NBA parimate uustulnukate seast leiame kolm eurooplast | Sport\nNBA parimate uustulnukate seast leiame kolm eurooplast (1)\nSander Jürjens, 19. mai 2015 13:51\nNikola Mirotic (44)Foto: Kamil Krzaczynski\nKorvpalliliiga NBA teatas parimad uustulnukad. Kümne parema seast leiame Vana Maailma esindajatest Nikola Mirotici, Jusuf Nurkici ja Bojan Bogdanovici.\nEuroopa kossusõpradele ei tule Mirotici edukas hooaeg vast suure üllatusena. Tänaseks 24-aastane Hispaania passiga montenegrolane tegi silmapaistva hooaja Chicago Bullsi ridades, kellega jõuti ka idakonverentsi poolfinaali, kus jäädi alla LeBron Jamesile ja Cleveland Cavaliersile. 2005. aastal Madridi Realiga lepingu sõlminud ääremängija valiti kaks aastat tagasi Hispaania liiga kõige väärtuslikumaks mängijaks, aastatel 2011-2012 sai ta Euroliigas tõusva tähe auhinna.\nMirotic valiti ookeanitagusesse liigasse juba 2011. aasta draftis 23. valikuna, kuid oodatud üleminek leidis aset alles möödunud suvel. Kusjuures Mirotici valis esialgselt Houston Rockets, kes vahetas mängijaõigused esmalt Minnesota Timberwolvesile, kust need liikusid veel samal õhtul edasi Chicago meeskonnale. Bullsi fännidel tasub olla optimistlik, sest enim arenenud mängija auhinna korjas sel hooajal Mirotici meeskonnakaaslane Jimmy Butler.\nMirotic tegi avahooajal kaasa kõik 82 kohtumist, kus mängis keskmiselt 20,2 minutit ning viskas 10,2 punkti.\nNBA valib hooaja lõpus välja parima uustulnuka, kelleks osutus 2014. aasta drafti avavalik kanadalane Andrew Wiggins. Parimale lisatakse neli mängijat, kellest moodustub sümboolne viisik – Miroticile lisaks kuuluvad sinna ka Philadelphia 76ersi keskmängija Nerlens Noel (2013. aasta 6. valik, kellel jäi jäi avahooaeg vigastuse tõttu vahele), Orlando Magicu mängujuht Elfrid Payton ning Los Angelese Lakersi tagamängija Jordan Clarkson, kes valiti möödunud draftis alles 46. valikuna.\nUustulnukate teisest sümboolsest viisikust leiame Denver Nuggetsi keskmängija Jusuf Nurkici, Brooklyn Netsi Bojan Bogdanovici, Boston Celticsi tagamängija Marcus Smarti, pealtpanekuvõistluse kinni pannud Minnesota Timberwolvesi tagamehe Zach LaVine'i ja New York Knicksi mängija Langston Galloway, kes ei osutnud suvel draftis isegi valituks!\nEuroopa DeMarcus Cousiniks nimetatud Jusuf Nurkic vahetati draftiõhtul Chicago Bullsist Denver Nuggetsisse, kus teda olid teiste seas ees ootama Timofei Mozgov, JaVale McGee ja JJ Hickson. 211-sentimeetrine Bosnia ja Hertsegoviina keskmängija sai aga oma võimaluse ja kasutas selle ära. Mozgov vahetati Cleveland Cavaliersi, McGee lõpetas hooaja 76ersi juures.\nAlles 20-aastane Nurkic tegi Euroopas tegusid Horvaatias, kus ta krooniti 2014. aastal Zagrebi Cedevita ridades riigi meistriks ning valiti finaalseeria parimaks mängijaks.\nVähem tutvustamist vajab Euroopa korvpallisõpradele Bojan Bogdanovici nimi. Sarnaselt Miroticiga valiti horvaat unistuste liigasse juba 2011. aastal (31. valikuna), kuid siirdus ookeani taha alles mullu. 26-aastane Bogdanovic krooniti 2014. aastal Fenerbahce Ülkeri ridades Türgi meistriks, viis aastat tagasi õnnestus tal Zagrebi Cibona särgis tulla Horvaatia meistriks. Bogdanovic aitas Brooklyn Netsi ka play-off’i, kus jäädi avaringis alla Atlanta Hawksile.\n2014. aasta drafti oodati suure huviga, kuid vigastused tegid oma töö. Milwaukee Bucksis fantastiliselt hooaega alustanud Jabari Parker hooaeg jäi oodatult lühemaks, Julius Randle (Los Angeles Lakers) sai raskelt vigastada juba hooaja avakohtumises. Vigastused ei jätnud rahule ka neljandana valituks osutunud Orlando Magicu ääremängijat Aaron Gordonit. Paar päeva enne drafti murdis jalaluu Kamerunist pärit Joel Embiid, kes valiti sellest hoolimata Wigginsi ja Parkeri järel kolmandana. 216-sentimeetrise keskmängija Isaiah Austin karjäär lõppes juba enne drafti, kui tal diagnoositi raske haigus.


Pokkeri matemaatika ja aspekti - TonyBet pokker\nTonybet Poker pakub oma mängijatele ka erinevaid strateegilisi juhiseid. Täna räägime sulle ühest kõige tähtsamast aspektist pokkeris – matemaatikast. Pisut kogemusi ja teadmisi selles vallas võib muuta sind väga edukaks OFC mängijaks.\nRegularidega mängides mõtlevad teised mängijad sageli, kuidas õnnestub professionaalidel ka peaaegu kaotatud käsi alati päästa? Sest siis, kui amatöörid pokkerimatemaatika teadmiste puudumise tõttu nuputavad, mida teha, on professionaalid alati teadlikud oma tõenäosusprotsendist pärast iga mängutänavat.\nAlustame lihtsa näitega.\nAntud hetkel on mängida jäänud veel vaid üks ring, nii et enne otsuse tegemist peaksime me teadma, kas see toob pikemas perspektiivis kasu. Selle stsenaariumi kohaselt on meie alumine käsi juba komplekteeritud. Pole küsimustki, et üheksa läheb keskele. Ent emand on juba keerulisem. Kas me peaksime võtma riski ja panema selle ülemisse ritta, kuigi pakki on jäänud ainult kaks kuningat? See on tegelikult väga tavaline situatsioon ning enamikel juhtudel meil isegi ei ole üheksate paari. Vaatame situatsiooni lähemalt.\nEsimene küsimus: Kui palju oute meil on?\nOutid on kõik pakis olevad kaardid, mis välistavad käe lõhki minemise.\nJuhul, kui paneme Q üles, vajame me keskele emandate paarist midagi paremat. Ainukesed kaardid, mis võivad aidata meil kätt parandada, on kaks kuningat ja viis, sest kõik üheksad on juba läinud. Kuigi meil on hetkel kolm outi, peame meeles pidama, et mõlemad meie vastased on kumbki kaks kaarti maha visanud. Tavaliselt ässasi, kuningaid ja emandaid nende tugevuse tõttu maha ei visata. Seevastu viis kuulub kergesti mahavisatavate kaartide sekka.\nMõelgem, et meil on kuskil 2-3 outi ringis. Mis peaks olema meie järgmine käik? Esimese asjana peaksime kalkuleerima võimalust vajaminevad kaardid saada. Enamus mängijatest ütleks, et 2-3 outi on sama hea kui mitte midagi, kuid ärgem kiirustagem.\nKui palju kaarte on pakis?\nKokku 52 kaarti, millest mõlemad meie vastased on oma kombinatsioonidesse paigutanud 9 ja maha visanud 2 kaarti. Sel juhul oleme meie pärast oma käiku kasutanud 11 kaarti ning visanud maha kolm. Seega on pakis 29 avatud ja 7 mahavisatud kaarti. Teiste sõnadega - pakki on jäänud 16 kaarti.\nMis on meie tõenäosusprotsent? Lihtsaim viis selle arvutamiseks on kasutada järgmist valemit:\nA: Kaardid, mida me ei taha\nZ: Kõik kaardid, mis on pakki jäänud\n16 järelejäänud kaardiga võrdub Z 16-ga.\nKahjuks on kõik üheksad läinud, nii et meile on alles jäänud vaid kaks kuningat ja viis, mis meid päästaksid ja viiksid meie käe Fantaasiamaale. Nii et lahutades kolme kuueteistkümnest saame A = 13. Ärge unustage, et seda tuleb korrutada kolm korda, kuna me saame juurde kolm kaarti. Ent pangem numbrid valemisse.\nEsimesel korral jagame me 13/16, kuid teise kaardi puhul on meil üks kaart vähem, seega jagame me 12/15 ning seejärel jagame 11/14 kolmanda kaardi jaoks.\nNüüd arvutame tõenäosusprotsendi. Neile, kellele peastarvutamine keeruline tundub, pakume me tasuta internetikalkulaatorit: http://calculator.tutorvista.com/multiplying-3-fractions-calculator.html\nNii et pärast tehet teame, kui suured on meie võimalused saada üks oma kolmest outist. Antud juhul on meie tõenäosus 49% tabada kuningas või viis ja mitte lõhki minna.\nLihtsustamiseks lisame tabeli. Palun pöörake tähelepanu sellele, et tõenäosusprotsent võib varieeruda vastavalt teie positsioonile lauas. Mida parem positsioon, seda vähem kaarte on laual ning seda suuremad võimalused pakist vajalikud kaardid saada.\nMeie näide: esimene positsioon, 16 kaarti pakis\n2 outi: 35%\n3 outi: 49%\n4 outi: 60,7%\n5 outi: 70%\n6 outi: 78,6%\nKeskmine positsioon, 13 kaarti jäänud\n1 out: 23,1%\n2 outi: 42,3%\n3 outi: 58%\n4 outi: 70.6%\n5 outi: 80,4%\n6 outi: 87,8%\nHiline positsioon: Button, 11 kaarti jäänud\n1 out: 33,6%\n2 outi: 53,33%\n3 outi: 70,83%\n4 outi: 83,33%\n5 outi: 91,66%\n6 outi: 96,60%\nOma järgmises artiklis heidame pilgu sügavamale ja selgitame matemaatika põhialuseid põhjalikumalt.\nEelmine: Käe analüüs\nJärgmine: Ofc pokkeri strateegia: +ev otsused


