Toidupank vajab vaid ruume\nToidupank vajab vaid ruume (9)\n– 07/03/2014Rubriik: Arvamus\nEesti Toidupangaga on läbirääkimised täies hoos ja Kuressaare linnavalitsuse jah-sõna on koostööks olemas. Kui nüüd veel sobivad ruumid leiaks, võiks Kuressaares peagi tööd alustada Saaremaa Toidupank.\nMeie väikeses Eestis on üle 200 000 inimese, kes elavad kas vaesuses või vaesuse piiril. Absoluutses vaesuses elab 45 000 last. Saaremaal elab pea 35 000 inimest. Kahjuks leidub ka siin inimesi, kes vajavad toetavat abikätt.\nMaal raskem olukord\nNäiteks toimetulekutoetusteks ja üksikvanema täiendavaks toetuseks jagati Kuressaare linnas mullu 92 000 eurot peredele, kus toimetulek ja igapäevase toidulaua katmine on keeruliseks osutunud. Kaarma vallas, kus elab umbes 4400 inimest, oli vastav summa 36 000 eurot.\nEsialgu suurena tunduvad summad on abivajajatele sageli viimane õlekõrs ning laialijagatuna tihti marginaalsed. Teatavasti on olukord maapiirkonnas tihti veelgi raskem. Abistatavate hulka kuuluvad sageli suured pered, üksikvanemad, pensionärid, töötu täiskasvanuga leibkonnad, puudega inimesed jt. Kuna sotsiaalsed garantiid on Eestis võrreldes ülejäänud Euroopaga suhteliselt madalad, on heategevusorganisatsioonide roll nende inimeste aitamisel sageli märkimisväärne.\nToidupangad on rajatud selleks, et kaubandusvõrgus üle jäävat kvaliteetset toidukaupa ümber jagada. Eestis on praegu toidupank 11 linnas: Tallinnas, Tartus, Pärnus, Haapsalus, Viljandis, Rakveres, Jõhvis, Narvas, Põlvas, Valgas, Türil ja Paides, kus kohalik toidupank tegutseb Järvamaa Toidupanga nime all.\nEt vähendada äravisatava hea toidukauba osakaalu Saare maakonnas ning samas aidata neid Saaremaa peresid, kel napib toidupoolist, tahamegi luua kohaliku toidupanga.\nJätkame sealt, kuhu oleme jõudnud. Seni oleme projekti “Leib laual” raames teinud head koostööd Kuressaare Selveriga. Sealt saadud toidukaup on jagatud abivajajatele koostöös Kuressaare kogudustega (Nelikaare kirik, Siioni kirik, Laurentiuse kirik, Seitsmenda Päeva Adventistide kirik, metodisti kirik). Seega loodame tulevikus jätkata Selveriga ning kaasata toidupanga töösse ka teisi huvitatud kauplusi. Edaspidi loodame luua koostöösuhted ka kohalike talunike ja toiduainetööstusega.\nKoostöö kohaliku kaubandusvõrgu, heategevusorganisatsioonide ja omavalitsusega on toidupanga loomiseks esmatähtis, kuid samamoodi on oluline õige töökeskkond – ladu, kus kaupa hoiustada ja väljastada.\nAlustavale toidupangale pole palju vaja, 50–100 m2 on piisav pind. Ka võiksid ruumid asuda esimesel korrusel ning olla kuivad ja korras. Oluline on vee ja kanalisatsiooni olemasolu ning suured uksed, et oleks võimalus kauba maha- ja pealelaadimiseks.\nSamuti ootab alustav toidupank peagi vabatahtlikke abilisi, kes oleks valmis jõudumööda igapäevasesse töösse panustama.\nKuressaare Nelikaare koguduse pastor\nMargus Mäemets, Kuressaare Siioni koguduse pastor:\nMina pooldan toidupanga rajamist Saaremaale. Kui on neid, kes elavad hästi, on alati ka neid, kes nii hästi ei ela. Ei ole väga harv juhus, kui kiriku uksest astuvad sisse inimesed, kel abi vaja. Möödunud nädalal käis üks minuealine mees, kes ütles otse välja, et tuli toidu pärast. Ma leidsin talle, mida anda. Seega – küllap meil juba on inimesi, kellel on toidupanka vaja.\nUsun, et Alur Õunpuu on need asjad läbi mõelnud. Toidupank võimaldab asju paremini koordineerida, praegu käib see töö lihtsamas vormis. Arvan, et kui oleksid eraldi ruumid ja koostöö rohkemate kauplustekettidega, oleks võimalik abiga kaugemale ulatuda, ka valdadesse. Tore oleks, kui kevadel-suvel asi suuremas plaanis käima läheks.\nMari-Anne Tuuling, Leisi vallavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja:\nToidupanga toiduabi on üks vaesust leevendav abinõu, mitte sünniõigus. Tihti võib abivajamisest saada passiivsust ja halba harjumust toetav õpitud abituse instrument. Milleks ennast aktiviseerida, kui regulaarne abi on alati käepärast?\nSiiski on teatud sotsiaalsed riskirühmad, kes on õigustatud seda abi saama, nt madalapalgalised inimesed, kelle peres kasvavad lapsed, või puudega lapse pere, kelle vanemad on lapse ööpäevaringse hooldamise tõttu palgatööga alahõivatud. Samuti on õigustatud seda abi saama ajutiselt majandusraskustesse sattunud isikud.\nLeian, et on igati väärt ettevõtmine viia kokku pered, kes vajavad toiduabi, ning kauplustes, tootmisettevõtetes ja hulgiladudes peagi realiseerimisaega ületav toit. Toidupank on justkui puuduv lüli toidu raiskuminemise ja puudustkannatavate perede abistamise vahel.\n“Parim enne” märgistust kandev kaup ei võrdu “kõlblik kuni” kaubaga, seega peaks antav toit olema söömiskõlbulik. Iseasi, kuidas abivajav ja eneseväärikust hindav kodanik sellist abi tõlgendab.\nSaaremaal loodava toidupanga struktuur ja toimetamine peaks olema nii tõhus, et toidupank ise ei osutuks puudustkannatavaks, st frustreerunud ja allaandmismõtteid mõlgutavad ülekoormatud vabatahtlikud abijagajad abivajajatele olematutes tingimustes “kõlblik kuni” toitu pakkumas. Sellist toidupanka meie Saaremaa ei vaja.\nToidujääkide jagamist saab korraldada ka toidupangata. Leisi vallas on aastaid toiminud kiiduväärt praktika, kus abivajajale tuleb ajutiselt appi Karja Pagariäri või mõni väikeettevõtja või lihtsalt hea inimene, kellel on üle hoidiseid ja põllumajandussaadusi. Heategevus jõuab puudustkannatava inimeseni liigse afišeerimiseta.\nLisatud: 07.03.2014 / 08:58\nSina vana inimene, ära vingu siin juba hommikul vara internetis, tee midagi kasulikku sel ajal. Inimesed prügikastist võivad süüa ja tänaval elada, aga kui keegi tahab aidata ja reaalselt ka aitab, siis on kisa ja mahategemist kui palju. Kui paljusid Sa ise oled aidanud, et arvad, et võid siin hukka teisi mõista?\nLisatud: 07.03.2014 / 09:39\nOnju mõnus tunne, said kohe varakult esimesena sappi pritsima hakata? Ei tea, kas keegi Sindki usaldab? Vaata enne ena sisse, kas seal on kõik nii helevalge või on ka seal kohta sellistel asjadel, nagu sahkerdamine, varastamine, valetamine, teiste alandamine ja mõnitamine?\nLisatud: 07.03.2014 / 10:52\nLp. kirikuõpetaja rääkis hiljuti raadios loo, kuidas vanainimesed ei ole rahul, et kirikus hoiatatakse pattu tegemast. Et mis need vanaeided, kes kirikus käivad, ikka enam pattu teevad. Seepeale küsis õpetaja, et kuidas on lood tagarääkimise ja ligimeste laimamisega… Seda rõõmu ei saa ju mutikestelt ometi ära võtta?\nLisatud: 07.03.2014 / 11:56\nNo aga need ongi ju päevakeskused suhtlemisvaeguses mutikestele.\nKommenteerijatele silmaringi avardamiseks\nLisatud: 07.03.2014 / 11:17\n…soovitan lugeda raamatut Vatikani päevikud.\nLisatud: 07.03.2014 / 13:13\nMis puutuvad Sõnajalad praeguse Toidupanga tegemistega asjasse?\nLisatud: 07.03.2014 / 13:20\nnüüd ei saaagi poodides enam osta” parim enne” toitu – kõik viiakse minema nüüd\nõnn õue peal\nLisatud: 07.03.2014 / 18:36\nToidupangad, kaltsukad,töötud, kodutud!\nLisatud: 07.03.2014 / 22:05\n“Aitäh” teile, kes te võtsite vaevaks mind\nhurjutada! Oma arvamust teist ei muuda.Olemas valusad elukogemused.Toidupangale edu, käivitab siis selle, kes iganes.


E.T. aadress on leitud\n1977. aastast alates on teadlasi paelunud ebaharilikult tugev raadiosignaal, mis saabus kusagilt kosmosest. Nüüd on üks amatöörastronoom leidnud planeedisüsteemi, millest see signaal lähtuda võis.\nÜhel 1977. aasta hilissuvisel päeval registreerib USA Ohio ülikooli raadioteleskoop oma argist tööd tehes ehk tähistaevast lähtuvat raadiokiirgust uurides kinni ühe väga omapärase signaali. See on niivõrd tugev, et kogu maailma astronoomid jätavad kõik parajasti käsil olevad tegevused pooleli, sest ühtäkki polegi enam mõistusevastane öelda, et kes teab, ehk ei olegi me universumis enam üksi.\nÜkski hilisem signaal pole siiski olnud sellega võrreldav. Kas see tuli mõnelt arenenud tsivilisatsioonilt? Või oli seletus tunduvalt igavam?\nJerry Ehman, kes signaali esimesena avastas, arvas esialgu, et see oli pärit Maalt ning lihtsalt peegeldus mõnelt Maa ümber tiirlevalt kosmoseprügi tükilt tagasi.\n2017. aastal käis astronoom Antonio Paris välja mõtte, et signaali põhjustas üks kahest komeedist, kas 266P/Christensen või 335P/Gibbs. Kummagi hüpoteesi kohta valitseb nüüd arvamus, et need ei pea paika. See tähendab, et otsitakse ja nuputatakse ikka edasi – seda teeb ka hobiastronoom Alberto Caballero.\nCaballero on uurinud seda, kuhu tuleks teleskoobid suunata, kui on tahtmine kindlaks teha, kas signaal võis tõesti olla pärit intelligentsetelt kosmoseasukatelt – äkki siis tõesti niisugustelt nagu E.T., kes oli peategelane Steven Spielbergi ülimenukas filmis. Selles jääb tulnukast botaanik Maal justkui merehätta, kui tema kaaslased kosmoselaevaga lahkuvad ning tema maha jätavad.\n„Signaali täpse lähtekoha määramiseks on tehtud ainult mõni katse, sest see on väga keeruline,“ kirjutab Caballero oma artiklis signaali allika kohta. Ta on teinud 45 aasta vanuse signaali ristkontrolli, kasutades värskemat infot, mis Linnutee kaardistamise käigus saadud on. Tema uurimistöö osutab konkreetse planeedisüsteemi poole, mis asub Maast 1801 valgusaasta kaugusel.\nLoe salapärase signaali lähtekoha avastamisest lähemalt aprilli Imelisest Teadusest!


