Kui te ei leia siit soovitud vastust, aitab teid meie keskne teenindus loomulikult edasi. Kui teil on oma seadme kohta küsimusi, leiate vastuseid ka oma masina kasutusjuhendist. Need saate siit alla laadida.\nKohv ainult tilgub mu NIVONA väljastusest ja kohvi valmistamine võtab seega väga kaua aega. Mis võib seda põhjustada?\nVõimalik, et kohv on liiga peeneks jahvatatud. Seadke jämedam jahvatusaste (märkus: reguleerige jahvatusastet ainult töötava veski korral!). Kohvi valmistamisel kohvipurusahtli kaudu pöörake tähelepanu sellele, et te ei kasutaks liiga peeneks jahvatatud kohvipuru.\nMu NIVONA SPUMATORE kasutamisel läheb piim ainult soojaks ega lähe enam vahtu. Kuidas saan seda parandada?\nPuhastage SPUMATORE vahustusabi põhjalikult (lahtivõetud olekus), järgides seejuures kasutusjuhendis antud vastavaid suuniseid. Oluline on siinjuures külgejäänud piimajääkide eemaldamine – eriti SPUMATORE ülemisest imiventiilist. Puhastage seda regulaarselt ja kasutage sealjuures külma vett (et vältida piimavalkude külgekleepumist).\nMis materjalist on valmistatud NIVONA masinate kohviveski?\nVeski on karastatud terasest kvaliteetne koonusveski.\nKas see on normaalne, et pärast igat kohvi väljastamist jookseb veidi vett jääkvee alusele ja et tilgakandikul on vesi?\nJah, see on normaalne. Pärast kohvi väljastamist juhitakse kohvipuru jääkvesi ja kohvi väljastamisel tekkiva ülerõhu tõttu seadme sisemusest vesi tilgakandikule.\nKas täisautomaatset espressomasinat peab puhastama ja sellest katlakivi eemaldama?\nJah, sest ainult korralikult puhastatud ja ilma katlakivita espressomasin tagab parima kohvinaudingu. Järgige palun juhiseid oma täisautomaatse masina ekraanil ja oma masina kasutusjuhendis.\nMilline katlakivi puhastusvahend sobib täisautomaatse kohvimasina puhastamiseks?\nKasutage Premium katlakivi eemaldusvedelikku või tavamüügis täisautomaatsete kohvimasinate jaoks mõeldud võimalikult vedelal kujul katlakivi eemaldusvahendit. Ärge kasutage katlakivi eemaldamiseks sidrunhapet, äädikat või sipelghapet, sest need kahjustavad seadme sees olevaid rõngastihendeid.\nKuidas ma saan kohvi kangust reguleerida?\nEsmalt saate valmistamisel valida nupuvajutusega maheda, normaalse kangusega või kange kohvi (seejuures korrigeeritakse jahvatatavat kogust, 7 kuni 11 g kohvi ühe tassi kohta). Jahvatusaste peaks olema seatud keskmiseks. Seejärel tuleks proovida espressot või kohvi. Kui espresso on teie jaoks liiga kange või liiga lahja, peaksite vastavalt sellele jahvatatavat kogust muutma (näiteks liiga kange korral valige normaalne või mahe, või lahja korral valige rohkem kohvipuru ja normaalne või kange). Pärast selle seadistuse tegemist saab reguleerida jahvatusastet (märkus: reguleerige jahvatusastet ainult töötava veski korral). Intensiivsema maitse saamiseks, nagu nt espresso puhul peaksite nüüd jahvatusastet aeglaselt vähendama, mahedama kohvi saamiseks aga jämedamaks seadma – kuni olete leidnud enda maitse järgi optimaalse tulemuse.\nKas ma võin oma NIVONA veemahuti täita ka mineraalveega ja nii katlakivi tekkimist vältida?\nEi, seda me ei soovita – sest ka mineraalveed sisaldavad mineraale, kaltsiumit ja magneesiumit, mis võivad katlakivi tekitada. Soovitame kasutada puhast kraanivett, samuti regulaarset katlakivi eemaldamist ja vajaduse korral CLARIS veefiltri kasutamist.\nHoolimata äsja tühjendatud tilgakandikust ja jäägisahtlist näitab mu täisautomaatne kohvimasin ikka näitu „Tühjenda sahtel“. Milles asi?\nTilgakandiku tagaosas on 2 metallkontakti – nende vaheline ruum peab olema tingimata puhas ja kuiv. Vaadake ka üle, kas seadme korpuses olevad vastukontaktid on kuivad ja jääkidest puhtad.


Koolitused : Võrdõigusvolinik\nVõrdõigusvolinik Kompetentsikeskus Koolitused\n8. oktoober 2015 Võrdsete võimaluste läbiva teemaga arvestamine EL struktuurivahendite kasutamise perioodi 2014 avatud taotlusvoorude ettevalmistamisel ja läbiviimisel\nKoolitusel osalesid rakendusasutuste ja rakendusüksuste ametnikud, kes tegelevad toetuse andmise tingimuste ja korra väljatöötamisega, avatud taotlusvoorude ettevalmistamise, läbiviimise ning seirega. Koolituse täiendas avatud taotlusvoorude ettevalmistajate ja elluviijate teadmisi ja oskusi võrdsete võimaluste läbiva teemaga (sooline võrdsus, erinevas vanuses inimeste võrdne kohtlemine, võrdsed õigused ja võimalused puudega inimestele, võrdsete võimaluste tagamine sõltumata rahvuslikust kuuluvusest) arvestamises.\n21. oktoober 2015 Kuidas hinnata projekti tegevuste mõju võrdsete võimaluste tagamisele?\nKoolitusel osalesid rakendusasutuste ja rakendusüksuste ametnikud, kes tegelevad muuhulgas projektide hindamiskriteeriumite – ja metoodika väljatöötamisega, hindajate valiku ja nõustamisega. Koolituse raames täiendasid osavõtjad teadmisi võrdsete võimaluste läbiva teema (sooline võrdsus, erinevas vanuses inimeste võrdne kohtlemine, võrdsed õigused ja võimalused puudega inimestele, võrdsete võimaluste tagamine sõltumata rahvuslikust kuuluvusest) kokkupuutepunktidest ja edendamise eesmärkidest ning võimalustest erinevates valdkondades ning oskusi hinnata projektide panust võrdsete võimaluste läbivasse teemasse.\n16.august 2016 soolise võrdõiguslikkuse edendamise teemalise töötoa läbiviimine Eesti Teadusagentuuri poolt korraldatud teaduse populariseerijate suvekoolis miks.ee.\nKoolituse ettekandes rääkisime sellest, kuidas õpikeskkond soolist identiteeti kujundab ja kuidas stereotüüpseid arusaamasid märgata? Arutasime ka seda, mida teha, et LTT erialadel oleks parem sooline tasakaal.\n27. oktoober 2016 koolitus struktuurifondide hindamiste juhtkomisjoni liikmetele võrdsetele võimalustele avalduva mõju hindamistest.\n20. aprill 2017 koolitus Eesti Vabaharidusliidu Kevadkoolis 2017 osalejatele teemal murrame stereotüüpe ja eelarvamusi.\n25. mai 2017 koolitus Haapsalus Töötukassa töötajatele teemadel võrdne kohtlemine ja stereotüübid ning mõistlikud abinõud erivajadustega inimestele.\n“Mis on võrdne kohtlemine ja mis on mulle sellest kasu?” ja “Stereotüüpide äratundmine ja neist vabanemine”\n“Abinõude rakendamine puuetega inimeste suhtes (töökoha ja korralduse kohandamine)”\n29. mai 2017 koolitus soolisest võrdõiguslikkusest Rajaleidja karjäärinõustajatele (Tallinn)\n22. august 2017 töötuba soolisest võrdõiguslikkusest miks.ee suvekoolis osalejatele


ATK INVEST OÜ пластиковая крыша\n+372 5623 8283\nüle Eesti (Harjumaa, Tartumaa)\n+372 5648 5989\nUus ja moodne katuselahendus Eestis!\nTegeleme plastkatuse ja katusetarvikute müügiga. Sertifitseeritud ja kvaliteetsed tooted.\nPlastkatus on põhjamaises kliimas ideaalne.\nNeed sobivad nii uutele kui ka renoveeritavatele hoonetele. Materjali üks eeliseid on vastupidavus, kuna plastkatus säilib hästi nii suvekuumas, vihmas kui ka pakaselises ilmas. Eeliseks võib pidada ka materjali kaalu – võrreldes kivikatusega on plastkatus kuni 10 korda kergem. Materjal on ainulaadne kuna veeimavus on peaaegu null. See muudab materjali vastupidavaks katusele tekkiva sambla vastu.Katusematerjal on hooldusvaba. Plastkatuse üks eelis teiste ees on vähene müra nii tuule kui ka vihmaga. Olenemata katuse kujust on paigaldus lihtne ja ei vajata spetsiaalseid tööriistu. Plastkatuseid võid kasutada kõikjal.\nTooraine on saadud peamiselt autotööstuse kvaliteetsest plastjäätmest. Plastmassi koostist on parandatud, juurde on lisatud värvained ja UV stabilisaatorid, et tagada toote parem kvaliteet välitingimustes kasutamiseks. Tootja annab tootele 30 aastase garantii.\nOmame aastate pikkust katuste ehitamise kogemust. Plastkatust on võimalik paigaldada otse kärgkatuse ja bituumeni peale. Lisaks teostame ka üldehitustöid.\nPakume katuse täislahendust\nKatuse projektipõhine müük\nPlastkatuse müük ja paigaldus\nSarikate, roovituse ja aluskatte paigaldus\nSarikatööd (viilkatuse konstruktsioonid, väljaehitiste juurteehitamine jne)\nKatuse ja vihmavee süsteemide hooldusteenus (aastaringne teenus)\nLumekoristus katuselt, räästast jääpurikate eemaldamine\nPlastpaneelid - sobivad nii katusele kui ka seinaks. Valikus on hulgaliselt erinevaid mudeleid, suurusi ja värvitoone.\nUus! Taime- ehk murukatus. Eureko murukatuse GREEN eripära seisneb selles, et seda on võimalik paigaldada mis tahes kontruktsiooniga ja 5 kuni 45 kraadise kaldega katusele. Tellida saab nii valmis täidetud kastid kui tühjad moodulid. Katusel on kaalu ca120kg/m2. Müüme ja pakume ka terviklahendusi.


RMK avab Alutaguse rahvuspargi külastuskeskuses elamusekspositsiooni piirkonna aaretest (2021-06-28 08:29:42)\nAlutaguse külastuskeskuse uus hoone. Foto: Matti Kämära,\nAlutaguse külastuskeskuse uus elamusekspositsioon.\nFoto: Matti Kämära, Põhjarannik\nEsmaspäeval, 28. juunil avatav püsiekspositsioon annab ülevaate rahvuspargi erinevatest kultuuri- ja loodusväärtustest.\n"Kauksis paiknev külastuskeskus saab olema kui värav rahvusparki, kus koguda eelteadmisi nende aarete kohta, mida Alutagusel pakkuda on," selgitas RMK külastuskorraldusosakonna juhataja Marge Rammo.\nRahvuspargi aarete all on peetud silmas erinevaid loodus- ja kultuuriväärtusi, mida seal hoitakse ja kaitstakse. "Ekspositsioon annab ülevaate Alutaguse looma- ja taimeriigist, kultuuripärandist ja maastikest," täpsustas RMK külastuskorraldusosakonna loodusteadlikkuse spetsialist Liina Karrofeldt.\n"Kõigest sellest saab kokkuvõtva ülevaate ekspositsiooni tutvustavast esitlusest," märkis Rammo. Lisaks esitlusele on igal soovijal võimalik põhjalikumalt uurida just teda Alutagusel paeluva huviväärsuse kohta.\n"Oleme Kauksi külastuskeskuse Alutaguse rahvuspargi külastuskeskuseks ümber nimetanud just selletõttu, et ta tutvustab rahvuspargi vaatamisväärsusi ning lisaks ka kogu Alutaguse kandi erinevaid maastikke ning siinseid liikumis- ja puhkamisvõimalusi," märkis Marge Rammo. "Kuna pooled RMK looduses liikumise süsteemi kuuluvatest Ida-Virumaa külastusobjektidest asuvad Alutaguse rahvuspargis, saame öelda, et oleme väravaks rahvusparki tulijaile ning kogu Alutaguse kandi väärtuste nautijale."\nAlutaguse rahvuspargi külastuskeskus on avatud iga päev kella 10-18. Õueala on avatud ööpäev läbi ning hämaral ajal on stendid valgustatud.