Mirjam Puumeister: Õpetaja, kellele sa korda lähed? | Müürileht\nMis märksõnad hüppavad pähe, kui mõelda mõnele elukutsele; mis kujutluspildid tekivad seda tööd tegevatest inimestest? Näiteks päästjatest, loomaarstidest, riigiametnikest, talunikest, õpetajatest? Esmalt saab ilmselt kujutluses paika, mis soost nad võiksid olla, milliseid riideid kannavad, milline on nende tavaline töökeskkond. Kes neist on stereotüüpiliselt karm, korrektne, kes rõõmus ja rõõsa, või kangelaslik. Kas mõtled ka sellele, mida selle elukutse esindajate kohta viimati avalikkuses kõneldi? Kas lugesid/vaatasid seda kajastust huvi ja mõttega, lasid lihtsalt silmadega üle või vahetasid kanalit?\nMis seal ikka, suurem osa meist skrollib regulaarselt ja kohati ka automaatselt päeva jooksul mitu korda oma sotsiaalmeedia kontodel ning ajalehtede võrguväljaannetes. Pealkirjad on esmane info; kui pakub huvi, klikime, loeme edasi. Minule näiteks jäävad eriliselt silma hariduse teemad. Kui abikaasa klassiõde pälvis riigipealt noore haridustegelase preemia, laikisin minagi koos ülejäänud neljasaja huvilisega seda postitust.\nNimetatud postitus oli sel kuupäeval presidendi ametlikul Facebooki lehel üks kuuest, figureerides koos näiteks maaeluministri vabastamise otsuse allkirjastamise kohta tehtuga. Meeldimiste ja muude reaktsioonide edetabelis paigutuks see mulle meeldinud postitus sel päeval kõigist Kersti Kaljulaidi ametliku lehe kajastatud tegevustest neljandale kohale. Vähe kaalu lisavad neli kommentaari ja 11 jagamist; võrdluseks võib tuua, et selle päeva kõige popimal postitusel oli üle 4000 reaktsiooni, 378 kommentaari ja 216 jagamist; kuid aus on öelda, et esikohal olnud postitus oli ka äärmiselt erakordne.\nHuvi pärast vaatasin isegi, kus siis veel selle ühiskonnas kandva rolliga elukutse – üldhariduskoolide õpetajaid on u 15000, lasteaiaõpetajaid üle 6000, kutseõppeasutustes on õpetajaid 2000 ligi, lisaks tugispetsialistid jne – esindaja tunnustamist mainitakse. Kui Aasta õpetaja gala välja arvata, siis palju tavalisem on, et kõlapinda saavad murekohad nagu õpetajaskonna vananemine, õpetajate oskamatus kaasaja teadmisi adekvaatselt edasi anda ning koolijuhi-õpetaja-õpilase-lapsevanema keerulised suhted jne. Võib öelda, et sama(sisuline) pressiteade oli president.ee lehel ning Õpetajate Leht kajastas seda oma veebilehel viitega Vabariigi Presidendi Kantseleile. Kuna preemia võitsid kaks noort õpetajat, üks Tartu linnast, teine Järvamaalt, siis järgmisel päeval sai sama pressiteadet lugeda nii Tartu Postimehe kui ka Järva Teataja võrguväljaannetest. Rohkem sel teemal aga mitte kuskil mujal.\n„Õpetaja on meie ühiskonnas see, kes kujundab, muudab ja arendab ja seda on meil väga vaja.[…]” See riigipea lause tahab mind praegusest Eesti haridusmaastikult viia hoopis Key & Peele’i šketsi „Kui me kohtleksime õpetajaid kui tippsportlaseid” reaalsusesse. Kui võib, siis ma võtaks teidki kaasa sinna maailma, kus kaks meeskommentaatorit edastavad ameerikalikult mahlases spordisaate formaadis põnevaid uudiseid õpetamise maailmast. See on Teaching Centre!\nSaate esimene ja kauaoodatud uudis: emakeele õpetaja Ruby Ruf andis pressikonverentsil teada, et kuigi tal on Ohios väga tore olnud, viib ta nüüd oma talendi tagasi New Yorki. Infograafikuna esitatakse meile Rufi uut lepingut: 80 miljonit dollarit järgneva 6 aasta jooksul ning 40 miljonit dollarit lisatasude näol, kui laste eksamitulemused on head. Samuti meenutatakse vaatajatele teisi kõrgelt tasustatud staarõpetajaid, kelle hulka Ruf nüüd oma uue lepinguga paigutub.\nJärgmine saatelõik kajastab õpetajate värbamisprotsessi, mis on sarnane osades spordiliigades tehtavaga, näiteks pesapallis või korvpallis (draft). Central Rapids High Schooli esmaseks valikuks osutub stereotüüpiliselt kõhetu, beežis särgis, koleda lipsu ja prillidega nohiklik matemaatikaõpetaja (kõrval olevad õpetajad juubeldavad). Samal ajal kui ta lava poole sammub, kus talle uue kooli nokkmüts ja dressikas antakse, kuvatakse ekraanile tema saavutused. Vürtsi lisatakse emotsionaalsete kommentaaridega: „Ja nii lihtsalt see miljonäriks saamine käibki!”; „Tema isa oli vaene profijalgpallur, kes elas palgapäevast palgapäevani.”; „See on nüüd kindel, et ta ostab oma emale maja! Sellest pääsu ei ole…”\nKõlapinda saavad murekohad nagu õpetajaskonna vananemine, õpetajate oskamatus kaasaja teadmisi adekvaatselt edasi anda, koolijuhi-õpetaja-õpilase-lapsevanema keerulised suhted jne.\nTempoka saate kolmas osa on „Päeva tipphetk”. Kantakse üle staar-ajalooõpetaja Aschley Fergusoni tundi (ekraani ülaservas näeme tunnis kulunud aega, käsitletavat teemat ning mitu fakti on selle ajaga õpetatud). Kommentaatorid analüüsivad, kuidas õpetaja – vaadates üle vastatasoovinute kätemerest – palus vastata hoopis tagasihoidlikul Maxil (eraldi analüüsitakse õpilase kehakeelt). Õpetaja strateegiline otsus – kaasata vestlusesse introvert – pälvib kommentaatoritelt ohtralt kiidusõnu: „Aasta õpetaja!”, „enesekindluse laeng, mis Max selle õige vastusega sai, mõjub positiivselt tema saavutustele kogu järgneva õppeaasta jooksul”.\nÄärmiselt positiivsete emotsioonidega ja lausa ekstaatiliselt tuuakse meieni niisiis pedagoogi elukutse igapäevatöö, õpetajate oskused-teadmised, karjäärivalikud ja palk ning nende tunnustamine. Selline diskursus on spordikajastuste puhul meile igati tuttav, aga õpetajatest rääkides tekitab pigem võõristust. Nagu ka reklaamipaus, kus näeme BMW roolis sedasama emakeeleõpetajat Ruby Rufi, kes ilusat punast õuna süües ütleb: „Jõud voolab minu soontes, ma olen kiirus, ma olen võim, ma olen juht […] mina olen tulevik!”\nMilles seisneb õpetaja roll?\nTuttav õpetaja, kelle tunnustamine meelitas mind eespool mainitud sotsiaalmeedia postitust laikima, vastab justkui mitmeski mõttes säärase staarõpetaja kriteeriumitele. Näiteks on kirjutatud tema juurutatud „ahhaalikust” õpikäsitusest; on kajastatud seda, kuidas ta tolleaegse haridusministriga õpetajatepäeva puhul kohad vahetas ning paar aastat tagasi kutsus ta Tartu Ülikooli reklaamklipis üles õpetajaks õppima. Seega saab Key & Peele’i saate rubriikidega paralleele tõmmata ja teha linnukese kategooriatesse „õpetaja igapäevatöö kajastamine”, „talenti on tähele pandud ja tunnustatud” ning „reklaam”. Kuid kõike seda õpetajatele endale suunatud häälekandjas – Õpetajate Lehes – või maakondlikul tasandil, mitte parima eetriaja telesaadetes või loetavamates ajalehtedes. Üldsuseni jõudmiseks ei piisa ka tavaliselt lihtsast pressiteatest.\nKategoorias „ta saab oma emale nüüd maja osta” vist küll linnukest kirja ei saa (kes teab, oleneb kuhu). Tõsi on, üldhariduskoolide õpetajate keskmist palka on juba üpris mitu aastat saanud võrrelda Eesti keskmise brutopalgaga, kuid lubatud tasemele haridusse investeerimisega jõutud ei ole. 2014. aastal oli vahekord 1025 vs 1005, kaks aastat hiljem 1210 vs 1146 ja 2019 II kvartalis 1513 vs 1419 alati üldhariduskoolide õpetajate kasuks. Koolieelsete lasteasutuste õpetajate keskmine palk jääb aga siiani julgelt mitmesaja euroga alla Eesti keskmist palka.\nKuigi koolides on aina tavapärasemaks erinevat sorti haridusuuendused ja kõneldakse aina enam nüüdisaegsest õppijakesksest lähenemisest, siis neid kajastatakse pigem üksiknäidetena; ei ole üldistatud uhkustunnet ja kiiduavaldust Eesti õpetajate kui kontingendi suunas.\nPalju seksikamad ja üldsuse silmis rohkem kajastamist väärt on ikka need teemad, kus õpetaja elukutsele lähenetakse kui murekohale. Majanduslikult mõtestatud ühiskonnas kurdavad ettevõtjad, et noorte haridus ei vasta tööturu nõudmistele; õpilased ja lapsevanemad arvavad, et koolis õpitu on igav ja elukauge. Selliselt käsitletakse avalikus ruumis peetavates debattides ja kirjutatud arvamusartiklites õpetajat paratamatult passiivse osisena; õpetajaskonna kui ameti erinevaid külgi ei joonistata peavoolumeedias piisavalt välja ning õpetaja vastulause ei ole samaväärne (kui seda üldse küsitakse). Õpetaja ametiga seonduv on tihti pandud võrduma nurinaga haridussüsteemi toimimise üle. Kuigi koolides on aina tavapärasemaks erinevat sorti haridusuuendused ja kõneldakse aina enam nüüdisaegsest õppijakesksest lähenemisest, siis neid kajastatakse pigem üksiknäidetena; ei ole üldistatud uhkustunnet ja kiiduavaldust Eesti õpetajate kui kontingendi suunas.\nAjalooliselt on õpetaja roll ühiskonnas olnud vastavalt valitsevale ideoloogiale ja riigikorrale erinev. Näiteks Esimeses Eesti Vabariigis võis ühiskonna ja õpetajaskonna suhet kirjeldada võrdväärse ja kahepoolsena ning nad olid kollektiivina ka arvamusliidrid, näiteks nõuti 1933. aasta XI õpetajate kongressi resolutsioonis jõuliselt, et valitsus astuks otsustavamalt välja fašistlike ja kommunistlike liikumiste vastu. Haridusest kui kultuurisüsteemist rääkides, on õpetaja seal kõige aktiivsem tegutseja: ta peab samaaegselt pidevalt arenema-uuenema-õppima kui ka haridust kvaliteetse ühikuna säilitama ja edasi andma. Ka ühiskondlikul tasandil ei saa õpetajat juba oma igapäevatööst tulenevalt passiivseks osiseks pidada, ükskõik, milline riigikord on, sest panustades ühiskonna taastootmisesse – nt kodanike ja inimkapitali kujul – on ta selles alati aktiivne osaline.\nKuidas siis saavutada olukord, kus oma valdkonna ekspert ja aktiivne ühiskonna kujundaja ei oleks avalikus pildis passiivne hääletu üksus, kelle kohta pigem arvatakse, mitte ei küsita tema arvamust. Loogiliselt võttes peaks õpetaja öeldu olema kõikvõimalikes hariduselu puudutavates debattides kõige kaalukamaks keeleks. Kas on lood tõesti nii, et praeguses majanduslikult mõtestatud ühiskonnas saab oma valdkonnast rääkimisel kõige arvestatavamaks hääleks siis, kui teenitakse x summa, mis on x% keskmisest palgast (jõuda vähemalt 120% nagu 2014. aastal toonane haridusminister välja käis)? Lihtsustatud järeldus on kerge tekkima: selleks, et su öeldu päriselt korda läheks, pead sa ressursside poolest võrdväärsel või kõrgemal tasandil olema. Tänapäeva ühiskonnas mõjuv, kuid nukker psühholoogiline argument.\nMateriaalsel tasandil panustamist ei tohi kindlasti alahinnata ja kõrgharidusega spetsialisti narrivast madalast palgast on meil üldhariduskoolide õpetajate puhul jõutudki ühiskonnas keskmiseks peetava töötasuni. Teisalt ei tohi aga eeldada, et kõigi probleemide (sh poliitiliste, ühiskondlike) lahendus seisneb palgatõusus: õpetajate palgaga (või selle mittetõstmise puhul võimaliku streigiga) seonduvalt võib osades ringkondades täheldada küll sellist suhtumist, et teenite juba piisavalt, nüüd suu kinni ja edasi teenida. Seni kuni üks osapool ei tunnista teist kui igas mõttes endaga võrdset, võib ta pidada õigeks suhtuda patroniseerivalt ning lubada endale sildistavat suhtlusstiili.\nLoogiliselt võttes peaks õpetaja öeldu olema kõikvõimalikes hariduselu puudutavates debattides kõige kaalukamaks keeleks.\nLoomulikult ja alati on igal osapoolel käsitletavast teemast oma nägemus ja neid ajendab erinev motivatsioon, see on normaalne ja nii asi käibki. Aga seni kuni üht olulist valdkonnas tegutsejat ei võeta võrdväärse osapoolena, ei leita ka koostöövõimalusi ega tajuta ühisosa. Uskuge või mitte, ka õpetajad arvavad, et Eesti hariduselus on vaja teatavaid muutusi esile kutsuda.\nSelles mõttes on olukord tõesti huvitav ja vajaks avalikkuses kindlasti rohkem mõtestamist: Eesti koolide PISA testi tulemused on läbi aastate stabiilselt kõrged, aga avalikus ruumis võib kuulda pidevalt nurinat haridussüsteemi toimimise üle.\nKui prooviks lõpetuseks veel üht mõtteharjutust mõeldes just õpetaja hääle võrdsel alusel kõlamisele. Millest võiks lisaks materiaalsele panusele veel kasu olla? Minul näiteks üks mõte tuli küll: aeg. Ka seda ei ole kunagi liiga palju. Võib-olla ei ole õpetajate häält piisavalt kuulda ka seetõttu, et neil kulub praeguse palga väljateenimisele ebaproportsionaalselt palju aega, pärast mida ei viitsi kuidagi enam maine kujundamisega tegeleda.\nMirjam Puumeister on õppinud Tartu ülikoolis semiootikat ja kultuuriteooriat ning tegelenud õppematerjalide kirjastamisega.\n Järva Teataja artikli puhul tahaks välja tuua, et see tekst ei ole nimetatud ajakirjaniku looming ja korrektne oleks viidata Vabariigi Presidendi Kantseleile, kelle kommunikatsiooniosakond selle teksti kirjutas.\n Näiteks PISA testi valguses on tavaks üldistada, et Eesti põhikooliõpilased on oma tulemuste poolest absoluutses tipus. Siiski juhtis Margus Pedaste PISA testiga seonduvalt viimati tähelepanu just õpetajatele.\n Karjahärm, Toomas; Sirk, Väino. Vaim ja võim: Eesti haritlaskond 1917–1940. Tallinn, Argo, 2001. Lk 70-100.


Kriss Sooniku läbimurde aasta\nKristi Malmberg • 10. november 2012 kell 7:52\nTunnen, et tänavune aasta on olnud läbimurdeline, kinnitab 15 riigis oma pesukollektsioone müüv Kriss Soonik.\n2008. aastal pesukollektsioonide müüki alustanud Soonik on tänaseks jõudnud oma butiikide või väljapanekutega kaubamajade pesuosakondades ka näiteks Jaapanisse ja Saudi-Araabiasse, kokku on ta esindatud 24 butiigi või väljapanekuga 15 riigis üle maailma. Soonik ise peab tuntuimaks pesubutiigiks, kus ta on esindatud, Harvey Nicholsit Saudi-Araabias.\nEestis müüb Soonik oma pesu Ulakas Kaunitaris ja vähemalt esialgu kavatsebki keskenduda siin ühele poele. Eesti müük on Sooniku sõnul äärmiselt tubli ja hoiab kõrget kohta Suurbritannia ja USA kõrval, millele järgneb jõudsalt nüüd Jaapan\nMajandustulemusest Soonik siiski veel rääkida ei taha, kuid kinnitas, et igal aastal on käive kahekordistunud. „Täna mingitest konkreetsetest numbritest rääkida on siiski vara. Tunnen, et tänavune 2012. aasta on olnud meie jaoks läbimurdeline ning meie väiksest hobifirmast hakkab saama äri,” rääkis ta.\nAasta tagasi tutvustas Soonik oma pesukollektsiooni Elle novembrinumbris, mis moemaailmas on kahtlemata väga kõva sõna. Kuidas see mõjus käibele ja firmale üleüldse? „Sellised asjad otseselt üleöö mingeid muudatusi ei too, pigem on neil pikemaajalised positiivsed küljed,” märkis Soonik. „Meie valdkonnas on see kui kirjutamata reegel, et nendes ajakirjades peab figureerima ning see paneb firma teatud usaldusredeli kõrgemale astmele. Ühest sellisest asjast ainult ei piisa, neid peab pidevalt juurde tulema.”\nSoonikute pesufirma on siiani pereäri, lisaks Kriss Soonikule kuuluvad selle omanikeringi ka tema ema ja korvpallitreenerist isa Riho Soonik. Hulka töötajaid ettevõttel pole, sest enamus inimesi, kelle abikäsi kasutatakse, leitakse allhanke korras või projektipõhiselt. „Sellise mudeli järgi töötavad enamus disainerpesu brände, kellega rahvusvaheliselt kokku puutume. Oleme ikkagi nišifirmad ning selline ülesehitus sobib,” rääkis Soonik.\nHetkel Soonik uusi turge ei sihi, vaid kavatseb lähiajal keskenduda praegustele edasimüüjatele ning oma kodulehe arendamisele, mis ühtlasi on ka tema veebipood. Soonik kinnitas, et mõtleb kindlasti ka investorite kaasamisele, kuid seda tulevikus. „Alustasime firmaga kui just suur majanduslangus algas. Strateegia, mida ma algusest peale juurutasin, oli kasvada samm-sammult ning kulutada ainult sellistele asjadele, mis tõesti olulised on,” lausus ta. „Eelkõige peab sul olema kvaliteetne toode, mis jõuab õigeaegselt poodi, ning siis võib edasi liikuda nö edevamatele radadele.”\nKriss Sooniku pesubränd sai kõrge tunnustuse