Linnametsa mändide all. : May 2012\nSiin need Tiia aiast pärit uuekesed on, oma esimeses üleöö varjupaigas mugavalt pildistamiseks koos. Nimed vajavad veel täpsustamist, kuid välimus ja olemus peaks siitki näha olema. Ma olen iga kord akakapsa sortide puhul pea kõrvale keeranud, et pole mul vaja ühti nii häid pinnakatjaid, kuid see sini-lilla-roosa värvipomm oli ikka liiga ilus mööda vaatamiseks. Kuna mul roheline roomav metsvits on olemas ja pole suutnud liiga palju laiutada, siis kollaste lehtedega saab jälle ühe rõõmsama laigu tekitda. Kolmiklille õied olid valged, jaapani priimulalt võib oodata mitmekorruselist õit. Tagaservas on üks "nii hull trügija", aga kannikesed mulle meeldivad, küll me hakkama saame. Väikeseleheline hosta kuulub samuti laiutajate, ehk pinnakatjate suguvõsasse - mista nimi oligi, Tiia?.\nAllpool Nõmme tänavalaada ühe-eurone kaup- vanaaegse kruusi koopia, mõned killud servast väljas. Mulle meeldis ja õues tahes-tahtmata tekkivate "lõikelillede" ärapaigutamiseks sobib hästi.\nEdasi sünnipäevalapse portree. Bella esimesed kolm ja pool eluaastat möödusid kasvanduses väärtuslike tõukasside kolme pesakonna hoolitseva emmena. Pooled tema pojad olid veel eriti hinnalised lontiskõrvalised karunägu kassikarikatuurid. Viimased pool aastat on Bella elanud uues kodus kui noor andekas pensionär, kes on jõudnud juba teha esimesed sammud uue ja erutava õuemaailma tundmaõppimisel.\nKas te mäletate veel vanaaegset tulipunast topelt tulpi. Eelmisel kevadel sai ühest vanast aiast välja kaevatud ja las ta siis olla siin uutele sortidele eeskujuks.\nEdasi sarivõte -Bella kõrreliste maitset degusteerimas. Paistab, et maitses hästi.\nNeed ilusad leviisiad! Neid võiks ju olla terve mägi, olen näinud. Mõtlesin ka, et ehk muretseks veel mõne sama peenra servale, kuid siis tekkis tunne, et peenar sellest paremaks ei muutu. Las ta siis uhkeldab soolotaimena. Juba kolm aastat.\nLiblikjas kannike oma väga varjulises paigas moodustab üpris uhke lehekuhiku, need valged õieribalad võiksid ka olemata olla. Müüdi mulle pealegi kinnitusega, et just see ongi sinine lõhnav kannike, mida ma küsinud olin :) Sinine ja lõhnav ise paistab tagantpoolt.\nAga siin alumisel pildil on koerahamba seemnekupar. Kui on soovi seemnekülvi proovida, siis peab passima õiget koristushetke. Muidu pistavad sipelgad seemned kinni. Looduses pidi selline meetod olema mõnegi taime levimise loomulik viis, kuid vähe loota, et sipelgad läbitöötatud seemned just parimasse idanemispaika poetavad. Pealegi, meil rohkem väikesed sipelgad, äkki need närivad seemned koguni peeneks. Igatahes jaol on nad agaralt. Ma ei tea, kas esimesel külvijärgsel aastal midagi maapinnale tekkis, kuid tänavu kevadel avastasin 2010 aasta külvist tekkinud lehekesed mustikapõõsa külje alla maetud lillepotist.\nEriteade Muhedikule. Tellitud alõtsaseemikud saabuvad nädalavahetusel minuga Tartusse ja kuna mul on Tsiili kontakt, siis kuidagi nad igatahes ka tulevase vääristaja puu lähedusse jõuavad, ma loodan. Igaks juhuks ma kõiki maast kiirelt kerkivaid noortaimi veel üles ei kisu .\nPosted by Tii at 8:54 PM 5 comments:\nTäna oli mul rõõm külastada Tiia aeda Suurupis. Juba ta blogis seni esitletu järgi saab mingit aimu selle aia rikkusest, kuid tegelikkus ületab ettekujutusvõime. Säravad tulbid, värskeroheline muru, palju erinevat värvi lehestikuga rohttaimi ja puid-põõsaid. Hea valik okaspuid. Palju igasuguseid erinevaid huvitavaid püsikuid, millest suurimas valikus esindatud alpitaimed ja sõnajalad. Taimede talvitustuba näikse Tiial ka üpris ruumikas olevat - kui otsustada värskesse õhku suvitama toodud hellikute järgi. Aia tagaosa üle mäekünka läheb üle lääne suunas mere poole vaatavaks metsalagendikukeseks lõkkeplatsi ja suurte hostapuhmastega. Samale krundile mahub ka peremehe maailm stiilse jaapani nurgakesega, kus parajasti õitses roosa sakura kirsipuu ning kohe-kohe oli puhkemas punane. Üle madalama haljastuse kõrguvad õuekask, kuused, ja saared ..paraku. Huvitaval kombel mahuvad need "mitu aeda" üksteisesse päris edukalt ära. Ainukene aed, mis sel aastal veel oma kohta pole leidnud, on söödavate taimede osakond, mis on sunnitud end mahutama kolme üsna väikesesse kausikesse kase all. Küllap ka need salatid ja sibulad edaspidi endale mingi kohakese maapinnas välja võitlevad arvan ma. Suur aitäh lahkele perenaisele! Homme vaatame, mis sealt välja sai kaevatud. Piilume nüüd natukene paari aianurka.\nÕhtupäike paneb tumepunased puulehed kuldpunaselt särama.\nEespool püüab pilku kollakasroheline kikkapuu kera.\nVastavalt õitsemiskalendrile domineerisid kõrged suureõielised tulbid., enamus veel heas vormis.\nPildile jäi "Zurel" , kes uhkelt soleeris suure-suure laiuva kadaka (vist) kõrval.\nKesksuvel on põhjust seda kadakat üleni demonstreerida, kuid ma ei hakka üllatust rikkuma.\n10 punkti idee: see toekas õiesammas oleks ilma kunstkärneri käärideta\ntavaline hõredalt laiutav kauni veigela põõsas.\nPosted by Tii at 1:29 AM 3 comments:\nLabels: teiste aiad\nBlogi kommentaaridele vastuseid\nKuidas lubada blogis hargnevaid kommentaare?\nTsiil küsis, kuidas saaks blogi nii seadistada, et oleks võimalik vastata mingile kindlale kommentaarile, mitte ainult lisada veel üks kommentaar. Panin siis endale ka, sest on tõesti mugavam. Kuna selleks tuleb muuta kommentaaride seadistust ja määrata kommentaaride näitamiskujuks "embedded", siis palun anda märku, kui kellelgi tekib probleeme kommentaaride lisamisel nagu mõni aeg tagasi juhtus .\nSiin samm-sammuline juhend\n1. Vali blogi design küljelt seadistused: settings\n2. Settings->post and comments->Comment location: embedded\n3. Salvesta muutused paremalt ülanurgast: save settings\n4.Posts->settings->other->Allow blog feed: full\n5. Salvesta muutused: save settings\n6. Ongi valmis. Nüüd saab vastata eraldi kindlale kommentaarile: reply\nPosted by Tii at 5:05 PM 4 comments:\nMaas ja puus\nPuude all vahutavad roosalt ja valgelt tiarellid. Eelmise kevade tulnukad. Roosa võib olla Pink Skyrocket, kui just teisi väga sarnaseid ei ole meil levinud.Valge on vist taimevahetusest, vallutab tasapisi uusi alasid. Roosat sai ka juba esimese aastaga mitu, kuid selleks tuli ise kaasa aidata. Mingi täiesti roheliste lehtedega valge on veel eriti pimedas hoonete varjus, suure alõtsa all oleva mairoosi all, kuid laiutab ja vahutab ühe aastaga poolel ruutmeetril. Puutüvedel ja aial on õitsemist alustanud alpi elulõngad. Õnneks mulle elulõngad väga meeldivad. Ehtsad väikeaia lilled- vähe maapinda, palju õisi. Puude otsas on veel õunapuuõisi, maas on pudenenud alõtsalumi ja mitmesuguseid muid väikeseõielisi tegelasi. Sel ajal, kui lõunaosariikides madalad iirised lõpetavad, on siin alles esimesed pungad märgatavad.\nRoosa hõlmine tiarell, sordis ei ole kindel\nValge tiarell, täpset sorti ei tea\nValge tiarelli leht\nÕisküüvitsa noored lehed on tänavu eriti erkpunased\nPüsivaasilill - kaks talve juba oma põhjaauguta potsikus poolkülitsi põõsa alla unustatuna talvitunud\n"Ballet skirt" on kolme aastaga jõudnud juba kolme meetri piirimaile männitüvel\nSiilulised seelikõied on üsna suured ja rõõmsalt roosad.\n"Estrella" on samuti kolm aastat olnud. Väga õierohke ja sügisepoole õitseb veel pisut.\nSiberi elulõng sai Estrellast küll meetrijagu eemale istutatud,\nkuid oma suured valged õied sokutab ikkagi Estrella siniste vahele\nSel metsikul isekülvaval kesteb-mis sortide segul on meie aias päris hulk\nerinevaid värvitoone, oleks vaid õied pisut suuremad\nPosted by Tii at 12:32 AM 9 comments:\nPäideroog edvistab kevadel rohe-valgetriibuliste lehtedega.\nLinnametsa aia esimesel paaril aastal sai tänulikult vastu võetud kõik taimeannetused sõpradelt-tuttavatelt. Ühel õhtul oli trepile tekkinud plastikaatkott järjekordse "rohupuhmaga".Kahtlustav pilk uustulnuka juurekavale ja ämbriga kase alla. Seal ta elutseb siiamaani. Kevadel on päris kenasti triibuline see päideroopuhmakas, suve edenedes saab valdavaks roheline värv. Kui liialt sasiseks kasvab, saab pealt ära pügatud ja varsti on uued värsked võrsed asemel. Rohkem suuremaid kõrrelisi sellesse aeda ei ole plaanis muretseda, kuid ei saa salata et suured ja väga suured kõrstaimed tunduvad kuidagi põnevad.\nEt kui meil näiteks kasvaks selline kõrge bambus, nagu Marokos Majorelle aias. Et siis oleks ise nagu Pöial-Liisi nende suurte "rohukõrte" vahel.Veelgi muljetavaldavamad on suured bambused nende\nBambus ei pruugi kasvada vee ääres, kuid järgmisel pildil olev bambustihnik Hiinas Guilini ümbruses on muinasjutuliseks taustaks aeglaselt jõel liikuvale bambusest veesõidukile.\nIga kord kusagilt kaugemat koju jõudes näevad silmad oma kodust loodust nagu uue pilguga ning ikka tuleb tõdeda, et meie jaoks on üks hea maatükk elamiseks juhtunud. Värsket õhku ja rohelust, metsi ja soid, lilli ja liblikaid. Suvi on küll tõesti pisut liiga lühikene, kui see-eest on suvepäevad pikad ja valged.\nMeie oma pilliroog (Phragmites australis) on samuti väga elegantne taim. Ainult et ka väga agressiivne laiutaja, eriti sest ajast, kui karjatamine väheseks on jäänud.\nKalamees roostikus Soodla veehoidlal\nKui jaapanis ei kasvaks bambust, siis kindlasti imetleksid nad pilliroogu\nHuvi pärast uurisin, kas internetist on leida mingeid andmeid pilliroo kasutamisest haljastustaimena.\nMidagi ikka leidsin. Venemaal pakutakse tiigi kaunistamiseks variegata-pilliroogu, kusjuures isegi ei hoiatata, et kaunitar tuleks istutada tugevasse betoonkonteinerisse. Pildi originaal : rus-bazaar\nInglismaalt Mires Becki istandusest võid aga tellida päris tavalise pilliroo istikuid sõltuvalt kogusest ja taarast 42 penni kuni poolteist naela tükk:\nSiin on eesmärk märksa praktilisem. Pilliroog sobib hästi biotiikidesse heitvee puhastamiseks. Korralikud piirded ning juhitud veevool selliste tiikide puhul on enesestmõistetavad. Ka Eestis jõuavad mõnede asulate solgiveed roostikualale, kus siis looduslikult puhastuvad.\nAga ka päris bambust on võimalik Eestis kasvatada. Troopilisi liike toataimena , külmakindlamaid ka õues. Erinevalt pilliroost on olemas puhmikulised bambusesordid, kuid sageli ületavad need agressiivsed levijad dekoratiivsuse või külmakindluse poolest "korralikumaid" taimi. Bambus ei ole üldse üks liik eri sortidega vaid selle nime alla mahub päris suur hulk erinevaid liikisid. Kui Hollandi bambusekasvatajad võivad ette näidata isegi kuni 5 cm jämedusi bambusetüvesid, siis meil nii priskeid tulemusi loota ei tohiks. Rohkem bambusest ehk teine kord.\nLõpuks meeldetuletus, et värvikirev aeg aias tegelikult jätkub. Tulbi nimi on Monte Carlo. Iiriseid veel ei õitse ja kes teab mitu õit eelmisel aastal täiesti ümber tehtud peenrast oodata on - suured puhmad väiksemaks, mitmed kehvemad õitsejad välja ja uued pojad asemele. Ei, mitte kaugelt maalt vaid just eestimaiseid ja vanemaid. Need harjunud tagasihoilikumates tingimustes õitsema. Rodonurgas on oodata uusi puhkemisi.\nPosted by Tii at 12:30 AM 3 comments:\nTulp on roos on moon on nelk..\n.. on kroon, pojeng ja liilia ning ..tulp\nSuve ringvaade ja tõotused maikuus. Soovi korral igas värvitoonis peale puhta sinise ja süsimusta.\nAngelique. Meeldib kõigile. Kergelt topelt helgelt heleroosa roosiõis. Kõrgepoolne, paljunes agaralt ja tulemuseks nüüd teisel aastal hulk eri suuruses ja kõrguses õisi, mis grupina kase all mõjuvad päris hästi. Suvel sai sibulad välja võetud ja pesad laiali jagatud.Seisukindlus halvas valguses kõrguse kohta rahuldav. Kased ju juba lehes.Esimesel aastal mõnel varrel lisaõisi.\nCartoushe, madalapoolne, kitsamad püstised lehed., lõppfaasis moon mis moon. Uus.\nCartoushe, sündides meloniroheline õis roosasoonelise servaga.\nCrispion Sweet - pungast alates nii magusa nelgi nägu,\nkummardudki nuusutama, kuid võta näpust!\nPink Liberstar - nagu teisedki kroontulbid sobib väikese rühmana preenrasse, kus napib ruumi - väheldane kasv, hea seisukindlus, lehed hoiduvad püstiselt varre lähedale. Uus.\nPink Star - kui oled selle keskmise madalapoolse pojengtulbi enda jaoks ilusaks mõelnud, siis jääbki nii.Talvitas maas ilma välja võtmata ja ärkas värskelt - kogu kollektiiv - pole lisandunud ega kadunud õisi.\naSama Pink Star nädala pärast. Õied on muutunud suuremaks ja kohevamaks, kollakas toon on kadunud.\nÕhtuhämarus muudab õietooni pildil pisut liiga sinakaks\nWhite Elegance, õie profiil on laitmatu liilia- kitsas ja kõrge, samas laiad hallikad lehed lopakil ümberringi maas. On juba mitu aastat.\nNew Design, triumphtulpide kõrge ja tubli esindaja. Leheservades roosavalge triip, tumeroosam õieserv pisut lokki hoidev. Suvitas ja talvitas rasketes tingimustes maas. Kasvab tagareas kehvas valguses ilma toeta, mõned sibulad said kannatada.\nPiltidel olevad õied on pildistatud paari viimase päeva jooksul. Nüüd on aias veel vaid paar peaaegu täisti pungas tulpi.\nOn avaldatud arvamust, et ühekordsed on kenamad. Ilu on vaataja silmades, kuid paljude lillede täidisõielised sordid õitsevad kauem kui lihtõielised - eriti need, kes seemnekasvatuse pärast ei suvatse muretseda. Seda küll, et kui raske täidisõieline tulp püüab kõrge, nõtke ja loominguline olla, siis saab tast teine "Sun Lower". Isegi tulbifestivali täisvalguses eelistas see oma erineva oranzi lisandiga säravaid pojengõisi lösutavast asendist demonstreerida. Muidu elujõuline, talvitus suvel üles võtmata maas ja on näha ka tütarsibulate lehekesi. Loomulikult toestatud. Ma vist enam ei viitsi. Pooltäidis õis näibki olevat päris hea kompromisslahendus seisukindlusele ja nõtkusele.\nMa olen nüüd enamuse oma tulpide kohta kirjutanud põhjalikumalt, kui valgusrikka suurema aia omanikel vaja teada. Tahaks aga oma väikese aia sobivas liivapinnases, kuid kehvas valguses võimalikult väiksema vaevaga nautida tulbiõisi vähemalt kuu aega. Ja nad peavad olema ilusad nina maapinnale torkamisest kuni viimase hetkeni. Mitte ainult õied vaid kogu taim. Seisku püsti! Ning paljunegu mõõdukalt ja talvitugu vajadusel mitu aastat järjest samas mullas. Erilise tähelepanu all varased ja ülivarased. Sest nad on ilusad konkurentsivabal ajal ja vabastavad koha aegsasti. Hilisemate sortiment on suur ja nii võib valikul norivam olla.\nKõik tulbisibulad on ostetud Eestist poest või Juhanist tellitud. Suurem enamus heledates toonides, kuid ka mõned tumedamad vürtsiks. Kui aga püüda eelinfot hankida, siis on see üsna raske ja kohtumine uue õiega on sagedamini üllatav kui ootuspärane. Selge see, et erinevad ilmastikutingimused mõjutavd õitsemisaega ja isegi sortide õitsemisjärjekorda, kuid istub näiteks mul siin peenras nn varane tulbike "Merry Christmas Design",õienupud kõvasti kinni ja lehed ei ole kuigivõrd valge-puna-rohelise triibulised nagu reklaam pakub. Võib-olla ei olegi seesama tulp.\nPosted by Tii at 11:39 PM 11 comments:\nRoosa (Muhediku eri)\nTulbifestival Tallinna moodi\nTulbid IV ja muud kollased\nTulbid III ja muud ka\nEsimese ringi tulbid I osa


Uuest linnasüdamest saab kink vabariigi juubeliks - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nUuest linnasüdamest saab kink vabariigi juubeliks\n26. august 2017, 0:08\nAjalooline hetk Tõrva jaoks: AS Merko Ehitus Eesti välisvõrkude osakonna juhataja Leino Lootus (vasakul) ja Tõrva linnapea Maido Ruusmann allkirjastavad lepingu, mille tulemusena peaks linnasüda tunduvalt kaunimaks muutuma.\nEile allkirjastasid Tõrva linnapea ja AS Merko Ehitus Eesti esindaja lepingu Tõrva keskväljaku kauaoodatud rekonstrueerimiseks. Juba mõne nädala pärast algavad tööd on plaanis valmis saada Eesti Vabariigi juubeliks.\n«Mõnes mõttes on tegemist Tõrva jaoks selle sajandi oodatuima projektiga, mis on seadnud nii linnavalitsusele kui ka siinsele rahvale kõrged ootused. Kuigi algus venis pikale, on tulevik paljulubav,» sõnas linnapea Maido Ruusmann vahetult enne ehituslepingu allkirjastamist Merko Ehituse välisvõrkude osakonna juhataja Leino Lootusega.\n2,36 miljoni euro suuruse lepingu tulemusel renoveeritakse täielikult praegune auklik keskväljak, jagatakse see väikelinnale sobilikeks väiksemateks väljakuteks ning ehitatakse uus bussijaamahoone. Lisaks avatakse vaade ja ligipääs Veskijärvele ning rajatakse paisjärve serva sümboolne tõrvaahi ja terrass koos üheksameetrise torniga.