Tšehhi peaminister: "Metsik" Brexit tähendaks kaost\n05:44 22. Veebruar 2020\n09:15 17.01.2019 lühendatud link\nTšehhi peaminister Andrei Babiš väljendas kolmapäeval lootust, et Briti poliitikud langetavad riigi EList väljaastumise kohta mõistliku otsuse, sest "metsiku" Brexitiga kaasneks kaos.\nТАLLINN, 17. jaanuar - Sputnik. Teisipäeva õhtul, nagu võiski arvata, lükkasid Briti parlamendiliikmed peaministri Theresa May pakutud Brexiti kokkuleppe tagasi, avades seeläbi tee mitmesugustele võimalikele stsenaariumidele, sealhulgas ka riigi kõige "karmimale" väljumisele või üldse Brexitist loobumisele, vahendab RIA Novosti. Kokkulepet toetas 202 parlamendiliiget, vastu oli 432.\n"Loodan, et Briti poliitikutel on vastutustunnet ja kõik lõpeb edukalt, konkreetse kokkuleppe saavutamisega. "Metsik" Brexit tähendaks kaost," ütles Babiš, kes viibib hetkel töövisiidil Tais - tema avalduse edastasid telekanalid.\nTšehhi välisminister Tomasz Petršitšek teatas omakorda kolmapäeval Prahas ajakirjanikele, et riik valmistub ka "kõva" Brexiti võimalikeks sündmusteks.\nSuurbritannia on kaose ja leppeta Brexiti lävel >>\n"Me tahame tagada, et Tšehhi kodanikud võiksid Londoni ja Euroopa Liidu vahel kokku lepitud tingimustel Suurbritanniasse edasi jääda," ütles Petršitšek.\nNagu Sputnik Eesti juba kirjutas, ei ole pärast niisugust ajaloolist läbikukkumist väljavaateid Brexiti "sujuvaks" variandiks õieti alles jäänudki.\nVõimalikeks variantideks on kas lahkumine EL-ist ilma kokkuleppeta (mis võib kujuneda riigi majandusele katastroofiks) või siis Brexiti edasilükkamine hilisemale tähtajale, ennetähtaegsete üldvalimiste korraldamine või uus referendum, mis teoreetiliselt võib Brexiti üldse tühistada.\nEsialgu on teada vaid see, et 21. jaanuaril peab Theresa May esitama parlamendile Euroopa Liidust lahkumise uue plaani, kusjuures midagi juba tagasilükatud leppega sarnanevat selle alternatiivse variandi puhul olla ei tohi.\nJuhul kui Suurbritannia parlament ka need algatused tagasi lükkab, ning säärase stsenaariumi tõenäosus on vägagi suur, siis võib riik sattuda säärasesse poliitilisse kaosesse, millist pole kogetud aastakümneid.\nKohutav tõde Venemaa kohta: salajasele propagandale kulutatakse miljoneid\nEL, emigrant, Tšehhi, Suurbritannia, Brexit


Geotehnilised meetmed - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nKoolitus annab 12,7 TP (inseneri täiendõppe punkti).\nKeerulise geotehnilise olukorra puhul on tihti koos ehituslike meetmetega vaja parendada pinnase omadusi, suurendada tihedust, tugevust ja vähendada rajatise rajamisele kaasnevaid deformatsioone. Need meetmed võivad olla pikaajalise mõjuga (pinnase tihendamine) või ajutise mõjuga (külmutamine). Nende kasutamine tagab ehitustööde ohutuse, muudab ehitusprotsessi lihtsamaks ja sageli kaasneb sellega ka majanduslik kasu.\nKoolituse eesmärk on anda praktilised teadmised, mis olukorras millist geotehnilist meedet pinnase parendamiseks kasutada.\nKoolituse läbinu teab millistel juhtudel on ehitise ohutuse seisukohast vajalik ja ka majanduslikult otstarbekas pinnase omadusi parendada.\n1. õppepäev: Geotehnilised meetmed ja geotehnilise olukorra parendamine\nKaeve – ja mullatööd\n- tambid -lõhkamine\n- vaakum konsolidatsioon\n2. õppepäev: Geotehnilised meetmed ja geotehnilise olukorra parendamine\n- Joa meetod\n- Lubja – tsement vaiad\n- Tihendatavad vaiad (kohevad ja orgaanilist ainet sisaldavad liivad)\nÕppe kestvus 10,6 AT. Interaktiivne loeng ning auditooriumi kaasatus. Koolituse läbinu saab tunnistuse, kui osaleja on täitnud kõiki õppekava läbimise nõudeid täies mahus. Palun tutvuda ka kvaliteedi tagamise alustega.\nLoobumistingimused: Tellimusest taganemine on võimalik kui sündmuseni on jäänud rohkem kui 30 päeva (100% Tasu tagastatakse Kliendile). Osaline taganemine on võimalik 29 - 15 kalendripäeva enne Sündmuse toimumist (50% Tasu tagastatakse Kliendile). Tasu ei tagastata Kliendile ning arve kuulub tasumisele, kui sündmuseni on jäänud vähem kui 15 päeva.


Eesti kultuuri täheatlas: eksistentsiaalne eestlus - Kultuur - Tänane leht\nTema, kelle poole on oldud teel nagu silmapiiri poole Sport\nLäbi ränga ajavoolu Arter\nKindaaeg on käes! Meelelahutus\n4. november 2016, 23:16 1 min lugemist\nKalevipoeg (lk 271, fragment) aastal 2009 kirjastuse SE&JS üllitatud «Kalevipojas», mille on illustreerinud ja kujundanud Andres Tali. FOTO: Repro\nNii pessimistlikult hindab eestlaste võimekust kultuurrahvana kevadel 1857 ilmunud «Kalevipoja» esimese ande eessõnas Friedrich Reinhold Kreutzwald. Tema kohustus olevat vaid säästa rahvaluule jäänuseid kui «kõneleva mineviku ausammast» lõplikust hävingust, «enne kui rahvake ise täitsa ära on imetud teda tõmbava kahe pooluse poolt». Lauluisa peab siin silmas eestlaste võimalikku assimileerumist mõnda suuremasse (saksa või vene) kultuuri.\nAugust Annist oletab, et Kreutzwald võis selliselt väljenduda tsensuuri petmiseks. Aga võib olla ka nii, nagu on kirjutanud akadeemik Jaan Undusk artiklis «Eksistentsiaalne Kreutzwald», et eepose loomine oli kantud absurditundest: teades, et rahvas on väljasuremisele määratud, tuli «anda neile siiski kõik, mida üks kultuurrahvas vajab».


Nädala mõte: avatud talud – minge kindlasti - Tänane leht\n16. juuli 2020, 0:00 2 min lugemist\nMõnel rahuliku meelega loomasõbral võib küll kulmu kortsu vedada, kui näeb üksteise võidu kitsele või kanale rohututikest sisse sööta üritavaid lapsi, kuid ärgem unustagem, et tänapäeval on enamik vanaemasid linna- või korterimammad ja lastel ongi ainuke võimalus täiesti tavalisi taluloomi näha kuskil laadal või sellisel avatud uste päeval. FOTO: Eero Vabamägi\nViimasel paaril aastal on palju räägitud toidupettustest ja üsna palju on meie seas neid, kes igaks juhuks kõikjal tonti näevad. Mõne kuu eest nentis üks mesinik, et mõnikord ütlevad kliendid lausa otsesõnu: nagunii te kõik petate. Kliendid ei usu, et tooted nii puhtad on, nagu lubatakse.\nSäärastele umbusklikele on mesinikul üks soovitus: tulge avatud talude päeval ise kohale ja vaadake oma silmaga, kus ja kuidas me oma kaupa toodame.\nSel suvel pole just ülemäära palju võimalusi üritustel käia, seepärast tasub haarata pakkumisest minna eeloleval laupäeval ja pühapäeval uudistama külalistele uksi avavaid talusid. Tõsi, ega ehtsat taluelu ja põllutööd seal rahvamassi seas ei pruugi kogeda, aga loomade nägemine iseenesest on tore elamus, eriti lastel, ja head-paremat toidupoolist saab samuti koju kaasa osta.\nMis veelgi kasulikum – ehk leiate sel käigul omaenda taluniku või kaluri, kelle käest edaspidigi väärt toidukraami koju tellima hakata.\nKindlasti on nädalavahetusel populaarseimad sihtkohad need, kus loomi ja linde näeb.\nMõnel rahuliku meelega loomasõbral võib küll kulmu kortsu vedada, kui näeb üksteise võidu kitsele või kanale rohututikest sisse sööta üritavaid lapsi, kuid ärgem unustagem, et tänapäeval on enamik vanaemasid linna- või korterimammad ja lastel ongi ainuke võimalus täiesti tavalisi taluloomi näha kuskil laadal või sellisel avatud uste päeval.\nSee päev on ka hea võimalus oma kõrvaga üle kontrollida, kuidas „maailma asjad” tegelikult on.\nKes ikka kipub umbusaldama meedia vahendusel kuuldut, see saab rääkida talus kohapeal pererahvaga ja uurida, kui hea või raske maal tegelikult hakkama saada on.\nKoroonahulluses ja uue laine kartuses on paljud linnainimesed hakanud mängima mõttega maale elama kolida. Suvel on maal hea – selle vastu on raske vaielda, aga Eestis jagub mõnusat õuesolekuilma parimal juhul kolmeks-neljaks kuuks.\nKuidas ülejäänud aeg edukalt üle elada? Mõtteainet ja ideid, aga ka hoiatusi saabki ammutada avatud talude päeval ja maale elama päevalt, millest samuti tänases lehes kirjutame.\nMinge kohale ja kontrollige ise!


Teaduslabor – Treehouse\nAvasta koos lapsega loodusteaduste imeline maailm\nAeg: laupäeviti 15.00 – 16.45, õpetaja alustab 15.30\nKellele: Lapsed vanuses 4 – 12 aastat ja nende vanemad\nLisainfo: Käed-külge eksperimendi ja ettekande kestvus on orienteeruvalt 45 minutit, seejärel saab omavahel suhelda ja lapsed mängida.\nTeaduslaboris saavad vanemad koos lastega avastada salapärast loodus- ja täppisteaduste maailma. Tundides tehakse põnevaid katseid ning muudetakse keerulised valemid, keemia- ja füüsikaseadused nii laste kui vanemate jaoks arusaadavasse keelde.Tunnid pakuvad perele ühist kvaliteetaega, kus koos katsetatakse, kuidas üks või teine asi toimib ning õpitakse, kui põnev ja rikkalik on ümbritsev keskkond meie ümber.\nTundides arutletakse miks ja kuidas mingi asi toimib ning suunatakse nii vanemat kui last maailma vaatama uue, teravama pilguga ning esitama küsimusi asjade kohta, mis muidu tundusid argised ja iseenesestmõistetavad.\nTeaduslabori jaoks oleme avatud 15.00 – 17.00, õpetaja alustab tunniga 15.30, seni saab rahulikult kohale tulla, mängida ning sõpradega juttu ajada. Tund toimub inglise keeles.\nÕpetajastTunde viib läbi Bulgaaria päritolu Sirin Korulu Koch. Sirin on omandanud doktorikraadi Istanbuli Tehnikaülikoolis bioloogia ja geneetika suunal. Ta on tegelenud neli aastat aktiivse õpetamisega ning viinud läbi teadusprojekte molekulaarbioloogias.