Lapsed on nagu ikka ootamatult suureks kasvanud ja nüüd ongi aeg iseendale.\nKuigi mu elu on mugav ja hea, närib seest, et nüüd tuleks midagi ette võtta. Ja samas on tunne, et miks peab kogu aeg midagi uut nö avastama, et millal siis tuleb aeg olla rahul sellega mis on.\nMillised unistused teil veel täitmata on? Mida sooviksite veel elus teha?\nSa võid olla rahul sellega, mis on. See ei ole seotud või ei peaks takistama huvi tundmast millegi muu vastu. Uute asjade tegemine ei ole seotud või ei pea olema seotud rahulolematusega. On ju normaalne, kui ajaga, vanusega asjad muutuvad. See, mis huvitab ja/või mis sinu teele satub. Ega seda vaba aega määratus koguses ka ei saa ju olema, ikka on kohustused ja uneaeg, lapsed, siis tulevad lapselapsed.\nKui sa pingsalt ootad vastust endale, et mida tegema hakata, siis seda ei oska keegi sulle öelda. Vähesed mõtlevad välja moment uued asjad.\nMinu laps on alles 10, aga minu jaoks ta juba ongi suur, käin ise etendustel, näitustel, kontsertidel ja ei vea teda igale poole kaasa. Mingeid suuri täitmata unistusi ei ole.\nOlen ise 39. Kui mul oleksid praegu nii suured lapsed, kes ei vaja enam hilisõhtust hoidu, siis käiksime mehega teatris rohkem, mingitel tantsuõhtutel, veini degusteerimisel vmt – meil kohalik külaselts on väga aktiivne üritusi korraldama.\nIlmselt kui kõik lapsed oleksid juba kasvõi 7+ vanuses (st vähemalt 7, 11, 13), oleks kindlasti lihtsam neid sagedamini vanaema hoida jätta ka 1-2 ööks, et käia teises linnas teatris/spas/niisama hotellis; nädalavahetuseks Riias või laevakruiisil jne.\nKui aga täitsa nagu oma elu peal, siis oi kui odav tundub lasteta reisimine 😅 Hetkel reisime 6-liikmelise perega (mehel veel üks laps) ja no ikka valus laks rahakotile😀 Üleüldse kahekesi oleksidki reisid teistsugused, basseinid jmt oleks poogen. Praegu ikka on see seis, et reis on õnnestunud, kui lapsed on õnnelikud.\nHetkel on lapsed alles 1, 5 ja 7….\nOlen ka n42. Selles mõttes hoopis teises seisus, et lapsi pole, oleme mehega kahekesi. Oma aega on mul palju ja eks inimesed on erinevad, pole mul kunagi olnud energiat veel endatekitatud lisainimestele jne.\nMinu mõtted on läinud hoopis ühele teisele inimesele. Ise nimetan seda algavaks keskeakriisiks … Mis teha, ju see on see vanus ja meeleseisund, kus saad aru, et nooremaks ja ilusamaks ju enam ei lähe. Inimene hakkab perutama…\nKas oled paarisuhtes? Seda ei lugenudki välja.\nOlen naine 55, noorim laps on 14. Just paras vanus, et saab omi asju toimetada. Kuna meil ei ole hoidjaid, ta on meiega igal pool kaasas olnud, kõikides reisidel, spades, ka sünnipäevadel jne. Nüüd on laps rõõmuga üksi kodus, kui mehega omi asju asjame.\nPaljud, kohe eriti paljud arvavad, et on hea mõte kõik veel kord läbi teha. Uus naine/uus mees/uued tited.\nSoovin Lissabonis maratoni joosta\nMina arvan, et see on psühholoogia koos bioloogiaga ja mehed on need, kes seda teevad. Naised peavad olema rasedad, sünnitama, tegema emaduse läbi, aga mehed, kes seda teha ei viitsinud, mõtlevad, et uuega panevad käed külge või on tegu lihtsalt geenide edasi andmisega ja elu jätkamisega, mis isasele nii tähtis. Pealegi mingist vanusest naised enam ei rasestugi, et otsast alustada, mehed aga suudavad rasestada küll.\nMille üle siis rahulolematu oled? Kui palju tahad rase olla või rasestada? Mehed pole süüdi kui loodus on neile andnud sellise rolli. Järgmises elus oled sina mees ja täidad oma rolli ja naised vihkavad sind. Elu ongi lõputu ringiratast ajamine.\nMa ei süüdistagi mehi. Loe uuesti, mida ütlesin. Järgmist elu pole olemas muide ja ma ei kurda ka, peaasi, et sureks valutult. Ideaalis une pealt.\nKuidas sa tead et järgmist elu ei ole? Kui oled sündinud naisena, siis on sul naise roll. Kui mehena, siis mehe roll. Kui varblasena, siis varblase roll. Täida oma rolli elus ja jäta teised rahule, siis ongi elu ilus. Pole mõtet süüdistada teisi oma rahulolematuses.\nJa sinu roll on teisi inimesi gaslightida või mis on sinu roll? Amber Heard, sina või?\nMillised unistused teil veel täitmata on? Mida sooviksite veel elus teha? N42\nMina olin 40, kui läksin uut ametit õppima. Hea otsus oli, sain uusi teadmisi omandada ja lisaks leidsin uusi sõpru. Uus töö ka muidugi. Tõeline kannapööre, mis oli mulle väga vajalik. 🙂\nMinu jaoks ka täiesti õudne mõte, eriti see tittede osa.\nosta talukoht ja see korda teha\nteeks vabatahtlikku tööd\nOlen 45. Üks laps teismeline, teine 3 aastane. Reisime praegu ka perega päris palju, aga ilmselt siis spontaansemalt ja rohkem, kui lapsed oleksid suured. Enne laste sündi tegime abikaasaga tihti nn. pikk nädalalõpp kuskil euroopa riigis. Külastaksime erinevates riikides väga häid restorane, veinimõisade külastused on alati huvitavad. Läbiksin mõne kokakursuse. Siis oleks rohkem aega uusi toite katsetada ja sõpradele õhtusööke korraldada.\n45-aastasel naisel on 3-aastane laps? Oo õudu. 5 a pärast on sellel naisel menopaus koos kõige juurdekuuluvaga, millest tal praegu aimugi pole. Laps on siis 8-9a, noorem kooliiga, sellele järgneb puberteet…ja lapse koolitamine kuni kõrghariduse omandamiseni. See inimene iseseisvub vanuses 23 (kui suvatseb omandada kõrghariduse) – selleks ajaks on ema 65-aastane. Milleks see kõik?\nMul oma lapsed on praegu teismelised ja tõtt öelda on nendega kogu aeg tegemist ikka veel. Ei ole sellist tunnet, et nüüd võiks vabamalt võtta. Üks noor on tubli, kohusetundlik ja mõistlik, teine aga “ärakeeranud” ja vajab kogu aeg valvamist ja jälgimist. Ei või teda näiteks õhtul omapäi jätta, et ise teatrisse minna. Kogu aeg peab olema valmis kihutama autoga talle järele, et olukorda ära päästa.\nMuidu TA kirjast arvan, et niisama pole mõtet midagi punnitada. Küll need tegevused ja hobid tekivad ise. Ja kui otseselt mitte, siis pole ka midagi katki ju. Teeks kas või kodus remonti, kaunistaks elamist oma maitse järgi, toimetaks rohkem aias, käiks abikaasaga reisimas. Igavuse üle ei kurdaks.\nNii tore, et Sa minu pärast muretsed, aga ei ole vaja. Saan ise suurepäraselt oma eluga hakkama.\nNii palju tarbimiskeskseid unistusi :/\nElukogemus olemas, kirjuta romaan, tee kunsti, ehita midagi valmis… Jäta endast maha midagi muud peale suurenenud ökoloogilise jalajälje peale kõiki neid reise jne…\nKogu aeg peab olema valmis kihutama autoga talle järele, et olukorda ära päästa.\nMis juhtub, kui ei päästa?\nNäiteks käest ära läinud noortepeolt, kus tarbiti ka alkoholi ja saabus politsei.\neks see suurekssaamine toimu ju sujuvalt, mitte ropsuga. Aga sellele, kui päriselt välja koliti, järgnes meil peagi senise kodu müük ja uue (väiksem, kallim, paremas asukohas) ost.\nMõned uued hobid, palju reisimist, lemmiklooma võtmine. Töö on veel oluline osa elust.\nKardan, et niimoodi võõraste soovituste peale sa midagi huvitavat ei leia. Ma võin ju soovitada sulle võtta koer, aga võib-olla sulle koerad absoluutselt ei meeldi. Üldiselt on sul viimane aeg õppida ära mõni uus spordiala, kui see on see, mis võiks sulle huvi pakkuda. Mäletan ennast sinu vanusena, see oli kümmekond aastat tagasi. Võrreldes tänase päevaga saan aru, et füüsiline vorm on vahepeal kehvemaks jäänud. Mitte et oleksin ennast käest lasknud või paksuks läinud, vaid lihtsalt aastad annavadki tunda. Kui 42-aastasena oli tavaline teha nädalavahetusel 20 km matk, siis praegu võtab juba 12 km ka korralikult võhmale.\n42-aastasena õppisin rulluisutama. Sõitsingi hea mitu aastat innukalt. Paar viimast aastat enam mitte. See periood elus sai läbi. Umbes selles vanuses käisin ka üle mitmete aastate jälle talvel suusatamas. Suusatamine mulle lapsepõlves hullult meeldis. Ka see periood on nüüdseks möödanik.\nMõnikord on hea meelde tuletada, mis lapsepõlves huvi pakkus? Enamus lapsi tegelevad mingite harrastustega ja lisaks on veel südames salasoovid, mida ühel või teisel põhjusel sel hetkel ei realiseerita. Siis lõpetatakse kool, minnakse edasi õppima, siis tulevad esimesed aktiivsed tööaastad, karjääri tegemine, armumised, pere ja lapsed …. väga kiired aastad elus. Lapsepõlve huvid ja unistused vajuvad unustusehõlma. Kui see kiire eluperioodi oravaratas hakkab vaikselt seiskuma, nagu tundub teemaalgataja puhul on juhtunud, siis võiks jälle meelde tuletada, mis lapsepõlves huvitas ja rõõmu valmistas?\nVeel soovitan vaadata ametikoolide kodulehti ja koolituskalendreid. Ametikoolid korraldavad palju lühiajalisi koolitusi, nädalavahetus või isegi pool päeva. Äkki leiad sealt midagi põnevat ja vajalikku.\nTänud asjalikele mõtetele. Ma jah, pigem ei küsigi niivõrd, et mida teha, vaid lihtsalt huvi pärast mõtlen, et mida teised teevad.\nJah, tervisele panen palju rõhku ja tegelen oma nõrkade kohtadega. Ülikoolide lehelt vaikselt jälgin mikorkraade ja kursuste võtmise võimalusi. Teen trenni, külastan kultuuriüritusi, võimaluste piires ka reisin.\nSee lapsepõlve juurde tulemine on nii tore mõte, ja nii õige mõte, et me kõik väga huvitume millestki – ja siis see (pere) elu virrvarr sööb lihtsalt kõik ära.\nMulle meeldib kirjutada, lugeda. Mulle meeldivad nn kaunid kunstid, ilu ja harmoonia. Muusika. Kõigest neist võib kuidagi kinni hakata ja edasi minna.\nMõtlengi, et minu puhul vanus 20-40 oli nagu mingi kiirrongiga ameerikamägedel kihutamine, aga nüüd on hoog õnneks vaiksem, saan “aknast välja vaadata ja mõtteid mõelda”. Ja sellest tulenevalt siis ka see mõtisklus, et kuidas teised (teadlikult) oma eludega edasi lähevad peale laste suureks saamist.\nMeie saime oma lapsed vara ja väikeste vahedega. Seega olid nad kõik kodust lennanud ja mõned juba oma peregi loonud juba siis, kui olime mehega 43 või 44. Me tegelesime teadlikult selle ajaga ette. Liitusime ühe hobiga, mida saab teha igas vanuses ja kus on väga suur nö community. Aktiivne seltsielu, kui ainult tahta. Teiseks õppisime mängima bridži, sest ka bridž on seltskondlik ja aju teritav tegevus. Need siis juba enne laste kodust lahkumist, siis, kui nad olid hilisteismelised. Pärast aga võtsime hulgi igasuguseid tasuta ja ka mitte tasuta koolitusi ning kursuseid. Ka lihtsalt käisime õppimas ja nö õpipoisiks mõne oskaja juures. Paar-kolm aastat tegelesime siis hoogsalt eneseharimisega. Massaažist veini tegemiseni, toiduohutusest ja aasia köögi roogade valmistamisest mesinduseni, muuseumidest ajalooloenguteni, konserveerimisest ja ravimtaimedest mööbliriide vahetuseni. Kana- ja pardikasvatusest õmblemiseni, kalastamisest ja tiikide korrashoiust peenema seenetundmiseni. Mitte kõike koos, muidugi. Esmalt oli põnev õppida ja teiseks oli meil ühine idee muutuda üha enam isetoimivaks, selles mõttes et vähem sõltuvaks poehindadest jne.