Eestlastest kui rehepapirahvast - Via.ee\nEestlastest kui rehepapirahvast\n« Tagasi artikli juurde Artiklile on 616 kommentaari.\nVaata: [1-20] [21-40] [41-60] [61-80] [81-100] [101-120] [121-140] [141-160] [161-180] [181-200] [201-220] [221-240] [241-260] [261-280] [281-300] [301-320] [321-340] [341-360] [361-380] [381-400] [401-420] [421-440] [441-460] [461-480] [481-500] [501-520] [521-540] [541-560] [561-580] [581-600] [601-616]\nahvgepards, 2005-11-12 21:44:21\neesti on väikese hingega kiusakate suurmeeste rahvasi\nvõibolla on eestlaste inklusiivsus ka põhjus, miks sealt ei kasva globaalses mõttes suurmehi.\nAndrus, 2005-11-12 21:47:55\nmeenub kunagine Kalle Lindi artikkel\nmeie kaotlliklikust alateadvusest\ntea mis uuk selle kohta ka kostaks?\nAndrus, 2005-11-12 21:52:42\njälgija, 2005-11-12 21:54:21\nEksperiment on selleks, et välja selgitada, kas on võimalik oma ellu tuua sellise taotlusega selgelt äratuntavaid muudatusi.\nKas taotlus “homme hakkan heaks” toob muudatusi?\njälgija, 2005-11-12 21:56:02\nPL, 2005-11-12 20:52:51\nOleme ehk pigem varjurahvas.\nJälle üks, kes mina asemel meie kirjutab.\nahvgepards, 2005-11-12 21:58:44\nkusjuures mina küll minast ei räägi. kuidas ma saaksingi? minust saavad vaid teised rääkida.\nsee mina-rääkimine on jälle vist miski etnomasohhistlik eneseõigustus oma olemasolule.\nUuk, katelt küttes, 2005-11-12 21:59:51\nNii rehepapplus kui negatiivsus pole paraku eestile ainuomased ilmingud. Vaid enesekesksus lubab nii näha. (Ja ega see enesekesksuski miskit ainueestilikku ole).\nVaatamata kõigele, on inimesed laias ilmas paljuski ikka kahtlaselt sarnased. Ütleks lausa, et eestlased.\nMaailm on eesti peegel.\nVõib kindel olla, et pea igas euroopa riigis leidub\nneid, kes oma rahvust rehepappluses või negativismis sarjavad. Ja neil justkui õiguski. Niivõrd kuivõrd. ...\n(Nt kreeklased või teised vahemere äärsed rahvad, päikseliselt rõõmsad küll, aga negatiivsed uudised müüvad vaata ehk rohkem kui tumedal põhjamaal. Vanem rahvas teab küll rääki, et nii pole see alati olnud).\nJa negatiivne identiteet ei tööta, sel pole sümbolina elujõudu. Kuid taoliste identiteedipookimiste peamine viga siiski selles, et nad nii üldised ning laialt levinud.\nA la laulurahvas, töörahvas, maarahvas jne.\nahvgepards, 2005-11-12 22:05:30\nRehepaplus on lihtsalt mingi globaalse nähtuse eesti variant. loomulikult ei ole see midagi eestlastele ainuomast. eestlane on ju ka lõppudelõpuks inimene, ahv, loom, elusolend ... nagu iga teinegi ennast inimeseks nimetav olend.\nAndrus, 2005-11-12 22:07:00\nega ta see kuulus trixter ole\nsest on Krull kirjutanud\nAndrus, 2005-11-12 22:07:45\nelik miski vana jumalus kes on ära kodustatud\njälgija, 2005-11-12 22:09:33\nNii rehepapplus kui negatiivsus pole paraku eestile ainuomased ilmingud. Vaid enesekesksus lubab nii näha.\nEtnomasohhism on üks kolkluse ilminguid.\nJa negatiivne identiteet ei tööta, sel pole sümbolina elujõudu.\nJust. Ei saagi olla.\nKuid taoliste identiteedipookimiste peamine viga siiski selles, et nad nii üldised ning laialt levinud.\nÕnneks nad nii väga laialt levinud polegi.\nNegatiivset jura kipuvad ajama sellised veidi ebaõnnestunud inimesed, kelle jaoks see on võimalus end pisut kõrvust kergitada.\nEt näe, “meie” oleme sellised poris roomajad aga kuna mina seda nii julgelt välja ütlen, siis olen ülejäänutest kuidagi parem või nii.\nAndrus, 2005-11-12 22:11:27\nülemäärasest legalismist ja armstusepuudest tuleb vast see mis halvasti\njuba lapse hinge mürki nõristama hakatakse\nUuk, 2005-11-12 22:20:20\nMa pole küll pädev väitma, aga tundub, et nt negatiivsete uudiste maius on suuresti surnud ringi värk st meedia ise kujundab oma tarbijate maitset.\njälgija, 2005-11-12 22:30:58\nMeedia müüb seda, mida ostetakse.\nUuk, jälgija, 2005-11-12 22:32:59\nPidasin silmas “otsitud” identiteeti, mis tegelt väga paljudele rahvastele omane, millel pole piisavalt eristusjõudu.\nEestis siis enimlevinud ponnistused : laulu-, töö- ja maarahavas.\nUuk, 2005-11-12 22:34:46\nJa samas kujundab hoiakuid ning maitseid, mis ostusooviks vormuvad.\njälgija, 2005-11-12 22:40:22\nSeda küll jah.\nKunstlikud omadused ei toimi.\nVõi teistpidi, teatud inimrühmale on need kindlasti omased, kuid neid ei saa kergekäeliselt üldistada.\nUuk, 2005-11-12 22:40:36\nUudiseid ju lihtsalt ei edastata, neid sõna otseses mõttes tehakse.\nAndrus, 2005-11-12 23:02:33\nnujah aga nii miski konspiratsioonini jõuame\nmeedia apelleerib lihtsalt madalaile instinktidele et kindla peale minna\nalla naba ikka\nsisseviskaja, 2005-11-12 23:11:37\nMaailm on täis uudiseid, me ise valime, milliseid laseme oma teadvusse, millele reageerime, millised tõrjume.\nInimene ei saa reageerida kõigele.\nAafrika näljahäda ei riiva paljusid, greepeace`i valuline reageering on omane kitsamale ringile.\nNn kohalike uudiste tegemine eeldab vastavatoiduliste soovi sööt alla neelata.\nUudiseks saab teha ikkagi toimunud fakti, serveerida tuleb kastmega, vürtsitatult, garneeritult ning hea majaveiniga.\nKa niru fakt muutub siis mälumiskõlblikuks, ehk isegi seeditavaks.\nAlgmaterjal olgu ikkagi värske, roiskumise lõhnata ja kärbsemustata.


Ettevõttelaene Sampos aastaga 20% vähem\n2. november 2010 kell 8:25\nAastaga vähenes ettevõtete laenuportfell Sampo Pangas 20% ehk 3,3 miljardi krooni võrra, samas alanes eraisikute laenude tase 7% ehk 0,9 mld krooni.\nSampo laenuportfelli kogumaht oli septembri lõpu seisuga 26,4 mld krooni. Aasta jooksul on laenuportfell vähenenud 14%, sealhulgas kolmandas kvartalis vähenes laenuportfell 1,1 miljardi võrra.\nHoiuste maht pangas kasvas tänavu III kvartalis 1% ehk saja miljoni krooni võrra. Septembri lõpu seisuga moodustasid hoiused 25,9 mld krooni, aasta võrdluses juurdekasv 19%. Eraisikute hoiuste maht jäi 4,6 mld krooni tasemele, mis aasta võrdluses tähendab seitsmeprotsendist langust. Ettevõtete hoiused aga suurenesid aastaga 21,4 mld kroonini ehk 28%. Tänavu septembri lõpus oli laenude suhe hoiustesse 101,5%, mullu samal ajal 140,7%.\nSampo Panga juhi Aivar Rehe sõnul saavutas Eesti majandus kolmandas kvartalis märgatava kasvutempo. "Eesti jaoks olulistel välisturgudel toimus elavnemine, mis nõudluse kasvu kaudu mõjutas positiivselt ka siinset ekspordipõhist majandust. Riigisisene tarbimine püsis aga jätkuvalt tagasihoidlikuna," märkis ta.\nMuutuvas majanduskeskkonnas säilitas Sampo Pank tegevuse kõrge efektiivsuse - III kvartalis oli kulu/tulu suhtarv 35,4% (2010 II kv 37,3%). Ka tervikuna paranes panga tegevuse efektiivsus 2010. a üheksa kuu jooksul võrreldes sama perioodiga aasta tagasi, moodustades 37,4% (2009 üheksa kuud 37,9%).\nKolmandas kvartalis oli kasum enne laenude allahindlusi 169 mln krooni võrrelduna teise kvartali 167 miljoniga. Üheksa kuu kasumiks enne laenude allahindlusi kujunes 483 mln krooni, mullu samal ajal 520 miljonit.\nSampo Panga kasum tänavu kolmandas kvartalis oli 173 mln krooni, teises kvartalis 92 miljonit. Üheksa kuu kasumiks kujunes tänavu 291 mln krooni, aasta varem samal perioodil teeniti 1,375 miljardit krooni kahjumit.\n2010. aasta kolmanda kvartali tegevustulu oli Sampo Pangasl 263 mln krooni, mullu samal ajal 266 mln krooni. Tegevuskulu oli tänavu kolmandas kvartalis 93 mln krooni ja teises kvartalis 99 mln krooni. "Eelmise aasta üheksa kuuga võrreldes on tänavu tulud vähenenud 8% ja tegevuskulud vähenenud 9%. Tulude languse peamiseks põhjuseks on intressitulude vähenemine," kinnitas Aivar Rehe.\nTänavu kolmandas kvartalis ei moodustanud Sampo Pank täiendavaid laenude allahindlusi, teises kvartalis tehti neid 75 mln krooni eest. Üheksa kuu kokkuvõttes tehti sel aastal laenude allahindlusi 192 mln krooni mahus, mullu samal ajal 1,895 miljardi krooni eest.\nLaenude allahindluste reservi suhe laenuportfelli ulatus septembri lõpu seisuga 10,2% tasemele võrreldujna 6,5%ga 2009 septembri lõpus. Rahaliselt moodustavad vastavad reservid 2,7 mld krooni. Kolmandas kvartalis allahindluste reservi maht ei suurenenud.\nÜle 90 päeva viivises olevate laenude maht jätkab Sampo Panga teatel vähenemist ja ulatus kvartali lõpus 0,9 mld kroonini. Aasta varem oli see näitaja 1,2 mld krooni. Mitteteenivate laenude suhe koguportfelli oli tänavu septembris 3,4% ja mullu 3,8%.\nLisaks pangandustegevusele on Danske Bank Eestis esindatud varahalduse (Danske Capital) ja finantsturgude valdkonnas (Danske Markets Eesti).


Tšellist Gustav Tohver kirjutas Tori kirikust oopuse - Uudised - Pärnu Postimees\nTšellist Gustav Tohver kirjutas Tori kirikust oopuse\nTorist pärit Gustav Tohver näitab tšellole ja klaverile kirjutatud ning Eesti sõjameeste mälestuskirikule pühendatud endakirjutatud pala “Tori kirik op. 51” noote. FOTO: Ants Liigus / Pärnu Postimees\nToris talupidaja peres sündinud Gustav Tohver on keerulise saatusega mees, kes lapsepõlvekodule mõeldes kirjutas tšellole ja klaverile pala “Tori kirik op. 51”, mis ootab kohapeal ettekandmist.\nEelmänguga kokku kaheksa minuti pikkune kolmeosaline oopus valmis 1972. aastal ja kui selle autor sünnimaale võis sõita, võttis ta tšello ja päästis muusikahelid valla kiriku alles varemeis müüride vahel. Kõneldes nootide keeles valelikkusest ja vägivallast, lähedaste küüditamisest Siberisse, Eesti Vabariigi taastamisest ja inimväärikuse võidust.\n“See sümboolne muusika, mida tšelloõhtutel kommenteerisin, aitas läänes paljudel arusaamisele tulla, mis raudse eesriide taga tegelikult juhtus,” rääkis Tohver. “”Tori kiriku” huvitava sümboolikaga õnnestus mul leida Eestile läänemaailmas mõistmist ja sõpru, kes tulid innukalt aitama, kui taasvabanemise tund tuli.”\nTartu kõrgemas muusikakoolis aastatel 1940-1943 tšello eriala õppinud ning samal ajal ülikoolis loomaarstiteaduskonnas veterinaarikutset omandanud noormehe haaras ajaloosündmuste keeris.\n“Olen kaks korda põgenenud sõja eest, Vene mobilisatsioonist ja Saksa mobilisatsioonist, kolmas kord Soomest, kui venelased meid sealt välja nõudsid, olin sunnitud põgenema Rootsi,” selgitas 88aastane sirgeselgne mees käidud teed.\nDebüütkontserdi andis võõrsile jõudnu 1951. aastal Stockholmi kontserdimajas, lõpetas kuningliku kõrgema muusikakooli, täiendas ennast Austrias Salzburgis.\nMuusikust abikaasa Berit Tohveriga on ta andnud kontserte, keskendunud kammermuusikale, asutanud keelpillikvarteti, õpetanud noori tšelliste, loonud muusikat, ajendatuna eesti rahvaviisidest.\n“Tori kirik op. 51” lühem, eelmänguta versioon on salvestatud Eesti Raadio fonoteeki.\n“Arvan, et minu muusika sümboolika aitab ka tänapäeva Eestis omakaitse valmidust suurendada,” mainis Tohver, kes kõnealuse muusikapala pühendas Eesti sõjameeste mälestuskirikule Toris ning hiljuti külastas lapsepõlveradu ja suvepealinna Pärnut.


- Keskmine liige labimoodu suurus\nTegelikult vastavad numbrid saadakse pärast tehtud fotode suurendamist. Toru läbimõõdu kõige täpsem mõõtmine võimaldab mikromeetrit, mis on varustatud elektroonilise digitaalse näidikuga.\nKuid enamik inimesi teevad vigu ja ei tea, kuidas liige õigesti mõõta, mis sageli viib vale tulemuse juurde.\nEsimest korda selline idee tuleb tagasi koolis. Liige pikkusega seotud probleem muretseb kõik maailma õpilased. Ja sageli noored mehed ei tea, kuidas seda mõõta. Peamine Keskmine liige labimoodu suurus, miks peate teadma oma phalluse suuruse, on valida sobiv kondoomi suurus. On mitu mudelit, mis on peenisega võrreldes suured või väikesed.\nKorrektsete mõõtmiste saamiseks on mitmeid tegureid ja soodsaid tingimusi. Mõõda peenis ainult toatemperatuuril. Kui ruum on külm, väheneb ka phallus. Stress, ärevus mõjutab Folk oiguskaitsevahendid suurendada liikme suurust suurust.\nTulemuseks on peenise pikkus. Kuidas mõõta liikmete läbimõõtu Väga oluline on teada peenise läbimõõt. Tegelikult tüdrukud saavad rohkem rõõmu mitte pikast peenist, vaid rasvist. Seega on peamine parameeter paksus. Mõõda peenise paksus pubi lähedal, peaaegu keskel ja lähemal.\nTrüki kolm mõõtmist keskmiselt. Suurendage tulemust 3,ga, et oma falluse pikkus ulatub ümber. Nüüd saate võrrelda oma tulemust tabelis olevatega ja teada saada, kas teie phallus on piisavalt paks. Kuidas mõõta peenist mittepööratud olekus Kui soov ületab teid, saate mõõta ja rahulikku peenist. Seda tehakse sarnaselt.\nTulemuseks on puhkeaja keha suurus. Kas on mõistlik mõõta puhata Pingevaba olekus peetus ei ole näitaja. Elu kogemus näitab, et phallus on välimuselt märkamatu, tekib Keskmine liige labimoodu suurus ajal sageli muljetavaldavaid mõõtmeid.\nTundub, et see on üsna lihtne, kuid on mitmeid nüansse, mida võetakse arvesse teie seksuaalorganismi parameetrite määramisel. Me räägime neist.\nNatuke peenise pikkusest Selleks, et mõõta liikme pikkust, mida vajate täieliku püstitamise seisundis, võite pinge all, kuid tasub meeles pidada, et peenise pikkus on päevas väga erinev. See sõltub välistest ja sisemistest tingimustest: õhutemperatuur, endokriinne taust, emotsionaalne seisund, meeleolu, närvisüsteemi vegetatiivse osa struktuur. Püstimisel võib phallus suureneda korda.