ON-site massaz Belle Stuudios\nMASSAZI TEENUSED NÜÜD BELLE STUUDIOS\nOn-site massaaž (Tai toolimassaz)\nTegemist on uue massaaziliigiga, mis on välja töötatud spetsiaalselt kliendi vajadustest lähtuvalt ning kellel töö sundasendis ja pikad päevad arvutiga töötades toovad kaasa mitmeid terviseprobleeme. Üha kiireneva elutempo tõttu muutub oluliseks, et ka tööpäeva jooksul oleks töötajatel võimalus hoolitseda oma tervise ja hea enesetunde eest. Vaimne pinge, ületöötamine, ebamugav töökoht, madal töömotivatsioon ja vähene füüsiline aktiivsus toovad varem või hiljem kaasa tööst tüdimuse, väsimuse, haigestumise ja mitmed vaevused lihastes ning liigestes.\nKõigi nende probleemide leevendamiseks on nüüd uus ning lihtne võimalus – massaaz energiatoolil ehk on-site massaaž, mida saate nüüd nautida Belle Stuudios. Massaaz on-site toolil kestab 15-30 minutit ja on suunatud pinges piirkondadele nagu kael, kukal, selg, õlad ja käed.Massaazi tehakse läbi riiete, eemaldama peaks vaid paksemad üleriided ning ehted. Antud protseduuri ajal massaaziõli ei kasutata. Massaazi viiakse läbi spetsiaalselt disainitud on-site ehk massaazitoolil, mis aitab inimesel kiiresti ning kergelt lõdvestuda. Oma eripära poolest sobib antud massaaz rutiinset või sundasendis tööd tegevatele inimestele (kontoritöö, töö arvutiga, liinitöö, õppimine jne).\nTai toolimassaažist saab abi selja- ja ülakeha pingete puhul ja ka peavaludele. Massaazi tulemusena tõuseb inimese produktiivsus, saadakse lisaenergiat, vähenevad sundasendis ja rutiinse tööga tekitatud pinged, paraneb enesetunne, maandatakse stressi. Peale massaazi võib koheselt naasta oma igapäevaste toimetuste juurde. Antud massaazi eripäraks on ülimalt efektiivsed teraapilised tulemused lühikese aja jooksul ehk inimene tunneb end märgatavalt energilisemana koheselt peale esimest massaazi.\nOn-site massaazi eelised:\n*Sobib töötajate motiveerimise vahendiks *Kestvus vaid 15-30 minutit. *Peale massaazi saab töötaja koheselt naasta oma igapäevaste tegevuste juurde *Töötaja ei pea töökohalt lahkuma *Suunatud pinges piirkondadele nagu kael, kukal, selg, õlad ja käed *Töötaja produktiivsus tõuseb, saadakse lisaenergiat *Vähenevad sundasendis ja rutiinse tööga tekitatud pinged *Suureneb töömotivatsioon *Maandatakse stressitaset *On-site massaaz annab kiire ning efektiivse tulemuse *Sobilik kõigile (k.a. rasedad)\nVäsimus vaimsest tööst;\nHalb rüht, väsinud kehahoid;\nLihaspinge ja lihaste valulikkus;\nKergelt ärrituv närvisüsteem, vaimne tasakaalutus;\nAeglane vere- või lümfiringlus;\n„Hiirekäe“ sündroom, lihas- ja närvivalud, deformatsioonid\nTulge nautima mõnusat ON-site või klassikalist massaazi Belle Stuudios!


Virtsa ja sõnniku teekond põllule on peenelt timmitud - Põllumehe Teataja\nKategooria: Tehnika, Põllumehe Teataja aprill 2018\nKolme silla, kahe vabaroolimisega rattapaari ja laiade rehvidega lägapütt säästab põllupinda, 20-tonnine mahutavus lisab tööle efektiivsust. Foto: Joskin\nNii mullaharimine kui ka põldude väetamine, sh orgaaniliste väetiste – läga ja tahkesõnniku – põllule viimine, muutub üha peenemalt timmituks. Seetõttu jäävad laias kaares sõnnikut lennutavad laotusmeetodid ajalukku.\nSõnniku või muu orgaanika põllule viimiseks on laias laastus kaks moodust – tahkesõnniku vedamine ja laotamine spetsiaalse haagisega ning vedelsõnniku ehk läga viimine eraldi järelveetava lägatsisterniga või iseliikuva lägalaoturiga. Vedelsõnnik, eriti, kui põllud on suured ja kasutatakse iseliikuvat laoturit, veetakse eraldi paakautodega põlluserva, kus läga laoturisse ümber pumbatakse.\nIga sõnnikuliigi jaoks oma\nTahkesõnniku põllule laotamiseks on eraldi haagised või siis saab spetsiaalse laotusmehhanismi kinnitada mõne mitmefunktsioonilise haagise külge. Pigem on tegemist eraldi kompleksse haagisega, millel sõnniku, aga ka näiteks turbaväetise või granuleeritud lubiväetise kastist väljaviskamiseks kas siis horisontaalse või vertikaalse asetusega biitrid.\nSääraseid sõnniku laoturhaagiseid on kas kitsa või laia korpusega. Kitsastel asuvad rattad haagise kere kõrval, laiadel kasti all nagu enamikul traktorihaagistel. Kere kõrval asuvate ratastega sõnnikulaoturi raskuskese on madalamal ja manööverdada on nendega seetõttu mõnevõrra lihtsam.\nSõnniku etteandmine biitrilabadele toimub üldiselt kettkonveieriga varustatud haagise kastipõhja abil. Seejuures on oluline, et seda konveierit saab kiiresti n-ö vastupidises suunas käima panna, kui mingi takistus, näiteks mõni sõnniku sekka sattunud kännujuurikas, peaks ähvardama biitrid umbe ajada.\nHorisontaalasetusega biitritega laotaja sobib kuivema põhurikka sõnniku ja näiteks komposti, turbamulla ning suure kuivainesisaldusega lubigraanulite laotamiseks. Lubjaväetiste põllule viimiseks lisatakse laoturile veel laotuskettad. Kui tegemist on tolmava ollusega, näiteks just lubjaga, siis kasutatakse laoturi taga pikenduskorpust, mis väldib laotatava aine liigset lendumist, suunates selle vertikaalselt täpselt haagise taha pinnasele.\nPüstpaigutusega biitritega laotur sobib n-ö klassikalise sõnniku laotamiseks ja on üldiselt horisontaalbiitritega laoturist odavam.\nVedelsõnnikut ei tohi laotada 15. novembrist kuni 20. märtsini.\nVedelsõnniku paisklaotamine on keelatud 20. septembrist 20. märtsini.\nTahe- ja sügavallapanusõnnikut ning muid orgaanilisi väetisi ei tohi laotada 1. detsembrist kuni 20. märtsini.\nVedelsõnnikut ei tohi laotada 1. novembrist.\nMuu hulgas ka Belgia ettevõtte Joskin põllumajandushaagiseid Eestisse toova AS-i Stokker müügijuht Andres Suitso märgib, et sõnnikulaoturite tootevalikus on ka liikuva esiseinaga variante, aga hoiatab samas, et nendega on äpardused kerged juhtuma, sest sõnnikus olev suuremat sorti võõrkeha võib süsteemi kinni kiiluda. Lisaks soovitab Suitso aeg-ajalt kontrollida sõnnikut liigutava konveieri kette ja neid vajadusel üle pingutada.\nKui haagiste puhul on üks olulisemaid komponente rattad ja rehvid, siis lägalaotaja tõhususe ja vastupidavuse määrab pump.\n„Pump on lägapüti valikul esimene prioriteet,“ kinnitab Andres Suitso ja räägib, et valdavalt on pütid varustatud pumpadega, millega saab läga peale ja ka maha laadida.\nLägalaotus Voore Farmi põldudel, kus kasutada võimas iseliikuv lägalaotur Holmer ning poolhaagisena konstrueeritud lägatsistern Kaweco. Foto: Voore Farm\nLevinuimad on vaakumpumbad\n„Enne lägalaoturi valikut tuleb endale selgeks teha, kui kaua aega järjest peab pump töötama, kas see peab ka paaki täitma ja kustkohast peab täitma. Lägapüti pump peaks olema piisavalt võimas, et ka näiteks viie meetri sügavusest laguunist püti nelja-viie minutiga täis tõmbaks,“ kirjeldab Suitso.\n„Levinuimad lahendused on vaakumpumbad. Sellise pumba puhul läga otseselt pumba sisse ei satu. Aga on ka selliseid, mille puhul läga käib otse läbi pumba. Need on küll väga efektiivsed ja tootlikud, aga samas ka vaakumpumpadest palju haavatavamad, sest sinna võib sisse sattuda võõrkehasid, mis ajavad pumba rikki.“\nKui lägapütti kasutatakse ainult põllul läga laotamiseks, siis peab see enam-vähem pidevalt töötama. Sellisel puhul pole vaakumpump just ideaalne lahendus, sest peab aeg-ajalt ülekuumenemise vältimiseks viis-kuus minutit n-ö puhkama. Sellisel juhul tasub valida selline pumbalahendus, mida ülekuumenemine ei ähvarda.\nMilline tehnoloogia ja lägalaotamise süsteem valida, sõltub läga kogusest, põllu ja sõnnikuhoidla vahelisest kaugusest ja põllumassiivi suurusest. Suurte koguste ja vahemaade puhul veetakse läga põlluserva spetsiaalsete rekatsisternidega. Püti või iseliikuva lägalaoturi küljes olevad laotusseadmed on veidi erinevad, olenevalt sellest, kas läga viiakse rohukamarasse või haritud põllumaasse.\nLägapüti pump peaks olema piisavalt võimas, et ka näiteks viie meetri sügavusest laguunist püti nelja-viie minutiga täis tõmbaks.\nAndres Suitso, AS Stokker\nRohumaade jaoks on ketastega varustatud laotusseade. Selle puhul peab seadme reguleerima nii, et kettad ulatuvad rohukamarat lõikama vähemalt viie sentimeetri sügavuselt. Optimaalne on, kui läga jõuab kamarasse paari-kolme sentimeetri sügavusel. Selline laotussüsteem viib läga vajalikku kohta taimejuurteni, läga ei lendu, väärt põllurammu ei lähe raisku ning otse pinnasesse viidav ollus ei levita ümbruskonnas haisu.\nHaritud põllule läga laotamiseks mõeldud laotusseade teeb spetsiaalsete käppade abil lägale ette väikese vao, mis peaks olema veidi sügavam kui rohumaa puhul ketastega tehtud vagu.\nOtsustamisel vaja mitu käiku ette mõelda\nAndres Suitso märgib, et lägaveoks vajalikku pütti soetades tuleb mõelda, kas sellega on plaanis edaspidi läga põllule laotama hakata. Kui jah, on mõistlik tellida pütt, millel lägalaotusseadme paigaldamise valmidus ja vajalikud kinnituskohad jmt olemas, sest hiljem võib osutuda võimatuks kõike vajalikku haagisele lisada.\nPõllumeestele teeb peavalu asjaolu, et aeg, mil sõnnikut põllule viia saab ja tohib, muutub aina lühemaks. Ühest küljest tahetakse lägamahutid ruttu tühjaks saada ja läga põldudele vedada juba sügisel. Teisalt peab arvestama, et vastu talve taimed toitaineid enam kuigi aktiivselt ei omasta ja suur osa põllurammust läheb lihtsalt raisku.\nTehnika peab tagama kiire lägalaotamise\nKarmo Karrik, OÜ Agriproff müügijuht\nLäga ja sõnniku laotamise aeg on seadustega üsna üürikeseks limiteeritud, eriti sõltub see lume mahatulekust, sest lume peale läga laotada ei tohi.\nSamas on lägalaguunid tehtud lauda suuruse ja loomade arvuga arvestades ja erilisi varusid sinna koguda ei saa. Enne talve soovitakse lägahoidla tühjaks vedada ja kevadel samuti, niipea kui võimalik, veoga alustada. Sellepärast käib põldudel kibekiire lägalaotuse töö nii sügisel kui ka kevadel.\nLägalaotuse protsess peab olema kiire ja sujuv. Lägalaoturi efektiivsuse määrab ennekõike ära aeg, mis kulub püti täitmisele. Kui pumbad on head, siis 150 mm läbimõõduga vooliku kaudu, millest inimese jõud n-ö üle käib, tõmbab 20 m³ püti täis 6–8 minutiga.\nKui on olemas hüdraulikaga juhitav 200 mm läbimõõduga voolik, kiireneb pumpamise aeg pea kaks korda – tsistern täitub juba nelja minutiga. Aga eriti võimsad on pealtlaadivad lägahoidla juures paiknevad pumbad, mis löövad püti täis juba 1,5–2 minutiga. Sellepärast mitmed agrofirmad ei kasutagi pealelaadimise pumpadega varustatud lägapütte, sest kiirem variant on täita tsistern pealt statsionaarse tsentrifugaalpumbaga.\nSeega piitsutab aeg lägalaotusega kimpus olevat põllumeest takka. Kui korralik töömees viib hea tehnikaga, kui pütti saab pidevalt põlluservas täita, pika tööpäeva jooksul põllule 15–16 pütitäit (20 m³ pütt) läga, mis teeb kokku 300 m³, farmis aga on 1500–2000 lehma, kes toodavad talve jooksul läga tuhandetes kuupmeetrites, siis võib arvestada, kaua selleks aega kulub. Pealegi päris pilgeni täis sellise survega pumbates pütti ei saa, läga vahutab jaon hea, kui 20 m³ püti täituvuseks saame 19 m³.\nEfektiivsusarvutus on peen töö. Nt ei ole 12 m laiuse randaali kasutamine lägalaotamisseadme koosseisus kõige efektiivsem, sest kui pütt pole väga suur ja ühe täiega ei kannata ühte põlluriba ära teha, siis tuleb ühe riba pealt paar-kolm tühisõitu püti täitmiseks.\nTaimemürkide jäägid põhjavees*