Minu meelest on koguaeg narkoosis tehtud, vâhemalt viimased 20a?\nMulle anti valida kas kohalik tuimestus voi narkoos ja valisin narkoosi. Narkoosiga oli kallim.\nNii tore, kuidas sellised teemad toovad must-valgelt välja, kuidas meil tehakse mugavusaborte lõdvalt. Ja siis julgetakse ausa näoga kuskil mujal teemas seletada, et ei tehta. Kõik abordid puha vägistamise ja ema tervise pärast.\nJutt või asi, abortnikud valetavad päise päeva ajal, nagu see kord ja kohus ongi, sest sellise meelelaadiga inimene ei oskagi objektiivne olla.\nIseendale vastu rääkida pole mingi probleem. Täitsa sirge näoga veel pealegi.\nMilles su probleem on, teemaalgataja? Oled abielus, jäid rasedaks, saad veel ühe toreda lapse – mida sa ahastad ja tapamõtteid haud? Tervis on ohus? Mingi pätt vägistas kangi all?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 30.09 22:48; 01.10 10:37; 01.10 10:44;\nKui inimene teeb kõik, et rasedust ei tekiks ning ta teab, et rohkem lapsi üles kasvatada ei soovi, siis mis kuradi pärast ta peaks lapse alles jätma? Ehk elu, kajääri ning majandusliku poole 100% ümber mängima? Ehk puudub korralik tugivõrgustik jne jne. See ei ole kellegi asi, miks inimene rohkem lapsi juurde ei soovi! Kas enda soovid ja elu elmise tuleks kõrvale jätta ja lapsi vaid juurde sünnitada?Kõik inimesed ei soovi luua suurt perekonda, saaks ehk aru. Toogu keegi turule 100% kindlad kaitsevahendid ja elu lill, aborte pole! Paraku seda tànaseni ei ole.\nVanasti tehti aborte puhta nurga taga, siis oli soovimatuid rasedusi veel kordi rohkem.\nJumal küll, mis sõnavõtt. Sina sünnita ja kasvata palju jaksad.\nTohiksin küsida kus kliinikus sa seda tegid? Ehk on erakliinikutes paren suhtumine,kui suures haiglas?\nMeeste jaoks on ikka see seksuaalelu nr 1,naine vaeseke siis vastutagu oma kehaga vaimselt, kui ka füüsiliselt.\nÄra tuli! Vabanda, aga sinu mees ju – miks sa siis sellise luruga lapsi teed, kes poolt vastutust võtta ei taha? Kui planeeritud lapsed olemas ja sina “oma kehaga vastutada ei taha”, teeb mees protseduuri, et mitte enam isaks saada.\nEi oska midagi arvata, oma valik ju.\nEi tee see vein midagi nii varajasele lootele. Ma käisin klubis ja jõin tequilat, mis niitis jalad ka alt, kui veel ei teadnud rasedusest. Sündis terve tüdruk.\nMuidu on nii, et kui ikka last ei soovi, ära sünnita. Majanduslik olukord on ka oluline komponent selles osas. Pigem juba abort kui soovimatu lapse kurb elu. Tean millest räägin. Olin ups laps ja tegelikult ei mahtunud vanemate ellu.\nSeda hullu kristlast ära siin kuula. Selline privileeg on vaid tal, et jumal toob lapsed, toidab ja katab nad ka. Kõigi juurde selline leivakoti ja rahapuuga jumal ei jõua.\nOlen juba ammu mõelnud, et millal lõppeb see ristilöömine ja ahhetamine ja ümberveenmine kui keegi otsustab et tahab aborti teha.\nIse tegin tablettidega, kellelegi peale oma mehe rääkinud pole, pole vaja ka, ainult anonüümselt internetis oma kogemusest rääkinud. Kuna kasutasin kaitsevahendeid, 100% last ei tahtnud, siis polnud küsimustki. Aga olen ka netis vastu pead saanud, et üritatakse mind jubedalt kahetsema ikka panna, et kuidas ma ikka nii sain ABORTI ju teha ja…oeh jah.\nPaljude jaoks on see kindel, aga niigi keeruline otsus, ma ei saa aru miks alati peab veel oma arvamusi ja tõekspidamisi peale suruma ja heietama hakkama..et jumala eest inimesel ikka elu lõpuni meeles oleks ja halvasti tunneks ennast või…\nKuu ei taha, siis ei taha 🙂\nNo aga saada oma mees siis vasektoomiale, kui ta nii väga seksi tahab ja teisalt juba tekkinud elule on valmis laia kaarega kusema.\nMiks on raseduse ärahoidmine ja vastutus ainult nagu naise teema? Pärast tunne end süüdi ka veel, kui iga kell ei saa anda mehepojale mõnu ja äkki mure võimaliku raseduse pärast tõmbabki aju lukku, ei suuda nautida.\nNo see selleks, meil sarnane lugu 10 aastat tagasi, kolmas laps, kes tuli läbi kummi ja tablettide, no ju oli vaja nii ilmtingimata meie juurde tulla. Ei olnud ses olukorras südant ei mul ega mehel “ei” öelda, kui väike hing oli nii palju vaeva näinud, et tulla.\nHetkekski ei kahetse, et kahe suure poisi kõrval nüüd tore, hakkaja ja tark tütar kasvamas.\nPS. Nii väikese raseduse puhul see vein nüüd titale küll midagi ei tee, rahune maha ja ära rohkem joo:) Kallid!\nMa arvan, et see ei lõppegi, sest osade jaoks jääb see alatiseks barbaarsuseks.\nKindlasti on sinu jaoks hirmus lugeda sellest, kuidas Spartas vastsündinuid kaljult alla visati. Mõne inimese jaoks tähendab rasedus last ja raseduse katkestamine lapse tapmist. Vahet pole, kas kaljult alla viskamine või abort, mõlemal juhul on tegemist elu hävitamisega.\nMitu neid lapsi siis juba on, et üks veel perre ei mahuks? Jätaksin lapse alles ja lõpetaksin päevapealt joomise. Üks pudel veini vast veel lapses midagi ei kahjustanud, seega miks end süüdi tunda? Kõik on ju korras, mida sa halad. Järelikult see laps tahtis tulla teie perre.\nMul on muidugi vastupidine mure. Mehega sain oma ainukese lapse ja peale seda läksime praktiliselt kohe lahku, mees leidis uue. Uut meest pole tekkinud, seega ka uut last pole saanud. Jubedalt tahaks, aga kui isegi uut suhet pole siis onsi ka nagu ei panusta. Niiet ma vist viskaksin suurest õnnest saltosid, kui veelkord õnnestuks lapsi saada ja armastust nautida.\nMa lihtsalt ei soovi lapsi juurde, lihtne. Ka suhe pole kõige paremas korras ning mulle tundub kindlam mitte sünnitada.\nHuvitav, kas enne selle op teostamist arstid kes seal ümber toimetavad küsivad ka midagi? Põhjendusi, mõtteid miks nii soovin teha?\nEsiteks, see mida sa kirjeldad, ongi puhas mugavusabort. Lihtsalt ei taha! Pole plaanis! Ja sellest piisab oma lapse tapmiseks: vabandust, mul polnud sind plaanis ja ma ei viitsi sinuga jännata. See on mugavusabort, sada protsenti.\nTeiseks polnud vanasti loomulikult mitte “kordi rohkem” soovimatuid rasedusi. Püha taevas, mis jutt? Ammugi ei tehtud massiliselt aborte nurga taga. Jah, muidugi tehti, aga see oli häbiasi ja skandaal. Vanasti abielluti ja saadi lapsi. Sa ei tea mitte midagi ajaloost, sul puudub täielikult nii info kui ka mõtlemisvõime, aga kisa on vägev. Miks ma ei imesta? Sellised ongi abordipooldajad. Sest kui nad omaksid infot ja mõtlemisvõimet, siis nad ei oleks abordipooldajad.\nja keegi ei tee mugavusaborte, sest terviseriskid on iseendale alati.\nKogu see teema on vägev monument mugavusabordile. Aga kui sa tood põhjuseks, et terviseriskid on alati – no see võtab topelt sõnatuks. Seega võib alati aborti teha, sest rasedus on alati terviserisk!\nVõimas analüüs. Süda läheb pahaks. Aga see on küll hea, et ikka mustvalgelt kirjas, kuidas mõtlevad aborditegijad ja mitte midagi peale mugavusabortide polegi neil mõttes.\nNo toome näite,et suhe on juba ammu kehv,juhtus apsakas ja on isegi võimalus mehe poolseks lahku minekuks,kas siis peaks naine ikka nui neljaks sünnitama veel ühe lapse?Üksi raseduse väikelapseea ja kogu kupatuse läbi tegema?(jah,tita ongi ju sõltuv pikka aega ainult emast). Naisel on koheselt ju teadmine,et peab saama mis tahes olukorras ISE hakkama,sellest tingituna tuleb otsuseid langetada,kas pole?\nKunagi keegi ütles hästi,naine peaks saama täpselt nii palju lapsi,kui ta suudab reaalselt ÜKSI ülesse kasvatada.\nSee ei ole ju vale mõtteviis?\nEga ma ei viitsigi siin oma mõtteviisi õigustada ega läbi suruda,aga kui laiemat pilti vaadata siis… Nii on.\nNimetada seda mugavusabordiks, no kui nii soovid.\nAga mine oksenda siis. Ja siis hala iga kaotatud munaraku ja seemneraku üle, et näe jälle tapetud elu.\nSa oled tõeline silmakirjateener. Hslad elu üle, aga juba olemasolevad elud ei huvita sind karvavõrdki. Nemad võivad kannatada, mis sul sest.\nITK-s väga ei küsitud, et miks nii või naa. Pigem kommenteeriti seda, et pärast seda ei lasknud mitte mina spiraali panna vaid mees tegi vasektoomia.\nKas alguses,kui lähed päevaravisse räägib narkoosiarat ka midagi?Üldse ei kujuta ette, kuidas see välja näeb.\nVõi lähen lihtsalt sinna tooli,kanüül ja kohe tuttu?\nTeine mõte on see,et kas koroonatest tuleb ka huvitav selliseks protseduuriks anda?\nMeie piirkonnas on paar üksikut nakatunut ehk..\nSul oli abordi hetkeks juba selge,et spiraali ei pane vaid teeb mees vasektoomia?\nOlen kuulnud,et kirugilise katkestamise ajal paigaldatakse tegelikult ESV ka,aga kuna protseduur iseenesest juba traumeeriv,siis kuidas koheselt emakas selle võõrkeha vastu võtaks?Ehk oleks hea mõte kohe samal ajal panna spiraal?Lootuses,et see alt ei vea?\nNii palju mõtteid on ja kuidagi selgusele ei jõua.Plaastreid enam ei tahaks.\nEi julge loota. Käisin fertilitases, kus abordiarst mulle ärgates nähvas, et ‘mida sa enam töinad – nüüd on hilja juba”\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.10 12:55; 01.10 13:12;\nTegid omal soovil aborti?\nSorry aga mis mõtte sellel “panemisel” on? Kas mehed ongi nii rõvedateks muutunud et ilma ei suudeta elada?\nArvan sama. See inimene vajab psyhhiaatrilist abi, mitte meie vastuseid.\nJah. Olin väga noor ja väga värskes suhtes, mees last ei soovinud, mul kool veel pooleli jne. Erakliiniku valisin just lootes mõistvale suhtumisele, aga seda ma sealt ei saanud. Ainuke asi, mis seal hea oli, oli palati välimus.\nInimene tegi kõik et mitte lapsi saada? Lubage naerda.\nInimesed luuakse läbi seksuaalvahekorra (v.a. IVF, kui on näidustus, et ihus millegipärast munarakk ja seemnerakk ei ühine). Seega on elementaarne, et koos seksuaalvahekorda astumisega käib kaasas ka vastutus lapsi saada ja kasvatada. Plaastri taha nüüd küll pugeda ei tasu. Kui lapsi ei taha, siis ära seksi- lihtne.\nKui lapsi ei taha siis pole ka vaja seksida ja kõik!\nSa oled siis seksinud… mitu korda elus?\nAga mille jaoks siis rasestumisvastased vahendid on?\nLastevastased vahendid on selleks, et sa saaksid neid osta ja tootjatele rahalise sissetuleku tagada.


Nicola Baxter Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida, Egmont Estonia 2008 | vanaraamat.ee\nNicola Baxter, Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida, 2008 Egmont Estonia\nTere tulemast toredasse sõnade maailma! Väikesed lapsed otsivad rõõmuga Mõmmit igalt suurelt pildilt ja räägivad, mida nad seal näevad. Erksavärvilised pildid näitavad asju, mis igale lapsele juba tuttavad, ning tutvustavad ka põnevaid uusi asju. Värsiread igal leheküljel õhutavad lapsi hoolikamalt pilte vaatama, ja sõnastik raamatu lõpus teeb sellest ideaalse esimese teatmeteose. Nagu Mõmmi ütleb: Iga kord, kui vaatad sa seda minu raamatut, jälle uusi asju näha saad. Ja siis tahes-tahtmata kindlasti siit leiad ka suure sõbra – see just olen ma!\nRaamatu autoriks on Nicola Baxter kasutatud raamatud pealkirjaga Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida on raamat kirjastuselt Egmont Estonia aastast 2008\nmille on kirjutanud Nicola Baxter antud 2008 aasta raamat Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida on Nicola Baxter oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Nicola Baxter, Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida vanaraamat.ee raamatupood Nicola Baxter, Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida\nRaamat "Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida",\nPealkiri: Esimesed 1000 sõna. Mõmmiga on tore õppida\nIllustraator: Susie Lacome\nSeisukord: kohati kulunud kaaned ja pisut katkine selg, pühendus sees, sisu olemas ja korras\nMõõdud: 237 × 305 mm\nTere tulemast toredasse sõnade maailma!\nVäikesed lapsed otsivad rõõmuga Mõmmit igalt suurelt pildilt ja räägivad, mida nad seal näevad. Erksavärvilised pildid näitavad asju, mis igale lapsele juba tuttavad, ning tutvustavad ka põnevaid uusi asju. Värsiread igal leheküljel õhutavad lapsi hoolikamalt pilte vaatama, ja sõnastik raamatu lõpus teeb sellest ideaalse esimese teatmeteose.\nNagu Mõmmi ütleb:\nIga kord, kui vaatad sa\nseda minu raamatut,\njälle uusi asju näha saad.\nJa siis tahes-tahtmata\nkindlasti siit leiad ka\nsuure sõbra – see just olen ma!\nGeoff Ball ja Nicola Baxter, Dzhunglis, Egmont Estonia, 2001, hind: 3,00 eurot\nNicola Baxter, Luhtumised lohedega ja muud ägedad äpardused, Egmont Estonia, 2003, hind: 7,00 eurot\nNicola Baxter, Siuts! Siuts! Kes puu otsas on?, Egmont Estonia, 2003, hind: 3,00 eurot