Laupäev, 28. detsember - Vaba aeg - Sakala\n25. detsember 2019, 0:01\nPärimusmuusika aida suures saalis algab täna kell 19 kontsert «Talvetee teeb tugevaks». Esinevad Mari Kalkun (pildil), Ahto Abner, Rasmus Puur ja Vanalinna hariduskolleegiumi keelpilliorkester. FOTO: Kuvatõmmis\nKarksi-Nuia kultuurikeskuses kell 10 novuseturniir. Viljandi maantee 1.\nViljandi jäähallis kell 16 Eesti naiste hokiliiga võistlus. Puidu tänav 8.\nPärimusmuusika aida suures saalis kell 19 kontsert «Talvetee teeb tugevaks». Esinevad Mari Kalkun, Ahto Abner, Rasmus Puur ja Vanalinna hariduskolleegiumi keelpilliorkester. Tasuja puiestee 6, Viljandi.\nKondase keskuses 29. detsembrini Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna 25 aasta juubeli näitus «Rahvuslikkuse otsingud». Püsinäitusel maalikunstniku ja kooliõpetaja Paul Kondase (1900–1985) maalid, mis kuuluvad Viljandi muuseumi kogusse. Telefon 433 3968. Pikk tänav 8, Viljandi.\nHeimtali muuseumis on detsembri lõpuni näitus «Kahlajad ja värvulised». Muuseum on avatud teisipäevast laupäevani kella 9–17.\nValma infopunktis detsembri lõpuni Valma infopunkti käsitööringi kaunite tööde müüginäitus. Lisainfo telefonil 5198 1423.\nPaistu rahvamajas 3. jaanuarini Viljandi fotoringi väljapanek «Natüürmort». Fotode autorid on Marge Tammesalu, Kaja Tammesalu, Õie Pak, Raul Kukk ja Meelis Heli.\nViljandi muuseumis on 28. märtsini avatud näitus «Viljandi motiiv», mis tutvustab Viljandist pärit, siin elanud ja tellimustöid täitnud kunstnike loomingut muuseumi kunstikogus. Samuti kajastab see eri ajajärkude kunstiarusaamu, valitsevaid ideoloogiaid ja ühe väikelinna muutumist ajas. Alaliselt on avatud läbi kahe korruse kulgev püsinäitus Viljandimaa ajaloost. Muuseum on avatud T–L kella 10–17. Telefon 433 3316, Johan Laidoneri plats 10.\nViljandimaa hoolekandekeskuses 31. märtsini Viljandi fotoringi näitus «Paganama külm on». Fotode autorid on Kaisa Kass, Kaja Tammesalu, Õie Pak, Madis-Siim Kull, Rait Killar ja Meelis Heli. Lastekodu tänav 6, Viiratsi.\nViljandi muuseumis püsinäitus Viljandimaa ajaloost. Tel 433 3316. Laidoneri plats 10.\nKarksi-Nuia kultuurikeskuse teise korruse fuajees «Two Others. Kristi Markov & Tuulike Kivestu». Aasta lõpuni sinises saalis Ene Metsa maalid. Viljandi maantee 1.\nViljandi linnagaleriis «Mitmepalgeline Lapin». Tallinna tänav 11/1.


Arthur Schopenhauer. Filosoof ja maailmakodanik | KASUTATUD RAAMAT - Raamatud igast ajast\nArthur Schopenhauer. Filosoof ja maailmakodanik\nSaadavus 2 raamatut - TALLINNA LADU\nLähtunud alguses Kanti filosoofiast, arendas Arthur Schopenhauer 19. saj saksa filosoofiat oluliselt edasi ning tõi selle oma elegantses ja kõigile arusaadavas keeles välja akadeemilisest «elevandiluutornist». Ta oli üks esimesi globaalseid mõtlejaid, kes ühendas lääne filosoofia ja idamaised tarkused ning oli seega üks modernismi teerajajaid.\nVastupidi üldlevinud kujutlusele polnud Schopenhauer sugugi misantroobist erak, kes vestles oma puudliga nagu inimesega – tal olid laialdased kultuurihuvid ja ta suhtles oma kitsa seltskonnaga. Ta oli andekas kirjanik ja kosmopoliitiline mõtleja ning tegeles väga laia teemadespektriga, mis haaras filosoofia kõikide alaliikide kõrval ka kirjandust, loodusteadusi ja idamaade mõttemaailma. Tänapäeval kuulub ta rahvusvaheliselt enim loetud saksa filosoofide hulka ning tema mõju uusaja filosoofiale, teaduslikule maailmavaatele ja psühholoogiale on vaieldamatu.\nRobert Zimmer (snd 1953) õppis filosoofiat ja anglistikat. Pärast pedagoogilist tegevust Düsseldorfi ja Berliini ülikoolis elab praegu vabakutselise publitsistina Berliinis. Temalt on ilmunud «Das grosse Philosophenportal».


Tunnustamine - Rapla vald\nTunnustame Rapla valla tublimaid\n6. jaanuariks ootasime märguandeid tublide kandidaatide kohta 2019. aasta aunimetustele.\nKahjuks ei laekunud ühtegi ettepanekut "Aasta majandusauhinna", "Aasta õpilase" ja "Aasta noorsootöö auhinna" tiitlitele. Kuna meil on tegelikult koolides hakkajaid noori küll ja samuti tegutsevad siin tublid ettevõtjad, siis otsustasid komisjonid pikendada kandidaatide esitamise tähtaega ja ootame jätkuvalt ettepanekuid tublimate tunnustamiseks.\nAunimetus antakse üldharidus- või kutsekoolis õppivale Rapla valla noorele, kes on jäänud silma oma õppeedukuse ning õppetöövälise tegevusega.\nOotame kirjalikke motiveeritud ettepanekuid, mis sisaldavad ülevaadet kandidaadi tegevusest Rapla vallas, 6. veebruariks e-postile rapla@rapla.ee või postiaadressil Viljandi mnt 17, 79511 Rapla.\nRapla vald tunnustas\nRapla vald on rikas andekate, tegusate ja tublide inimeste poolest. 2018. aastal leidsid meie tarmukate tegijate toimetamised äramärkimist ja tunnustamist.\n9. mai õhtul olid paljud neist kutsutud Juuru Rahvamajja valla tänuõhtule, kus anti üle ka valla tunnustused 2018. aasta tegemiste eest ning tänukirjad.\nRAPLA VALLA KAUNIS KODU 2018\nTiitel, millega tunnustatakse kauneid ja heakorrastatuid kodusid ning asutusi Rapla vallas.\nperekond Jõenurme kodu Raplas,\nperekond Kivimurru kodu Sikeldi külas\nperekond Havamaa kodu Atla külas\nRAPLA VALLA TÄNUKIRJAD\nRapla valla tänu aktiivse kaasalöömise eest meie piirkonna turvalisuse ja avaliku korra tagamisel.\nKaspar Kõiv - osaledes korrakaitselistes tegevustes 438 tundi;\nTarmo Tammus - osales korrakaitselistes tegevustes 312 tundi;\nJanno Murumaa - osales korrakaitselistes tegevustes 916 tundi;\nHelliki Jakk - osales korrakaitselistes tegevustes 347 tundi.\nAunimetus antakse Rapla valla kodanikule, kelle peres kasvab või on üles kasvatatud mitu last ning kelle eduka töö ja ühiskondliku tegevuse kõrval on jagunud samavõrra tähelepanu, hoolt ja armastust oma perele.\nRapla valla aasta ema 2019 on Lea Edminster\nLea ja tema abikaasa Matthew Edminsteri peres kasvab kolm last – kaks tütart ja poeg. Abikaasa Matthew ütleb Lea kohta: „Lea on kõige pühendunum inimene, keda tean. Ta teeb ustavalt ja kirglikult kõike, mida oskab ja suudab, et kindlustada nende inimeste edu, kes on talle usaldatud kas koolis, koguduses või perekonnas. Laps, kelle eestkostja on Lea - kas oma laps või teise pere oma - on tõepoolest õnnistatud!"\nLea on olnud initsiaatoriks mitmetele ettevõtmistele, nagu 6 aastat Raplas toimunud Jõululapse otsimise jõulumatk-perepäevale ning Rapla melupäeval korraldatud heategevuslikule Õueaiaääre kohvikule. Ta on eestvedaja, tugi ja abi nii Rapla Vabakoguduse laste- ja noortetöös, muusikatöös, inglise keele tõlgina kui diakoonia-teenistusel. Lea ei talu paigalseisu – tal on alati ideid, teadmisi ja soov leida võimalusi, et muuta hetki ja olukordi kasvõi natukenegi paremaks, olgu selleks kas oma pere, sõbrad, töökaaslased, kohalik kogukond või hariduselu. Lea hoolib ja armastab seda kohta ja neid inimesi, kus ja kelle keskel ta elab ja on valmis looma uut ja andma endast kõik veel parema nimel.\nRapla valla 2018. aasta õpilane on Rapla Kesklinna Kooli ja Rapla Muusikakooli õpilane Kert Vahtre.\nKert Vahtre on lõpetanud kõik eelmised aastad kiituskirjadega. Lisaks koolitööle on ta andekas noor leiutaja, osaledes eelmisel õppeaastal üleriigilisel noorte leiutajate konkursil, kus tema töö valiti konkursi lõpuüritusele. Peale selle on Kert Vahtre väga andekas noor muusik, õppides Rapla Muusikakoolis flööti ja lisapillina klaverit. Ta on saavutanud suurepäraseid tulemusi maakonna õpioskuste olümpiaadidel, mälumängudel, riiklikel matemaatikavõistlustel, rääkimata flöödikonkurssidest Eestis ja piiri taga. Noormees tunneb huvi ka komponeerimise vastu, olles ise kirjutanud juba mitmeid muusikapalasid. Lisaks eelnevale on Kert Vahtre aktiivne Rapla Maakonna Noorkotkaste liige.\nRapla valla 2018. a haridusauhinna pälvis Rapla Muusikakooli flöödiõpetaja Angela Katkosilt.\nTema õpilased on saavutanud 35 aasta jooksul väga häid tulemusi erinevatel konkurssidel. Õpetaja koos õpilastega on oodatud esinema nii Rapla vallas, maakonnas kui kogu Eestis. Teda aktsepteeritakse kui loovat, andekat ja usinat töömesilast kõikjal riigis.\nRapla valla 2018. aasta noorsootöö auhinna pälvis Alu noortetoa noorsootöötaja Virve Pärn.\nVirve Pärn on väga noorusliku mõtlemisega inimene, kes naudib noortega töötamist. Peale noortetoa avamist Alus leidsid lapsed kiiresti tee noortekasse, kus lisaks laua- ja arvutimängudele korraldatakse ka erinevaid noori huvitavaid üritusi ja tegevusi. Eluaegse spordiinimesena on tal õnnestunud suunata nii mõnedki noortetoa külastajad spordi juurde ja vastupidi: trennis käivad noored satuvad üha enam ka muul ajal noortetuppa. Ta on suure empaatiavõimega ja lastega töötamiseks vajalike iseloomuomadustega: sõbralik, lahke, hea kuulaja ning oskuslik murede lahendaja.\nRapla valla 2018. aasta spordiauhinna pälvis Kaitseliidu Rapla maleva saalihoki naiskonna treener Tauno Sau.\nTänu Tauno Sauale on Rapla valla spordielu rikastunud saalihokiga. Eelmisel hooajal teeniti naiskonnaga meistriliigas pronksmedal, sellel hooajal treenib ta lisaks U-14 tüdrukuid. Mängijad iseloomustavad teda kui ausat, rõõmsameelset, kohusetundlikku, empaatilist ja väga pühendunud treenerit. Tauno Sau mängib ise oma meeskondadega saalihoki esiliigas ja maakonnaliigas.\nRapla valla 2018. a kultuuriauhinna pälvis Lily Kononova.\nLily Kononova on Kaiu piirkonna kultuurihing. Lily on korraldanud juba kolhoosiajast alates Kaiu, Juuru, Kohila piirkonna inimestele teatri- ja kontserdikülastusi, ekskursioone ja väljasõite, et maapiirkonna elanikud saaksid osa väljaspool maakonda toimuvatest kultuuriüritustest. Viimastel aastatel on Lily Kononova viinud kogukonna inimesed eri maade kultuure tutvustavatele reisidele. Külastatud on Tšehhit, Horvaatiat, Ungarit ja Austriat. Tema juhtida on maakonna vene keele õpetajate ainesektsioon ning korraldada maakonna parematele ainetundjatele ekskursioonid vene kultuuri ja olmega seotud paikadesse.\nRapla valla 2018. aasta sotsiaalvaldkonna tunnustuse pälvis Kaidi Mikkus.\nKaidi Mikkus on aastaid korraldanud Raplamaa aasta ema valimist ja tunnustamist.\nTa on osalenud seitse aastat juhtrühma liikmena Saagu Valgus MTÜ tegevuses, korraldades transporti, pakkides kingitusi, aidates leida koostööpartnereid, tutvustades külalistele Tallinnast ja mujalt ühingu tegevusi, aidates koostada aasta- ja majandusaruandeid. Samuti on ta algatanud mitmeid heategevuslikke üritusi, viinud läbi nii esemelisi kui rahalisi korjandusi ning kogunud annetusi.\nRapla valla 2018. a majandusauhinnaga tunnustati osaühingut Expolio.\nExpolio OÜ on kasvav ja stabiilne Rapla valla ettevõte, kes näitab soovi panustada ja arendada koduvalda. Ta on tööandjaks ligi 70 inimesele. Suurepärast pühendumist ja koostöövalmidust näidati Rapla Kultuurikeskuse renoveerimisel.\nSuur tänu üritusel osalejatele, et olete oma töö ja tegemised sidunud Rapla vallaga ning muutnud sellega meie elu palju rikkamaks.\nPalju õnne tunnustuse saajatele!\nTäname Juuru Rahvamaja peret, Kalle Kõivu, Gerli Ogga, Maarika Riismaad, Jaak Kadarikku ning Caiselle Cateringi tänuõhtu õnnestumisele kaasaaitamise eest.\nÜrituse albumit saab vaadata Rapla valla FB lehel.