Õpetaja muljed foorumilt Safer Internet - Targalt Internetis\nProjekti „Targalt Internetis“ koolitaja\nSindi Gümnaasiumi informaatika ja inimeseõpetuse õpetaja\n17.-18.oktoobril toimus Brüsselis rahvusvaheline foorum Safer Internet.\nKahel foorumile eelnenud päeval osalesin koos Lee Marion Lepikuga noorte ja lapsevanemate/õpetajate paneeli töös. Selline eeltöö oli mõeldud ennekõike selleks, et saada aimu noorte mõtetest, võimest ja soovist vestlusringides osaleda ning anda neile kindlust ja koondada mõtteid. Enamus noortepaneeli noori olid tulnud Brüsselisse koos oma vanematega aga oli ka õpetajaid ja saatjaid. Vanemate hulgas oli samuti pedagooge aga ka politseinik, poliitik, animaator (sheeplive.eu). Õpilased olid foorumile saadetud väga erinevate kriteeriumite alusel ja näiteks Leedu esindaja oli võitnud internetiturvalisuse teemalise videofilmide konkursi. Samas olid Iirimaalt ja Saksast tulnud noored samalaadsetel foorumitel osalenud ka varasematel aastatel ja juhtisid temaatilisi noorteliikumisi oma riigis.\nVanemate, õpetajate ja noortega suheldes sain teada, et sellist regulaarset koolitusprogrammi, nagu meil Eestis pakub „Targalt Internetis“ projekt, teistes riikides (va ehk Soome) ei ole. Toimuvad küll koolitused ja infopäevad aga need pole kuigi regulaarsed ja ei jõua igasse kooli. Kokkuvõttes võib öelda, et meil on kooliõpilaste harimine väga hästi toimiv.\nSamas rõhutasid nii noored, lapsevanemad kui ka paljud foorumil esinenud, et lapsevanemate ja õpetajate teadmised ja oskused internetis toimetamisel jäävad sageli alla noorte omadele. Noored ise püüdsid väita, et nad on netis targemad kui täiskasvanud aga ühiste aruelude käigus jõudsime siiski kokkuleppele, et õigem oleks öelda kogenenumad. Noored ja lapsed veedavad internetis oluliselt rohkem aega, kui nende vanemad ja sealt ka vilumus ning oskused. Tore oli näha noori inimesi, kes kuulasid, mõtlesid kaasa ja oli valmis oma veendumusi muutma/ümber sõnastama kui põhjendus veenev tundus. Samas ei lase noored end rumalateks tembeldada ja astuvad julgelt endi kaitseks välja. Nii sai üks foorumil esinenud poliitik ägeda reaktsiooni osaliseks, kui oma kõnes poetas lause: „Teie, lapsed ei tea midagi!“\nNoored tunnistasid, et sageli ei tunne nad seadusi, mis nende tegevust nii Internetis kui ka tavaelus piirama peaksid ja probleemide tekkides on üllatus suur. Euroopa Liidu raames erinevad näiteks noorte seksuaalkäitumist puudutavad seadused ja see või tekitada segadust ning seadusega vastuollu minekut.\nKahepäevase eeltöö põhiteemad\nNoortepaneeli ja vanemate/õpetajate esindajad arutlesid selle üle, millised oleks meie soovid, sõnumid, ettepanekud Euroopa komisjonile, poliitikutele ja majandusmeestele? Mida me neilt ootame, et Internet oleks turvalisem paik? Lühidalt kokku võttes ootavad noored poliitikutelt seadusi, mis seaks kindlad reeglid veebisisu tootjatele üle maailma ja ka vastavad karistused reeglite mittetäitmise eest. Küberkiusamisega tegelemine peaks olema kõikides riikides politsei töö ja toimuma nii, et oleks reaalsed tulemused pahategijate leidmisel. See omakorda eeldab seadust täiendamist küberteemadega. Euroopa Liidu esindajatelt oodatakse abiliinide ühtlustamist üle kogu Euroopa ja „probleemsete“ veebilehtede haldajatele ettekirjutuste tegemist. Facebook võib küll füüsiliselt asetseda väljaspool Euroopa Liitu aga peab arvestama meie nõuetega, kui tahab Euroopa turul olla. Majandusmeestele saadeti sõnum, et laste ja noorte elu internetis võiks olla reklaamivaba ja turvaline. Lapsel/noorel peaks vajadusel olema võimalik internetis anonüümseks jääda aga samas peaks olema lihtne end ka tundmatute silmade eest kaitsta. Veebisisu loojad on ärimehed aga turvalisust ei tohiks ohvriks tuua kasumile. Oma emadelt/isadelt ootavad noored rohkem ühiselt veedetud aega ja huvitumist ka Internetis. Noored ootavad vanemlikku juhendamist ja soovivad saada asjalikku nõu, mis omakorda paneb vanematele kohustuse end täiendada ja harida pidevalt muutuvas maailmas. Nii õpilastele, lapsevanematele kui ka õpetajatele suunatud teavitustöö ja koolitused peaksid toimuma koostöös poliitikute, Euroopa Liidu ja majandusmeestega.\nKaks päeva olid hommikust õhtuni täis tihedat tegutsemist ja mõttetalguid, vaidlusi ja selgitamist. Selles projektis osalevad noored olid kõik väga teadlikud internetis varitsevatest ohtudest ja oskasid omi mõtteid selgelt välja öelda. Noorte arvates on küberkiusamine endiselt tõsine probleem, mille lipulaevaks on ask.fm. Samas tõdeti, et lapsed ja noored ei kasuta ei selle ega teiste sotsiaalvõrgustike privaatsusseadeid enda kaitsmiseks võõraste pilkude ja kommentaaride eest. Facebooki puhul tõdeti, et konto seadistamine on tehtud liiga keeruliseks ja oleks vaja lihtsamaid ja ühtlasemaid reegleid. Noorte arust võiks privaatsusseaded nö vaikimisi olla seatud maksimumile ja igaüks ise saab siis otsustada, mil määral ennast maailmale avab. See väldiks teadmatusest tehtud vigu.\nFoorumil osales üle kolmesaja inimese erinevatelt elualadelt ja kaasatud olid nii poliitikud, teadlased, seaduse esindajad, noored, lapsevanemad, õpetajad, majandusmehed jt üle kogu maailma.\nPoolast pärit foorumil esinenud analüütik , õppejõud ja teadlane Jacek Pyźalski rääkis uuringust, kus õpilaste tegelikke teadmisi/oskusi internetis võrreldi sellega, mida õpetajad eeldavad oma õpilasi oskavat/teadvat. Selgus, et õpetajad ülehindasid oma õpilaste oskusi/teadmisi. Kaasaegse tunni ettevalmistamisel ja IT vahendite kaasamisel oleks tegelike võimete tundmine hädavajalik.\nKoolihariduse teemat vaagis ka šottlane Ollie Barry, kelle sõnavõtud jätsid mulle kustumatu mulje ja sain hulganisti häid mõtteid nii igapäevaseks õpetajatööks kui koolitaja ametis toimetamiseks. Ollie näitas meile videot, milles interaktiivsete prillide abil saab iga mees hakkama auto parandamisega. Juhised koos videoga jooksevad „töömehe„ silme ees ja automehhaaniku eriala polegi vaja omandada. Milline on õpetamise tulevik? Kogu info on üha kergemini kättesaadav ja mahukate ainekavade omandamine kaotab sisulise mõtte. Samas ei tohi unustada õpetamise põhitõdesid ja kaasajastamisega üle pingutada, sest PowerPoint ei erine palju vanaaegsest tahvlist ja kriidist ning üha olulisemad on elulised oskused tavaelus toimetulekuks. Selle asemel, et koolis õpetada funktsionaalset lugemist e teksti mõistmist, võiks tekstid koostada arusaadavalt ja laste arengutasemele vastavalt. Samade teemadega põrkume ka internetis, kus kontode seaded on keerulised ja head juhendid puuduvad. Noortepaneeli ettepanek oli luua APP, is aitaks meeles pidada kõik su erinevad salasõnad erinevates keskkondades ja samas annaks märku ka turvaaukudest seadetes. Oliie Bray sõnade läbi sain kinnitust ka oma veendumusele, et oleks väga rumal jätta kasutama kaasaegsete uute tehnoloogiate võimalused laste harimisel. Nii Facebook, erinevad veebirakendused, arvutimängud kui nutitelefonide üha avarduvad võimalused on loomingulise lähenemise ja pideva enesetäiendamise tulemusel väga edukalt rakendatavad õppetöö eesmärkide täitmiseks. Kas meie õpetajad on selleks piisavalt haritud või motiveeritud? Kas kaasaegne õpetajaharidus ja täiendkoolitus jõuab ajaga sammu käia? Valitsus peaks toetama ja motiveerima õpetaja enesetäiendus IT alal ja tasustama kaasaegsete õppimismeetodite kasutamiseks loodud veebisisu või muid lahendusi.\nMure lapsevanemate pärast\nKoolitust ja juhendamist vajavad ka lapsevanemad ja miks mitte ka vanavanemad ning selles võiksid nad abi paluda oma lastelt. Lapsed õpetava meeleldi nii endist vanemaid kui nooremaid ja seda tuleks samuti internetihariduse andmisel ära kasutada. Kas poleks tore veeta perekondlik õhtu koos perega õppides tundma mõne uue app´i või koju muretsetud seadme omadusi? Vanemad hangivad oma lastele keerulisi seadmeid, mille ehitusest ega omadustest nad ise arugi ei saa ning jätavad oma võsukese siis selle kallale nokitsema. Loomulikult saab laps lõpuks enamike toimingutega hakkama aga sellega kaasnevad ka riskid: nii vaimsed kui füüsilised.\nMeie noored on targad ja arukad. Online elu on tänapäeval möödapääsmatu ja kas me seda tahame või mitte, siis lastevanemate ja õpetajatena tuleb meil ajaga kaasas käia. Noored ja lapsed on sellesse maailma sageli üksi jäetud ja üha noorematel lastel on ligipääs imelisele internetimaailmale. Ostes oma lapsele nutiseadme võtab vanem ka kohustuse teda selle kasutamisel toetada ja aidata. Aeg ja oskamatus pole enam vabandused, sest probleeme on kerkinud liiga palju. Kui Teie laps räägib meelsasti, mida ta Internetis teeb ja kellega suhtleb ning võtab tõrkumata vastu ema/isa sõbrakutse Facebookis, siis ilmselt pole tal midagi peita vaja ning ta on ka netis viisaks ja hooliv inimene.\nKoolivaheaeg alles kestab ja nüüd on ehk aega üle vaadata oma laste ja õpilaste facebooki ja ask.fm kontod. See, mida seal näha ja lugeda saab on kohati väga kole ja mõne õpilase puhul lausa ropp. Tuletan lapsevanematele meelde, et Teie vastutate oma laste tegemiste eest ka Internetis.\nKüsige ja paluge näidata, mida nad internetis teevad? Kui laps keeldub sellest, siis on ilmselt midagi varjata… Samas on laste postitused sageli avalikud ja nähtavad/loetavad tervele maailmale või siis suurele sõpraderingile. Internetiohutus ja turvaline käitumine käivad käsikäes igapäevase käitumisega ja küberkiusamine ning inetute sõnade kasutamine veebis on sama moodi lubamatu nagu tavaeluski.\nÜlemaailmsetest foorumitest on vähe kasu kui me oma kodus töö tegemata jätame. Internet on imeline paik, kui seda õigesti ja turvaliselt kasutada.\nEdu lastega suhtlemisel!