Home Riistvara Toodangu trükkimine AccurioPress C7100\nINTELLIGENTNE AUTOMAATIKA - Intelligentne meediaandur IM-101 tuvastab koheselt täpselt kasutatava materjali ja vähendab oluliselt tootmistähtaega. Tänu reaalajas toimuvale kvaliteedi- ja VDP-kontrollile tagab intelligentne kvaliteedihooldusüksus IQ-501 ka täiesti ühtlase värvide reprodutseerimise ja eest-taha registreerimise.\nTUGEVAM VIIMISTLUS - 4- serva trimmimisseade TU-510 lõikab, kortsutab ja perforeerib, et toota hämmastavaid täislehedega raamatukaante, brošüüride, kaartide ja muude trükiste trükivalmis trükiseid. Off-line viimistluse vajaduse kaotamine tähendab, et operaatoril on vähem puutumispunkte, mis tähendab kiiremat ja tõhusamat trükkimist.\nVIGADUSTUSVÄÄRNE KÕRVALITEET - Meie uusim Simitri V tooner on keskkonnasõbralik, energiasäästlik ja tulemuslikkusele suunatud. Madala sulamistemperatuuriga reprodutseerib see suurepärase värvikvaliteedi. Koos 3600 ekvivalentse x 2400 dpi väljundresolutsiooniga saate suurepäraseid tulemusi ka kõige kiiremate ja pikemate printimiste ajal.\nTÄIENDATUD VÕIMALUSED - Automaatse duplekspöördega pikad lehed kuni 900 mm, ümbrikuprintimine standardse fuseriga ja hämmastav kvaliteet tekstureeritud andmekandjatel on nii lihtne, et üks operaator saab teostada ka kõige keerulisemaid projekte. Nii et nüüd saate öelda "jah" rohkematele võimalustele, mis kasvatavad teie äri.\nÜLILINE KÕRVALINE KÕRVUS - Usaldusväärsus suurendab kasumlikkust. Nii et uute sisseehitatud tehnoloogiate hulka kuuluvad vastupidavam õlitatud trummel, kahekordsed koroonatraadid koos automaatse puhastusega, optimeeritud paberitranspordi lahendus ja kahekordne kiikne registreerimissüsteem, mis parandab paberi ühilduvust ja söötmise täpsust.\nTutvustame AccurioPress C7100-seeriat, mis on täis uuenduslikke tehnoloogiaid, mis aitavad kaasa teie edule. Alates intelligentsest automatiseerimisest ja täiustatud viimistlusest kuni laitmatu kvaliteedi, täiustatud võimekuse ja erakordse vastupidavuseni - nüüd on teil võimekus oma äri kasvatada.\nTöötsükkel kuni 1,8 miljonit väljatrükki\nKuni 100 A4 värvilist lehekülge minutis\nKuni 53 SRA3 värvilist lehekülge minutis\nPikaajaline platvorm, kauakestvad osad ja kulumaterjalid\nTäpne registreerimine ees- ja tagaküljele\nMaksimaalse tõhususega prindid\nTulutoovaks lühikesi trükkimiseks\nAutomaatne mootori lineariseerimine\nAutomaatne dupleksne registreerimine\n50-leheline brošüüride valmistamine koos eesmise trimmimise ja valikulise kortsutamise, lõikamise ja selgnurga kujundamisega\nTäiuslik köitmine kuni 30 mm pikkuste raamatute jaoks\n100-leheline klammerdamine koos lõikemehhanismiga\n102-leheline automaatne rõngaspidamine\nAutomaatne inline visiitkaartide ja postkaartide lõikamine\nTäielikult valgustatud bännerid, A3 ja A4 plakatid\nS.E.A.D. X 2400 x 3600 ekvivalentne dpi x 8bit\nSimitri V tooneritehnoloogia\nPildi tiheduse reguleerimise tehnoloogia\nKuni 400 g/m2 paberimass liht- ja kahepoolse printimise korral\nPikkade lehtede suurus kuni 1300 mm (kahepoolne kuni 900 mm )\nUsaldusväärne õhukese paberi söötmine õhupuhumise eraldamise abil\nSügavtrükitud paberi tugi\nValikuline jahutussüsteemidevaheline kumeruse eemaldaja\nAccurioPress C7100 brošüür\nLae alla meie brošüür


Tartu ülikool näitab Robotexil rekordarvu roboteid ja tehnoloogiauuendusi | Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituut\nTartu ülikool näitab Robotexil rekordarvu roboteid ja tehnoloogiauuendusi\nMida ütleb näotuvastusrakendus Su näo kohta? Kas robotid oskavad rääkida? Kas LEGO robotiga saab mõõta südamelööke? Kuidas on seotud tikkimisrõngad ja nutikas tulevikumaterjal ehk tehislihased? Seda kõike ja palju enamat saad teada ja kogeda 4.-6. detsembrini Tallinnas toimuval Eesti suurimal robotivõistlusel Robotex 2015, kui külastad Tartu ülikooli boksi, näituseala ja töötube.\nTÜ tehnoloogianäituse boksis näidatakse ülikooli teadussaavutusi nagu keha kuju ja suurust muutvad robotmannekeenid ning tudengisatelliidi kaameramoodulid. Tutvuda saab tikkimisrõngastel valmistatavate tehislihastega – nendest võib tulevikus saada mh näiteks nutikas jope, mis kandmise ajal sinu taskus olevat nutitelefoni laadida suudab.\nRobootika ja tehnoloogia teadusliku poole kõrval ootavad mängimist mitmed hariduslikult lõbusad mängud. TÜ näitusealal saab näiteks tuvastada oma nägu TÜ arvutiteaduse instituudi arendatud näotuvastusrakenduses ning proovida kauaoodatud multimeediaseadet Oculus Rifti. Lahendada saab erinevaid nutiülesandeid, sh mõõta oma südame lööke LEGO robotiga ja võistelda arvutimängus, kus auhinna saab kosmoseraketi kõige kaugemale lennutanud mängija. Kõiki teaduslikke iseärasusi seletavad kohapeal Tartu ülikooli tudengid, õppejõud, teadlased ning teadusbuss.\nRobotexil pakuvad põnevat meelelahutust mitmed traditsioonilised ja uued võistlused. „Robotexi 15. sünnipäeva aitab Tartu ülikool tähistada tulles võistlema rekordarvu tudengite ning 15 robotiga,“ ütles Tartu ülikooli robotiklubi president Mihkel Väljaots.\nKõigil kolmel päeval on avatud Tartu ülikooli töötoad, mis toimuvad kogu messi vältel ruumis nr 3. Info ja registreerimine: http://www.robotex.ee/_new/tootoad.\nEsimest korda on võimalik TÜ AppInventori töötoas luua oma mobiilirakendusi ning tutvuda Pythoni töötoas programmeerimiskeelega. Kumbki töötuba ei eelda varasemaid teadmisi, seega kõik huvilised on oodatud.\nSumoroboti töötoas ehitatakse sumoroboteid, mille tarbeks on kohal tuhandeid LEGO klotse ning mehaanikaosasid. Töötuba lõpeb turniiriga, kus sumorobotid jõudu katsuvad.\nLisaks on võimalik TÜ töötubades tutvuda 3D printeri ja skanneriga ning ehitada koos oma lapse või lapsevanemaga nutirobot. Psühhobussi töötoas näidatakse, kuidas erinevate tehniliste lahenduste kaudu on võimalik oma aju toimimisest rohkem aimu saada.\nTÜ messialal saab tutvuda ka Tartu ülikooli tehnoloogia ja arvutiteaduse õppekavadega.\nRobotex 2015 toimub 4.-6. detsembrini TTÜ spordihoones (Ehitajate tee 5, Tallinn) Tartu ülikooli kaaskorraldusel.\nLisainfo: Mihkel Väljaots, Tartu ülikooli robotiklubi president, tel: 53583390, e-post: mihkel.valjaots [ät] hotmail.com;\nAlvo Aabloo, Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi professor, gümnasistide juhendaja Robotexil, tel: 5078356, e-post: alvo.aabloo [ät] ut.ee.


Möödunud neli aastat. - Леонид Алексеевич Михайлов\nBlogi / Möödunud neli aastat.\nLasnamäe Halduskogus oli 27 liiget. Nendest: Keskerakonna liikmeid – 19, Reformierakonna liikmeid – 4, Res Publica liikmeid ja sotsiaaldemokraate – võrdselt 2 esindajat. Halduskogu ülesanne on linnaosa valitsusele ja linnavolikogu komisjonidele soovituslike ettepanekute esitamine linnaosa valitsuse töö ja haldusterritooriumi elu paremaks korraldamiseks. Halduskogu on linnavolikogu tööorganiks.\nNelja aastaga kooskõlastas Lasnamäe Halduskogu üle 150 detailplaneeringu või nende eskiisi, toetas tööstus- ja elutsooni üldplaneeringute koostamist. Halduskogu jälgis Lasnamäe Arengukava 2002–2010 täitmise käiku, kooskõlastas uue tegevuskava 2008.–2013. aastateks ning strateegia 2021. aastani. Tulevastel aastatel on ette nähtud mitmete objektide rajamine Lasnamäe elukvaliteedi parendamiseks. Nende seas on laste- ja peremänguväljakud, koerte jalutusplatsid, uued teed, parklad, munitsipaalelamud, pargid, veekogud, purskkaevud ja teised infrastruktuuri objektid.\nHalduskogu määras oma esindajad gümnaasiumide ja lasteaedade hoolekogudesse, kooskõlastas lasteaedade ja gümnaasiumide arengukavad, regulaarselt arutas korrarikkumistega võitlemise käigu ja munitsipaalpolitsei tegevuse üle. Koosolekute päevakorras olid sellised meie linnaosa jaoks aktuaalsed probleemid nagu: lastemänguväljakute ja bussiootepaviljonide korrasolek, vabaaja veetmise võimalused Lasnamäel, investeeringud haridusasutustesse, õigeusukiriku ehitamise käik, pooleli olevate objektide asjade käik ja autode parkimise korraldamine.\nHeaks traditsiooniks on saanud halduskogu liikmete iga-aastased ringsõidud Lasnamäe ehitusobjektidega tutvumiseks. Oli meeldiv näha, kuivõrd dünaamiliselt meie linnaosa arenes. Nelja aastaga ehitati munitsipaalelamud Iru, Loopealse ja Raadiku territooriumidele, Ülemiste ja Smuuli viaduktid, Lasnamäe Spordikompleksi staadion, rajati Jüriöö park, Patriarh Aleksiuse II väljak ehitatava õigeusukiriku juurde, peremänguväljak Vormsi tänavale, lastemänguväljakud Koorti ja Kivila tänavatele, koerte jalutusplats, lõpetatud on Pae pargi rajamise esimene etapp, renoveeritud Linnamäe Vene Lütseum, Pae Gümnaasium, Laagna Gümnaasium, Mahtra Gümnaasium, Lasnamäe Vene Gümnaasium, Sikupilli Keskkool, Kultuurikeskus Lindakivi, Kivila, Läänemere, Mahtra, Pae, Paekaare, Suur-Sõjamäe tänavad ja Narva maantee “Russalka” mälestussambast Smuuli tänavani, sisehoovide teed asumites Kuristiku, Laagna, Mustakivi ja Pae, laiendati Mustakivi tänavat, avati Käo Päevakeskus, Tondiraba ja Betooni Tööstuspargid, Mustakivi tunnel ja ööpäevaringne apteek.\nEelmisel aastal viis firma Norstat Eesti AS läbi uuringu tallinlaste suhtumisest linnajuhtimisse. Küsitlus näitas, et Lasnamäe elanikud hindavad positiivselt Linnaosa Valitsuse ja Halduskogu tööd, tunnevad hästi täitev- ja esindusvõimu juhte ning oma enamuses kiidavad nende tegevuse heaks.\nLeonid Mihhailov, Lasnamäe Halduskogu esimees, Tallinna Linnavolikogu liige. www.leonidmihhailov.eu


Kingu Muratsi külas\nSaaremaa Vallavalitsuse 27.07.2021 korraldusega nr 2-3/1274 algatati Muratsi külas Kingu detailplaneering. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine üksikelamu koos kõrvalhoonetega püstitamiseks, liikluskorralduse põhimõtete määramine, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine, haljastuse põhimõtete määramine, keskkonnatingimuste seadmine, seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate kitsenduste ja servituutide ulatuse määramine. Planeeringuala hõlmab Kingu katastriüksust (katastritunnus 27003:003:0616) ja suuruseks on arvestatud 2,6 ha. Vastavalt Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringule on määratud detailplaneeringu koostamise kohustus Muratsi küla haldusterritooriumil. Kingu detailplaneering on kooskõlas kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.\nKadaka Vanamõisa külas\nVanamõisa külas Kadaka detailplaneering algatati Saaremaa Vallavalitsuse 20.07.2021 korraldusega nr 2-3/1253. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine tallikompleksi, teenindavate hoonete ja taristu rajamiseks, arhitektuursete tingimuste määramine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine, hoonestuse ja haljastuse põhimõtete ja ulatuse määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks, seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevate kitsenduste ja servituutide ulatuse määramine. Planeeringuala hõlmab Vanamõisa külas Kadaka katastriüksust (katastritunnus 59201:005:0026) ja suuruseks on arvestatud ca 3,5 ha. Vastavalt Pihtla valla rannaala üldplaneeringule on määratud detailplaneeringu koostamise kohustus kõigi uute tööstus- ja tootmishoonete ja -rajatiste ehitusprojekti koostamiseks ja püstitamiseks. Tallikompleks on loomakasvatushoone ehk tootmishoone, mille ehitusprojekti koostamiseks on vajalik detailplaneeringu koostamine. Detailplaneering on kooskõlas kehtiva Pihtla valla rannaala üldplaneeringuga. Planeeringu algatamisel ei ole teada täiendavate uuringute vajadusest.\nPiiri Kudjape alevikus ja Kelluka tn 26 Kuressaare linnas\nSaaremaa Vallavalitsuse 20.07.2021 korraldusega nr 2-3/1252 algatati Piiri ja Kelluka tn 26 detailplaneering. Detailplaneeringu eesmärgiks on tänavavõrgustiku lahendamine Kelluka, Mündi ja Sepavere teede pikenduste jaoks transpordimaa kinnistute ja elamumaa kruntide moodustamine, ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks ning tehnovõrkude ja haljastuse põhimõtete määramine. Planeeringuala suurus on ca 10,1 ha ja hõlmab Kudjape alevikus Piiri katastriüksust (43301:001:1027) ja Kuressaare linnas Kelluka tn 26 (34091:015:0130) katastriüksust. Detailplaneering on kooskõlas kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.