Suuõhuvärskendaja Maasikas – Kont&Sullakatko\nEsileht / Suuhooldus / Suuõhuvärskendaja Maasikas\nSTAYCOOL on parima maitsega, tervislikeim ja kiiremini kasvava Premium klassi hingeõhu värskendaja Inglismaal, Euroopas ja Aasias. Meie stiilne ja trendikas disain muudab STAYCOOL ´I suurepäraseks elustiili tooteks.\nUnusta igavad pastillid ja närimiskumm, STAYCOOL on kiirem ja uusim viis oma hingeõhk värskeks muuta.\nSTAYCOOL on väga efektiivne säilitamaks suuhügioeeni olles liikvel. See sisaldab antibakteriaalset ja kliiniliselt tõestatud koostisosa CPC, mis aitab ennetada halba hingeõhku ja baktereid.\nSTAYCOOL on väljatöötanud erinevaid maitseid sobimaks erinevate maitse eelistustega inimestele : Cool Mint, Spearmint, Maasikas ja veel eksootilisemad maitsed nagu Arbuus, Choko-Mint.\nKõik on omamoodi hea maitsega jättes suhu meeldivalt värske tunde.\nIDEAALNE kasutamiseks peale:\nSTAYCOOL tooted on toodetud Inglismaal, Universal Toiletries Corporation Ltd, poolt.\nSTAYCOOL tooted on toodetud ISO9001 (2008) & GMP akrediteeritud seadmetel, et tagada partiide jälgitavus, ranged standardid ja klientide rahulolu.\nSTAYCOOLi tooted vastavad täielikult Euroopa Liidu (EL) kosmeetikaregulatsioonile (EC1223 / 2009) ja on registreeritud kosmeetikatoodete teavitusportaalis (CPNP), mis jõustus kogu ELis 2013. aasta juulis.\nSTAYCOOL tooted on USA FDA poolt heaks kiidetud.\nSTAYCOOL tooted on suhkru vabad.\nSTAYCOOL tooted on alkoholi vabad\nSTAYCOOL sisaldab Cetyl Pyridinium Chloride (CPC) – kliiniliselt tõestatud antibakteriaalne koostisosa, mida kasutatakse lõhnade ja bakterite elimineerimiseks, seega, saate hoolitseda oma suuhügieeni eest olles liikvel.\nSTAYCOOL sisaldab 0 kalorit pihustuse kohta.\nSTAYCOOL sobib ka veganitele.\nSTAYCOOL sobib diabeetikutele.\nSTAYCOOL on ultra peene ja stiilse disainiga hingeõhu värskendaja. Toote valmistamisel kasutatakse vaid kõige kõrgema kvaliteediga koostisosi ja parimat pakendit just tänapäevasele kõrge teadlikusega kliendile.\nSTAYCOOL kasutab kahekordset doseerimispumpa ( mitte aerosooli) , kombineerituna kõrge efektiivsusega koostisega : saavutame kohese värskuse suus.\nLihtsalt pihusta 1-2 korda peale söömist , joomist või suitsetamist.\nSTAYCOOL väikeesest pudelist jagub 130+ pihustuskorraks. Mugav pudelike suuruses 20 ml / 0.67 fl.oz tähendab, et toodet saab mugavalt kaasa võtta kas pannes selle taskusse, käekotti, töölauale või autosse… nii ,et see oleks vajadusel käe -ulatuses !\nSTAYCOOL eelised värske hingeõhu saavutamisel :\nTagab värske hingeõhu ja eemaldab bakterid\nParem alternatiiv närimiskummile – kas teadsite , et närimiskummi närmist peetakse ebaviisakaks, ja ebaprofessionaalseks. Põhjustades pideval tarbimisel probleeme seede- elundkonnas.\nPole vaja muretseda pastillide pakendite pärast\nSTAYCOOL hingeõhu värskendus sprei on uus ja tark alternatiiv.\nAvasta oma lemmik maitse juba täna\nAvailability: 190 laos\nSuuõhuvärskendaja Maasikas kogus\nTootekood: STBFST10 Kategooria: Suuhooldus Sildid: hingeõhuvärskendaja, StayCool, suuhooldus\nNIYOK looduslikud tooted\nNiyok looduslik hambapasta veriapelsin-basiilik 3203\nSuuõhuvärskendaja Cool Mint\nNIYOK looduslik kookosõlibaasil hambapasta kriidist tuubis ( fluoriidiga)


misantroop: August 2019\nSpetsiaalselt sulle, Valli! Esimese koolipäeva aktusel lugemiseks. Anna siis teada, kas ikka lugesid ka!\nSuvi ei lõppe veel täna,\nmis sest, et on algamas kool,\nsuvel sai laule küll lauldud,\nkuid laulmata on ju veel pool.\nNeed, mida laulame täna\nja need, mis on homme me suul.\nJa hoopiski uusi viise\nlas vilistab sügisetuul.\nSiis talv loob keerukaid rütme,\nrabajärve rabedal jääl\nja meie laulame ikka,\nka valgete väljade pääl.\nLaulame aina, mu armsad,\nläbi see pimeda talve,\nsest laul on elu ja lootus,\narmastus, vaikus ja palve.\nsest laulmata meie ei saa,\nsest meie lauludes elab\nme keel ja me isade maa.\nKui keegi tahab veel lugeda, siis palun! Loodan, et Valli ei pahanda... Aga see on nimelt muusikaõpetajatele.\nPosted by Anneli Lamp at 3:29 AM No comments:\nJälle päike!!! Sunnib minema õue, olema ilus ja pruun. Või tegema tööd. Valin viimase variandi. Niidan natuke muru, lõikan õunapuuoksi ja äraõitsenud lillevarsi. Valan end korduvalt kaevutünnist võetud karastava veega üle. Suplus missugune!\nRaputan ploomipuud. Ploomid on väga maitsvad. Sordinime olen unustanud. Hiline vaarikas „Polka“ õitseb. Mesimummid sumisevad. Oskan hinnata ilusat ilma, soojust ning päikesepaistet, aga sügaval südames igatsen sügist ja seenevihma...\nKell viis õhtupoolikul, keset päikesepaistet poen voodisse koos Andrei Hvostovi ja kirjadega Maarale. Olen selle ära teeninud. Eks sai liigutatud kah!\nLahemaa ilusad metsad ja lahedad inimesed. Langud ning langude langud. Loogeline laudtee majast suvekööki. Punane. Nagu punane vaip. Jah, praegu on eriti tähtis kokku hoida. Lähedastega. Sugulastega. Hõimlastega. Et äkki siis, kui hoiame kokku oma väikeses ringis, saame taas kokku hoidma ka rahvana.\nme väikse maa ja rahva\nPosted by Anneli Lamp at 2:56 AM No comments:\nLiivi muuseumi kirjandusfestival „Eesti kirjanik 2019“ Alatskivil\nDepressiivne introvert (mina) niisama lihtsalt kodust ei välju. Selleks peab piisav põhjus ning vajalik kogus energiat olema. Eeldused on järgmised: kui kutsutakse, kui üritus ei toimu väga kaugel (soovitavalt saja kilomeetri raadiuses) ning pole eriti rahvarohke. Seekord küll ei kutsunud meid keegi, aga põhjust oli küllaga. Nostalgilist laadi.\nOja talu rehealuses istudes, tarkade meeste ja naiste heietusi kuulates ning vankrile ja reele otsa vaadates, ei mäletanud ma üldse, et viimased on mu lapsepõlvekodust pärit. Muudki asjad veel... Kuidas ma võisin nii olulise fakti unustada? Oleksin neid korrakski puudutanud. Istunud olen neis küll ja küll. Lapsepõlves ja hiljemgi. No järgmine kord olen siis teadlikum.\nEelmise sajandi üheksakümnendate alguses saatsime oma kaks vanemat last suveks Liivi muuseumisse palgatööle. Kui ma ikka õigesti mäletan, oli üks töödest, mida mu poeg tegi, kooritud kuuseokstest roigasaia punumine. Enam ma seda aeda ei leidnud, aga AEGA on vahepeal üsna palju möödunud ka. Pole ime.\nÕunapuud olid suureks kasvanud ja õunu täis. Korjasin puu alt mädade hulgast neli krügeri tuid kaasa ning ega depressiivne intovert (mina) eriti kaua istuda ja tarka juttu kuulata jaksagi. Pea hakkab valutama ja kohutav väsimus tuleb peale. Tahaks koju, oma kaitsealale tagasi.\nPiisava info ja juhised järgnevaks eluks, mida depressiivne introvert (mina) suudab omandada, sain kätte. Kavatsen nüüd Peeter Helme raamatu „Haakrist ja ajarelv“ läbi lugeda, kuigi ma pole absoluutselt ulme lugeja. Raamatukogus seisan juba Hvostovi „Kirjad Maarale“ järjekorras. Ja neile snoobidele, kes hakkavad rääkima, et nemad ikka ostavad raamatuid, mitte ei võta raamatukogust, tahan ma karjuda: „Inimestel pole nii palju rahagi, et raamatuid osta!!!“ Või siis pole enam riiulitel ruumi. Minul pole.\nHea oli oma kaitsealale tagasi jõudes kogeda, et veel on võimalik elada turvalises maailmas. Olin nimelt tagantukse unustanud haaki panna. Ei olnud varastatud pianiinot, suurt vana kobakat telekat ega minu läpparit, mille ekraani pesupulk koos hoiab. Kodu valvasid mururobot ja koer.\nPosted by Anneli Lamp at 10:42 AM No comments:\nkasest mu emast\nja männist mu isast\nMinu tänu teile, kes te mu vanu postitusi loete. Neid ammu üles riputatud järjejutte, mis pole muidugi traditsioonilises mõttes järjejutud. Need on käsikirjad, mis raamatuks ei saanud. Ma siis ise ka loen, kui nad postituste pingereas ilmuvad. Mõni asi vägagi meeldib. :) :) :)\nSee on meie pere traditsioon - minu ema, mina ja mu noorim tütar. Kõik me oleme pesamunad, kõik kirjutame ja kõik loeme oma tekste ning peame neid heaks. :) Ema nüüd juba üheksa aastat teispoolsuses.\nJa naerame iseenda üle.\nPosted by Anneli Lamp at 6:24 AM No comments:\nSuur vahe on surmadel. Kuidas ja millal nad saabuvad. Kui sured õitsvas töö- ja loomeeas, nagu Tiina, siis tehakse sellest palju juttu. Feissbukk kubiseb piltidest (mõni on vähemilusam ka) ja kaastundeavaldustest. Me polnud aastaid suhelnud, aga see oli ikkagi löök allapoole vööd.\nTundliku natuuri omadused ilmnesid. Ei läinud ma tüdrukutega SPA-sse, kuigi juba kõrvarõngadki olid kõrvas. Tahtsin ainult lamada. Neelasin peoga tablette ja magasin mõned tunnid. Tiina naeratus on ikka silme ees.\nKui sured väga vanana, on su eakaaslased enamasti juba läinud. Ammu tehtud matusenimekiri enam ei kehti. Kõik on hoopis teisiti, aga sul pole sellest enam sooja ega külma. Ilmselt. Lapsed ikka kurvastavad. Mõni jääbki kurvastama. Mõni mitte. Läheb eluga edasi. See on ju asjade loomukil käik. Vanemad surevadki.\nKõik me sureme. Varem või hiljem. Need ka ei meeldi, kes surmast rääkima ei nõustu või lihtsalrt ei oska midagi arvata või öelda.\nPosted by Anneli Lamp at 7:45 AM No comments:\nPosted by Anneli Lamp at 12:09 AM No comments:\nOn selline lorilaul:\nparunid ja vonnid\nnendel kõigil olivad\nsuured mustad mantlid seljas jne...\nLäheme meie siis matusele. Olgu öeldud, et mina olen professionaalne matustel käija, kes laulab ja loeb palvet ja teeb kõik kaasa, mitte ei vahi niisama, oskamata käituda või olla. Mind kutsuge julgesti! Ei tee häbi. :)\nKell on juba sada, aga surnumatjat eikusagil. Jõuab siis viimsel hetkel. Nägu mossis peas. Laululehtedel pole kadunukese nimegi. Tehnika olla alt vedanud. Oma nimi ja telefoninumber oli küll kirjas.\nMeenub anekdoot. Suri ära juudisoost günekoloog. Hauakivile oli kirjutatud: "Siin puhkab Abram see ja see." Ja edasi: "Aga tema poeg, günekoloog selle ja selle vastuvõtuajad on siis ja siis, sääl ning sääl." Äri ikka kõigepealt. Matuseäri on ka üks kindel leib.\nJa alustab surnumatja oma heietust. Et joonud tema hommikul rõdul päikesepaistel kohvi ja mõelnud, et ei tahakski üldse minna ja EHK OLEKS MEILGI SELLE PÄEVAGA HOOPIS MIDAGI TARGEMAT TEHA OLNUD!!!\nPersse! Kus ma sain alles vihaseks. Kui mul on lähedane inimene surnud, siis pole mul midagi muud tähtsamat teha, kui teda matta. Väga palju lolli juttu võib surnumatjate suust täiesti karistamatult välja voolata.\nNoh, sain nüüd ise ka natuke tatti pritsida! :)\nPosted by Anneli Lamp at 8:21 AM No comments:\nPosted by Anneli Lamp at 6:20 AM No comments:\nküllap kord tulevad\nka need vabad pühapäevad\nkui lapsed suured\nega roni enam\noma tillukesi sõrmi\nsulle ninaauku toppima\nkui oma sõrmed\non küllalt koraale mänginud\net rohkem ei tahakski\nkui ema ja isa suud\nei palu surivoodil juua\nvaid on juba ammu\ntuhkki tuulde puistatud\nsiis need vabad pühapäevad\nPosted by Anneli Lamp at 5:17 AM No comments:\nKirjutasin selle loo mitu aastat tagasi, kui tundus, et Helmi on minekul. Tookord ma eksisin. Nüüd tuli lugu vanast arvutist spetsialisti abiga välja kaevata. Täna luges Indrek selle Helmi ärasaatmisel ette. Nii väga loodan, et sulle meelis, Helmike!\nHelmi on väsinud. Väga väsinud. Jalad enam üldse ei kanna. Kodumaja juba ammu paistab, aga sinnani ei jõua. Kohe mitte kuidagi ei jaksa alt Kassaka juurest koduväravani minna. Ometi on seda teed käidud aastakümneid. Kaheksa aastakümmet, varsti juba peaaegu üheksa. Ja ikka jooksujalu mööda väljadevahelist teed Allikult koju Lodile. Aga nüüd enam ei jaksa. Kodu on siinsamas, kutsub, aga minna ei jõua. Õunapuud õitsevad, sirelid õitsevad, toomingad õitsevad, floksid õitsevad. Kõik õitseb ja lõhnab korraga, aga suur väsimus on. Päike hakkab juba laskuma ja õhtu tõmbab valged udulinikud üle väljade.\nHelmi võtab viimse jõu kokku ja saab kuidagi Vana Kaevu Asemeni välja. Sinna jääbki istuma ühele igivanale sammaldunud kivile.\nJõngu-Päärna Sete, valge rätik peas, käib mööda aiaäärt ja otsib kadunud põrsast.\n„Põssa-põssa-põssa...“ kutsub Sete heleda healega nagu Vargamäe Krõõt.\n„Heldeke!“ ehmub Helmi. „Aga Sete on juba ammu...“\nTa ei jõua mõtet lõpunigi mõelda, sest midagi muud paelub ta tähelepanu. Lodi trepil, loojuvas õhtupäikeses, istub keegi. Ja see keegi ... on Helmi ema. Kirikuriides ja noor. Ema tuleb väravale ja hüüab sealt Helmit:\n„Tule koju lapseke, õhtu on juba käes!“\nKuidas ema saab nii noor olla? Äkki märkab Helmi, et tema ise on ka noor. Päris laps alles veel. Patsijupid peas ja sääred kriimud. On see ikka tema, see patsidega tüdruk? Või on see hoopis Mirjam või Grete? Sel polegi enam tähtsust. Kui ainult koju jõuaks see väsinud väike tüdruk.\nNüüd näeb Helmi, et isa künnab kesa, kaks hobust ees. Äkitselt seob isa ohjad adrakurgede külge ja hakkab joonelt Helmi poole tulema. Jätab hobused künnile puristama ja sabadega vehkima. Isa tuleb tiidsal sammul, sest temagi on noor ja sirge. Tuleb ja võtab lapse sülle. Nüüd on Helmi kindlas kohas. Isa süles. Kes muu jaksab väsinud lapse magama kanda kui ikka isa.\nEestoas on jälle isa höövelpink ja põrand täis valgeid lõhnavaid kuuselaaste. Köögipliidil podisevad jälle seakartulid ja pannil praeb soolaliha. Voodi on pehmem kui iial enne ja uni magusam kui kunagi varem.\nEnam ei ole Aega Ja Ruumi. Nüüd on kõik üks ja koos ja korraga.\nHelmi näeb ennast ja noort Peetrit maanteelt kodu poole tulemas. Samasugusel suveõhtul kui täna. Päike paistab jälle Lodi trepile ja sellel päikesesoojal trepil istub väike valgepäine poiss ja ootab oma maailma kõige ilusamat ema, kellel on maailma kõige ilusam kleit. Poiss näeb kaugele, et ema valgel alt kellukaks kaharduval kleidil on kümneid peene musta joonega joonistatud vanaaegseid härrasid ja prouasid jalgratastel. Ja nüüd sibab see poiss juba mäest alla Kassaka poole emale ja isale vastu. See poiss on Aimar. Aga nüüd saab Helmi silmis temast Robert ja siis Hugo.\nSeda poissi näeb Helmi veel. Ühel talveõhtul üle välja minemas. Vastu loojuvale päikesele, sest seal on linn ja seal on ema. Aga mõlemad on liiga kaugel ja väike väsinud poiss pöördub tagasi.\nJa ühel kuumal heinakuupäeval kaevu ääres ahastavalt nutmas, sest piim, mida väike poiss heinalistele joogiks viima pidi, on murule ümber läinud. Poiss ei teadnud siis veel, et ta nutab mitte ainult mahaläinud piima, vaid ka Elu hapruse ja mööduvuse pärast. Kõikide nende kannatuste ja kogu kurbuse pärast, mis teda elus ees ootab.\n„Ära nuta,“ ütles tookord vanaema. „Saame jälle uue piima.“\nLehmad tulid karjamaalt ja lüpsikud said piima täis. Elu tõi Armastust ja sündisid uued valgepäised poisid. Alati istub kusagil päikesesoojal trepil üks väike valgepäine poiss ja vaatab õhtupäikesesse, oodates oma maailma kõige kaunimat ema.\nHelmi näeb nüüd Niinessare kõrgete pärnade latvu ja tunneb niidetud ning närbuva heina magusat lõhna.\n„Jätke ikka kasvama, kui mõne puukese leiate,“ ütles isa alati Lodi tüdrukutele Niinessaare heinamaal.\nNüüd jäävad kõrged pärnadki kaugele maha. Tähedki jäävad selja taha. Ees ootab Kõiksus ja Igavik ja need, kes on läinud enne.\nEellased jätavad oma taevased talitused. Esiemad lõksatavad kangaspuud vait ja vokirattad paigale, tulevad ära leivamõhede juurest ja rukkivihkusid sidumast. Esiisad jätavad rangiroomad ja reejalased rahule, lõpetavad rehapulkade vestmise, vikatite pinnimise, panevad piibud ette ja jäävad külalist uudistama. Seda, kes on tulnud iPadide ja nutitelefonide maailmast, infotehnoloogia Mekast ja arvutite ülemvõimu alt. Maailmast, kus on vaid kiirus-kiirus, ei muud. Nüüd on ta lõpuks kodus.\nSeal, kus on Rahu ja Vaikus, Täielik Mõistmine ja kus lõpuks selgub ehk ka Elu Mõte.\nAga kusagil kaugel, miljardite valgusaastate kaugusel, lendab Niinessaare pärnalatvadest meelõhnaline kuum augustikuutuul, peatub Lodi vana kelpkatusega maja otsa istutatud tumedate kuuskede latvades ja toob kaasa mälestusi. Räägib Lohutusest, Armastusest ning Elu jätkumisest. Räägib väikesest tüdrukust. Räägib Helmist.\nPosted by Anneli Lamp at 11:18 AM No comments:\nmeil pole ju