Munasarjad valutavad menstruatsiooni ajal ja pärast seda, põhjused, sümptomid - Tampoonid 2021\nKõigil reproduktiivses eas naistel on menstruatsioon menstruaaltsükkel nende normaalse eluviisi lahutamatu osa. See on looduslik mehhanism, mida kontrollivad hormoonid ja mis ei lähe alati valutult. Tavaliselt kogevad naised tõmbamisvalu, valutavaid valu juba tsükli alguses, mis on tingitud emaka seinte kokkutõmbumisest, puhastades selle õõnsuse sisekihist. Selline valu on lokaliseeritud alakõhus ja kui need pole liiga intensiivsed, st “tolerantsed”, siis saate nendega hakkama lihtsate valuvaigistitega..\nEnamik inimese siseorganeid asub kõhupiirkonnas, seetõttu on raske täpselt kindlaks teha, mis täpselt alakõhus haiget teha võib, kuid on iseloomulikke valusid, mida ainult naine võib tunda. Me räägime valu olemasolust munasarjades. Proovime välja mõelda, kuidas täpselt ära tunda nende elundite valu ja kas seda seisundit saab pidada normaalseks enne menstruatsiooni ja kriitiliste päevade ajal..\nkui analüüside tulemuste kohaselt reproduktiivse süsteemi haigusi ei tuvastata.\nOn juhtumeid, kui valu paremas munasarjas või vasaku “venna” küljest kuulub psühhosomaatilise kategooria alla ja on põhjustatud stressisituatsioonidest tööl, kodus või koolis. Kuna naise keha reageerib psühho-emotsionaalsetele häiretele kiiresti, ei tasu sellise valu pärast liiga palju muretseda, välja arvatud juhul, kui need tekitavad tõsist ebamugavust ja kestavad lühikese aja jooksul.\nMenstruaaltsükli mis tahes ebakorrapärasused on naise kehas toimuvate looduslike või patoloogiliste protsesside tagajärg. Mõnel juhul ei pruugi valu enne kriitilisi päevi, nende ajal ega pärast seda ohtu kujutada, kuid ei tohiks välistada olukordi, kus nende põhjuseks on tõsine haigus, nii et kui teil on munasarjades valu, on kõige parem konsulteerida oma arstiga.\nFolliikulite suurus ovulatsiooniks: füsioloogia, mõõtmed, tavalised küsimused\nOlukorras, kus naine ei saa pikka aega rasestuda, läheb ta pereplaneerimise keskustesse reproduktiivse süsteemi täielikuks uurimiseks.\nMillal menstruatsiooni oodata pärast kuretaažiKui kuretaaž ei anna komplikatsioone ega ootamatuid tagajärgi, võib menstruatsioon toimuda 4-5 nädala jooksul.\nTampoonid Emaka fibroidid menopausiga: sümptomid ja nähud, kas operatsioon on vajalik\nHarmooniad Menstruatsiooni valu: düsmenorröast vabanemise põhjused, meetodid\nHügieen Primaarse düsmenorröa tekke probleem kaasneva kaasneva ekstragenitaalse patoloogiaga tüdrukutel (kirjanduse ülevaade)\nTihendid Menstruatsiooni progesterooni süstid: näidustused kasutamisest, ravimite ülevaated\nTihendid Kas elecampane on menstruatsiooni ajal efektiivne\nTihendid Temperatuur menopausiga naistel, kas menopaus võib temperatuuri tõsta. Kehatemperatuuri langus koos menopausiga naistel


Kuidas oma sõidukile talveks autokatet valida ja mida - Uudised - Kõik autod, üks ekspert\nFoto: Scanpix/TASS/Anton Novoderezhkin.\nOsade autoomanike jaoks tähendab talve saabumine, et kätte on jõudnud aeg oma sõiduk talvekorterisse saata. Üks variant auto hoiustamiseks on viia see muidugi selleks otstarbeks loodud autohotelli. Olenevalt asukohast ja võimalustest ei pruugi see variant aga kõikidele soovijatele sobida.\nGaraažiga autoomanike jaoks ei ole sõiduki hoiustamine enamasti probleemiks. Teisalt tasub isegi siseruumis autot hoiustades pöörata tähelepanu sõidukit ümbritsevale keskkonnale. Kui tegu pole just soojustatud ja pidevalt ühtlase temperatuuriga ruumiga, tasub mõelda autokatte soetamisele, et sõidukile lisakaitset pakkuda.\nHoovile või parklasse jäetud sõiduki puhul on autokate lausa kohustuslik, eriti kui on plaanis sõiduk pikemaks ajaks seisma jätta. Vihm, lumi ja jää ei mõju hästi ühelegi sõiduki osale, eriti selle kerele, mistõttu tasuks kindlasti valida veekindel autokate, mis ka karmimatele ilmastikuoludele vastu peab.\nKui siseruumi jäetud auto puhul võib tõesti õhemast kattest piisata, et seda tolmu ja võimalike mõlkide (kui näiteks ise garaažis ringi liigud) eest kaitsta, siis õues seisva auto puhul on mõistlik investeerida juba kvaliteetsemasse kattesse. Kindlasti tuleks vältida plastikust presentkatteid, kuna need võivad auto värvi tõsiselt kahjustada.\nKuidas autot talvekorteriks ette valmistada?\nEnne auto katmist tuleks see võimalikult korralikult seest ja väljast puhtaks pesta ja vahatada. Sedasi talitades saab uue hooaja alguses katte alt tulnud läikiva sõidukiga kohe teele minna, ilma et oleks vaja uuesti pesemisega tegelema hakata. Katet paigaldades on soovitatav kutsuda appi teine inimene, et vältida katte maapinnaga kokku puutumist ja selle mustaks saamist – porine kate võib sõiduki värvipinda hoopis kahjustada, mitte kaitsta.\nMuidugi on olemas katteid ka neile, kes ei plaani sõidukit pikemaks ajaks hoiustada. Üldiselt piirduvad autojuhid igapäevaste katete valikul ainult esiklaasi katmisega, kuna just selle pinna puhastamine valmistab külmal talvehommikul inimestele enim peavalu. Siiski pole sugugi halb mõte oma sõiduki nädalavahetuseks katte alla paigutamine. Eriti kui on teada, et järgnevatel päevadel on suuremat sadu oodata.


Mis on kovisioon ja milleks seda vaja? - Eesti Noorsootöötajate Kogu\nAvaleht > Mis on kovisioon ja milleks seda vaja?\nMis on kovisioon ja milleks seda vaja?\navaldatud: 29 jaanuar, 2021\nMiks planeerida oma töökollektiivis kovisiooni? Sellest, mis aga täpsemalt on kovisioon ning kuidas selle abil meeskonnas tööd efektiivsemaks muuta, räägivad lähemalt Viimsi noortekeskuse juht ja noorsootöötajad.\nKovisioon on meetod, mis sobib samasisulist tööd tegevatele meeskondadele erinevate tööalaste olukordade lahendamiseks. Lisaks konkreetsete töös ette tulevate situatsioonide lahendamisele loob kovisioon võimaluse nii individuaalseks kui ka ühiseks refleksiooniks, mis on noorsootöös nii oluline kvaliteedi tagamiseks.\nKovisioon pakub meeskondadele võimalust olla üksteisega aus ja avatud ning tuua välja kollektiivis esilekerkivaid keerulisi olukordi.\nMis kasu sellest sünnib?\nKovisiooni tulemusena paraneb meeskonnatöö ja suureneb kolleegidevaheline usaldus ning mõistmine. Lisaks arendab see osalejate suhtlemis- ja juhtimiskompetentse, olgu selleks näiteks sõnastamis- või kuulamisoskus, oskus seada oma töös prioriteete, võime ennast juhtida ning probleeme lahendada.\nKust tuli mõte oma meeskonnas kovisiooni proovida?\nKaire Tobias, Viimsi noortekeskuse juhataja\nOtsisin võimalusi, kuidas suurendada meeskonna ühtekuuluvustunnet ning lahendada keerulisi tööalaseid situatsioone. Igapäevane tööolukordade üle arutlemine ei viinud alati soovitud lahendusteni. Kovisiooni meetod tundus olevat just õige ja hea võimalus juhendatult ning samm-sammult lahendada meeskonnas keerulisemaid tööalaseid situatsioone.\nMida te soovisite, et kovisiooni järel muutuks?\nSoovisin, et noorsootöötajad saaksid üheskoos läbi suunatud lahenduskäigu leida vastuseid keerulistele tööolukordadele ning oskaksid vajadusel fookuseid oma töös ümber seada.\nKuidas kovisioon teid aitas?\nKovisioon aitas noorsootöötajatel hinnanguvabalt lahendusi pakkuda ning suurendas kindlasti ka üksteise mõistmist. Samuti lähendas kogu meeskonda.\nKellele soovitaksite kovisiooni ja miks?\nKovisiooni meetod sobib kasutamiseks igas meeskonnas tööalaste olukordade lahendamiseks. Soovitaksin seda seega kõigile.\nMillised on teie edasised plaanid kovisiooni kasutamisel?\nPlaanime kovisiooni kasutada ka edaspidi oma töös regulaarselt. See meetod on piisavalt lihtne, et noorsootöötajad saavad seda ka ise läbi viia.\nKuidas kovisioon Sind aitas?\nBirgit, Viimsi noortekeskuse noorsootöötaja\nSain aru, et ma pole üksi, vaid osa meeskonnast. Tundsin end paremini, kui sain meeskonnas vabalt rääkida ja end avada. Sain oma mõtetele kinnitust ning tundsin ennast kindlamana.\nKertu, Viimsi noortekeskuse noorsootöötaja\nKovisioon aitas meil meeskonnana kasvada ja areneda – suutsime võõra kõrvaltvaataja pilgu läbi vaadata enda ja oma kolleegide sisse ning leida keerulisele olukorrale üheskoos lahendus. Lisaks aitas see paremini üksteist mõista ja aru saada, miks keegi käitub mõnes olukorras nii nagu ta käitub.\nKatrin, Viimsi noortekeskuse noorsootöötaja\nMa ei ole väga rääkija tüüp, pigem kuulaja, eriti just keerulistes olukordades. Kovisioon pani mind aga vaatama nii iseennast kui ka teisi pisut teise pilguga. Kui muidu on tundunud mulle mõni mu kolleeg väga aktiivne ja positiivne, siis kovisioonil selgus, et sisimas võivad olla tal täiesti teised tunded. See pani mõtlema ka enda peale, et kas ja kuidas ma ise end väljendan, kui abi vajan. Oluline roll on suhtlusel, sest väga keeruline on teiste tundeid mõista, kui nad neid ise ei väljenda. Kindlasti tugevdas kovisioon meie meeskonnas usaldust üksteise vastu ja lähendas meid.\nTelli kovisiooni koolitus oma meeskonnale!\nKui sul tekkis huvi ning soovid samuti oma meeskonnas kovisiooni läbi viia, siis võta julgelt meiega ühendust! Eesti Noorsootöötajate Kogu pakub sisekoolitusi kovisiooni läbiviimiseks. Koolituse läbimisel anname meeskonnale kasutamiseks ka juhendmaterjali, mille abil on lihtne kovisiooni edaspidi iseseisvalt läbi viia.