Ostma minge partei poekotiga, siis ei peeta teid vargaks | | Virgo Kruve blogi\nOstma minge partei poekotiga, siis ei peeta teid vargaks\n28. mai 2009 Virgo Kruve\t0 Comments\nVillu Reiljani võitluste järjekordne saaga toimus Stockmani poe toiduosakonnas. Seal arvati nimelt, et Riigikogu liige ja Rahvaliidu endine esimees üritas ostudega lahkuda ilma riidest ostukoti eest tasumata. Hiljem selgus ka videolindilt, et ta oli sellega poodi tulnud. Ilmselt olid turvamehed harjunud, et riidest kotte ostetakse ka üheks korraks nagu plastikut. Kusjuures praegu on käimas mingi kilekoti vastane miljoni kroonise eelarve reklaamikampaania. Ma ütleks selle peale, et ainus julge viis minna riidest kotiga ükskõik millisesse poodi on selline, mille peal on parteilase või poliitilised sõnumid. See ei ärata üheski turvamehes huvi!\nKui riigikogulane kassas toidu eest maksis ja end minekule sättis, tulid tema juurde kaks G4Si turvameest. “Räägime,” öelnud nad Reiljanile. “Me nägime, et te ei maksnud koti eest,” vahendab Reiljan turvatöötajate sõnu. Kuigi Reiljan selgitas, et see on tema kott, ta pole seda varastanud, tuli minna turvaruumi. Video vaatamise järel turvamehed vabandasid.\nMa olen siiani olnud üsna skeptiline liikuvate reklaamide ehk siis sildistatud riiete suhtes. Ometigi võib loodust väärtustav ilmavaade seda seisukohta muutma sundida, sest isegi riidest reklaamiga ringi liikudes saaksin aasta jooksul jätta ostmata üsna mitmed sajad kilekotid. Seega säästaksin ka paarsada krooni raha. Tegelikult pole ma poes kilekoti eest juba üsna pikka (mitmeid kuid) aega maksnud, sest võtsin kasutusele varasematest poeskäikudest kogunenud puhaste kilekottide varu. Mäletate seda (selveri?) reklaami, kus perekond pani kilekotid kõik ilusti lappesse ja siis kappi hoiule? No mul oli ühes sahtlis neid niimoodi lappes paarkümmend tükki ja sellest varust olengi saanud viimasel poolel aastal oma asjad aetud. Säästlikult kasutades kestab üks kilekott vähemalt paar tosinat poeskäiku. Lisaks kasutan üsna sageli õlakotti, kuhu üheks päevaks mõeldud toit mahub ka enamasti lahedalt sisse.\n← Maikuus saab talverehvid soodsalt\nMis seos on Ivan Oraval ja EÜS-i sini-must-valgel? →


Külastajate hinne8,6.Hiilgav2,103 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,6.Hiilgav1,253 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,0.Väga hea315 Hotels.com klientide arvustust\nSchönbrunn on rajoon, kus leidub paljugi huvitavat nagu Schönbrunni loss ja Schönbrunni loomaaed.\nKui sinu sihtkoht on Viin, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Wieden, mille võlude hulka kuuluvad muuseumid ja söögikohad. Samuti ootavad sind siin Belvedere ja Naschmarkt (turg).\nKui sinu sihtkoht on Viin, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Leopoldstadt, mille võlude hulka kuuluvad söögikohad ja muuseumid. Samuti ootavad sind siin Prateri lõbustuspark ja Messe Wien messi- ja konverentsikeskus.\nKui sinu sihtkoht on Viin, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Donaustadt, kus sind ootavad ostuvõimaluste küllus, Internationales Zentrum - ÜRO kompleks ja Donau Zentrum (kaubanduskeskus).\nViin, mille kuulsate monumentide hulka kuulub Hofburgi palee ja kus on palju teisigi populaarseid kohti nagu Loodusmuuseum, väärib kindlasti avastamist. Häid elamusi pakuvad kindlasti siinsed muuseumid. Tutvumist väärivad kindlasti Wiener Stadthalle ja Ernst Happeli staadion. Kindlasti tasuvad külastamist Hispaania ratsakool ja Püha Stephanuse katedraal.


RochestersMovieFest - usa tühistas kuriteo, ei naase 2. hooajaks - cinemablend\nUSA poolt tühistatud hukkumine ei naase 2. hooajaks\n1930ndate aastate USA draama Neetudon tühistatud ega naase 2. hooaja juurde. Hea vastuvõtu saanud western algas eelmise aasta novembris ja võrk on selle tühistanud vaid kümne osa järel. USA teatas oma otsusest seriaal tühistada vaid nädal pärast saate 1. hooaja finaali eetrisse jõudmist, nii et vähemalt ei pidanud fännid selle saatuse avastamist nii kaua ootama.\nTühistamine Neetud, mis põhines 1930. aastate päriselus talutreigil, on a, kuid see on ootuspärane. Sarja esietendus oli USA kriitiliselt hinnatud draama 3. hooajaga võrreldav arv ,kuid seeria jätkudes langesid need numbrid kiiresti. Koos Neetudainult umbes 500 000 vaatajani jõudmine 1. hooaja madalaimas punktis, pole USA otsus seeria tühistada nii üllatav, kuna võrk ohustaks vaatajate arvu veelgi langema, kui see võtaks pildi 2. hooaja tellimusele. Tõenäoliselt ei olnud risk tasakaalus Neetudarvatavasti suur eelarve oma perioodikomplektide ja kostüümide jaoks.\nNeetudon kerge ilmaga uuesti ilmavalgust nägema, nagu Tähtaeg märkis Netflix omab esmakordseid õigusi Neetudväljaspool USA-d .. See ei pruugi tähendada, et voogedastusgigandil oleks mingeid motivatsioone õigusi ära noppida Neetudtootma rohkem hooaegu, kuid Netflix näib kindlasti olevat soodsamas olukorras kui enamik pakkumisi teha, kui ta seda soovib. USA vaatajate arv on sisse lülitatud Neetudei tundu olevat piisavalt kindel, et Netflix saaks midagi suurt hüpata, kuidteistes võrkudes on platvormil minevikus õitsenud, kes siis teab? Neetudon seatud Netflixi rahvusvaheliselt voogesitama alates neljapäevast, 1. veebruarist, nii et aeg näitab, kas Netflixi ridades on sarja jaoks lootust.\nUSA-l on ikka veel Neetudon saadaval tellitavate teenuste kaudu vaatamiseks ja kõigile, kes pole sarjaga lõpule jõudnud, tasub seda vaadata. Iowa maapiirkonnas paiknev saade jälgib meest nimega Seth Davenport, kes poseerib jutlustajana, kavandades samal ajal salaja mässu status quo vastu. Sarjas oli uhke andekus, näiteks peaosatäitjad Killian Scott ja Logan Marshall-Green kooskirjanik Tony Tost loojana. Tost kommenteeris sarja tühistamist Twitteris ja tänas fänne nende toetuse eest Neetud:\nMulle meeldib, mida me tegime ja kuidas me selle tegemisega hakkama saime. Olen uhke, et mul on #DamnationTV seal on inimestel veel päevi ja nädalaid ning kuid ja aastaid. Tänu ja armastus kõigile, kes aitasid ja toetasid ning vaatasid. https://t.co/fjjUaTM0zu\n- Tony Tost (@tonytost) 26. jaanuar 2018\nNagu varem mainitud, on 1. hooaeg Neetudon praegu saadaval USA tellitavate teenuste vaatamiseks ja on rahvusvaheliselt Netflixis saadaval alates 1. veebruarist. Lisateavet USA-ga seotud programmeerimise kohta vaadake kindlasti sellest põnevastaasta 2. hooajast. Täna või 2018. aasta lähinädalatel esietenduvate või televisiooni naasvate saadete loendi leiate meie.\nIT teine peatükk - uuendatud näiteloend\nIseseisvuspäev ja 11 muud tulnukate sissetungi filmi, mida veebis voogesitada või rentida\nRyan Reynolds ja blake elavat vanusevahet\nEllujäänu Richard Hatch väidab otsekoheselt, et Jeff Probst petab vaatajaid pärast seda, kui temalt pole enam tagasi küsitud\nParimad, seni Philadelphia episoodides alati päikselised (seni), järjestatud\nTähesõjad: Skywalkeri kontseptsioonikunsti tõus näeb Kylo ja Rey võitlust armastatud planeedil\nBrad Pitt suutis inkognito režiimis käia ja aidata abivajajaid tänu maskide kandmisele


Parim algoritmiline kauplemise susteem. Etrade valikutehingute uhinemine\nKuid AT ja HFT on klassikalised näited kiirest arengust, mis aastaid edestas regulatiivset režiimi ja võimaldas tohutuid eeliseid suhteliselt vähestele kaubandusettevõtetele. Nagu teame, tekib hetkel, kui hind jõuab Stop Loss orderiteni, täiendav impulss ja minutite või isegi sekundite jooksul toimub suur liikumine. Just siin suutis enamik suuremaid investoreid oma varanduse teha, alustades minimaalsest sissemaksest, kuid üsna mahukast teadmiste pagasist ja muljetavaldavatest ambitsioonidest. BitQt on automaatne kauplemissüsteem, mis analüüsib finantsteavet nii, et kauplejad ja investorid teaksid parimaid ja halvemaid aegu tegutsemiseks, teatud valuutade tootluse nägemiseks ja muud elutähtsat teavet. Selles etapis peaksite mõistma, mida täpselt oma robotilt soovite ja kuidas see peab turul töötama. Esimene versioon on täiesti iseseisev.\nRegistreeri CentoBot Automaatne spekuleerimine turul tekkis eelmise sajandi Kuid neil päevil ei olnud "lihtsurelikud" kaugeltki Parim algoritmiline kauplemise susteem tehnoloogiad. Seda kasutasid erakordselt suured institutsionaalsed investorid, keda eristas ligipääs tõsisele arvutusjõule ja intellektuaalsetele ressurssidele. Nüüd saavad seda uuendust kasutada kõik, kellel on arvuti või mõni muu Interneti-juurdepääsuga vidin.\nTäna on algoritmilise kauplemise VIP kaubandussignaalide telegrammi kõige paremini iseloomustanud kaks põhimõistet: Automaatne süsteem, mis investori vahendeid kasutades iseseisvalt tehinguid avab. Kaupleja ise reeglina tellimuste vormistamises ei osale.\nProgramm töötab rangelt määratud algoritmi piires. Teise võimaluse korral kontrollib kaupleja osa toimingutest. Esimene versioon on täiesti iseseisev.\nKauplejale piisab üks kord seadete seadistamisest ja vajadusel süsteemi teenitud raha kontolt välja võtmisest. Suure mängija korralduse täitmise põhimõte, milles Parim algoritmiline kauplemise susteem jagatakse automaatselt väiksemateks osadeks.\nSelline tellimus avatakse järk-järgult mitmes etapis ja vastavalt rangelt määratletud reeglitele. Juhiste komplekt sisaldab tavaliselt hinnaomadusi, jagatud algoritme ja mitmeid muid parameetreid, mis määravad tingimused maaklerile tellimuste edastamiseks. Selle protsessi automatiseerimise põhieesmärk ei ole mitte niivõrd kasumi teenimine, kuivõrd tellimuse muutmine kaupleja jaoks odavamaks, kui ka selle ebaõnnestumise riski vähendamine.\nKui volatiilne on Ether?\nKas FBC14 algoritm on usaldusväärne? | 🥇 Enne investeerimist lugege kindlasti läbi\nNagu näitab praktika, vähendab see tehnoloogia globaalses formaadis suurtehingute mõju turule, kuna kõik protsessid on sujuvad. Algoritmiline kauplemine on kõigi kauplemisega pidevalt kaasnevate rutiinsete protsesside automatiseerimine.\nTe ei pea ise analüüsi tegema ja keerulisi matemaatilisi mudeleid arvutama. Lisaks võib ATS tõsiselt säästa aega ning leevendada emotsionaalset stressi ja läbipõlemist. See on alati olnud eduka vahetusmängija peaaegu peamine vaenlane.\nMõnikord nurjas liigne põnevus potentsiaalselt kasumliku mitme miljoni dollarise kaubanduse. Kompetentselt konfigureeritud kauplemisrobot ei eksi kunagi väsimuse või kahtluse tõttu. Ta käitub alati selgelt Parim algoritmiline kauplemise susteem kiiresti, vastavalt ette nähtud algoritmile.\nEksperdid usuvad, et algoritmiline kauplemine tekkis samaaegselt esimese automatiseeritud börsidega kauplemise süsteemiga NASDAQ.\nLähtepunktiks võeti aasta Muidugi pole uued tehnoloogiad alati olnud väga täpsed ja täiuslikud. Nüüd on kõik "kõrvaltoimed" vähendatud nulli, nii et pole vaja karta, et robot teie väärtusliku tagatisraha tühjendab. Automatiseeritud kauplemise peamine vorm on kõrgsageduslik kauplemine. Kõik tehingud viiakse läbi sekundi murdosa jooksul, mis on füüsiliselt võimatu, kui töötate käsitsi. Seetõttu lisan mehaaniliste kauplemissüsteemide peamistele eelistele ka uskumatu toimimiskiiruse.\nKaasaegne algoritmiline kauplemine: olemus ja põhiprintsiibid Selle Binaarsed valikud ebaonnestumise ajalugu valdanud mängijad said kvantinvestorite staatuse kvandid.\nNeid nimetatakse ka algoritmikauplejateks. Sellised turuosalised toetuvad ainult valitud vara hinna soovitud vahemikku langemise tõenäosuse teooriale.\nProgrammi integreeritud algoritm tuvastab sarnasused palju kiiremini kui kõige kogenum kaupleja.\nVõin kindlalt öelda, et algoritmilise kauplemise põhiolemus peitub uuritud Parim algoritmiline kauplemise susteem ajalooliste andmete analüüsimises, samuti töös spetsiaalsete tööriistadega, mida pakuvad peaaegu kõik kaasaegsed Forexi robot Nii määravad eksperdid tõenäoliste positsioonide valimiseks kolm võimalust: käsiraamat: uurija analüüsib matemaatilisi reegleid ja mudeleid kasutades ajaloolisi andmeid iseseisvalt; automaatne: sama tehakse ka mehaanilise assistendi kasutamisel, mis vähendab oluliselt protseduuri aega ja suurendab sisendandmete hulka; geneetiline: kõik algoritmid töötab välja otse tarkvara ise, millel on juba tehisintellekt ning võime ise õppida ja ennast täiendada.\nKuid peate alati meeles pidama, et isegi kõige targem robot pole selgeltnägija ja kindlasti mitte imerohi mis tahes kaotuse jaoks.\nKaasaegne turg on oma liikumises ettearvamatu. Majanduse ebastabiilsus ja ohtlikult kõikuv poliitiline taust võivad nii kirjaoskajale kauplejale miljoneid tuua kui ka otse rikkuda. Seetõttu jäävad teadmised, omandatud kogemused ja oskus börsi analüüsida kohustuslikuks igale mängijale, kes soovib oma tegevuses positiivset tulemust saavutada.\nAlgoritmilise börsikaubanduse arengu ajaloos tasub pöörata tähelepanu järgmistele põhipunktidele: Kõrgsageduslik kauplemine on aktuaalne ka tänapäeval. Paljud tavapärased toimingud, näiteks turu skalpimine, viiakse läbi automaatrežiimis, mis vähendab oluliselt kaupleja töökoormust. Kuid masin ei ole veel Parim algoritmiline kauplemise susteem täielikult asendada elavat inimese intellekti ja arenenud intuitsiooni.\nKõrgsageduslik kauplemine - HFT struktuur\nAlgoritmide sordid Sisuliselt on see konkreetne juhiste või reeglite kogum, mis on loodud määratud ülesannete täitmiseks. Kui me mõtleme algoritmilist kauplemist, siis robot asendab kohandatud algoritmid ja täidab sõltumatu turuosalise funktsiooni.\nStatistiline strateegia. Siin räägime igasuguste kauplemisvõimaluste pidevast otsimisest ja potentsiaalselt kasumlikest "lünkadest".\nSee põhineb andmete statistilisel analüüsil ajas. Algoritmiline täitmisstrateegia. See tehnika hõlmab tehingute avamise ja sulgemisega seotud konkreetsete ülesannete täitmist. Kõrgsageduslik kauplemine. Seda iseloomustab tellimuste kohene moodustamine ja täitmine suurtes kogustes.\nTeatud riskide taustal on sellel algoritmikauplemise suunal märkimisväärsed eelised. Vaatamata mõningatele sarnasustele erinevad valuuta- ja aktsiaturud kasutatavate automatiseeritud kauplemismeetodite osas märkimisväärselt. Igal neist on palju nüansse. Kui soovite saada edukaks investoriks, siis ei tohiks neid kindlasti ignoreerida. Allpool räägin sellest lähemalt.\nBörs avab automaatse kauplemise aktiivseks kasutamiseks laiad võimalused. Vaatluste järel on algoritmimeetodid siin levinud suurte osalejate ettevõtete seas, samas kui inimesed eelistavad usaldada oma oskusi ja võimeid.\nAutomaatsel kauplemisel sellel turul on mitu peamist viisi: Turutegemine. Kõik siinsed strateegiad on suunatud nõutava likviidsuse taseme säilitamisele.\nSeda tehnikat eristab globaalne olemus ja tohutu rahapakkumine, kuna me räägime kõige mõjukamatest turuosalistest. Neid nimetatakse turutegijateks. Just need mängijad järgivad, võib öelda, üldist korda ja määravad kaubanduse suuna.\nParim algoritmiline kauplemise susteem pigistavad sageli oma kasumi ees silma kinni, rahuldades nõudlust erinevate instrumentide järele.\nMuidugi pole siin tegemist täieliku huvitamatusega, kuna need investorid saavad teatavat tasu börsilt endalt. See on üsna spetsiifiline tehnika, mis põhineb finantsinstrumentide spekulatsioonidel, mille korrelatsioon on praktiliselt null. Selle suuna eripära on minimaalne Parim algoritmiline kauplemise susteem.\nMe räägime töötamisest sama ettevõtte või sama vara futuuride või Parim algoritmiline kauplemise susteem, kuid täiesti erinevatel turgudel.\nSüsteem jälgib seotud positsioonide hinnakõikumisi ja viib seejärel läbi spetsiaalsed arbitraažitehingud, mille abil väärtus lõpuks ühtlustatakse. Paari- ja korvpallikaubandus. See on vastupidine tehnoloogia eelmisele suunale. Selles kasutatakse kahte või enamat instrumenti, Hammer Trading System on suur korrelatsiooniprotsent mitte võrdne ühega. Loogika on see, et kui üks vara kaldub teatud kursist kõrvale, on suure tõenäosusega lõpuks ikkagi oma gruppi naasnud.\nAlgoritmide peamine ülesanne on antud juhul jälgida sellist liikumist ja teha selle alusel kasumlikke tehinguid. Esiosa töötab.\nSiinkohal räägime kasutatud instrumendi tehingute mahu analüüsimisest ja kõige suuremahuliste tellimuste arvutamisest. Algoritm võtab arvesse hinna hoidmist suure korraldusega ja ennustab suure hulga tehingute toimumist vastupidises suunas. Selle tulemusel tekivad andmete analüüsi kiiruse tõttu lindil ja tellimuste raamatus teatud kõikumised, mis jäävad kinni ettenähtud algoritmidest.\nNende peamine ülesanne on määrata väikesed liigutused. Pealegi tuleb seda teha kiiremini kui ülejäänud osalejad. Tehnilisel analüüsil põhinevad süsteemid. See tähendab nii turu ebatõhususe kasutamist kui ka uute suundumuste tuvastamist mitmete spetsiaalsete tööriistade abil.\nVoimaluse hindamise kauplemine