Kuidas avada Tall Tall Trees & amp ;Great Plains on " Red Dead Redemption " - Tips for you - Tipsed.Com\n"Red Dead Redemption" on avatud maailma seiklusmängu lastud Xbox 360 ja PlayStation 3 mai 2010. Paljud eesmärgid ja pool külalistele vajalik saavutuste ja trofeed mängus on omased kohtades, mis ei ole avatudmängija alati mängus.West Elizabeth on viimase kolme valdkondades mäng lukustamata ja sisaldab nii Tall Tall Trees and Great Plains.On kaks võimalust pääseda nendes valdkondades, sõltuvalt sellest, kas sa tahad mängida läbi mängu või teenida saavutusi.\nKui sa hakkad mängima mängu, siis saada kontrolli John Marston, peategelane.See kaart osa nimetatakse New Austin, ja on praegu ainus kaart paragrahvi teil on juurdepääs.Teil on mitu külalistele, et teid läbi mängu mängitakse.Mängi need külalistele lõpetamist.\nKui olete lõpetanud juhendaja külalistele, mängida läbi mängu külalistele, kui nad ilmuvad.Võttes aega kõrvale külalistele mängida poolel retked see ei avalda kahjulikku mõju mängu.\nKui olete lõpetanud questi New Austin, Quest "rünnak Fort Mercer" muutuvad kätt\nesaadavaks.Täitke see huvi jätkata.\nPärast "rünnak Fort Mercer" Quest on lõpetatud, "Meil peab olema Üheskoos Paradise" Quest on saadaval.Täitke see huvi.Kui olete saavutanud selle, siis on Nuevo Paraiso osa kaart, mis nüüd avatud mängu.\nPlay läbi Nuevo Paraiso missioone nagu tegite New Austin missioone.Lõpliku Nuevo Paraiso missioon avada on "määratud aeg."Pärast seda missiooni, vaadata järgmist lõigatud areenil.Pärast lõigatud stseen, John Marston on linna Blackwater pealinnas West Elizabeth ja nii Tall Tall Trees and Great Plains on lukustamata.\nAchievement või Trophy Completetion\nXbox 360 ja PS3 versioonid, üks saavutusi on "On the Trail of De Vaca."Et lõpetada see saavutus või auhind, kõik allpiirkondadest mängu tuleb avastanud.Osta kaardid Tall Tall Trees and Great Plains avada.\nKülasta General Store Blackwater osta kaardi Great Plains.Aktiveerib kaardi oma nimekirja, et tähistada kõiki valdkondi Great Plains avastanud.\nKülasta General Store in Manzanita Post ja osta kaardi Tall Tall Trees.Tähistamaks kõigis Tall Tall Trees, aktiveerida see kaart oma nimekirja.\nVeenduge, et kõik kaardid, et olete ostnud kogu mängu ajal on aktiivne oma nimekirja.\nKui teil on kõigis New Austin ja Nuevo Paraiso, sa ei teeni saavutamist või trofee "On the Trail of De Vaca."


amor.ee - Medikamentoosne ehk tabletiabort\nMedikamentoosne abort on raseduse katkestamine tablettide abiga. Medikamentoosse raseduse katkestamise käigus kasutatakse kaht ravimit: mifepristooni ja misoprostooli. Tablettidega on võimalik rasedust katkestada kuni raseduse kestuseni 11 nädalat ja 6 päeva, lugedes alates viimase toimunud menstruatsiooni esimesest päevast. (Varem kehtis piirang, kus tabletiabort oli lubatud kuni 63. raseduspäevani, kuid enam seda piiri pole.) Tabletiabort on ohutu ja tõhus raseduse katkestamise viis.\nProtseduur ja toimemehhanism\nMedikamentoosse raseduse katkestamise käigus kasutatakse kaht ravimit: mifepristooni ja misoprostooli.\nMifepristoon ehk "esimene" tablett manustatakse suu kaudu kas esimesel arsti külastusel või muul kokkulepitud ajal. Mifepristoon ei lase toimida kollaskehahormoonil, see algatab abordi protsessi muutes lisaks emaka misoprostoolile vastuvõtlikumaks ning pehmendab emakakaela. Pärast mifepristooni manustamist võib tekkida veritsus või kõhuvalu, aga ei pruugi.\nMisoprostool manustatakse tavaliselt 36-48 tundi pärast esimese tableti kasutamist kas haiglas või naistenõuandlas, enamasti tupe kaudu. Misoprostool põhjustab emaka kokkutõmbeid ning samuti pehmendab emakakaela ning soodustab selle avanemist. Sõltuvalt raviasutusest jääb patsient pärast misoprostooli manustamist mõneks tunniks jälgimisele või lubatakse kohe pärast tablettide panemist koju. Toime avaldub (st tekib veritsus suguteedest) enamasti 2-6 tunni jooksul.\nKahe ravimi koostoimel tekkivate valulike emaka kokkutõmmete mõjul surutakse raseduskude emakaõõnest välja, selle märgiks on veritsus, mis on enamasti vererohkem ning pikema kestusega kui menstruatsiooni ajal. Veritsus võib kesta 2-3 nädalat.\nKui misoprostooli kasutamisest järgnevaks päevaks pole verejooksu tekkinud, tuleks pöörduda uuesti samasse haiglasse, kus rasedus katkestati.\nMedikamentoosse abordi eelised:\n+ Ohutu raseduse katkestamise meetod.\n+ Kuni 95% tõhus.\n+ Odavam meetod.\n+ Loomulikum protsess.\n+ Ei kasutata narkoosi ega kirurgilist emakaõõne puhastust.\nMedikamentoosse abordi puudused:\n- Võivad esineda kõrvaltoimed: iiveldus, oksendamine, temperatuuri tõus, alakõhuvalud, rohke ja pikalt kestev veritsus.\n- Võib vaja minna rohkem visiite arsti juurde.\n- Abordi toimumise kinnitab arst järelkontrollis.\n- Harva võib juhtuda, et rasedus ei katke.\n- Võib tekkida vajadus hiljem siiski kirurgiliseks protseduuriks, aga seda juhtub harva.


Keskkond ja kvaliteet - Ecoprint AS\nKeskkonna- ja kvaliteedijuhtimine\nKeskkonnamärgised ja sertifikaadid\nLoodussõbralikud materjalid ja\nEcoprindi kvaliteedi- ja keskkonnajuhtimissüsteem on üles ehitatud kooskõlas ISO 9001 ja ISO 14001 nõuetega. Tutvu meie keskkonna- ja kvaliteedipoliitikaga (pdf)\nISO 9001 standardi nõuetele vastav kvaliteedi- juhtimissüsteem, millest juhindutakse kogu Ecoprindi tegevuses.\nISO9001 sertifikaadi koopia\nISO14001 sertifikaadi koopia\nMõõdame ettevõtte ökoloogilist jalajälge ja planeerime keskkonnategevusi iga-aastase keskkonnaaruande koostamise kaudu.\nTutvu keskkonnaaruannetega siin:\nKeskkonnaaruanne 2011 (Flash)\nPõhjamaade keskkonnamärgistus "The Nordic Ecolabel" on kõige laiemalt levinud keskkonnamärgis, mis on välja töötatud tarbijate abistamiseks keskkonnasõbralike valikute tegemisel. Kogu Ecoprindi toodang on luigemärgi nõuetega vastavuses. Alates 2010 aasta aprillist on kõigil meie klientidel võimalus luigemärgist oma Ecoprindis valmistatud trükistel kasutada.\nFSC® tarneahela sertifikaat garanteerib, et toormaterjali kättesaamiseks ei ole kahjustatud metsade ökosüsteemi, ei ole teostatud ebaseaduslikku raiet ega pandud toime muid loodust kahjustavaid toiminguid. FSCsertifikaadiga tunnustatud ettevõte aitab oma tegevusega toetada keskkonnasõbralikku, sotsiaalselt õiglast ja majanduslikult jätkusuutlikku metsade majandamist. Sertifikaat on tunnustatud keskkonnaorganisatsioonide WWF ja Greenpeace poolt. Firmaspetsiifiline sertifikaadi registrikood: TT-COC-003418\nKatusele sadav vihm trükikoja niisutussüsteemis\nTrükikoja õhuniiskus peab olema 60 %, et tagada trükipaberi vajalik niiskus. Selle tagamiseks on meie trükikojas automaatne niisutussüsteem.\nTrükikojas asuv sond mõõdab pidevalt õhuniiskuse taset ning vastavalt käivitab ja seiskab laes olevad sprinklerid. Niisutussüsteemis kasutame sadevett.\nSadevesi kogutakse trükikoja katusepinnalt (850m2) ja juhitakse mahutisse (5m3). Niisutussüsteemi täiskoormusel töötamise korral peaks üks mahutitäis sadevett katma 12-päeva vajaduse, juhul kui vahepeal sademeid juurde ei tule. Kui sademeid ei lisandu ning vesi paagis lõpeb, lülitub süsteem automaatselt üldvõrku - kraaniveele. Sajusel perioodil, kui paak saab täis, voolab ülejääv vesi drenaazi.\nNiisutussüsteemis sadevee kasutamine vähendab meie tsentraalvee tarbimist keskmiselt 60% ulatuses.\nPäike soojendab tarbevett\nSooja vee tootmiseks kasutame trükimaja katusel paiknevat, 7,7 m2 pindalaga päikesekollektorit.\nSüsteem on eelsoojenduseks maja 1500 liitrisele boilerile - külm vesi läbib esmalt päikesepaneeliga ühenduses oleva paagi ja suundub suuremasse salvestisse.\nPäikesekollektori abil toodetud energia tootmisel ei teki CO2 emisiooni. Piisava päikeseenergia puudumisel kompenseerib küttevajadust katlamaja.\nTootmisruume kütab seadmetest vabanev jääksoojus\nTootmis- ja kontoriruumides oleme rakendanud eraldi ventilatsioonisüsteemid, mis võimaldab kella 17.00 büroos minna säästureziimile ja alustada taas paar tundi enne tööpäeva algust. Trükikoja ventilatsioonisüsteem seadistatakse vastavalt töögraafikule, vajadusel töötab 24/7.\nVentilatsioonisüsteemi paigaldatud soojusvaheti tõttu on meil võimalik kasutada seadmetest vabanev soojusenergia sissepuhutava värske õhu kütmiseks. Tootmisseadmete töötamisel tekkiv jääksoojus kasutamine katab ära kogu tootmisruumide talvise küttevajaduse.\nKui huvitud keskkonnasõbralikest lahendustest, võta ühendust ja tule tutvuma.


