringu – loetles, kes valgustöölistest on omad – nägi võrdsetele-õiglastele ette ühendatud kuningriigid, suure kärje ja väikeste kärgede mustri loomise. Ning läbis kõne lõpetuseks selgeltnägijate tuleproovi – ütles, et keegi ootab õues armastust ja kaitset. Lisas, et see keegi jääb elupäevade lõpuni meil soojuse-valguse järel, et tasakaalustada kodus toimuvat. Tõlgendas, et too keegi ei ründa, vaid püüab kaitsta ja kuuluda – kuna ta on kokkusegatud tõugudele omaselt nürimeelne ja haldamatu, tuleb see välja, nagu alati… Meediumi jutu ajal oli õues täielik vaikus. Mu koerad ei öelnud silpigi.\nTegin ukse lahti ja… jõllrakats Fredi istus koridoris ukse taga. Meie penid silmitsesid teda, nagu. Ei kommentaari. Inertsist ruigasin kääberdise koju, aga kanaldaja täiestiteistpiditõlgendus mõikas. Pärast siestat – väga palju unenägusid, kus üks mind usinasti puukinud-pruukinud, seejuures mitte ainsatki lubadust täitnud teekaaslane aina taganes, silmad aukus ja hääl kimenasaalne – ära tapa mind! – korrastasin hobude-lambude voodid ja viisin Indi näidendiproovi. Ise sõitsin Margoti juurde… pitsa järele Mõte oli, et viisin kuludokusid – aga neil oli pitsa ja täpselt sobiv hetk. Ja meilt Kuusemäele läinud Jo-Jo tütreke Lucy jäigi Raja Luriku ainsaks varsaks. Üks tuli vaiksena. Rohkem ei tulnudki. Heldekene küll noh…\nKodus panime hernestele nöörid, tegin massiivselt fototapeeti – tervitasin täiskuud ja võtsin Lilli kaissu. Hommikul astus kassa-Lilli mu telefoni peale, mille viimane kõne oli Indi – helistas sedasi alumisele korrusele ja ajas mu neljast üles. Evald Miidurannas, mina Soonel – nägime superkuu loojumist koos.\nEdasi läheb esmaspäev sedasi, et teel talinafilmitööle tuleb espakus teise äravoolunurgaga peltapoti vahetus, et ükspäev teisehomme vabaneda pärmisaanud ja samas kõhukinnisuses kiduva kanalka energeetikast, siis sipsti postkontoris emale raamat – tuli tunne, emme on minust endiselt pisikese Mašana Karu käes tuunimisel, olgu tal seal vähemasti raamat lugeda -, ning Piritale Igitee võtetele. Võimalik, et Soome lastekaitse ei luba Indil kaitsevahenditeta stseeni teha. Mida iganes – tuleb tore päev. Väga tahaks Miidurannalt Evaldi kodunt läbi jõuda.\nMõni hetk enne seda, kui Pilvede all viimase osa kordust vaadates selle stseenini jõudsime, kus isa armuke Mammule kõrvakiilu annab, hakkas Indi nutma. Vot sellised lood.\nKui me kohtume inimesega, kes meile ei meeldi ja kes meid ärritab või vihastab, siis näitab see lihtsalt seda, kui palju on Sinul veel õppida – kannatlikust, mõistmist, tolerantsust või hoopis empaatiat. Selline inimene annab sulle võimaluse näha iseennast ka siis, kui keegi mõtleb


Viinapuu ‘Supaga’ – Juhani Puukool\nSort on pärit Lätist. Kollaseviljaline viinamarjasort, mis sobib väga hästi kasvatamiseks avamaal. Kasvatatakse eelkõige lauaviinamarjana, aga sobib ka veinivalmistamiseks. Eesti kliimasse ja koduaeda sobiv viinamarjasort.\n1L 6.50 Tartu Viimsi Jõhvi Harku Postimüük Telli koju


Frolicat Chatter liikuv mänguasi kassile - Urr&Nurr\nFrolicat Chatter liikuv mänguasi kassile kogus\nAutomaatselt liikuv ja säutsuv õrritav kollane kanaarilind, mis paneb Teie kassi innukalt mängima. Play While You Are Away režiim võimaldab Teil luua mänguaega, isegi kui te ei ole kodus. Mõeldud siseruumis mängimiseks. Automaatne väljalülitamine, et säästa akut. Vajab 3tk AA patareid.


Treeningu rutiin: kuidas treenima hakata (pärast pausi) - Elu - 2020\nKas te pole igavesti välja töötanud? Siit saate teada, kuidas sellesse tagasi pöörduda\nViimane aasta on minu jaoks olnud üsna kirglik. Ostsin maja, kolisin Los Angelesest Portlandi, sain kihla ja plaanisin pulma. Öelda, et "seal on palju toimunud" on alahinnatud.\nAga üks minu elu valdkond, millel pole sel aastal eriti palju käinud?\nMul on valus tunnistada, kuid olen treeningvagunist ametlikult maha kukkunud. Minu korrapärane treeningrutiin on kahanenud nädalavahetustel matkata, aeg-ajalt jooksma (kus ma mõtlen ja tuhisen üle miili või kaks) ja mõnele poole südamega katsele end jõusaali sundida.\nOleme kõik seal olnud, mingil või teisel viisil. Võib-olla toibute vigastusest või naasete just rannapuhkusele, kus teie ainus tegevus oli kõndimine ookeaniäärsest kabanaanist daiquiri jaoks baari. Kurat, võib-olla sattus elu lihtsalt teele! Igal juhul võib pärast pausi tagasi kindlale fitnessi rutiini libisemine olla keeruline (eriti kui teete seda üksi).\n5 asjatundlikku nõuannet, kuidas aktiivselt puhkusereisil püsida, nii et te ei pingutaks kogu oma rasket tööd\nKarm… aga kindlasti mitte võimatu. Pärast seda, kui olen aasta aega veetnud palju rohkem aega diivanil kui jooksulindil, olen valmis tegema jälle oma elu regulaarseks osaks. Selle elluviimiseks olen palunud ekspertidelt parimat nõu.\nSiin on viis näpunäidet, kuidas pärast lühikest (või kui olete mina, väga pikk) paus:\n1. Määratlege oma "miks".\nKui ma esimest korda otsustasin, et tahan jõusaalis tagasi jõuda, siis olen aus - see on sellepärast, et märkasin, et mu lemmikteksad on natuke pingul. Kahjuks sain kiiresti teada, et võib-olla piisab liiga tihedast teksapardest saada mind tagasi jõusaali, kuid sellest ei piisa pidama mind seal.\nOli aeg suured relvad sisse tuua. Alustasin Amanda McVeyga, Bulletproof Labsi tegevjuhiga Santa Monicas, CA, mis kasutab teaduse toetatud tehnoloogiaid aju ja keha jõudluse suurendamiseks.\n"Enamik inimesi, kes meie ustest läbi kõnnivad, ütlevad:" Ma tahan olla õhem "või" Ma tahan, et mul oleks suuremad lihased. " See puudutab keha "mis" - kuidas nad suudavad ebatäiuslikkust parandada, "ütleb McVey. "Selle asemel, mida proovime teha, on ühendada inimesed tagasi nende sees oleva üliinimlikega ja osa sellest on tõesti teie" miks "ühendamine."\nJa see "miks" on selleks, et olla rohkem kui mõne kilo kaotamine. See peab olema miski, mis motiveerib ja inspireerib teid pidevalt treenima - isegi kui see on raske, isegi kui olete väsinud, isegi kui soovite pigem voodis olla.