Suunakood 4596 / +3804596 / 003804596 / 0113804596, Ukraina\nSuunakood 4596 (+3804596 / 003804596 / 0113804596)\nSuunakood: 4596 (+380 4596)\nEesliide 4596 on Vyshhorod suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 2344141 ja suunakoodi 4596 jaoks tuleb valida number 4596 2344141. Vyshhorod asub Ukraina.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 2344141, suunakoodi 4596 (Vyshhorod) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 4596 2344141. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 4596.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +380 (00380) ega suunakoodi 4596 (Vyshhorod).\nKui te ei asu Ukraina ja soovite helistada inimesele Vyshhorod, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ukraina Riigi suunakood on +380 (00380), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Vyshhorod, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +380 4596. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 2344141, suunakoodi 4596 (Vyshhorod) ja Riigi suunakood 00380 jaoks tuleb valida number 00380 4596 2344141.


PhD on lühend filosoofiadoktor. See aste on kraadiõppe programmi esitatud kõrgel tasemel õpilane teadlane, kes on teinud sügaval teadustöö konkreetses valdkonnas või teemal.PhD tsiviilehituse valmistab teid tsiviilehitus teadlaskarjääri erasektoris kui ka õpetamise ülikooli tasemel. Saate valida, kas vähendada oma valdkonna mõni neist valdkondadest; konstruktsioonimaterjalide ja inseneri, geotehniline ja geo-keskkonnaehituse, keskkonna-ja veevarude inseneri või linna infrastruktuuri süsteemide kavandamise ja juhtimise eest.Tšehhi on Euroopa südames on naaber Slovakkia, Austria, Saksamaa ja Poola. Tšehhi ülikoolid pakuvad kauaaegne maine ja huvitavaid erialasid.Parimad võimalused Tšehhi õppimiseks leiad siit! Kogu info Tsiviilehitus doktorantuuri kohta Tšehhi - võta ülikoolidega otse ühendust!\n2 Tulemused Tsiviilehitus, Tšehhi


Augustikuu viimase päevaga lõppes Alatskivi Sportlike Kolmapäevade suvine pereüritustesari – Peipsiääresport\npeipsiääre sport • 1. september 2016\nKolmapäeval, 31. augusti õhtupoolikul kogunesid maastikurattasõitjad Alatskivi lossi juurde, et minna Alatskivi esimesele maastikuratta krossisõidu rajale. Võistlejaid kogunes starti 23 ning esimesena olid võistlustules eelkooliealised lapsed, kellel tuli läbida 1km pikkune rada ning kõige kiiremini läbis selle Robin Reimann ajaga 3,48. Teisena tuli üle finišijoone Daisy Noormägi ja kolmandana Andro Vares. Teisena anti starti nii 7.-10. aastastele kui ka 11.-14. aastastele, noorematel tuli läbida 3km ning vanematel 6km. 7.-10. poistest võitis sõidu Sebastian Sildver, ajaga 7,50. Teisena jõudis finišisse Alvar Must, kes edestas napilt klassivenda Martin Nikitkinit, temale siis kolmas koht. 11.-14. poiste seas võidutses Siim Noormägi, Renaldo Tatteri ees.\nTäiskasvanutel tuli läbida 10km ning naistest oli ainukesena stardis ja finišis Kerli Rajaste ajaga 22,12. Meestest võttis oma järjekordse etapi võidu Rein Vares ajaga 18,30, kes edestas teiseks tulnud Veiko Kooki ja kolmandana lõpetanut Lembit Uibot.\nAlatskivi pereüritustesari Sportlikud Kolmapäevad on selleks aastaks lõpetanud, täname kõiki vapraid osalejaid ja emotsionaalseid pealtvaatajaid ning loomulikult tublisid abistajaid, kes kõik sarja toimimiseks oma panuse andsid.


Kõrvalestade korrigeerimine (otoplastika) | vipMedicum\nJetClear™ – NÄOHOOLDUS, MIS ON END AJAGA TÕESTANUD!\nHydraFacial™ – uus näohoolduse kontseptsioon\nUudis! Cellenis® PRP\nNäo pinguldamine Facelift\nOtoplastika- kõrvalestade korrigeerimine\nMiks inimesed sedasorti protseduuridele lähevad?\nVastus on väga lihtne – kõrvad on esteetilisest vaatenurgast olulised, sest nende kuju ja suurus mängivad inimese välisilmes suurt rolli. Suured peast eemale hoidvad kõrvad võivad isegi muidu väga ilusa näo täiesti ära rikkuda, välimuse koomiliseks muuta. Kuid see pole ainuke probleem, millega otoplastika tegeleb. Kõrvalestade korrektsiooni läheb vaja ka kaasasündinud deformatsioonide ja traumade tagajärjel, tänapäevameditsiin saab jagu ka kõrvanibu defektidest, lontkõrvadest ja teistest deformatsioonidest.\nMillised on vanuselised piirangud\nSellel operatsioonil mingeid vanuselisi piiranguid ei ole. Eemalehoidvate kõrvalestade kuju saab korrigeerida 5.-6. eluaastast alates, seejärel arenevad kõrvad harmooniliselt koos lapse kasvamisega. Kuid kui laps pole niivõrd noores eas operatsiooniks psühholoogiliselt valmis, võib seda teha mistahes muul ajal.\nMillal ei ole see operatsioon soovitatav\nSpetsialisti poole võib pöörduda alates 40.–50. eluaastast, kuigi kogenud kirurgide praktikas pole harvad juhud, kui seda operatsiooni on soovinud ka palju eakamad patsiendid, kellel vanuselised muutused väljenduvad näopiirkonnas tavaliselt järgmises: lõuakontuuri vajumine, sügavad nina-suu voldid, suunurkade allavaje, vanadusdefektid (topeltlõug, rippuvad põsed, kotid põsesarnadel).\nMillised võivad tekkida tüsistused\nSee operatsioon on väga lühikese taastusajaga: paar esimest tundi võib opereeritud piirkond pulseerida, kuid tugevat valu see ei tekita. 2.-3. päeval võib tekkida turse, mis kaob 2–3 nädalaga. Kõrvad võivad punetada ja olla kaetud verevalumitega – normaalne värvus taastub kahe nädala pärast. Efekt on nähtav juba pärast sideme eemaldamist.\nKirugilisi protseduure viiakse läbi aadressil Raua 32.\nTeenuseosutaja Estonian Clinic OÜ (ilukliiniku vipMedicum filiaal)\nKonsultatsioon- 49 €


Tartu Waldorfpedagoogika Seminari sügissemester « Teated | Tartu Maarja Kool\n17. septembril algab Tartu Waldorfpedagoogika Seminari sügissemester Jaanus Rooba loenguga "Sissejuhatus antroposoofiasse". Täpsemalt saate sügissemestri kavaga tutvuda siit: TWS 2011sügis.doc\nPõhikursuste eesmärk on tutvustada ühe semestri jooksul olulisemaid antroposoofiast välja kujunenud tegevusvaldkondi ühiskonnaelus. Lektoriteks on oma alade asjatundjad Eestist. Meie ühiseks sooviks on avardada teadmist – kool on ühiskonnaelu osa ja õppimine on läbistatud elust.\nPalume eelregistreerida hiljemalt 3-5 päeva enne kursust, kursuse paremaks korraldamiseks ja kursuse kohta vajaliku eelinfo (sisukirjeldus, soovituslik kirjandus, ettevalmistatavad teemad jm) saatmiseks.\nKüsimusi ja eelregistreerimisi ootame aadressil merje.malkki@waldorf.ee (tel. 5108294).\nKursused toimuvad laupäeviti kell 10-18. Ühe kursuse maksumus on 25 eurot, rohkem kui kahe kursuse eest korraga makstes a 22 eurot. Kursused on waldorfkoolide ja –lasteaedade õpetajatele tasuta ja lapsevanematele 5 eurot.


Uudised - Kandideerimine ERGO noorsportlase stipendiumile (tähtaeg 26.03)\nAlates 7. märtsist on kõik noorsportlased oodatud kandideerima ERGO kindlustusseltsi noorte sportlaste stipendiumile, mille koguväärtus on 25 000 eurot.\nStipendium antakse välja teist aastat ja selle eesmärk on toetada eelkõige nende lootustandvate noorte sportlaste ettevalmistust ja osalemist rahvusvahelistel võistlustel, kelle rahalised võimalused on seni olnud piiratud. Stipendium on mõeldud treening- ning võistluskulude või spordivahendite soetamise katteks.\nEesti curlingu meistrivõistlustel naistest kulla teeninud Marie Turmanni sõnul andis eelmisel aastal stipendium võimaluse soetada uued treeningujalanõud ja osaleda paljudel välisturniiridel, millest saadud kogemused aitasid kaasa ka loodetud tulemuste saavutamisele.\n"Tänu ERGO stipendiumile saime Rio olümpiamängudel võistlustulle asuda uue purjekomplektiga ja tunda ennast maailma esinumbrite seas võrdväärse konkurendina,” näitlikustavad stipendiumi kasutusvõimalusi purjetajad Kätlin Tammiste ja Anna-Maria Sepp.