Uudiskohde: myytävät asunnot: Ladva tn 6, Jaamamõisa, Tartu - 2473464 - City24.Ee\nKorterelamu Jaamamõisa südames, Ladva tn 6\n81 350 - 81 350 EUR Ota yhteyttä\nJaamamõisa, Tartu, Tartumaa\n81 350 - 81 350 EUR\n1 400,17 - 1 400,17 EUR/m²\nLadva tn 6 korterelamu asub Jaamamõisa linnaosa südames, mis on tuntud oma väljakujunenud elukeskkonna ning sidusa uushoonestuse poolest. Piirkonda on viimasel kümnendil ehitatud hulgaliselt elamuid, paarismaju ja korterelamuid. Viimase etapina valmivad piirkonnas Ladva tänava korterelamud, kuhu saab soetada uue ja kvaliteetse elamispinna veel ligi 140 perekonda.\nLadva 6 projektis on põimunud piirkonda hästi sulanduv modernistlikest printsiipidest lähtutuv arhitektuur ja klassikalise ruumilahendusega korterid. Korterid on 2- kuni 4- toalised pindalaga 54,5 – 89 m². Igas korteris on tavapärasele lisaks eraldi asetsev köök, avar vannituba, suur panipaik ning rõdu- või terrass.\nVastavat ehitusalale on Ladva 6 korterelamu pikemate külgedega Ladva tänava suunaline. Tänavaäärsel hooneesisel on asfalteeritud sissesõit ja tõkkepuuga piiratud parkla ning kinnine prügimaja. Korterelamu taga on maitsekalt haljastatud puhkeala, kuhu pääseb mööda kiviparketiga kaetud kõnniteed.\nHoone on rajatud monoliitbetoonist lintvundamendile. Elamu kandvad seinad on ehitatud väikeplokkidest ning soojustatud. Fassaadikattematerjaliks on mineraalne struktuurkrohv. Aknad on plastprofiilist raamidel ja 2-kordse pakettklaasiga. Hoonel on rullmaterjalist kattega lamekatus.\nMaja ehitamisel on jälgitud kõiki ehituse, keskkonna, tervisekaitse ja turvalisuse nõudeid. Korterelamul on fonolukusüsteem ja korteritel on turvauksed.\nElamu küttesüsteem on ühendatud kaugküttevõrguga. Eluruumides on paigaldatud termoregulaatoritega radiaatoreid, vannitubades vesipõrandaküte.\nElamul on soojatagastusega sundventilatsioonisüsteem. Korteritest ventilatsiooni kaudu väljatõmmatav õhk läbib soojusvaheti ja tagastatav soojus kasutatakse ära korterite vannitubade põrandate kütteks ja sooja vee eelsoojenduseks. See tagab kokkuhoiu igakuisetelt kõrvalkuludelt.\nKaikki erikoistarjoukset (93)


2022 AASTA SÕBRAPÄEV ON ERILINE – MIKS? - Sokisahtel blogi\n2022 AASTA SÕBRAPÄEV ON ERILINE – MIKS?\nMiks on 2022 aasta sõbrapäev niivõrd eriline?\n“Lahke süda on kaunim kui kõik maailma mõistused kokku”\n2022 aasta sõbrapäev on veidi teistmoodi…\nkinkekarp meestele ja naistele\nTEDDYBEAR kinkekarp naistele\nMeil on selleks üks väga vahva lahendus välja pakkuda – nädalane kingipakk! Pakist leiab iga päev akna avades ühe mõnusalt sooja sokipaari. Esmaspäevast lausa pühapäevani välja. Ja nii saad 2022 aastal teha oma sõbrale praktilise, kuid meeldejääva kingi. Et kõik end eriliselt tunda saaks, on karpe palju erinevaid: koerasõbrale, kassisõbrale, soliidsele meesterahvale, tagasihoidlikumale sõbrale ja isegi lastele!\nPrevious postHÕÕRDUMISVASTASED REIEKAITSMED ENESEKINDLUSE ALLIKAS\nNext postPARIM ADVENDIKALENDER 2021\nSOKID ON SAMASOOLISED


Noneh, päris pikk paus on sisse jäänud. Häbi mulle! Kuna ma olen nende mõne päeva jooksul nii palju korda saatnud, ei hakka ma kõike üldse mitte pikalt lahkama. Eile ja täna olid…\n“Damn the exams!”\nOotan eelmise nädala eksami tulemust: Õpin homseks eksamiks: Vsjoo. L.\nNo ei oskagi midagi kirjutada. Olen natukene Tallinnas olnud, natukene õppinud, natukene nutnud ja natukene maganud. Ei midagi uut ja põnevat siin päikese all. Väljateenitud puhkus on peaaegu, et käega katsutav ja…\nEilse õhtupooliku veetsin kallite ja toredate inimestega. Käisime piljardit mängimas ja pärast söömas ka. Täna käisin talvesaabaste otsingul. No ei ole olemas selliseid saapaid, mis minu jalale ja rahakotile sobiks. Aga õues…\n― Rachel Vincent, My Soul to SaveSellepärast mulle nüüd meeldibki võimalikult palju pilte klõpsutada, et ilusad mälestused paremini meeles püsiks. *** Eilne eksam sai kuidagi üle elatud. Mul pole õrna aimugi, kuidas mul see…\n“A white cloth falls on your heart; How beautiful you are – the winter loves us, because only lovers have a pure heart.”\nPäevad lähevad kuidagi eriti kiiresti. Esmaspäeva õhtul vedasin end jälle linna ja olin seal kuni teisipäeva õhtuni. Igati mõnus äraolemine parima kaaslasega. Elu on täitsa ilus. Täna püüdsin hästi tubli olla ja…\nTundub, et mu blogil on ikka igapäevaseid lugejaid ka, kes isegi täitsa ootavad postitusi. Ise jälgin ma hetke seisuga näiteks kõigest kolmekümmet blogi. Väga mitmel neist on õnneks facebook’i lehed, mis annavad…\nMa ei tea, kuidas teiega lood on, aga minu elamine on eksamiperioodil alati nagu seapesa. Selline väike asi nagu nõudepesemine, riiete kappi panemine või hommikuti voodi tegemine on ilmselgelt liiga suur pingutus…\nElu nagu Ameerika mägedel. Natukene üles ja siis suurel kiirusel alla. Täna on selline kummaline päev olnud, (jälle). Õppisime Lauraga raamatukogus ja olime täitsa asjalikud, korraks oli isegi tunne, et ma oskan.…\nValge leht mu ees ja mitte ühtegi asjalikku sõna ei tule. Pühin aeg-ajalt pisaraid ja mõtlen, et kuidas see elu ikka nii ebaõiglane saab olla. Korralikud peatäied olen täna juba ära nutnud..…


🟢 NARWA TÖÖKODA MTÜ (80586362) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nNARWA TÖÖKODA MTÜ: Tegevuslugu 30.04.2021\nNARWA TÖÖKODA MTÜ alustas peaaegu 7 kuud tagasi, mil juhatuse liikmed, A. O. ja A. S. , seda juhtima hakkasid. A. O. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 13 aastat ja Aleksei Safjanov alles alustas ettevõtlusega. NARWA TÖÖKODA MTÜ valdkond on muu mujal liigitamata koolitus. Samas valdkonnas (EMTAK 85599) on tegutsevaid...\nNARWA TÖÖKODA MTÜ: Sünnilugu 28.04.2021\nNARWA TÖÖKODA MTÜ on asutatud 7 kuud tagasi.\nEsmakande kpv. 02.10.20\nA. O. 680 punkti Juhatuse liige\nA. S. 780 punkti Juhatuse liige\nJuriidiline aadress Ida-Virumaa, Narva linn, Uusküla tn 11-14, 20204\nA. O. Amet... Logi sisse >


Kodu / uudised | Detsember 2021\nAmeerika Ühendriikides peatusid tormid vereannetused\nTugev tormid mis on halvaks muutnud Ameerika Ühendriigid, on põhjustanud regulaarse voolu vereannetused peatuvad, vastavalt Ameerika Punane RistOrganisatsioon on andnud rahastajatele riikliku...\nEnrique Morente sureb söögitoru vähki\nEnrique Morente Cotelo suri kirurgilise sekkumise komplikatsioonide tõttu seedetraktiHispaanias Madridi La Luzi kliinikus; Siiski esineb vastuolusid terviseseisundiga, mis viis teda...\nEbatõenäoline, et vulkaaniline tuhk põhjustab riske\nMaailma Terviseorganisatsioon hoiatas võimalike terviseriskide pärast vulkaanipurse Islandil eelmise aasta aprillis, kuid deklareerib, et tuhastatud osakesed jäävad endiselt kõrgele kõrgusele. \_ t...\nVaikse ookeani kuninganna läbib kosmeetilise kirurgia\nSara Ávila Beltrán, paremini tuntud kui "Vaikse ookeani kuninganna"Tehti kaks operatsiooni kosmeetiline kirurgia Samas vangla keskuses, kus ta karistuse täidab, avaldab ta ajalehe Publímetro. Santa...\nMehhiko seab oma seisukoha laste rasvumise suhtes\nThe Üldsuunised toiduainete ja jookide jagamise kohta koolide tarbimisasutustes põhiharidusasutustes, lisage nõuded tööstuslikud toidud edendada koolilaste seas hea toitumise kontseptsiooni. 15 riiki...\nLapsed ja isad jätkavad õpinguid haiglas\nTervise sekretär José Ángel Córdova Villalobos rõhutas, et programm "Õpi ... haiglas" võimaldab lastel jätkata õpinguid ametliku kehtivusega, kuna klassid haiglasse saabunud...\nSuper Bowli reklaam kahjustab teie tervist\nMajanduslik kõrvalmõju, mis lahkub Super Bowl On hästi teada, ja poolajaga teated on väga oodatud. Aga kas avalikustamine on a negatiivne mõju meie tervist? Uuringud näitavad, et see on...