Kommentaarid: „Kuuuurijas“ näidatud varastatud auto leiti tänu televaatajale üles\nv/ 2. detsember 2018, 10:07\npolitsei on sisuliselt olematu.\nAga/ 28. november 2018, 17:01\nKati, Sa oled ikka tõesti tubli tüdruk! Aitäh ka anonüümse vihje andjale. Nii lohutav on teada, et südametunnistus pole maailmast veel kadunud.\nO./ 28. november 2018, 15:17\nNaera puruks või nuta katki kui saamatu ikka Eesti politsei on.\njuudas/ 28. november 2018, 12:37\nherrad ja fraued, minu küsitmuste peale köln messil, soliid ettevõtjad ei teadnud sellise riigi kui estland - estonia olemasolust midagist, arvati ett mingi põllumajandusettefõte, on nagu olematu riik olematu poliseiga,,,\nKatri/ 28. november 2018, 12:11\nSõnu lihtsalt pole! Selliseid jubedaid inimesi on siin ilmas!\nMaali/ 28. november 2018, 10:10\nTubli tüdruk, teeb üksi ära politsei, prokuratuuri jm kõrgete riigiorganite töö.\nto Peeter, 07:01/ 28. november 2018, 08:54\nSellel kalal tuleks pea maha lõigata, et keha ei hakkaks roiskuma.\nV/ 28. november 2018, 08:28\nTubli Katrin. Ja enneolematu röövimine. Pätt pärast veel valetab kaamerate ees.\nTubli, Katrin!/ 28. november 2018, 07:40\nLoodan, et sul on aega selle loo lõppu rahvale tutvustada? Tahaksin teada, kuidas ikka saadi ARK-is selline tehing vormistada? Teine asi: See "uus auto omanik" tegi laiskusest vea, jättis ARK-is reg. numbri muutmata. Muidu poleks, paljalt reg. märgi järgi keegi autot ära tundnud. Olgu vihje andja salajas. Ta pidi sealt lähedalt olema, keda ka kotiti. Karistuseks andis pätid välja. Respekt!\nPeeter./ 28. november 2018, 07:01\nKas hr.Vaher ei peaks ametit vahetama.Kuidagi tihti paljastub meie politsei saamatus,tahtmatus,ükskõiksus inimeste murede suhtes !\n28. november 2018, 06:46\nTubli Katrin.Aga mind paneb imestama kui palju on ebaausaid ettevötjaid ,jäetakse inimesed ilma palgata,alles oli ehitusel,see taksofirma juht ikka eriline pätt,valetab ,varastab ja irvitab otse kaamerate ees,et tema pole midagi teinud.Uskumatu.Mida sellistega tehakse,kas sundlöpetamine sellele taksofirmale?\nSs/ 28. november 2018, 05:17\nEks seal käsi pesi kätt.\nSs/ 28. november 2018, 05:15\nEi tule. Kirjutad ise ostumüügilepingu ja olemas ta sul ongi. Ja omaniku dokumendid jäid ju autosse koos kodu võtmetega.\nÕudne/ 27. november 2018, 23:33\nKui mannetu on eesti politsei ainult autojuhte oskavad trahvida ja kanepi müüjaid oskavad kinni panna rohkemaks pole suutelised!\nMina ise/ 27. november 2018, 23:16\nSõitsin Rapla-Türi-Põltsamaa-Jõgeva-Mustvee-Tartu-Tallinn ja ainult puhusin,mõned olid viisakad,aga ülejäänd ennast täis.\nAllakäik/ 27. november 2018, 22:36\nEesti politsei on muutumas sama võimetuks nagu seda on tarbijakaitse!\nKits kärneriks/ 27. november 2018, 22:34\nAga miks te arvate, et politseis vaid ausad inimesed töötavad? Tänu sellele juhtuvadki sellised asjad, kus saab kuriteo kinni mätsida!\nSee on sama/ 27. november 2018, 22:31\nSee on sama, kui müüja saadab Smartpostiga läbi Osta.ee süsteemi pakki aegunud kapiuksekoodiga. Smartpost hoiab eemale sellele küsimusele vastamast. Tänu nende üleolevale suhtumisele, kasutan Omniva ja DPD pakiautomaadi teenust. Selge on see, et aegunud koodiga ei saa pakki postitada, sest pakiautomaat annab errorit. Aga ometi saadi postipakk aegunud koodi abil saadetud ja müüja pääses saatmistasust, mida pidi ta ise tasuma!\nModeraator! Kas tekst juba modereeritud? Kas küsimused seadusloojate ja politsei töö kohta ning näited karjuvast ebaõiglusest on nii pikka modereerimist väärt?\nLaks/ 27. november 2018, 21:50\ntähenärija, mitteigapäevane/ 27. november 2018, 21:33\nMitte politseil, vaid politseinikul.\nJuhan 17:18-le/ 27. november 2018, 21:32\nNo ää nüüd nii puhevile ka mine oma jutuga.\n123-le/ 27. november 2018, 21:30\nMis keeles kommentaar kirjutatud on ja mis keeles menetlusse võetakse?\nmaiden-le/ 27. november 2018, 21:27\nNo ta oli juba aastaid omanik võltsitud allkirja taga! Pärisomanik eiteadnud ju kaks aastat, et ta POLE omanik!\nmurueit/ 27. november 2018, 21:26\nVihje saatja on tõesti Aasta Inimene! Olgu ta austatud ausate inimeste poolt!\nPensionär/ 27. november 2018, 20:42\nPiinlik küll,et see mida ei suutnud /või ei tahtnud?/ teha politsei sai Katrin Lusti poolt tehtud.Kas nüüd on ametivõimud ikka võimelised selles loos osalenud erineva tasemega süüdlasi vastutusele võtma? Jõudu Katrinile!\n19.02/ 27. november 2018, 19:50\nEi Toompeal on kordades suuremad.\nmikk/ 27. november 2018, 19:50\nAsjasse segatud endine politseinik - ei tule isegi tuti-tuti.\nmart/ 27. november 2018, 19:39\nAga kuidas jääb selle endise erusõjaväelase karistamisega, kas ei peaks mitte sellistel parasiitidel elamislubasid tühistama ja ja riigist välja saatma ?\nLitsents ära/ 27. november 2018, 19:34\nLammutusfirmasse tuuakse uus auto lammutamiseks. Kas selle autolammutus2 firma vastu on juba krim. asi algatatud? - (tagaotsitava auto on lammutuses, numbrid juba eemaldatud). Litsents tuleb sellelt firmalt ära võtta.\nsinu saate fänn/ 27. november 2018, 18:56\nVäga,väga tubli oled Katrin! Teed oma tööd suure südamega,edu ja kõike kaunist sulle\nPenskar 67/ 27. november 2018, 18:22\nTubli töö Katrin, rohkem selliseid saateid, ehk hakkab siis ka meie politsei lõpuks tööle!\nsuksu/ 27. november 2018, 18:13\nAga võltsitud müügitõend ??\nPisar/ 27. november 2018, 17:57\nKatrin sa oled ikka väga suure südamega inimene, edu sulle ja su tegemistele.\nvalve/ 27. november 2018, 17:50\nKahju, et/ 27. november 2018, 17:47\nuudis lühikeseks jäi. Palju põnevam oleks kui oleks politsei ka omad joped Rahumäele kaasa võtnud. Aga, no polegi võimalik, et politsei omasid kotib. Näete siis, kuidas meie riik demokraatiast tilgub.\nVaataja./ 27. november 2018, 17:37\nTubli ja julge naine ja soovin Katrinile edu. Ei tee ta oma tööd lusti pärast vaid aitab inimesi kes enam kuskilt peaaegu abi ei saa. Usun samuti et seda vargust ei korraldanud varas üksinda ja tal oli abilisi võibolla isegi politseist kui varga poeg oli varem töödanud politseis.\ntore/ 27. november 2018, 17:24\nTubli oled K.Lust! Politsei ei taha kuulata inimeste muret, siis Lust teeb nende töö ka ära. Aitäh!


Rainer Vakra: Kallas, Kraft ja Lipstok peavad selgitusi andma - Arvamus\nRainer Vakra: Kallas, Kraft ja Lipstok peavad selgitusi andma\n8. oktoober 2012, 18:17\nMida arvate viimase aja arengutest seoses VEB fondiga? Kas VEB fondi sertifikaatidega seonduvat tuleks edasi uurida?\nFaktid räägivad enda eest. Võib oletada, et Eesti Pank on saatnud Venemaa Välismajanduspangale teadlikult valeandmeid. Sel alusel saadi VEB fondi likvideerija kinnituse kohaselt Venemaalt kätte üle 462 miljoni krooni suurune summa. Riigile ja Eesti Pangale kuulunud sertifikaatide eest saadud summat ei ole täpselt avaldatud.\nTegemist on riigi ja avalik õigusliku Eesti Panga varaga, mille osas on kõigil maksumaksjatel õigus saada täpset teavet. Avalikkus peab teadma, kes on vastutav sellises mahus kuritarvituste eest. Võib oletada, et tegemist on varguse varjamisega, kui 108 miljoni krooni ulatuses tehingute kohta isegi dokumendid puuduvad. Sel põhjusel vajame täpseid selgitusi, mis on toimunud VEB fondis ja kes on fondist kadunud raha arvelt rikastunud.\nKas Vahur Kraft, Siim Kallas, Andres Lipstok ja teised asjaosalised peaksid andma väidetavate VEB fondiga seotud võltsimiste ja kaduma läinud raha kohta täiendavaid selgitusi?\nOn hämmastav, et nad pole seda siiani teinud. Piisava avalikkuse ja uurimisasutuste survel tuleb ka neil hakata selgitusi andma.\nKas riigikogus tuleks luua VEB fondi uurimiskomisjon, nagu riigiprokurör välja pakkus? Kas demokraadid kavatsevad seda teha? Millest see sõltub?\nÜhelt poolt tuleb tunnistada, et riigikogu uurimiskomisjonidel puuduvad piisav võimekus ja õigused uurimiseks vajalikele dokumentidele juurde pääsuks. Just seetõttu pole selliste komisjonide uurimised paljastusteni jõudnud. Erandiks võib lugeda Kalle Laaneti juhitud uurimiskomisjoni, mis tuvastas elamislubade väärkasutuse põhjused.\nSamal ajal teame kõik, et parvlaeva Estonia huku uurimiseks loodud komisjon tulemuseni ei jõudnud. Komisjon ei saa teha uurimisasutuse tööd. Vaja on koostööd infot omavate asutuste ja prokuratuuriga.\nSee loomulikult ei välista uue komisjoni loomist ja demokraadid on kindlasti selle algatamise initsiaatoriks. Pealegi on sel korral asjad muutunud, sest on lootus teha koostööd Eesti Pangaga, kel on ka võimalus olulistele materjalidele juurdepääsuks.\nNimelt on Eesti Pangal president, kes pole seotud ühegi erakonnaga ja kel puuduvad nn luukered, millega teda mõjutada ja takistada uurimist. Eesti väiksus ja inimeste mineviku seotus on seni olnud suurim takistus hämarate tehingute valgustamisel.\nTundub, et toimumas on murrang ning nn puutumatud ei ole enam lõpuni kaitstud. Reegel, et mõnele poliitikule on lubatud enam kui kogu rahvale, lakkab olemast alles siis, kui sellised juhtumid lahti arutatakse ja päevavalgele kistakse. Just samamoodi nagu pärast taasiseseisvumist peatati võimust võtnud allmaailma tegevus.\nRiigiprokuratuur teatas eelmisel nädalal, et näeb Eesti Panga tegevuses seoses VEB fondiga kuriteo tunnuseid, kuid ei saa aegumise tõttu seda uurima asuda. Riigi peaprokurör Norman Aas soovitas VEB fondis toimunu uurimiseks kolme teed – moodustada riigikogu uurimiskomisjon, saata sinna taas Riigikontroll või lasta Eesti Pangal tõde välja selgitada.


Kohus võib menetlusdokumente kätte toimetada mitmel erineval moel. Alltoodud on mõned näited kättetoimetamise viisidest, täpsemalt vaata tsiviilkohtumenetluse seadustik, alates § 306.\nkas tema arvates on võimalik asi lahendada kompromissiga või muul viisil kokkuleppel.\nAvaldused, taotlused, vastuväited ja kaebused tuleb esitada kohtule selgesti loetavas masina- või arvutikirjas A4 formaadis. Kui mingil põhjusel ei ole võimalik esitada kirjalikku vastust määratud tähtpäevaks, siis võib avalduse edastada kohtule faksi teel või elektronpostiga selleks ettenähtud aadressil, aga seda ainult tingimusel et kirjaliku dokumendi originaal antakse kohtule üle viivitamata pärast seda, kuid hiljemalt asja arutamisel kohtuistungil või kirjalikus menetluses dokumentide esitamise tähtaja jooksul.\nKui vajate kohtumenetluses õigusabi (nt hagile vastuse koostamiseks, esinduseks kohtus vms), tegutsege kiiresti - otsige endale usaldusväärne õigusnõustaja. Vähekindlustatud isikutel on võimalik pöörduda esialgsele õigusnõustamisele OÜ HUGO poole (täpsemalt tingimused juristaitab.ee kodulehel) või taotleda riigi õigusabi (vt ka: mida peab teadma kohtusse pöördumisel).


COVID: 80+ grupis on vaktsineerimise hõlmatus alla 60% - Meditsiiniuudised\nAutor: Meditsiiniuudised • 5. mai 2021\nCOVID: 80+ grupis on vaktsineerimise hõlmatus alla 60%\nTerviseameti peadirektori asetäitja Mari-Anne Härma ütles tänases COVID-19 infotunnis, et üle 80aastastest on 40% tõsises terviseriskis, sest ei ole koroonaviiruse vastu vaktsineeritud. Iga kolmas selles vanuses nakatunu vajab aga haiglaravi.\n80aastaste ja vanemate vaktsineeritus võiks Eestis olla parem.\nKahe nädala keskmine COVID-19sse haigestumus on Eestis 363 juhtumit 100 000 elaniku kohta. Riiklik ohutase on sellest nädalast oranž, nakatumine stabiliseerub ja nakatumisnäitaja R on tõusnud 0,9 juurde. Harjumaal ja Tallinnas liiguvad koroonaviiruse näitajad langustrendis, lõuna regioonis on aga näha haigestumise kasvamist, seda eelkõige suurte töökohapuhangute tõttu, mis tähendab, et viiruse levik on õnneks piiratud.


President Kaljulaidi ootab kohtumine Macroni ja kuninganna Elizabethiga (16)\nDenes Kattago, 20. märts 2018 16:02\nEmmanuel Macron ja Kersti Kaljulaid.Foto: AFP/Scanpix\nPresident Kersti Kaljulaid kohtub juba järgmisel nädalal Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni ja ja Ühendkuningriigi valitseja Elizabeth II-ga.\nPresidendi kantselei valmistab ette Kersti Kaljulaidi lähiaja kohtumisi Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni ning Ühendkuningriigi kuninganna Elizabeth IIga. Samuti ootab riigpead USA visiit.\n"President Kaljulaid on järgmise nädala alguses visiidil Ühendkuningriigis, kus ta kohtub Windsori lossis Tema Majesteet kuninganna Elizabeth II-ga," ütles vabariigi presidendi avalike suhete nõunik Taavi Linnamäe Õhtulehele.\nÜhendkuningriigi valitsejanna Elizabeth II külastab Kuninglikku kunstiakadeemiat Londonis 20. märtsil 2018. Foto: AFP/Scanpix\nFOTOD | Briti õhuvägi pakkus president Kaljulaidile küüti (13)\nPrints Harry ja Meghan said kuningannalt viimaks naitumisloa (1)\nMikser lendab Washingtoni ja valmistab ette Kaljulaidi saabumist Trumpi juurde (2)\n"Visiidi lõplik programm on veel täpsustamisel, kuid lisaks kohtumisele kuningannaga osaleb riigipea äriseminaril, peab avalikud loengud Chatham House’s ja University College Londonis, külastab Imperial College’t ning kohtub Londoni Eesti kogukonnaga," märkis Linnamäe.\n8.-10. aprillini on riigipea visiidil Prantsusmaal ning kohtub visiidi käigus Prantsuse presidendi Emmanuel Macroniga. "Ka selle visiidi programm on veel täpsustamisel, kuid 8. aprillil avab president Kaljulaid koos oma Prantsuse, Läti ja Leedu kolleegidega mainekas Orsay muuseumis näituse “Sümbolism Baltimaade kunstis”, millega tähistatakse mainekas Orsay Muuseumis Balti riikide iseseisvuse 100. juubelit," lisas nõunik.\n3. aprillil on president Kersti Kaljulaidil koos teiste Balti presidentidega Washingtonis kohtumine USA presidendi Donald Trumpiga. Selle kohtumise peateemadeks on julgeolek ja majanduskoostöö.\nEesti ja USA presidendid kohtusid mullu nii juulis Varssavis kui ka septembris ÜRO peaassambleel.\nPrints Harry ja Meghan said kuningannalt viimaks naitumisloa\nMikser lendab Washingtoni ja valmistab ette Kaljulaidi saabumist Trumpi juurde