\n“Küsige endalt: miks on muudatuse tegemine nüüd nii oluline?” Ütleb McVey. "Just see teebki viis hommikul voodist tõusma, kui keegi teine ei tule voodist nii väärt välja - sest see on rohkem kui viis naela, eks?"\nKui te pole kindel miks kui soovite jõuda tagasi fitnessi mängu juurde, on oluline pisut sügavamale kaevata ja leida oma motivatsioon. Miks soovite muuta fitness jälle oma elu regulaarsemaks osaks? Kas nii, et teil oleks rohkem energiat oma lastega mängimiseks? Nii et saate lõpuks oma koppide nimekirjast üle joosta “poolmaratoni joosta”? Mis iganes see ka ei oleks, just see, miks see teid edasi viib, isegi siis, kui see (paratamatult) raskeks läheb.\nJa kui see läheb raskeks - võib-olla liiga raskeks, et omaette edasi minna -, siis on olemas Aaptiv. See on nagu isiklik treener taskus (telefonis), kus on palju treenerite juhendatud treeninguid, mida saate teha otse spordisaalis. See on fantastiline viis saada professionaalset juhendamist ilma, et peaksite tegelikult koos teiste inimestega trenni tegema (BIG-i kergendus, me teame).\n2. Toitke oma kehale õiget kütust.\nMa ei tunne seda uhkusega, kuid minu jaoks tähendab fitnessist pausi võtmine tavaliselt ka tervislikust toitumisest puhkuse võtmist. Ma tean, et kui ma tahan oma kehasse taas tõsiselt suhtuda, pean seda toitma rohkem kui loomade kreekerid, popkorn ja dieedisooda.\n“Minu lemmik asi, mille kuulikindla asutaja Dave Asprey sõnul on:“ On toite, mida sööte ja mis panevad teid halvasti tundma. On toite, mida sööte ja mis panevad teid tundma mitte midagi. Ja seal on toite, mida sööte, et tunnete end suurepäraselt. Söö rohkem toitu, mis paneb sind end suurepäraselt tundma, ”räägib McVey.\nSee strateegia võib olla lihtne, kuid samas ka geniaalne. Kui soovite taas treenida oma rutiinse osa regulaarseks, peate andma oma kehale toidud, mida ta selle toimimiseks vajab. Minu jaoks on toidud, mis teevad mind suurepäraseks, segu valgust, köögiviljadest ja tervislikest rasvadest (minu lemmik treeningueelne suupiste on lehtkapsas, banaan, veganvalgupulber ja kühvel maapähklivõiga). Katsetage ja saate teada, mida toidud teevad oma keha tunneb end suurepäraselt ja annab teile energiat, mida vajate tõelise treeningu jaoks.\n3. Kaasake vastutusvõim.\nLeian, et üles tõusmine 6:00 soolojooksuks on peaaegu võimatu - tulen välja vabanduse, et vajutada edasi lükatud nuppu. Kuid kui ma tean, et sõber ootab mind kõnniteele löömiseks, on palju lihtsam voodist välja rullida, kingad kinni tõmmata ja minna.\n"Kohustuse täitmisel ei ole midagi sellist nagu vastutus," ütleb füsioterapeut ja Vivie Therapy tegevjuht Vivian Eisenstadt. „Kui treenite ainult enda jaoks, võite leida vabanduse, et seda mitte teha. Kui peate vastama kellelegi teisele, kes teie peale loeb, on see hoopis teine pallimäng. ”\nEisenstadt soovitab leida sõbra, kes teeb regulaarselt trenni, küsida, kas saate temaga paariks treeninguks liituda, ja siis pannes selle kalendrisse. "Pange ajakava oma plaanile nagu oluline kohtumine," ütleb ta. "Siis pole seda vaja teha, kui teil on aega - see on vajalik."\nTeades, et teie sõber arvestab teiega - ja näete, et see aeg on teie kalendris blokeeritud, nagu mis tahes muu olulise pühendumuse korral, aitab teil treeningutest läbi astuda ja näidata, kuni olete jälle asjade hoos.\nKui teil pole sõpra, kes oleks treenimisest huvitatud (juhtub!), Võib Aaptiv-taolise rakenduse kasutamine aidata teil end vastutada ka kellegi teise eest.\n4. Stimuleerige ennast uue treeningvarustusega.\nMõned inimesed on sisemiselt motiveeritud ja teevad trenni just seetõttu, et teavad, et see on nende jaoks hea. Kahjuks pole ma üks nendest inimestest - seetõttu on minu treeningrutiinile stiimulite lisamine ülimalt kasulik. Kui ma tean, et minu jaoks on asjaga midagi tegemist, siis on palju suurem tõenäosus, et saan mu saali jõusaali.\n"Stiimulid on suurepärased inimestele, kes on konkurentsivõimelised ja keda motiveerivad / keskkonnategurid ajendavad," ütleb treeningjälgimisrakenduse Vea Fitness tegevjuht Jonathan Maxim, kes pakub kasutajatele preemiaid nagu allahindlused, auhinnad ja külm, kõva raha. trenni tegema.\nKui ma tean, et minu jaoks on asjaga midagi tegemist, siis on palju suurem tõenäosus, et saan mu saali jõusaali.\nTehniliselt öeldes võite end premeerida igal viisil, mis teile meeldib. Kuid kui soovite, et teie stiimulitele oleks lisatud tervislikku seisundit parandavaid eeliseid, proovige endale kinkida mõni uus treeningvarustus.\n"Kui uuendate oma ilmet uue stiilsete treeningpükstega, siis see julgustab teid tööle panema," ütleb Maxim. "Uued jooksujalatsid võivad aidata teil vähemalt proovida neid, nagu ka stiilsed joogapüksid võivad inspireerida teid neid klassis sportima."\nMõte on selles, et liikuda on lihtsam, kui teate, et teid ootab tasu. Ja kui see tasu on uus paar jooksujalatseid? Veel parem.\n5. Kuulake oma keha.\nMul on vedanud, et mu fitnessi katkestus oli enese kehtestamine ja mitte vigastuse tagajärg. Kuid kui põhjus, miks olete mõne aja jooksul fitnessi mängust eemal olnud, on seotud vigastustega, on kõige olulisem meeles pidada, et peaksite kuula oma keha.\n"Üks suurimaid märke, et te ei pruugi olla valmis treeningute juurde naasmiseks, on see, kui tunnete palju valu, mis pole seotud tavalise lihaste valulikkusega," ütleb Michael Perry, MD, MD-i kaasasutaja ja meditsiinidirektor. Lülisamba laserinstituut. "Kui teatud toiming või tegevus teeb haiget, siis lõpetage see kohe," ütleb Perry. "Valu on teie keha viis öelda teile veel" mitte "."\nTehke endale teene, kui tegelete vigastusejärgse valuga, maksmatähelepanu. Kui lükkate jõusaalis tagasi jõudes liiga tugevalt, on teil oht end uuesti vigastada - see võib teist korda pingil hoida.