Hele Everaus: Mehed haigestuvad vähki sagedamini kui naised, kuid kahjuks me ravime kesksugu - FORTE\n08.november 2015 14:45\n7. novembril toimus Tallinnas vähiravifondi Kingitud Elu korraldatud konverents "Pahategevus tõmbab rohkem kui heategevus. Kuidas muuta ühiskond omakasupüüdlikust kaasaelavaks?".\nEesti tipponkoloog, doktor Hele Everaus, ütles konverentsil ettekandes, et kahjuks meditsiin ei arvesta vähktõve puhul soospetsiifikat ning haigeid ravitakse kui kesksugu.\nKa meditsiin ja meditsiini rahastamine peavad muutuma, et saavutada paremaid ravitulemusi.\nVäljavõtteid Everausi ettekandest:\nInfektsioonid ja nakkused pole kuhugi kadunud, nad on muutunud ravitavateks. 3000 aastat teame neid haigusi ja ikka veel haiged ootavad meilt rohkem kui me neile anda suudame.\nVähk ei ole "teiste haigus". Vähk on tõsine vaenlane ja ta kaitseb oma saladust hästi. Vähem on pööratud tähelepanu sellele, et ükski kasvaja ei arene inimesest väljaspool, vaid on otseselt seotud peremeesorganismiga.\nMis on selle roll haigusega hakkama saada? Kuidas peaks meie keha ise võitlema?\nKasvaja on meist kavalam - täna ei oska me kõiki vähirakke ravimitega hävitada.Vähi tüvirakkude mittehävitamine on nagu võilille maast ilma juureta välja tirimine - varsti on seal uus lill.\nVajalik on süsteemne lähenemine - alates geenidest, valkudest, metabolismist. Tervikut on vaja osata näha koostegevuses. Vähk ei ole nimisõna, vähk on protsess, see töötab oma seaduspära järgi, erisuse määrab see keskkond, kus vähk on.\nKas tervishoiusüsteem tahab tagata vähihaigetele multidistsiplinaarset ravi? Arvan, et küsimus ongi tahtmises.\nHetkel ei käi raha haigega kaasas, vaid lepingutega sinna, kuhu määratakse.\nGeneetik ja parim noorteadlane Lili Milan samal konverentsil vajalike muutuste teemal:\nPoliitikud peaksid tekitama keskkonna, mis nõuaks muutusi. Et meditsiin oleks tõeliselt ennustav, peame pöörduma geenidesse - seal on kohe näha, millist infot inimene kannab.\nHetkel võtab ühe inimese DNA järjestamine 2 päeva ja maksab umbes 1000 dollarit. Kui DNA järjestamise protsess ka Eestis käima saada, tooks see kaasa palju edulugusid.\nGeenivaramu peab oluliseks, et informatsioon DNA-analüüsi kohta läheks inimesele tagasi läbi perearsti ja nõustamise. See peaks liikuma õiget teed pidi inimesteni, mitte vaid nendele, kellel on raha.\nGeneetilise riski määramine on oluline osa personaalmeditsiinis. See tõuseb vanuse, kehakaalu, ebatervisliku elustiiliga. Suur osa on mõistmisel - inimesele on vaja seletada, milline tegevus tema tervist mõjutab.\nRiski määramine teeks võimalikuks kõrge geneetilise riskiga isikuid kutsuda sõeluuringutele varasemas eas ning madalama riskiga isikuid kõrgemas eas.\nUuring: vähk on inimeste tekitatud haigus (72) 15.10.2010\nRadioaktiivse kiirguse mõju tervisele: faktid (63) 16.03.2011\nŠokeeriv: kuidas vähist võib saada rahvuslik epideemia (59) 11.06.2013\nTeadlane: vähktõbe ei ole võimalik täielikult välja juurida (57) 22.02.2012


Kaalulangus, mis teeb mind vanaks, Mao kortsud parast kaalulangust\nKaalulangus, mis teeb mind vanaks, mis teeb inimese vanaks? - Perekooli Foorum\nKui dieeti hakkad mis teeb mind vanaks, siis vasardab koguaeg kuklas mõte, et seda ei tohi süüa, toda ei tohi Pean alla võtma. Aga kui vabalt võtta ja lubada endale ühte- teist, mõistlikkuse piires neid asju, mida dieediga "ei tohtinud", hakkab organism meie endi kasuks töötama ja koostöd tegema.\nMida jäigemalt oma menüüd järgida, seda vähem läheb alla. Lase vabaks Kas sealiha peaks ka ära unustama? AGA no kui väga tahad ja loodad, siis asjad ikka lähevad sootuks teistpidi. Ei olnud ma selleks hetkeks muidugi mõista kilogi alla rohkem võtnud, õnneks ka mitte juurde. Ja ausalt- ma tundsin end nagu printsess.\nTrenni teen 3 korda nädalas. Kurja juureks on ikkagi näksimine, kas siis filmi kõrvale või mõnel üritusel, nii kogunevad lisakalorid kergelt. Püüan seda vältida samuti mitte koju ebatervislikke snäkke varudes. Reply Mia Spordiklubi oli akna all ja ühikas elades nagunii midagi tarka teha ei olnud. Nüüd Eesti ääremaal elades on hopsti 10 kilo juurde tulnud ja ma nii igatsen seda võhma, mis mul varem oli.\nOlen sellises etapis, kus pingutan, et jätta oma menüüst välja suhkur ja nisujahu, süüa tervislikult ja olla füüsiliselt aktiivsem. Kõik selleks, et eelkõige oma mis teeb mind vanaks tunda hästi. Tegin läbi ka parasiidivastase kuuri Venemaalt ostsin naturaalsetest taimedest spets ravimi ja nüüd on palju kergem olla — ei ole enam selliseid rämpstoidu isusid ja palju kergem järgida tervislikku menüüd.\nMa ei suuda iial loobuda Kaalulangus, alati ostan poest midagi. Lisaks magus ja muu jama. Keegi võiks tulla ja näidata tervislikumaid alternatiive sokolaadile ja saiakestele aga mis maitseks sama hästi :D. Ma olen youtube videote järgi ka proovinud teha trenni aga appi, ma ei jõua esimest harjutustki lõpuni teha.\nTeema: mis teeb inimese vanaks?\nSöömist ei ole veel siiani piiranud, sest armastan väga shoksi ja jäätist. Kuigi tuleb tunnistada siis õnneks võtavad naised suhte alguses harilikult juurde. Kaob ära see ühiskonna survestus, et pead olema nagu pilbas. Ise olen kaks korda järjest kaalu langetanud- jõudsin normaalkaalu ja jäin rasedaks. Langetasin, kuna mulle meeldib liikuda, ja kui liikuda ei saa, muutun kurvaks.\nOlen ekstravertne inimene. Kaalulangus on minu jaoks kõrvaline, pigem nagu lisaboonus. Inimesed armastavad mind millisena tahes. Kaalulangus selle kerge liblika kombel lendlemise tunde tahan tagasi saada.\nSeda tunnet tunneb vaid see, kes on kord ülekaaluline olnud ja end raskena tundnud. Seda tunnet, et oled kerge. Ma ei tunne end seepärast inimesena ei paremini või halvemini.\nSuhtlen kõikide inimestega lahkelt, sest soovin, et minugagi nii käitutaks.\nAveriin ütleb: 6. No ja siis? Ses suhtes, et neli aastat tagasi kaalusin alla kg ja nüüd olen seal kg ringis. Mis on mu elus siis muutunud nende nelja aastaga? Ma sain lapse ja läksin mehele. Olen oma abikaasaga koos elanud ja ta on näinud mind järjest suureneva kaaluga ja kuigi ta teab, et ma näen reaalselt vaeva, et kord jälle kõhnem olla, siis ta ei tee sellest numbrit. Ja mina ei tee sellest samuti numbrit. Muutunud on ka see, et ma naudin elu rohkem, väärtustan lähedasi rohkem.\nAastatega on läinud seks paremaks ja tunnen end ja oma keha paremini. Mis sest, et seal on volti. IQ ei ole kahanenud ja sõprade arv samuti mitte. Abikaasa kannab mind jätkuvalt kätel, kuigi tema välimusega mees võiks saada ükskõik, millise naise. Loomulikult on olnud neid hetki, kus olen põdenud kaalu pärast. Näiteks 12 keskkooliaastat, kus mind kiusati.\nMingi hetk aga kasvatasin iseloomu.\nmis teeb mind vanaks Mõtle nt sellele, et kui sa ennast pöördumatult paksuks sööd praegu sa muidugi veel ei ole seda siis kui sa ükskord dementsemad vanadekodus lebotad, peab Nutrivixi sisu su keha pöörama ja tõstma, et minimaalselt kaks korda ööpäevas mähkmeid vahetada ja kuna sa seal ise ei liiguta siis sa hooldekodu toidu peal ka alla ei võta, nii et keegi nikastab oma selja ära.\nVahepeal keedan ube ja maitsestan pipraga ja näksin neid. Muidugi söön ka krõpsu ja pähkleid jne kui väga isutab aga see lahti lõikamine ja nina alla panemine aitab mul rohkem värsket kraami süüa. Ehk aitab ka sindki Reply C 5. Nüüd on juba veel raskem kõike seda kaalu ära saada. Ongi selline nõme, allaandja tunne sees. Lisan lihtsalt, et söömishäire on ka ülesöömine ja emotsionaalne söömine, mis panevad inimese hoopis rohkem sööma kui ta peaks.\nTasub endale põhjused üles kirjutada ja siis need kuhugi nähtavasse kohta panna teoorias peaks aitama, praktikas ma ei tea, mis aitab veel, tundub, et mittemiski. Reply : 5. Kaalulangus pead lihtsalt nautima IGAT ampsu mis sa sööd, siis kui kõht päriselt tühi ka on, ehk siis ei lahmi niisama vahel kui igav on või stress üleääre ajab siis tuleb muid asju teha — näiteks blogis ventileerimine on päris hea variant :D.\nKindlasti tuleb süüa ka asju, mille järgi lihtsalt isu on. Ülemõtlemine kaalust lisab hoopis kaalu, süüa võibki kõike noh okei, päev läbi suhkrut süüa ei ole mõistlik.\nJa alles peale 2 kuud äkki tekkis tunne, et oo nii tahaks trenni. Minu eesmärk oli tugevamaks saada ja vastupidavust treenida. Ja peale 4 kuud kaal väga ei langenud, aga peegelpilt muutus täiega. Pekist sai lihas ja isegi võis aimata et seal on kõhulihased all.\nJa nii mõnus on tantsida terve zumba tund täiega, ilma et vahepeal uusi kopse ja südant sooviks. Vastupidavus tegigi trenni minemise toredaks, sest trennid ei olnud enam nii rasked, sai kõike kaasa teha.\nVäga tore eksole aga ainult sellistel juhtudel. Tavarutiin on aga selline, toitun tervislikumalt kui enamik inimesi üldse ma arvan, mõtlen pidevalt läbi mida söön, mingi burks Kaalulangus tihe väljas einestamine ei tule üldjuhul kõne allagi, ikka kaal seisab või pigem tõusuteel, kui käia korra sünnipäeval ja lubada endale veidike sünnipäevasööki, siis on pekkis kaalutõus on kohe mingi 1,5 kilo, mis lihtsalt alla ei lähe ja kõik hakkab otsast peale. Vot selline on siis elu : Reply Signe 4.