Jaekettide ostudirektorid: andmete kogumisel on jätkuvalt palju käsitööd - Kaubandus\nAutor: Maarit Eerme • 3. november 2021\nRimi Eesti kauplus\n„Andmevahetuse vahetamise teemal on toimunud ümarlaudu, infovahetusi, mõtterünnakuid enam kui 10 aastat. Kahjuks ei ole meie jaoks jaeketina suurt läbimurret toimunud, täna saame andmeid kolmelt erinevalt platvormilt ning ükshaaval eraldi partneritelt, kes pole platvormiga liitunud,“ rääkis Rimi Eesti Food ostudirektor Maris Rannus. Tema sõnul avalduks nende kasu siis, kui andmed saabuksid kvaliteetselt, neile sobivas formaadis ilma lisaresurssi panustamata – täna peavad nad seda endiselt suuremal ja väiksemal määral – olenevalt partneri võimekusest, tegema. Täna näevad nad seda, et tootjatelt võiks tulla korrektsem info sh toote foto.\nTäna ei näe Rimi vajadust antud teenusesse investeerida, kuna enamus kasutegurist on tootja poolel, kus saaks erinevate jaekettide eri vorme ühtlustada. „Kuna meie vormid Rimis on Balikumi üleselt standardiseeritud võttes arvesse 3 riigi erisusi lisab see teatud keerukust, mida kodumaistel kettidel ei ole,“ ütles Rannus. Samas oli ta avatud meelega ning ütles, et ühtne süsteem võiks olla, kuid see peab ühtima nende andmebaasidega, et ei tekiks lisatööd.\nCoop Eesti ostudirektor Oliver Rist näeb, et tootjate ja jaekettide vahelist andmete infovahetust peaks kindlasti parandama, kuna siin on liiga palju käsitööd.\n„Kuna andmeid on täna e-kaubanduse tõttu tarvis üha rohkem, on olulisem andmete vahetuse kvaliteedist parandada tooteandmete enda kvaliteeti,“ kommenteerib Selveri ostudirektor Katrin Riisalu. Ta ütles, et Selveril on ühtne vorm olemas, mis kehtib kõikidele tarnijatele, kuna andmed laetaksegi andmebaasi ühtsetel alustel.\nMaxima turunduse ja avalike suhete osakonna juhi Tiia Schapeli sõnul toimub samuti nende peamine infovahetus tarnijatega ennekõike e-posti ja telefoni vahendusel. „Juurutamisel on ka elektroonilise infovahetuse süsteem (EDI), mille kaudu liiguvad tellimused ja nende kinnitused. Praegu käib selle kaudu enam kui pool andmetega seotud infovahetusest tarnijatega.“\nSchapel avaldas ka, et neil on plaanis luua ka tooteinfo portaal, kuhu tarnijad saavad ise oma tooteandmed sisestada. „Sellise tooteinfo halduse ja andmevahetuse platvormi - Lexi.Market – pakkus välja eelmisel Ajujahil osalenud Brightspark, kellele me ka mentoriks olime,“ ütles Schapel.\nPrisma Peremarketite sortimendidirektori Kaimo Niitaru sõnul toimub nende ketis andmete infovahetus suuresti Exceli tabelite kaudu. „Kõige suurem probleem andmete infovahetuse juures on just andmete kvaliteet ja tähtajaks korrektsete andmete esitamine.“\n„Meil on olemas erineva põhjuse jaoks erinevad vormid (kampaania, uus toote, hinnamuutus jne). Pisemad teavitused tulevad ka e-kirja sees,“ kommenteeris Stockmanni müügidirektor Mairika Juhandi, kelle sõnul toimub neilgi andmete infovahetus eelkõige meilitsi ja Exceli teel.\nInfovahetus vajaks parendamist\nInfovahetust tuleks Juhandi sõnul kindlasti parandada. „Minu arvamusel on see ikka probleem, kas siis info liigub liiga aeglaselt, hilja või meile mittesobivas vormil. Mis siis põhjustab omakorda asjatut e-kirjade vahetamist ja helistamist.“\n„Kindlasti on vaja infovahetust ja andmete vahetust tarnijatega parandada. Probleemiks on see, et tooteid on sadu tuhandeid, tooteinfo maht on väga suur ja see muutub pidevalt,“ rääkis Scpapel. Ta lisas, et on palju toodete alast infot puudu, mida oleks vaja ettevõtte digikanalite kaudu kättesaadavaks teha – näiteks äpiga ostlemisel saaks kliendile näidata allergeenide infot jne. „Me ei suudaks seda infot kunagi käsitsi sisestada.“\nNiitaru hinnangul on ühtne infovahetuse vorm kindlasti teretulnud lahendus. „Turul on juba tekkinud osad sellised teenuse pakkujad ning suuname ka ise koostööpartnereid neid aktiivsemalt kasutama,“ sõnas Niitaru.\nIdeaalis võiks olla ühtne süsteem, aga…\n„Ideaalses maailmas oleks tore, kui jaekettide ja tarnijate vahel on üle Eesti ühtne infovahetuse vorm, aga seoses sellega, et kõikidel jaekettidel ja hankijatel on ikkagi erinevad süsteemid, nõuded jne, siis ma ei näe, et selline asi oleks hetkel võimalik,“ ütles Juhandi. Ta lisas, et arvestades juba sellega, et erinevate kettide üldine andmehaldus võib olla teises riigis. Samuti võib Juhandi sõnul asuda hankija ka teiselpool maailma.\nStockmannis hetkel töötavad süsteemid on üles ehitatud erinevate platvormide peale, millest tulenevalt võivad nõuded olla erinevad ja sama on ka hankijatel, kes mis infot saab oma süsteemist kätte.\nSama meelt on ka Rist, kelle sõnul võiks olla ühtne süsteem, kuid standardite kehtestamine on keeruline. „Info vastuvõtt ketis on erinev.“\nAutomatiseeritud lahendused olemas, aga ei sobi kõigile\nRiisalu sõnul on automatiseeritud lahendused olemas ja turul neid lahendusi ka täna pakutakse. „Näen, et Excelid ei kao lähiajal veel kusagile, kuna 100-protsendiline automatiseeritud andmevahetus ei saa veel tänastest tingimustes toimuda.“ Selveri ostudirektor on kindel, et igal juhul jääks läbi teenusepakkuja tekkiva ja automaatse andmevahetuse puhul mingi osa tarnijatest sellest välja juba ainuüksi teenuse hinna tõttu.\nSchapeli sõnul peaks jaeketi ja tarnijate vahel olema ühtne infovahetuse vorm. „Mõlemad – nii andmevahetuse standard kui ka platvormid on juba ka olemas, kõik suurimad kaubandussektori IT-partnerid pakuvad seda,“ ütles ta. Nemad Maximas püüavad automatiseerimise ja lihtsustamise nimel igapäevaselt tööd teha. „Sellele vaatamata jääb kõigi eelpool nimetatud lahenduste kõrvale aga ka Excel alati andmete vahendajana kasutusele.\nTuleviku automatiseeritud lahendustena näeb Niitaru tootjate/hankijate ülest andmebaasi, mis on integreeritud jaeketi tarkvaraga.\n„Kuna erinevaid süsteeme on nii palju kasutuses, siis on väga keeruline leida automatiseeritud lahendust, mis sobiks paljudele. Kuid siin tuleb kindlasti appi erinevad start-upid ja uued platvormid,“ ütles Juhandi. Tema sõnul on turul palju erinevaid tehnilisi lahendusi. Hetkel teeb Stockmann koostööd Lexi Marketiga, kuid tarnijate osakaal, kes nendega on liitunud, on veel üsna väike, siis saab see ka vähe kasutust ning ei loo nende jaoks hetkel mugavat tervikut.\nRannuse sõnul tuleb Excelit edasi kasutada, kuni paremat lahendust pole. „Excel on praegu parim andmevahetuse viise.“ Ka Coopi ostudirektor usub, et Excelid jäävad vähemalt paariks järgnevaks aastaks kasutusse. Juhandi sõnul on Exceliga info- ja andmevahetus kõigile ühiselt mõistetav ja arusaadav.


New Yorgi hiiglased | Ajalugu ja märkimisväärsed mängijad - Sport Ja Vaba Aeg\nNew Yorgi hiiglased , Ameerika professionaalne ruudustik Jalgpall meeskond asub New Jersey osariigis East Rutherfordis. Hiiglased on võitnud neli Rahvuslik jalgpalliliiga (NFL) meistrivõistlused (1927, 1934, 1938 ja 1956) ja neli Super Bowli (1987, 1991, 2008 ja 2012). Hiiglasi märgiti varajaste õnnestumiste ja domineeriva mängu eest 1980. – 90. Aastatel peatreener Bill Parcellsi käe all.\nLawrence Taylor Lawrence Taylor, 1994. Sarah Fawcett - Reuters / Arhiivifotod\nHiiglased asutati 1925. aastal aastal New York ja mängisid oma esimesed kolm aastakümmet Manhattani ülemises Polo väljakul. Frantsiisi ostis 500 dollari eest Tim Mara, kelle perekond säilitas omanikuõiguse meeskonnas 21. sajandisse (1930. aastal jagas ta omaniku oma kahe poja, Jacki ja Wellingtoni vahel). Kuigi hiiglased kaotasid oma esimese võistluse 14–0 Frankfordi kollastele jakkidele, eristusid nad kiiresti ühe varajase profijalgpalli suurepärase meeskonnana, kes võitsid NFL-i meistrivõistlused aastatel 1927, 1934 ja 1938. Giants võitis 1934. aasta meistrivõistlused 30–0 13 üle Washington Redskins kuulsas ketside mängus; hiiglased jäid poolajale järele, kuid läksid jäisel väljakul parema haarduvuse saavutamiseks üle korvpallijalatsitele. Järgmise kümnendi jooksul jätkasid hiiglased edu, edenedes (ehkki kaotades) neljale NFL-i meistrivõistluste mängule (1939, 1941, 1944 ja 1946). 1940-ndate aastate lõpus kannatas meeskond väljakul raskustes, postitades järjestikuseid kaotushooaegu 1947, 1948 ja 1949, enne kui nautisid taas edu 1950ndatel.\negiptuse surnute raamatu kokkuvõte\nAastal 1956 kolisid Giantsid Polo väljakult Yankee staadionile ning vallutasid legendaarse tagamängija Frank Giffordi ja tagamängija Sam Huffi jalgade taga oma neljanda (ja viimase) NFL-i meistrivõistlused. Sel perioodil kuulus meeskonda kaitsemängija Emlen Tunnell, kes mängis 11 hooaega (1948–58) ja tõusis esimeseks Afro-Ameerika mängija tuleb kinnistada Pro jalgpalli kuulsuste halli. 1950. aastate meeskond oli tähelepanuväärne ka treeneripersonali poolest: rünnaku eest vastutas Vince Lombardi ja kaitses Tom Landry. Mõlemad treenerid läksid edasi legendid vastavalt Green Bay Packers ja Dallas Cowboys. 1958. aasta NFL-i meistrivõistlused panid hiiglased Baltimore Coltsile vastu, mida paljud pidasid üheks jalgpalli suurimaks mänguks. Kui üleriigiline televisioonipublik vaatas, võitis Colts dramaatilises võistluses, mis lõppes äkksurma ületundidega, 23–17. Mäng tähistas NFL-i tohutu populaarsuse algust Ameerika Ühendriikides.\nHiiglased, eesotsas tagamängija Y.A. Tittle edenes NFL-i meistrivõistlustel 1961., 1962. ja 1963. aastal, kuid nägi siis mitu hooaega vaeva, postitades ajavahemikus 1964–1980 ainult kaks võiduplaati (1970–1972). Sel perioodil kolis meeskond ka New Yorgist New Jersey'sse, alustades 1976. aastal Meadowlandsi Giantsi staadionil (meeskond mängis hooaega Connecticutis Yale Bowlis ja New Yorgis Queensis asuvas Shea staadionil). Selle venituse ajal said hiiglased ühe oma kõige karmima kaotuse nn Meadowlandsi imeks või The Fumble'iks; 19. novembril 1978 Philadelphia Eagles , Giants juhtis 17–12 ja vajas võidu kindlustamiseks ainult kella otsa, kuid ekslik vahetus poolkaitsjast Joe Pisarcikust kuni tagamängijani Larry Csonka võimaldas Kotkaste Herman Edwardsil käpard taastuda ja joosta 26 jardi lõppvööndisse. võita mäng.\nGigantsi peatreeneriks sai hooajal 1983 Bill Parcells. Parcells pani kokku meeskonnad, kuhu kuulusid tagamängijad Lawrence Taylor ja Harry Carson, tagamängija Phil Simms ja pingeline Mark Bavaro. Giants võitis Super Bowlid pärast hooaega 1986 ja 1990, säilitades edu enamiku Parcellsi kaudu ametiaeg . Pärast teise Super Bowli hõivamist lahkus Parcells meeskonnast ja pärast seda oli Giantsil segane rekord, neli võiduhooaega aastatel 1991–2000. 2000. aastal pääsesid nad Super Bowli, kaotades Baltimore Ravensile 34–7.\n2004. aastal liitus Tom Coughlin frantsiisiga selle peatreenerina ja kuigi ta mõnikord kohtus kriitika tema stiili jaoks esinesid Hiiglased tema juhtimisel hästi. 2008. aastal Super Bowl XLII-s, mida juhtisid tagamängija Eli Manning ja kaitsemängija Michael Strahan, juhtisid Giantsid NFL-i ajaloo üht suurimat häiret, alistades varem võitmata ja tugevalt soositud New England Patriots . Pärast kaheaastast play-off põuda jõudsid Giantsid 2011. aasta hooaja järel taas Super Bowli ja alistasid Patriotsi 21–17. Meeskond postitas keskpärane salvestab järgmised neli aastat, kaotades igal hooajal play-offi, mille tulemuseks olid Coughlini teed 2015. aasta kampaaniale järgnenud frantsiisiga. Täiustatud kaitse viis Giantsi 2016. aastal 11–5 rekordi postitamiseni ning meeskond pääses play-offi, kus New York kaotas oma avamängu. See oli siiski lühiajaline paranemine, kuna Giants sai 2017. aastal hulga märkimisväärseid vigastusi, mis aitasid kaasa sellele, et meeskond oli sellel hooajal NFL-is (3–13) halvimana teine rekord.\nkui palju leelismetalle on\nkuidas antiloop välja näeb\niooniline side tekib siis, kui elektronid on


27. veebruaril kell 1.06 reageerisid päästjad väljakutsele Rapla vallas Alu alevikus. Kortermaja teise korruse korteris oli pliidi alla tuld tehes süttinud põlema põrand. Soojamüüri sees oleva prao kaudu kukkusid sädemed põrandalaudade vahele ning süütasid põranda. Päästjad avasid esimese ja teise korruse vahelise vahelae ühe ruutmeetri ulatuses ning kustutasid tulekahju. Lisaks ventileeriti ruumid. Inimesed kannatada ei saanud.


Enne puslemati ostmist, tasub seda nuusutada. Kui sellel on tugev kemikaali lõhn, on parem jätta see poodi. Puslemati koostises võib olla näiteks PVC-st (polüvinüülkloriid). EVA (etüleen-vinüül atsetaat) on ohutum kui PVC, kuid mõned aastad tagasi leiti ka sellest toksilist dimetüülformamiidi.\nKõik matid ei ole tehtud PVC-st, dimetüülformamiidist või muudest tuleohtlikest koostisainetest. Kuna mattide juures ei ole sageli koostisosade nimekirja, on paar soovitust, kuidas valida lapsele turvaline mängumatt:\nOtsi matti, mis on tehtud looduslikust materjalist, näiteks looduslikust lateksist (tehtud kautšukist), mitte naftast. Kui sellist kuskilt ei leia, võib kasutada näiteks looduslikust kummist joogamatti.\nTöötlemata puuvillane kaltsuvaip võib olla üsna mõnus ja sugugi mitte kallis ning pealegi saab seda ka pesumasinas pesta. Isegi väiksed villavaibad võivad sobida, kui neil ei ole plastikust põhja.\nVärviliste vahtmattide kasutusaeg on üsna lühike ning ehk tasub leida lapsele tervislikum ning ökoloogilisem lahendus.\nEt lastega lendamine oleks võimalikult sujuv ja rahulik, tasub aegsasti läbi mõelda kogu logistika. Mida väiksem laps, seda rohkem on vaja planeerida ning olla teadlik asjadest, mis muudavad lennureisi lihtsamaks. Tallinna Lennujaam on avaldanud sel teemal hea infomaterjali.\nTallinna Linnamuuseumi perepäev ´Mis on laekas peidus?´ 14. veebruaril\nTallinna Linnamuuseumis on 14. veebruaril taas tulemas tore perepäev!