66 volikogu liiget ja omavalitsusjuhti toetavad tasuta lasteaia ettepanekut - Sotsiaaldemokraadid\nUudised 66 volikogu liiget ja omavalitsusjuhti toetavad tasuta lasteaia ettepanekut\n66 omavalitsusjuhti ja volikogu liiget erinevatest Eesti linnadest ja valdadest kutsuvad riigikogu toetama sotsiaaldemokraatide esitatud koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise eelnõu, mis vabastab lastevanemad lasteaia kohatasu maksmisest ja jätab need kulud riigi kanda.\n„Lasteaed on osa lapse haridusteest. Lapsevanemad ei pea tasuma oma laste üldhariduse eest ja ka kõrgharidus on üldjuhul noortele tasuta, kui nad saavad oma õpingutega ettenähtud ajal hakkama. Selle valguses on ebaõiglane, et laste haridustee algus on Eestis tasuline ja väikeste laste vanematelt küsitakse alushariduse eest raha. Laotakse ju lasteaias vundamenti kooli minekuks,“ seisab riigikogu kultuurikomisjonile ja ka kõigile riigikogu saadikutele läkitatud kirjas.\nOma pöördumises rõhutavad omavalitsusjuhid ka seda, et kriisi tõttu on seaduseelnõu kiire seadustamine ja ellu rakendamine eriti olulised.\nMitu omavalitsust peatas tervisekriisi ajal vanematelt kohatasu küsimise. Kuna majanduskriis vähendab ka linnade ja valdade tulusid, siis ei suuda omavalitsused pikalt oma eelarvetest neid kulusid tasuda. „Kasvav töötus ja vähenevad sissetulekud muudavad juba lähitulevikus peredele lasteaia tasude maksmise keerulisemaks,“ ütles Setomaa vallavanem Raul Kudre.\nKudre sõnul nõuab see küsimus riiklikku lahendamist. Lasteaiatasu kaotamine eeldab, et omavalitsustele kompenseeritakse saamata jäänud tulu riigieelarvest.\nRiigikogu kultuurikomisjon arutab Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esitatud koolieelse lasteasutuse seaduse muudatusi oma tänasel istungil. Eelnõu jõuab lähinädalatel riigikogu suurde saali.


Kui mul oleks nutitelefon ja internet, siis… | MTÜ Mondo\n„… tahaksin õppida, kuidas internetist uusi kleitide disaine leida“, „… kuidas mootorratta varuosasid tellida“, „… kuidas pulmatorte kaunistada“, „… kuidas kvaliteetsemat müüri laduda“, „… kuidas oma äri reklaamida“, „kuidas WhatsAppis oma kaugel elavate pereliikmetega suhelda“.\nNeed on Põhja-Uganda West Nile piirkonna pagulasasumite kutsekoolides õppivate noorte mõned mõtted, millised digioskusi nad sooviks omandada. Nendest noortest valdav enamus pole kunagi elus katsunud ei arvutit ega nutitelefoni, kuid hoolimata sellest teavad nad hästi, kuidas ligipääs internetile neid erialaliselt aitaks.\nMondo töötajad Siisi Saetalu ja Valerie Naluyima külastasid oktoobris Norra Pagulasabi kutsekeskusi West Nile piirkonnas Põhja-Ugandas. Õppevisiidi peamiseks eesmärgiks oli hinnata võimalusi Mondo digipädevuste programmi viimiseks sealsete noorteni. Mondo digipädevuste annab praktilisi oskusi, mis aitavad pagulasnoortel tõsta professionaalset võimekust ning leida igapäevaelu probleemidele lahendusi digivõimaluste abil. Programm sisaldab erinevaid mooduleid: digiturvalisus ja hügieen, Google töövahendid, nutitelefoni fotograafia, sissejuhatus disaini ning sotsiaalmeedia turundusse.\nWest Nile on piirkond Põhja-Ugandas, mida ümbritseb põhjast Lõuna-Sudaan, läänest Kongo Demokraatlik Vabariik ja idast Niiluse jõgi. Mõlemad naaberriigid on ebastabiilse lähiajaloo ja olevikuga ning selle tulemusel on West Nile piirkond koduks ca 770,000 pagulasele. Kogu piirkonna elanikkonnast moodustavad ligi kolmandiku pagulased, kellest enamik saabus Ugandasse pärast 2016. aasta juulis alanud sõda Lõuna-Sudaanis. Selline ülikiire elanikkonna kasv on piirkonnale mõistagi koormav ning võiks olla ressursside piiratuse tõttu potentsiaalne pinnas konfliktide tekkeks. Uganda riiklik poliitika näeb aga ette, et pagulastele suunatud programmidest saaksid kasu ka kohalikud elanikud. 30% kõigi projektide kasusaajatest peavad olema kohalikud.\nÕppevisiidi jooksul külastasime nelja kutsekeskust ja kolme Norra Pagulasabi piirkondlikku kontorit. Igas külastatud kutsekeskuses õpib praegu 6 kuud kestvatel kursustel kokku umbes 240 õpilast. Kutsekeskused on värskelt Covid-19 pandeemia piirangute leevendumise järgselt avatud ning ligi pooled õpilased polnud Mondo visiidi ajaks veel tagasi kooli jõudnud. Maskid ees õpitakse õmblemist, mootorratta remonti, elektroonikat, juuksuri, torulukksepa, müüriladuja, puussepa ja pagari ameteid. Kolmes külastatud keskuses õpetatakse eraldi kursusena ka arvutiõpetust.\nArvutiõpetuse kursusel osalejate peamine soov on kasutada õpitud oskusi haridustee jätkamiseks. Noored unistavad täiendkursustest ja ülikoolist. Kutsekooli teiste erialade õpilaste peamiseks eesmärgiks on elatise teenimine. Umbes pooled keskuse õpilastest on juba lapsevanemad ning nende majanduslikust toimetulekust sõltub lisaks neile endile ka nende laste käekäik ja haridustee. Selleks, et võimaldada noortel õppimisele keskenduda, tegutseb kõrvalhoones lastehoid.\nKõigis keskustes levib mobiilne internet, kuid noortel puudub ligipääs seadmetele ja internetile peamiselt majanduslikel põhjustel. Nutitelefonide kasutamise võimalus on noorte seas oluliselt suurem, kui ligipääs arvutitele. Umbes pooltel keskustes õppivatest noortest on võimalus nutitelefone kasutada läbi pereliikmete, naabrite või sõprade. Kuid puuduvad oskused – nii digilahenduste kasutamise oskused, kui ka internetis levivate ohtude vältimise oskused. Noored on kuulnud Internetis levivatest petuskeemidest, võltsuudistest, kontodesse sisse murdmisest, laste ärakasutamisest, pornograafiast jpm, kuid neil puudub arusaam, kuidas ohte vältida.\nÕppevisiit ja vestlused noortega veensid meid taaskord, et globaalset digilõhet tuleb vähendada ning üks viis selleks on viia läbi digioskuste koolitusi. Mondo digipädevuste programm võiks avada West Nile piirkonna kutsekeskustes õppivatele noortele võimaluse saada osa internetist leitavatest teadmistest ning tööd ja igapäevast elu lihtsustavatest digilahendustest ilma milleta me oma elu Euroopas enam ettegi ei kujuta.\nMondo õppevisiit Norra Pagulasabi kutsekeskustesse toimus koostööprojekti raames, mida rahastab EMP toetuste Aktiivsete Kodanike Fond. Eestis vahendab neid toetusi Avatud Eesti Fond koostöös Vabaühenduste Liiduga. Mondo tegeleb aktiivselt uute rahastusvõimaluste otsimisega, et Mondo digipädevuste programm Norra Pagulasabi kutsekeskuste õpilastele kättesaadavaks muuta.


Iga hea maja üle tuleks rõõmustada - Kultuur\nIga hea maja üle tuleks rõõmustada\n12. jaanuar 2016, 23:59\nTriin OjariEesti Arhitektuurimuuseumi direktor\nKadarik Tüür Arhitektid- Tartu Füüsikum\nTavaliselt saab arhitektuuri paremikust hea ülevaate aasta lõpus, kui jagatakse preemiaid ja kõik nominendid käivad pildigaleriina silme eest läbi. Kõik need on kahtlemata head majad n-ö heast perekonnast, mille põhjal saab vahel ka arhitektuurispetsiifilisi trende kirjeldada: näiteks tänavu oli arhitektuuris märksõnaks vana maja uus elu ehk rekonstrueerimine ning sisekujunduses oli märgata diagonaalis jooksva laudise võidukäiku. Nimetagem seda pildiks aasta sündidest.\nInfoküllases keskkonnas on aga sama olulised sündmused, tegevused ja protsessid, mida suuremal või vähemal määral juhitakse ja mis kujundavad meie avalikku ruumi meedia- ja mõtteruumi tähenduses. Meediakära lehtedes, pop-up-ruumiobjektid linnas ja metsas, näitus kaubanduskeskuse laes või jalakäijate tunnelis, auhinnagala ise – kõik loovad nn sündmusruumi meie ümber.\nMöödunud aasta lõpul Kultuurikatlas galal üle antud 2015. aasta arhitektuuriauhinnad tekitasid ajaarvamisse väikse jõnksu: tegelikult jagati preemiaid juba 2014. aastal valminud objektidele ja trükistele, n-ö mullusele kraamile. Ehituspõllu saagikust vaadates võikski preemiad ka kaheaastase tsükliga olla, praegu tekitas mulje külluslikust korjest preemiate rohkus (tervelt kuusteist!), kus mitu objekti kordusid.


Fenton Ehitus käivitas arendustegevuse - Ehitusuudised\nFenton Ehitus käivitas arendustegevuse\nFenton Ehitus ehitab Kloostrimetsa elamurajooni luksuslikku ridaelamut ning plaanib kevadel alustada korterelamu ehitamist Tallinna kesklinna Stockmanni lähedale.\nPiritale, Sirptiiva tänavale rajatava 12boksiline L-kujuliselt paikneva luksusliku katuseterrassiga ridaelamu ehitus on käivitunud ja lõpule peaks see jõudma 2011. aasta augustiks.\nPraegu käivad ehitusplatsil mullatööd ja välistrasside rajamine. Hoone projekteerijaks on KPME Inseneribüroo, kinnistule on haljastuse projekteerinud maastikuarhitekt Heli Molok. Ehitustöid teostab Eventus Ehitus OÜ.\n„Ridaelamubokside müük on alanud, hinnad algavad 2,8 miljonist kroonist, peamiselt aga jäävad vahemikku 3,0-3,2 miljonit krooni,“ rääkis Fenton Ehituse juhatuse liige Arvo Nõges, Tallinna börsi suurim eraisikust investor.\n„Rajatava ridaelamuga saame panna ilusa punkti kogu Kloostrimetsa elamupiirkonnale, mille rajamisega alustati juba 2004. aastal. Kõik ülejäänud kinnistud on leidnud oma uued omanikud, tänavad ja rohealad on valmis. Väljakujunenud peresõbralik elukeskkond koos tegusate kogukonna liikmetega on selle elurajooni tunnusteks," rõõmustas Nõges.\n"Vahepeal enam kui kaheks aastaks soikunud arendustegevus Pirital on jätnud jälje pakkumiste kvaliteedile. Saadud vastukaja kinnitab, et hea asukohaga kvaliteetne toode on kinnisvaraturul saanud haruldaseks ning meil on suurepärane võimalus seda tühimikku täita," lisas Fenton Ehituse teine juhatuse liige Denis Kolomenski.\nNõges polnud kitsi tänusõnadega LHV Pangale, kes projekti ehitustegevust kuni kortetiomandite realiseerimiseni rahastab. „Kui mainitud ridaelamuprojekti müügi- ja ehitustempo vastab meie ootustele, alustame järgmise aasta kevadel Tallinna kesklinnas Stockmanni lähedal 18 korteriga korrusmaja ehitamisega,“ rääkis Nõges.\nFenton Ehitus kuulub Arvo Nõgesele ja Denis Kolomenskile ettevõtete Gamma Holding OÜ ja Ruksis Invest OÜ kaudu.


Venemaalt raha välja kantinud panga nõukogusse kuulus presidendi nõbu Igor Putin - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVenemaalt raha välja kantinud panga nõukogusse kuulus presidendi nõbu Igor Putin\n21. märts 2017, 12:50\nVäljannete Guardian ja Novaja Gazeta andmetel oli Moldova kaudu Venemaalt raha välja viinud Russki Zemelnõi Bankiga seotud ka Venemaa presidendi Vladimir Putini nõbu Igor Putin, kes oli panga nõukogu liige.\nNovaja Gazeta kirjutab, et Russki Zemelnõi Banki (RZB, Vene Maapank – toim.) ja Zapadnõi Banki (Lääne Pank – toim.) kaudu viidi Moldova kaudu Venemaalt välja 10,6 miljardit dollarit ehk 350 miljardit rubla.\nMõlema panga osanik on Peterburist pärit Aleksandr Grigorjev. Enne RZB ja Zapadnõi osanikuks saamist, oli ta Jakuutia ehitusfirma SU-888 suuraktsionär. Ehitusfirma osales mitmes suures valitsuse rahastatud ehitusprojektis.\nVene võimud vahistasid Grigorjevi 2015. aastal ning ta viibib siiani vahi all. Tema vahistamine pole seotud «Pesumasinana» tuntud rahapesuskeemiga, Grigorjevit ja tema partnereid süüdistatakse Rostovi panga Doninvest vara omastamises. Novaja Gazetal puuduvad andmed selle kohta, kas Grigorjevi suhtes on käimas uurimine ka seoses miljardite rublade Venemaalt välja viimisega.\nKui Grigorjev viibis veel vabaduses ning RZB ja Zapadnõi viisid Venemaalt välja miljardeid, kuulus RZB nõukogusse Venemaa presidendi Vladimir Putini nõbu Igor Putin. Venemaa presidendi sugulasel on kogemus pangandusest olemas ka varasemast, näiteks on ta kuulunud Master Banki nõukogusse, millelt võeti rahapesus osalemise eest litsents.\nIgor Putinit ja Aleksandr Grigorjevit seovad pikaajalised partnerlussuhted. Putin oli nõukogu liige ka ehitusfirmas SU-888 ja Podolski Promsberbankis, neist mõlemas omas Grigorjev osalust. Hiljem Igor Putin eemaldus nendest ettevõtetest ja ta avaldas 2014. aastal kirja, milles ta rõhutas vajadust parandada Venemaa pangandussüsteemi. «Pädevad allikad hoiatasid mind asjade tegeliku seisu eest. Mõistes, et rahanduspoliitika muutmine ei ole minu võimuses, otsustasin panga nõukogust lahkuda,» kirjutas Igor Putin 2014. aastal.\nZapadnõi pangas oli Grigorjeval teine mõjukas partner - FSB kindral Juri Ansimov. Panga kvartaliaruanne nimetab tema töökohana otse – FSB lähetatud töötaja. FSB lähetab oma töötajaid eri ettevõtetesse, et nende üle järelevalvet teostada.\nNovaja Gazeta on varem nii Grigorjevi kui ka Ansimoviga kohtunud ning mõlemad eitasid oma osalust Moldova skeemis. Grigorjev rääkis vene ajakirjanikele, et tema pangad tegelesid ainult legaalsete tehingutega. Ansimov kinnitas ajakirjanikele, et ei olnud teadlik Zapadnõi panga tehingutest läbi Moldova.