\nMa ei valeta-esialgu oli mõte jõuda fitnessi mängu tagasi aasta pärast kõrvaltvaatajasse pisut hirmutav. Kuid nagu ma olen õppinud, ei pea see olema. Väikese inspiratsiooni, täiendava dieedi, vastutusrünnaku ja paari autasu abil tean, et saan sellega hakkama. Praegu on asi vaid ühe jala teise ette panemises.\nMida ma nüüd tegema hakkan.\nPea meeles, et mõnikord teeme koostööd vingete kaubamärkidega, et tuua teile tooteid, mis meile teadaolevalt meeldivad ja kui te juhuslikult klõpsate lingil ja ostate selle, võime selle tulemusel koguda suunamistasu. Kuid ärge muretsege, see ei maksa teile midagi ekstra ja me ei soovitaks toodet, kui me ei armastaks seda nii palju kui me armastame kutsikaid.\nDeanna deBara on vabakutseline kirjanik ja juhuslik maratonijooksja, kes elab Portlandis (OR). Hoidke oma jooksvate seiklustega kursis Instagramis @deannadebara.\nVideo: maguskartuli ja muna hommikusöögiriis\nUuendatud aasta: kahekümne kaheksas päev\n5 viisi, kuidas jalgrattasõit tundub nagu valu peos (ja mida sellega teha)\nMiks ei tohiks te kunagi enam ühekordseid veepudeleid osta\nOlge kodus produktiivsemad, määrates tööpiirid\nKuidas teha oma kõrvitsapüree\nKas videomänge saab lugeda treeningutest?\nParim viis kõige tavalisemate plekkide eemaldamiseks\nCopyright 2020 \_ Nõuandeid igaks otstarbeks - ilu, tervise ja elu kohta \_ Kas te pole igavesti välja töötanud? Siit saate teada, kuidas sellesse tagasi pöörduda


TÜ ASK kogus heategevusliku jõuluvõistlusega Lastefondile 1832 eurot! | Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi\nTÜ ASK kogus heategevusliku jõuluvõistlusega Lastefondile 1832 eurot!\nTartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi korraldas tänavu juba traditsiooniks kujunenud heategevuslikku jõuluvõistlust kergejõustikus. Kogu osavõtutasu läks annetusena Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondile.\nKui pühapäeval, 16. detsembril olid võistlustules U14 ja nooremad, siis päev hiljem võtsid mõõtu U16 ja vanemad sportlased. Ülla eesmärgi nimel võistles kahel päeval kokku koguni 643 erinevas vanuses spordisõpra. Tartusse tuldi heategevuslikule võistlusele üle kogu Eesti ning stardis olid isegi lõunanaabrid Lätist. Nii koguti rõõmsas meeleolus üheskoos võisteldes Tartu Ülikooli Lastefondile 1832 eurot.\nSuur tänu kõigile toetajatele: Balbiino, Dada FUN, KUMA, Wooch, LapiButiik, Kommipomm, Meemeistrid, Politsei- ja Piirivalveamet, Spordimuuseum, Laura Sirelpuu, Ingella, Maiasmokk, Ahhaa, Sportland, Tagurpidi Maja, Marjamaa talu, Petrone Print, Loodusvägi, Viv`s Chrochet, Andri-Peedo Talu, Avita kirjastus, PTI.\nAitäh osalejatele ning suur kummardus ka kõigile kohtunikele ja abilistele, kes tegid ära suure töö!


martin (Mees, 51a)\nKuulutus: tutvun suhte eesmargil vaba tartu naisega ,ise olen sportlik tartu mees,ei suitseta\nKuulutus lisatud: 01.07.2018\nElari (Mees, 36a)\nKuulutus: Sooviks tutvuda lihtsa naisega, vanus võiks olla kuni 37a.\nJa laps ei ole takistuseks minule.\nVõiks suhelda algul smsi teel.\nTelefon: XXXXX612 Telefoninumber kinnitamata. Kinnita telefoninumber!\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 9329\nÜllar King Üllar King (Mees, 38a)\nKuulutus: 30/06/2018. Laupäev - Pühapäev.\nJuunikuu ja Juulikuu\nMe alati tõmbame enda ellu sellist inimest, kes on meiega sarnane, sellist nagu me oleme ise. Kui sulle ei meeldi sind ümbritsevad inimesed vaata oma hinge sisse. Kui sa arvad , et sulle ei vea inimestega, siis sa ise oled samasugune. Kui sa tahad enda ellu väärikat inimest , muuda ennast, ole ise armastuse ja õnne allikas.\nSuhtle ja käitu oma partneriga nii nagu sa tahaksid, et tema suhtleks ja käituks sinuga.\nKõik me vajame armastust. Armastus tähendab vastvõtmist, siirust, hellust, hoolitsust, õilsust, heldust, valmidust andma ja kanda vastutust. Mida rohkem me anname ja näitame teistele need omadused, seda rohkem me saame vastu. Sellised tunded nagu armukadedus, sõltuvus teisest, manipuleerimine, kontroll, pretensioonid, etteheided purustavad suhet ja selles puudub armastus.\nKõik sõnad omavad jõudu. Sõnaga võib tervendada ja võib tappa. Jälgi seda mida ja kuidas sa räägid. etteheided, solvangud jätavad sõdamesse haavad ja neid on raske ravida. Palju asju ei saa kahjuks taastada, sest iga inimese südames elab laps, kes kardab olla hüljatud. Kasuta oma sõnu hea loomiseks, olgu sõnad soojad ja toetavad.\nUsaldus on väga vajalik element suhetes. Selleta inimene on kahtlane, täis hirmu ja ohtu, tunneb ennast emotsionaalses lõksus, tunneb, et nagu teised ei anna talle vabalt hingata. Armukadedus on hirm olla üksinda, madal enesehinnang ja pole armastust ise enda suhtes. Usaldus on armastuse lahutamatu osa\nOle siiras. Armastus pole staatiline, armastus on nagu taim, mis kasvab ja hakkab õitsema või hävib ja sureb. Kõik sõltub sellest mida sa oma armastusega teed. Siiras suhtlemine on nagu vesi milleta ei saa armastuse taim elada. Rääkige teine teisele oma suhtumisest ja tunnetest. Anna mõsta oma partnerile, et sa armastad teda ja hindad. Ära karda öelda „ma armastan sind“.\nArmastada tähendab kinkida ennast, kui sa tahad saada armastust, see tähendab õppida armastust kinkima, mida rohkem sa kingid, seda rohkem sa saad tagasi. Armastuse kogus on sinul lõpmatu, kui sa ise seda soovid. Me ei kaota armastust kui kingime seda. Üks võimalus kaotada armastust, mitte kinkida armastust teistele. Miks inimesed tihti ei tunne armastust, sest nad ootavad, et keegi tuleb ja hakkab neid armastama. See on sama kui muusik ütleb: „Ma hakkan mängima muusikat siis, kui teised hakkavad tantsima“. Tõeline armastus ei palu midagi vastu. Armastuse sala valem on selles, et tuleb tähelepanu pöörata sellele mida sa saad anda mitte võtta.\nPuudutus on kõige võimsam armastuse avaldus, mis tugevdab suhet. Puudutada inimest on sama kui sa puudutad tema hinge. Võib olla selle pärast kui me olema solvunud, me karjume „ Ära puuduta mind!“. Hoia tihti oma armsat käest kinni ja kallista. Siis kui me hoolitsusega puudutame teist inimest muutub ka meie füsioloogia, väheneb stressi tase, lõõgastub närvi süsteem, pareneb imunsus süsteemi seisund ja emotsionaalne seisund. On olemas uskumus kui me päeva jooksul ei emba 7-8 inimest, siis me oleme haiged.\nKui me armastame kedagi, siis on vajalik anda talle vabadust. Ta on vaba ise võtta vastu otsused, tal on õigus elada nii nagu soovib, mitte nii nagu sina tahad. Iga inimene vajab isikliku vabadust, Inimesed peavad olema vabad olles suhtes, sest muidu võib ennast tunda, et oled lõksus. Kui sa armastad kedagi ole lugupidav tema vajaduste ja soovide suhtes. Vahest pole kerge lasta lahti inimest keda armastad, aga teist teed pole. Elu tarkus räägib: “Mida rohkem me anname vabadust, seda lähedam tema on”.\nKuulutus: Järgmisele uuele kolmanda juunikuu nädalale, esimesele päevale.\n01. Juulikuu 2018.\nKuulutus: Armastatav heasüdamlik vaba vallaline maamees ning truumees 38a. Soovib tutvuda armastava kallima truunaisega tõsises suhte eesmärgil, vanuse määr alates 20. kuni ehk 40. Eluaastat naisterahva vanus.\nKuulutus: Luulelaulude romaanid - Tuulelaulude romaanid.\n01.07.2018. Juulikuu esimene pühapäevane\nLööb viimsed marjad sinu elupõõsalt\nkord räitsakane, Eestimaa kare põhjatorm.\nKuid samas lehvib uniselt minult ja rõõsalt\nmu südame hingetõmbe luulelaulusõnad sulle armas naine, jah su üdis juba teine, rikkam vormiline mees?\nSa pelgad mind, miks nõnda sa naine pelgad vahest, et need tuulekahjud sinu peast mölavad?\nSul kulutavad elujõu ja raha, miks ainult raha;\nsa vaata, lõõmamas on hiiglaahjud,\nkust sulamalmi voolab üle äärte maha!\nSa oota ainult, kuni vana lahtub,\nju käärib vana suhe, surutõrres virre.\nJa kui ehk taipad täna õhtul loodetaevas juhtub,\nnäe, uues tules leekima lööb kirre su eluteele!\nSeepärast armastama pead sa õigeid inimesi, ega mitte ometi valelikke pahatahtlike häbematuid inimesi.\nKui armastada õigeid oma kuldseid südame hingelised inimesi siis tõusevad sulle, oh, oh, oh Eestimaa naine tuulineis peituvad kõik need uued sünni ained\nsest purunevad vanad pahad suhted, siis vaata vastu kaldamuuli ju ainult väiksed, kodulahel Eestis lained.\n(Võib juhtuda, et loomepalang on minul endal nii suur, et mõne tunniga kirjutan mina Lugupidamisega: Üllar King poeet terve raamatutäiega luulet valmis.\nIsegi kui mõne tunniga ei jõua kirjutada, siis olen kindel mõne päevaga kirjutan kõik tarka luulesõnade read valmis selle raamatutäiega luulejahtides ja otsidest sind nüüdseks Eestimaa õnneliku naine ja Eestimaa õnnetu naine.\nÜllar Kinga, luulekooselule nime andnud tundmatuses juhtimiseks näete alates sel aastal 2018. Facebooki vahendusel.\nEluluuletusest hommikupoolikul ja keskpäevapoolikul ja õhtupoolikul ning öinepoolikul oli just niisugune Luulelaulud ja Tuulelaulud mu peast käivat ja mu südamest käivast",\nluuletusest ühte jutti, pealkirjaks" ,,Tuulelaulusõnad luulelaulusõnad sellele Eestimaa pärimusele naisele, ning kes see naine võiks olla?\nNing kellele see au kuulub?\nVõib-olla vastukajana Üllar King. Eestimaale Tuulemaale, Sinimustvalge lipule märku anda, kes on õigemini kuldne Eesti naine ja Eesti kuldne loomikuline mees.\nOlin ma isegi luulesõnade filosoof ja professor, kuigi tunnen olen ikkagi veelgi tundmatu luulesõnade autor: Üllar King).\nKuulutus: Homsele Esmaspäevale Juulikuu esimesele nädalale Armastuse mõtisklusele suhete mehe ja naise kirgede vahele.\nTundmatu autor lugupidamisega: Üllar Kinga, juhitavaks teele vaadetest.\n(1). Öine armulaulu - luuletusesõnad elus enesest.\nSu juuksed libisevad minu kätest\nkui jäljed, mis viib niiske liiv.\nAll akna ristki oma huulde südame viisi jättes nüüd siia:\nÖö katkend kantileeni tuulde viib üks käsi kes kirjutas kuuma luuleread.\nTuiksoontes mul veel selle kaja häälest mõtest kirjutan neid ridupidi, on meil kõigil inimestel erinevaid tundeid, kuid mis kaotab sära ja kuid mis jääb särama alles.\nElurada käib vere elutarkuse ulma teid,\nei paista kuu. Üks-teine paberil sumedad\non küündid tuppa. Vaevalt aimab neid.\nEi näe sind enam silm, kuis seda harjus.\nKõrv otsib teist kõrva taga, mis juhtuvad hüvasti ent varjus.\nIhka mõista tuksub veel su armastuse puhtuse süda, temale kellele see vaid kuulub, tuksub su süda veel vaid kätes kuumas kannad oma eluteed.\nMis nemad veel kuumis, kaotanud võõras ruumis,\noma südametunnetuse jäljed maha, miks nüüd imestad su süda on muutunud tuimaks ja külmaks, siis seetähendab süda on kuumis?\nOo, oh, oh hinge ja südant petmaks surma läbi aja!\nMa olen sinu hingetõmbe kaja elurajal ärka siis märka õiget armastust, mis peletab eemale su kuumist tuima südame ja su jäädunud hinge soenda üles, siis leia see õige suhe ja tõelise armastuse.\n(2). Luule südamikuks on enamati\narmastus. Armastuse südamikuks\nomakorda kahe inimese teineteise lukustumishetk, kirg ületada surma.\nNüüd ma teilegi märkuna täiendan omalt poolt ühe luulevaldisena Eesti armuluule laulusõnad pikka rivi elust edasi minnes.\nKuhu võrdlevad kirjandusega õppima kohtades teda oma tulevast abikaasat tundma elus esmases juhtideks esmane kohtumiseks noorpaaridele naisele ja mehele.\nKellega sa kohtud oma elust leides tulevast abikaasat.\nÜhendas tänagi mu peast mõtteline luulelembus\neluluulele andvat juhised märkata sõna huuldest leidmas tõusvat luuletuulest kirjaread elus.\nElul on oma jagu vahendajana on võimatu üle hinnata, luulesõnadesõpru ning sõbrad ja tuttavad ning võhivõõrad ning minu isiklikku loomingu lähtuvad tundeid õhus ajumõtte peast ja südame juhtidaks teidki.\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 9322\nKuulutus: tere kallid neiud sooviks tutvuda rahuliku ja kena naisega kirjutage julgelt kui on soovi jään ootama kirju\nkalev (Mees, 39a)\nKuulutus: tutvun sobivas vanuses naisega.


Kolumn. Tatrik: Tulge kõik! - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Kolumn. Tatrik: Tulge kõik!\nKolumn. Tatrik: Tulge kõik!\t(1)\nTulge kõik, see kes vaid tahab. Tulge kõik, see kel pole raha. Tulge kõik, vaesed ja rikkad üheskoos. Tulge kõik, Jeesus nüüd jagab kõigile hinnata eluvett.“ Kes küll teaks, kuidas sündis aastaid tagasi mõte hakata keskkonnaeesmärkide täitmiseks jagama raha autode ostmiseks. Kas selle poliitiku või riigiametniku, kes mõtles välja elektriautode ostutoetused, magnetoolas mängis see Sõnajalgade üheksakümnendate üüberhitt. Päevad läbi vist mängis.


E-oksjonil kogutud Noole ja Navitrolla esemete eest üle 50 000 krooni\n8. detsember 2000 kell 9:56\nMicroLinkile kuuluva internetiportaali Delfi ja internetioksjonite läbiviija Osta.ee korraldataval heategevusoksjonil Viiratsi Lastekodu heaks on tänase seisuga kokku kogutud 52 000 krooni, kuid oksjon jätkub veel internetis kuni teisipäevani, teatas Delfi turundusjuht Allan Sombri.\nHeategevusoksjonil on müügis Erki Noole ja Heiki Navitrolla unikaalsed esemed ja tööd.\nDelfi juhatuse esimehe Ville Jehe sõnul on oksjoni senine käik olnud oodatust edukam. 'Esialgu uskusime, et suudame üritusega koguda 30 000 krooni ringis, kuid huvi nii heategevuse kui Erki Noole ja Navitrolla esemete ja tööde suhtes on ootamatult suur. Usume, et oleme suutnud antud oksjoni korraldamisega teha ärimeestele lihtsamaks heategevusest osalemise. Veel on aega teisipäevani, mil igaüks saab anda oma panuse osaledes interneti kaudu oksjonil,' ütles Jehe.\nInternetioksjonil aadressil osta.delfi.ee on kokku väljas 11 toodet. Muu hulgas on saadaval Erki Noole naelkingad, millega ta jooksis Sydney Olümpiamängudel 1500m, samuti Erki võistlusdress Götzisest, kus on ka konkurentide Roman Sebrle ja Tomas Dvoraki autogrammid ning skulptor Tauno Kangro tehtud Reval CupŽi mälestusmedal.\nHeiki Navitrollalt on väljas 5 graafilist tööd. Hetkel on internetioksjonil kõige kõrgemaid pakkumisi saanud Navitrolla graafika 'See on minu lemmik kirik', mille viimane pakkumine on 2000 krooni ning töö 'Mitte kaugel kirikust magab väike lohe'\nhinnaks on pakutud 1001 krooni. Erki Noole naelikute hind on hetkel 501 krooni, mis on veel tublisti allpool nende ligikaudu 1500 kroonist


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kas treenituse lagi ongi käes?\nPostitas: Priit Pullerits @ 08:58 kommentaare: 37\nAt 09:36, kalle said...\nAt 09:43, kalle said...\nAga jah, Priit püstitab õige küsimuse - omaette tegutsedes kipume monotoonselt harjutama. Organism harjub ju ühe liigutusega ära - vist 2-3 nädalat oli see aeg? Ehk annaks pinget ja vaheldust ntx imitatsioonitrenn, kuid see eeldab et kõik liigesed-kõõlused terved.\nei ole veel märganud, et oleksid oma hooaja eesmärkidest rääkinud. Juhul, kui need puududvad või ei mõju eriti kannustavalt muutub treening, mis koosneb ainult klassika rullikust (ja seda enamjaolt ovaalil) ja Arena jõusaalist vägagi monotoonseks ja tapab pikapeale ka motivatsiooni. Vaheldust oleks vaja. Kord nädalas võiksid midagi teravamat ju teha - ehk mõni spinningutrenn. Või istud nädalavahetusel ratta selga ning lased novembrikuisel loodusel endale mõju avaldada. Võiksid ka uisu rullikud muretseda ja nendega proovida - kui osta ei soovi aitab kindlasti Tartu Suusaklubi laenamisega- vaheldus seegi. Leia endale midagi uut, millega kord-kaks nädalas oma spordivaimu ärgitada saaksid.\nSeda juttu räägiti sulle juba rohkem kui aasta tagasi, siis vaidlesid vastu. Nüüd lõpuks jõudis kohale.\nAt 10:41, Jaagup said...\nKas sul tõesti ei ole hoolimata mitmeaastasest koostööst mitmete treeneritega treeningprotsessist veel mitte midagi selgeks saanud?\nAt 10:47, Silver said...\nKui jalad kannatavad võiks vahelduseks nädalas korra-paar joosta ja eriti tõusudega maastikul. Vooremägi, Vapramägi, Kekkose rada. Veel parem oleks, kui joosta metsas või rabas (siis pigem alul kiire kõnd). Endale mõjuvad 15-18 km krossid maastikul väga toniseerivalt, rabas jooks samuti. Miks ka mitte rahulik pikem jooksuots kuu aja pärast: http://www.stamina.ee/rahvajooks/index.php?menuID=745&ids=743|745\nAitäh nõuannete eest, aga jooksmine ei tule kohe kuidagi kõne alla. Täna hommikul leidsin, et parem kannakõõlusandis hoopis uuest kohast tunda, altpoolt, kus asub kannaluu (või mis iganes selle luu meditsiiniliselt täpne nimetus on). Ei teagi, kust selle õrna häda ligi sain...\namputeerimisel pidid lühikesed järjekorrad olema. eriti kiirelt saab kannast vabaks imavere saeveskis. siis kiire kõne Kelgule, et TM-il tekitataks invasportlaste klass, prdon puudega suusatajate klass. ja ongi TM võit taskus! kõige keerulisem on TM sekretariaadil - tuleb kaaluda, kumb puue domineerib, kas vaimne või füüsiline.\nPriit, lähme pühapäeval rabamatkale, ületame 10km pikkuse Laeva raba.\nSee vastab igati sinu tingimustele ja võimalustele. Pehmel pinnasel ei ole kand probleem ja vaheldus missugune.\nkui kopp on ees siis mulle sobivad just sellised pikad teistmoodi tegevused. Matkad, nagu siin juba ka kirjas oli, no peaaegu, et kus iganes, või siis näiteks ujud+ saun või puulõhkumine. ja korra nädalas mängin võrkpalli. vetis vaheldust peab ikka olema...\nProbleemi tunnistamine võib olla koguni pool selle lahendamisest. Kahtlemata on see aga väga oluline komponent ilma milleta pole muutus paremuse poole võimalik.\nSee, et PP oma treeninguga ilmselt ühe kohapeal tammub, paistis välja varasemast postitusest, kus ta oma treeningmahud ära tõi. Arengu garandiks saab ikkagi olla mingi seisundi ja/või tulemuse eesmärgistamine ja sihipärane töö selle saavutamiseks. See ei tähenda tehtud treeninplaani kramplikku täitmist vaid ikkagi mõistuse ja tundega lähenemist. Halva enesetunde ja väsimusega pole mõtet rapsida.\nMõneti imelik, et ma sellist eesmärgistamise juttu kirjutan, olemata ise eriline eesmärgistaja vaid pigem suunast või sihist joonduja. Aga mulle tundub, et kuskiltmaalt ilma eesmärkideta enam paremaks saada pole võimalik.\nMina arvan, et Priidul tasub tülgastuse ja tüdimuse vähendamiseks/vältimiseks oma treeningmahte langetada/treeningu kordi vähendada. Oluline, et tekiks/oleks isu trenni teha. See ei tohiks olla kohustus. Ning valdav osa trenne peaks olema ikkagi mõõdukas tempos ja mõõduka pingutusega. Ses mõttes ei ole hea kogu aeg treeningus läbitavaid ringe kellaga mõõta ja varasemaga võrrelda. Mida see annab? Pigem tekitab see olukorra, kus üritad iga trenn oma eelmist "tulemust" ületada ja kui ei "ületa" tunned rahuldamatust.\nOluline on jälgida ka oma füsioloogilist seisu (treenituse taset) ja selle järgi planeerida järgmiseid trenne. Selleks on suureks abiks pulsikell, mis PP-le küll tundub olema vastunäidustatud.\nEt trenn ei muutuks tüütavaks, tuleks seda kindlasti varieerida erinevate treeningute ja harjutustega. Iga päev rulle nühkida pole kindlasti hea mõte. Nädalas tuleks teha kindlasti vähemalt üks korralik jõutreening (nii, et ikka tunned pärast, et omad lihaseid). Kindlasti ei tee paha ujumine, kepikõnd. Kui tõesti väga siiber ees, siis miks mitte minna näiteks kasvõi aeroobikasse, võtta jooga tunde jne. PP-le ehk mugavusalad, aga katsugu ta neid harjutusi korralikult teha! Ei pruugi olla sugugi kerge isegi mitte vastupidavusala mehele. Eelarvamuslik suhtumine (mugavusala, naiste ala jne.) vaid pärsib vahelduse leidmist ja arengut.\nAt 14:15, MargusN said...\nPriit ja Tartu mehed!\nKas sealkandis on siis rollerite jaoks sobivat ilma olnud viimasel ajal? Ise pole väga märjaga julgenud välja minna, sest jutud laagrite puhastamisest jms on ära hirmutanud. Seega oskab keegi öelda, kuidas tuleks rollereid siis peale veeloigus sõitu hooldada?\nMargus, mul läheb oma Swenori rullikutega juba kolmas sügis. Olen sõitnud iga ilmaga, isegi lumisega, rääkimata vihmasest. Pole neid kordagi hoooldanud, v.a see, et kuivanud liiva olen pealt maha pühkinud. Siiamaani veerevad, ei saa millegi üle kurta. Ilmselt on mul vedanud, aga need olid ka Frode Estili rullikud, seega need pole suvaline paar, mida trööpan. Ikka eliitsuusad. Võib-olla lihtsamad mudelid oleks ammu üles ütelnud.\nAt 14:53, Madis said...\nJa selleks, et näpud klaviatuuril kenasti klõbistada suudaksid, tuleb Priidul ette võtta treeningud kudumises ja heegeldamises ;-)\nEndal ka Swenorid juba 4. hooaega, peale vihma ja muda pesen sooja veega puhtaks ja panen vannitoa põrandale (küttega) kuivama. Kuiva ilmaga jäävad autosse järgmist korda ootama.\nMonotoonsus on see, mis tapab. Rullitreeningud on sul enamjaolt täpselt 30 x 0,85 km. Miks? Varieeri pikkuses, tempos. Ei maksa karta ühte intensiivsemat rullitreeningut nädalas, ei see sind küll liiga vara vormi vii. Sai kunagi käidud ühel seminaril, kus Ants Nurmekivi rääkis tempokrossi osast pikamaaajooksjate ettevalmistusperiodil ning kokkuvõttev sõnum oli, et tempokkross kuulub ühe vahendina jookjsa ettevalmistava perioodi treeningutesse.\nMõningad võimalused treeningute monotoonsuse lõhkumiseks\n1. matkad raskesti läbitaval maastikul- rabas, tõusudega Vooremäel või Vapramäel. Ei peaks kannakõõlusele paha tegema, eriti rabas, seal jahutav vesi jala ümber, mis võimalikkuturset tagasi hoiab :-)\n2. temposõit rullidel 1 x nädalas\n3. tõusud rullidel- näiteks Raadil parklast kuni lossi värvateni, nii 15-20 x järjest ainult paaristõuked käte jõul või vahelduvsamm ainult käte jõul. Esialgu tundub tõus kerge, aga 5. korrast alates saad aru, et polegi nii lihtne\n4. sõudespinning- ei pea sõudeergomeetril nühkima järjest monotoonses tempos 2 min/500 m. Ka seal saab tempos, tõmbetugevuses mängida. Täne kl 18.30 Arenas, tule ja proovi.\nKokku sai juba 4 erinevat treeninguvahendit senistele lisaka, peaks piisavalt olema, et nädalas ühtegi samasisulist treeningut kordama ei pea.\nP.S. ja ilm kannatab laup-pühap ka ratast sõita\nMargus, ega sa rollereid riiulipeal hoidmiseks ei ostnud.\nAga pole hullu, mõnel mehel on sellised jooksujalanõud (jookseb ainult ilusa ilmaga. Loodan, et see sinu kohta ei käi.\n"aga need olid ka Frode Estili rullikud, seega need pole suvaline paar"\nKui mul oleks niipalju mõistust kui mõnel mehel edevust, ma oleks päris tark.\nKui peaeesmärk on TM, siis seniste 1 tunniste treeningutega küll 3.5 tunnist maratoni ära ei sõida, ma mõtlen, et maratoni teise poole jaoks ei jätku lihtsalt hoogu. Nädalas võiks ühe 2.5 tunnise treeningu teha.\nEi ole mõistlik iga nädal 2,5h treeningut teha. Maratoni edukaks läbimiseks (saja hulgas) pole see vajalik.\nOK, iga nädal pole ehk vaja,aga PP on sügisesed treeningut kõik üksluiselt tunni ringis olnud.\nMina soovitaks Priidul nüüdsest hakata mõõtma enne ja pärast treeningut oma keha rektaaltemperatuuri. Saavutad oma keha tundmaõppimises uue leveli ja samas on ka põnev ärritaja.\nFantastiline paber. Kõva sõna on kui suudad treeningu käigus rektaaltemperatuuri hoida 39 kraadi peal.\nEesti keeles öeldes, pulk peesse.\nKuidas kujutad ette et tööl käiv inimene TM 100 tulemiseks ka mahukaid(näiteks võtame 2,5h) treeninguid ei teeks?\nSeda saab öelda mitte hõivatud inimene kellel on iga päev aega trenni teha, kes saab sel moel vajaliku treeningmahu kätte.\nKui nädalas 3-4 korda trenni teha siis peab ka üks mahukam treening sees olema...\nSiilile ka selge, et kui nühkida pikka aega lühikesi trenne, siis 3.5 h võistlustempos lõpuni vastu ei pea Vähemalt üks trenn nädalas olgu min 2h.\nVooremäel on jõudsalt radu laiendatud ja silutud,ka viidada saavad üles. Kohati on ainult porine, aga kui võtta singleid on mõnusalt samblaselt pehme.\nKui asjast, siis treenituse lagi ei ole käes-esimene lause ja eelnev teema viitavad peatselt saabuvale sunnitud 2-nädalasele treeningpausile.\n2h ongi mahukas treening.\nAga loomulikult, kui harjutada 3x nädalas, siis on treeningmahu nõutavale tasemele saamine keeruline.\n1000 km oleks hea enne maratoni läbi sõita.\nSamas, nädalas on 168 h millest 110h oleme ärkvel ja 40h sellest käime tööl. Peaks olema küll võimalik ülejäänud 70 h jooksul leida üle 3 korra võimaluse harjutada. Asi rohkem mõtlemises kinni.\nAt 07:04, 艾丰 said...\nAt 03:38, Unknown said...\nAt 06:44, raybanoutlet001 said...\nAt 06:58, Unknown said...


Leonhard Lapin Eesti kunstnike kurvast käekäigust: nagu meie ei olekski oma riigi hüvanguks panustanud! - KROONIKA\nLeonhard Lapin Eesti kunstnike kurvast käekäigust: nagu meie ei olekski oma riigi hüvanguks panustanud!\n10.märts 2018 13:04\nMõni aeg tagasi 70-aastaseks saanud Leonhard Lapin pole rahul, kuidas erinevate kunstiliikide viljelejaid koheldakse, kuna kunstnikud on jäetud unarusse ja nende panust ei hinnata pea üldse, rääkis ta Õhtulehele.\n„Kui räägitakse rahvusvahelistest tegevusest, siis on kunstnikud millegipärast ära unustatud. Nagu meie ei olekski oma riigi hüvanguks panustanud! Mina ei ole Eesti heaks vähem teinud kui Erkki-Sven Tüür,“ on kunstnik Leonhard Lapin nõutu, mille poolest tema siis kehvem on. „Mingi laulja või muusik teeb välismaal ühe kontserdi või turnee ja on juba tohutu tegija,” põrutab mees, kelle töid on peagi juba pool sajandit üle terve maailma näidatud.\nEelmise aasta lõpus 70. sünnipäeva tähistanud kunstniku tööd on hetkel üleval Kumus näitusel “Tühjus ja ruum”, mille eesmärk ongi vanameistri tööd laiema publiku ette tuua, kuivõrd tegemist on siiski sõjajärgse eesti avangardkunsti üks tähtsamaid kunstnikuga. Näituse pealkiri viitab Lapini abstraktsele geomeetrilisele loomingule ja vaimsetele otsingutele ning tema tegevusele sotsiaalses kultuuriruumis. Lapini tegevus Eesti kunsti- ja kultuuriväljal laiemalt on olnud ulatuslik – ta on tegutsenud nii kujutava kunstniku kui ka tegevarhitektina, võtnud sõna kultuuriteoreetilistel ja päevakajalistel teemadel, kirjutanud proosat ning luulet ning mõjutanud õppejõuna paljusid kunstiüliõpilasi.\nSeetõttu ongi Lapin nõutu, et tema professiooni ei tunnustata kodumaal piisavalt. „Kõik see, mis sa väljaspool Eestit teed, lämmatatakse ära, et see ei jõuaks avalikkuseni,“ on vanameister nukker.\nRefereeritud artikli täistekst pesitseb Õhtulehes.\nLeonhard Lapin Eesti kunstnike kurvast käekäigust: nagu meie ei olekski oma riigi hüvanguks pa...\nSelgusid Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad 2018 nominendid 13.03.2018\nAeg investeerida, aeg lennata | Loe, kuidas Raivo Hein sai eriloa kopterisõiduks Saaremaale! Värskes Kroonikas!\nKroonika • 36 min\nJärjekordne koroonahaige Briti kuningakojas: kas ohus on ka printsess Anne ja tema tütar?\nKLÕPS | Taavi Rõivas näitab, milline on päev kodukontoris, mida mõistavad kõik lapsevanemad (1)\nKLÕPS | Pruudist lahku läinud Uudo Sepa pilk on peatunud juba järgmise iluduse peal\nAmber Heardi karjäär Hollywoodis võib läbi olla\nSepo Seeman: kohustustevaba elu muudab süüdimatuks! Kuidas peavad vastu teised tippnäitlejad? Oma loo räägivad ka Tõnis Niinemets, Ago Anderson ja Ragne Pekarev (11)\nGordon Ramsay viie lapsega karantiinis istumisest: see on tõeline õudusunenägu 120\nKorea laulja pidi vabandama koroonaviirust puudutava 1. aprilli nalja eest\nKUUM KLÕPS | Fantaasiale ei jää kuigi palju ruumi! Lateksisse riietunud Nicole Scherzinger näitab vapustavat figuuri\nTelesaatejuht Roald Johannson: ilma nahaalsuse ja kavaluseta ei saaks me oma tööd üldse teha (1)\nKLÕPS | Nunnumeeter lakke! Beebilõust ja Ingrid Mänd tähistavad olulist sündmust: minu elu parim päev\nBette Midleri omapärane postitus ajas fännid maruvihaseks: tere tulemast pärismaailma, printsess


Loitsija: Viimane õhtu Kathmandus\nJa ongi kuu aega läinud. See saab olema viimane sissekanne Nepaalist. Seekord. Sest tahan järgmisel aastal kindlasti tagasi tulla. Hotellist möllisin ennast välja, natuke rohkem kui poole tunni pärast sõidame First Environmental Trekkingu bossi juurde, kus ka selle viimase Kathmandu öö veedan. Tegelikult ei saa ma aru, kumb on bossim, kas Thakur Raj Pandey või Ganesh Prasad Simkhada. Igatahes tundusid mõlemad arvavat, et külastan just teda. Aga koos nad ometi ei ela. Eks paistab, lähen sinna, kuhu viiakse ja loodan, et homme sõidutatakse lennuväljale ka.\nTänasest päevast polegi suurt miskit kirjutada, vanu märkmeid ka pole viitsimist kotist välja kraamida. Kõik on reisiks juba pakitud. Hommikupoolikul ostsin veel nipet-näpet, vürtse ja pisikesi kingitusi lastelastele ja nii edasi. Vahepeal käisin hotellis, siis jälle Thameli peale. Ilm pärast hommikust vihma niiske ja palav, 27 kraadi. Viimaks ostsin endalegi koduteeks puhtad rõivad selga 1200 raha eest. See on siis 12 EUR. Ja mis kõige olulisem - Madhu Krishna Chitrakari poeg tõi ära tiibetipäraselt raamitud thanka. Nagu eelminegi kord, oli see ilusti pakitud, nii et ma ei hakanud lahti kiskuma. Ja siis püüdsin lahendada rasket ülesannet, kuidas kõik kraam kotti suruda. Ei tahtnud hästi mahtuda. Kahetsustundega jätsin maha mind kahel siinsel mägimatkal teeninud tossud. Olid teised juba üsna räsitud ja haisesid ka natuke. Katkise kotilina viskasin ka prügikasti, mis sest ikka koju kaltsuks vedada. Siis tulid lukud kenasti kinni. Kell viis ootas maja ees bosside saadetud poiss, kes mu üsna raske koti büroosse kandis. Sinna jääb see homseni ootama. Ja ongi kõik. Homme kell viis olen loodetavasti juba Delhis. Usun, et õnnestub taas transiitreisijana India külastamisest pääseda. Selleks pole ka aega, sest viiskümmend minutit peale südaööd väljub lend Amsterdami. Ja sealt vist enne kümmet viimane hüpe Tallinna. Nägudeni siis.\nPostitas Aado Lintrop kell 14:33\nBiancat 2. mai 2011 19:32\nHei, Aado! Kahjuks ei kohta sind, kui tagasi oled ja ilmselt Tartus muljeid jagad. Olin just kodus käimas ja kohtasin Toomemäel Saare Etsi, kes ülistas su eelmisi fotosid sealtkandist. Oli vist kirjandusmeeseumis näidatud. Kena maandumist kevadisse koju!


Dokumentaalfoto projekti tegemine nõuab palju pühendumist. Nii üüris fotograaf Annela Samuel (pildil) vahepeal Sillamäele isegi korteri, et saaks rohkem koha peal aega veeta ja linna tunnetada.\nEvelin Kivimaa, 8. juuli 2021 13:09\n7. juuli sumesoojal õhtupoolikul kogunes seltskond kunstihuvilisi Paldiskisse, kus fotograaf Annela Samuel avas Sillamäest kõneleva dokumentaalfotonäituse „Tehas nr 7 – Linn-Utoopia“. Lisaks fotokaamerale läksid kunsti loomiseks käiku näiteks mitu meetrit vakstut ja nõukaaegne retroteleviisor.\nÄsja avatud näitusel „Tehas nr 7 – Linn-Utoopia“ saab näha Annela Samueli dokumentaalfotoprojekti Sillamäe linnast ja inimestest. See on omamoodi\njätkuks fotograafi Paldiski fotoprojektile „Salajase linna lood", kuna mõlema linna ajaloost leiab palju ühist.\nSillamäe hakkas kiiresti kasvama 1950ndate algul, kui sinna rajati uraanitehas. Linna staatuse sai see 1957. aastal. See oli omamoodi utoopialinn, mis kasvas nende elanike silme all. Nõukogude ajal allus Sillamäel tehasele kõik muu, miilitsast kuni lasteaiani. Eesti taasiseseisvumine ja Nõukogude Liidu (NSVL) lagunemine mõjus paljudele linlastele raskelt ja mõnevõrra kestab nende kohanemine tänini.\nDokumentaalfoto Sillamäed avavalt näituselt „Tehas nr 7 – Linn-Utoopia“.\nKaamera ette jäid sel korral eelkõige linnaelanikud, kes on tulnud NSVL ajal linna tööle ja jäänud siia ka pärast NSVL lagunemist. Näitusel on väljas valik 2018.–2020. aastatel tehtud fotodest. Samuti näeb seal ümber ehitatud retroteleviisoris vahetumas vanu arhiivifotosid linnast ja inimestest, mis pärinevad Sillamäe muuseumist. Heliribana kostub telerist Sillamäe kohaliku muusiku Simoni projekt SÖMO. Ajakohast meeleolu loob seinale kinnitatud vakstu, mida kulus vaheseina katmiseks mitu meetrit. Meeleolukal näituseavamisel said kohale tulnud külalised ka ümbrust avastada punase retrostiilis autoga.\nAnnelat on alati paelunud koha ja inimese suhe, kuidas tekivad ja arenevad mingid kohad ja linnad ja inimesed koos nendega. Nii Paldiski kui Sillamäe puhul ei tundnud ta algul linnast kedagi, kuid tänu õnnele ja väga abivalmitele inimestele tekkisid kontaktid ja praegu on tal mõlemas linnas palju toredaid sõpru-tuttavaid. Dokumentaalfoto projekti tegemine võib võtta aega aastaid ja nõuab palju pühendumist. Nii üüris Annela vahepeal Sillamäele terveks suveks korteri, et saaks rohkem koha\npeal aega veeta ja linna tunnetada. „Olen väga tänulik kõikidele inimestele, kes on projektis osalenud, mulle enda lugusid jutustanud ja andnud võimaluse kaamera abil\nneid edasi jutustada,“ sõnab ta.\nMuuhulgas pildistas Annela kõrghoone katusel – see oli kõige viimane NSVL ajal püstitatud hoone Sillamäel, mis tuli seal korteri saanud inimestel oma jõududega ise lõpuni ehitada. Samuti sööklas ja inimeste kodudes, kus seintel näiteks pühakute ja ka Lenini pilt. Sillamäelased loodavad, et linn jääb kestma ning endiste ja praeguste tehasetöötajate asemel jätkavad nende lapsed ja lapselapsed – uutes oludes, aga siiski vanade traditsioonidega.\nNäitus jääb Amandus Adamsoni Ateljeemuuseumis (Paldiski, Adamsoni 3) avatuks 31. juulini. Selle valmimist toetas Eesti Kultuurkapital.\nÜritused 13. märts 2022 21:28\nÕhtuleht | Galeriid 3. mai 2018 09:56


Juht kui treener - Apollo ENG\nJuht kui treener\nUus tee tulemusteni\nKaren Whittleworth, Andrew Gilbert, Jenny Rogers (Author)\nEdited: Signe Rummo, Piret Pihlak\nKuidas juhina töötajate tõhusust ja töötulemusi parandada? Kui oled liiga käskiv, võid saada külge karmikäelise ülemuse maine. Kui oled liiga leebe, riskid sellega, et sind peetakse tähtsusetuks tegelaseks, kelle võib hoopis kõrvale lükata. Kumbki lähenemine ei too häid tulemusi.\nTöötajate kaasatus on see imeline koostisosa, mis paneb masinavärgi tööle. See paneb meeskonna tõeliselt pühenduma ja suurepärast tööd tegema. Vaid väga vähesed organisatsioonid suudavad seda saavutada, kuigi kõik seda enda sõnul tahaksid. Treenimine ehk coaching on kaasatuse ja pühendumuse saavutamiseks kõige tõhusam meetod.\nOma tunnustatud raamatus „Juht kui treener“ lükkab Jenny Rogers ümber nii mõnegi laias kasutuses olevate juhtimisvõtete kohta kehtiva eelduse ja näitab samm-sammult, kuidas olla suurepärane juht ja saavutada hiilgavaid tulemusi. Juhi treenimisoskus seisneb empaatia ja usalduse loomises, pigem kuulamises kui rääkimises, selgete eesmärkide seadmises, õigete küsimuste küsimises, tagasiside andmises ja saamises ning hinnanguist hoidumises. Juhile tundub sageli, et tema kui ülemuse kohustus on alluvaile lahendusi leida ja nõu anda. See võib tulla siirast soovist aidata, kuid sellest pole abi, kuna see tekitab personalis ebakindlust ja tõrksust iseseisva mõtlemise ees.\nInimesel on loomulik tung eneseteostuse poole, mida saab saavutada vabalt mõtlemise ja tegutsemise ning oma pädevuse arendamise kaudu. Treenimine on hea vahend selle kõige saavutamiseks ning sel moel kaasatud inimesed pingutavad ka sundimata.\n„Juht kui treener“ on CMI (Suurbritannia Akrediteeritud Juhtimisinstituudi) 2014. aasta parima juhtimisraamatu auhinna nominent.\nSubtitle: Uus tee tulemusteni\nProduct code: 0753955\nAuthor: Karen Whittleworth, Andrew Gilbert, Jenny Rogers\nEdited by: Signe Rummo, Piret Pihlak\nTõlkinud: Nempe Numme\nIllustrated: Rein Soonsein