Algklassides pannakse õppimisele alustala : Koolielu\nAlgklassides pannakse õppimisele alustala\nAvaldaja:Madli Leikop03. Veebruar 2014\nAlgõpetus, Küllike Kütimets, Eesti Klassiõpetajate Liit, descartes'i lütseum, tartu... +Algõpetus, Küllike Kütimets, Eesti Klassiõpetajate Liit, descartes'i lütseum, tartu... +Algõpetus, Küllike Kütimets, Eesti Klassiõpetajate Liit, descartes'i lütseum, tartu -\nEesti Klassiõpetajate Liidu juhatuse esimees Küllike Kütimets on seda meelt, et Eesti PISA-testi head tulemused näitavad ka klassiõpetajate head tööd. Algklassides pannakse teadmistele alus, kust on võimalik edukalt edasi minna.\nTartu Descartes´i lütseumi klassiõpetaja Küllike Kütimets tuli vestlusele Koolieluga otse Tallinna klassiõpetajate koolituselt. Koolitaja rollis oli ta ise. „Rääkisime esimese kooliastme eesti keele ja matemaatika õpitulemusest tasemetööle vaadatuna. Koolitus oli kolmanda klassi õpetajatele. Kevadel tuleb nendes ainetes tasemetöö. Õpetajad mõtlevad, mida veel teha, et lapsed ikka oskaksid. Õpetajad kardavad tasemetööd, ehkki tulemused on eeldatavalt head,“ rääkis Küllike Kütimets. „Muidugi ei saa ma üldistada. Osa õpetajaid jälgib kindlasti õpitulemusi, mis peavad omandatud olema esimese kooliastme lõpuks, selle järgi koostatakse tasemetööd. Osa vaatab, mis on õpikus, mis töövihikus, ja valmistavad lapsi ette selle järgi. Aga tuleb näha laiemat pilti. Laps ise pelgab ka, kui pannakse ette suur leht, tasemetöö peale kirjutatud.“\nMis on teie salanipp tasemetööks valmistumisel?\n"Salanippi ei ole. Õpetan lapsi esimesest klassist peale, tean nende võimeid ja oskuseid. Vaatan õpitulemusi, mis ülesandeid on tehtud erinevatel aastatel. Ühe tasemetöö teen enne päris tööd ka, et lastel tekiks ettekujutus, millega tegu. Natukene ette valmistama peab, päris nii, et olen kolm aastat õpetanud ja vaatame, mis juhtub, ei tule välja.\nArvan, et tasemetöö tulemused annavad üldise pildi, tagasiside riigile, kuidas lapsi on õpetatud. See on tagasiside ka koolile. Aga õpetaja teab niigi, mida üks või teine laps oskab. Samas tuleks olla ettevaatlik vaid tasemetöö põhjal järelduste tegemisest õpilaste ning õpetajate edukuse kohta. Individuaalset tulemust mõjutab ju seegi, mis meeleolu on klassis tasemetöö ajal, mis võis lapsel eelmisel õhtul kodus juhtuda, kas ta saab ülesandest aru. Aga midagi peab olema küll kontrolliks, see valmistab õpilast ette ka üheksanda klassi lõpueksamiteks, on mingil määral eluks ettevalmistamine. Õpetajana tahan muidugi, et kõigil läheks tasemetöö hästi."\nKüllike Kütimets on põline tartlanna ja suurema osa oma tööelust õpetanud lapsi Descartes´i lütseumis, mis tema tööleasumise hetkel kandis nimetust Tartu 15. keskkool. Klassiõpetaja kutse sai ta Tallinna ülikoolis töö kõrvalt õppides. „Meie koolis on hea olla olnud. Kes tahab teha, see saab teha,“ põhjendas ta oma pikka tööteed ühes ja samas koolis.\nTartu Descartes´i lütseumi klassiõpetaja Küllike Kütimets.\nTeil on klassiõpetajana kogemust rohkem kui kakskümmend aastat. Mis on klassiõpetaja töös muutunud?\nPõhiasjad on samad – me peame õpetama lugema, kirjutama, arvutama. Lapsed on muutunud. Kui alustasin, siis kuulasid õpilased õpetajat nagu linnupojad, nokad lahti, kõik tõstsid kätt, kui rääkida tahtsid. Nüüd on lapsed avatumad, suhtlevad rohkem, on vabamad. Ei ole enam rangelt nii, et ainult siis tohib rääkida, kui õpetaja loa annab.\nAlgklassides pannakse õppimisele alustala, sealt minnakse edasi. Ütlesin koolitusel kolleegidele, et Eestil ei saaks nii häid PISA tulemusi olla, kui ei oleks tugevat algõpetust. Põhiteadmised on hästi selged, sealt võib edasi minna. Meetodid on täna teised, kui kümmekond aastat tagasi, tahetakse, et õppimine oleks seostatud igapäevaeluga, aga põhiasjad tuleb ikka selgeks teha.\nKas tunnetate, et lapsed, keda täna õpetate, on hoopis teine põlvkond, kes tunnevad end mobiili- ja arvutimaailmas ülihästi?\nVäikeste puhul ei tunneta. Kui neil on nutitelefon või muu IT-vidin koolis kaasas, siis nad võivad vahetunnis seda kasutada. Aga nad mängivad, see on ainus, mis nad virtuaalmaailmas teevad. Meil on kolmanda klassi õppekavas arvutiõpetus. Kui seda ei oleks, siis nad ei oskakski Wordis teksti vormistada või internetis infootsingut teha, seda õpetust on neile vaja. Nad tunnevad end kodus, kui arvutimängus on vaja ühelt tasemelt teisele minna, aga kas nad põhikooli lõpus oskaksid CV-d teha, kui seda õpetatud poleks? Ilma õpetamata ei saa mitte midagi. Ikka tuleb lapsele teeots kätte näidata ja siis nad saavad edasi minna.\nÕppimine toimub ka õues. Küllike Kütimets oma õpilastega.\nTe ei plaani üle minna tahvelarvutitele?\nEi. Mina arvan, et mitte kunagi ei kao ära paber ega raamat. Kõigepealt peavad nad õppima raamatust vajaliku info ülesleidmist, küll hiljem leiab oma IT-vidinast ka info kätte. Kõik asjad arvutisse viia ei saa olla eesmärk omaette.\nAlgklassidele mõeldud õppekirjandust on palju, kasvõi aabitsate valik. Kuidas olete rahul õppekirjanduse tasemega?\nÖeldakse, et kui ei kõlba, tee ise. Mõned aastad tagasi loobusin algklassides eesti keele õpikust ja töövihikust. Rootsis kasutatakse õppekirjanduse koostamisel lugemisindeksit, sain teada, kuidas seda kasutada. Meie kooli direktor tutvustas Uus-Meremaa kogemust, kuidas seal õpetatakse lapsi lugema koostöös koduga. Panin need kaks kokku ja hakkasin nõrgemaid lapsi toetama metoodikaga, kus oluline on eakohane tekst ja kirja suurus. Rakvere gümnaasiumi klassiõpetaja Mare Küti, kes on ka klassiõpetajate liidus, kutsusin seltsi, et teha koos aabits. Kevadel peaks uus aabits Künnimehe kirjastuses ilmuma. Tekstid on meie juhiste järgi koostanud Siiri Laidla.\nMeie aabits erineb selle poolest, et seal on kolm taset: neile, kes ei tunne kõiki tähti, kes veerivad ja kes juba loevad. Põhitekst on lugejale, seda saab õpetaja ette lugeda või ka mõni tublim laps. Põhitekstist on tehtud kaks taset juurde: algajatele ja veerijatele. Kõik tekstid on kõrvuti kahel lehel, ei pea raamatu eri osadest otsima. See annab kõigile võimaluse üht ja sama teksti lugeda, kõik saavad samal teemal arutleda. Õppimise tempo klassis ühtlustub, keegi ei tunne, et on teistest kehvem.\nLoomulikult on aabitsa tegemine raske, kasvõi algajatele teksti koostamine: sõnad ei tohi pikad olla, laused ei tohi pikad olla, tekst peab olema nende tähtedega, mida ta on õppinud. Sõnu ja lauseid kokku saada oli päris keeruline. Ühegi õppekirjanduse tegemine ei ole lihtne.\nKui kaua olete seotud olnud Eesti Klassiõpetajate Liiduga?\nSelle asutamisest saati, 15. aprillil saab kolm aastat täis. Tuleb uue juhatuse valimine. Enne liitu pusis igaüks omaette, mõni maakond aktiivsemalt, teine vähem. Tartu klassiõpetajatel on nii, et igal aastal veab ühenduse tegevust erinev kool. Koolid saavad ennast näidata, meie saame külas käia. Tänu klassiõpetajate liidule on nüüd võimalik kõikidel klassiõpetajatel koostööd teha.\nKlassiõpetajate liit on üks nooremaid, aga väga aktiivselt tegutsev aineühendus?\nAlguses olime väga aktiivsed, püüdsime liitu käima panna, on ju õpetajaskonnas kõige rohkem just klassiõpetajaid. Kirjutasime projekte, saime rahastatud. Tegime neli piirkonnapäeva, et oma olemasolust teada anda. Regulaarselt toimub klassiõpetajate suveseminar ja sügisseminar, töö kõrvalt rohkem ei jõua kui kolm-neli kokkusaamist aasta jooksul.\nAineühenduses kaasalöömine on igaühe vaba tahe, kas jaksab tundidele lisaks panustada või ei. Kindlam rahastus oleks ideaalne, praegu plaanitakse tegevusi projektist projektini.\nFoto klassiõpetajate liidu tegemiste arhiivist. 19. novembril 2011 toimus Pärnus liidu esimene maakondade esinduskogu koostööseminar. Küllike Kütimets esireas paremal.\nMis on praegu klassiõpetajate põletavamad probleemid? Kuivõrd puudutavad teid õppekava muutused?\nPöördelisi muutusi ei ole, aga natuke on muutunud küll. Uue õppekavaga läks asi krõbedamaks. Õpitulemused on ette antud, aga mis tasemel just peavad lapsed üht või teist asja kolmanda klassi lõpuks oskama, ei ütle keegi. Seda otsustab õpetaja. Mõned teemad on uues õppekavas, mis meie arvates ei peaks seal olema. Näiteks matemaatikas – paaris ja paaritud arvud on olnud esimese kooliastme õppekavas iidamast-aadamast saadik. Nüüd võeti need ära, õpitakse alles viiendas klassis, et liiga abstraktne mõiste. Aga miks detsimeetrit tuleb õpetada algklassides? Kas see ei ole abstraktne? Ma ei lähe ju poodi, et palun mulle 10 detsimeetrit riiet! Paaris ja paarituid arve õpitakse juba lasteaias, koduski küsib ema, et kus su sokipaar on, see on otse eluga seotud. Aga klassiõpetajad on rahumeelne rahvas, püüame laste õpetamisel anda endast parima.\nFotod erakogust ja õpetajate võrgustikutöö uudiskirja arhiivist.\nSündis Klassiõpetajate Liit!\nKlassiõpetajate liidu piirkonnapäev Tartus\niPad tunnis: võlu ja valu\nDescartes´i lütseumi direktor sai Prantsusmaa ordeni


Aasta, mil Arvo Pärt sai 70 ja raadio ta kinni püüdis – Arvo Pärdi Keskus\nAasta, mil Arvo Pärt sai 70 ja raadio ta kinni püüdis\n2005 septembris oli Klassikaraadios esimest korda eetris 14-osaline raadiosari Arvo Pärdist. Selle tegemiseks kulus terve aasta ning lisaks heliloojale endale panustasid selle valmimisse kümned ja kümned inimesed, kes saadetes räägivad.\nPraegu ajas tagasi vaadates oli see umbes 15 aastat tagasi. Arvo Pärdil oli tulekul ilus number – 70 –ning kuna selleks ajaks oli nii kontserdisaalides kui ka muul moel saanud järjest ilmsemaks tema seos Eestiga, valmistuti tähtpäeva tähistama suuremalt kui varem. Omajagu „süüd“ selles oli kindlasti asjaolul, et meedia esitles teda kui Lennart Meri kõrval üht tuntumat eestlast maailmas ning kollakama varjundiga osa ajakirjandusest kippus seda kirjeldama muinasjutulise eduloona, mis võinuks sobida ka rubriikidesse „rikkad ja ilusad“.\nPidurit tõmbas see, et helilooja ise oli kättesaamatu ja eemal ning veidi metsiku välimusega. Tema muusika jäi paljudele argisekeldajatele kaugeks ja keeruliseks ning seepärast küündiski massidesse (Eesti skaalal) pigem tema nimi ja kuuldus kuulsusest.\nKlassikaraadio soovis saadet\nIdee teha helilooja sünnipäevaks saatesari, tuli Klassikaraadio peatoimetajalt. Tiia Teder arvas, et võiks olla rohkem kui üks saade. Olin lugenud arvukalt välismaiseid artikleid, olin ise mõned aastad varem teinud pika ajaleheintervjuu Arvo Pärdiga, ma olin intervjuude käigus korjanud häälepudemeid temaga kokku puutunud muusikutelt ning hästi olid meeles ka kaks jutuajamist mulle tohutult huvitavana tunduva plaadifirma ECM-i asutaja-produtsendi Manfred Eicheriga. ECM oli Arvo Pärdi muusika päriskodu, sest alates 1984. aastast ilmusid kõige ehedamad salvestused kuulajate ette just selle plaadimärgi vahendusel ning helilooja ise ei hoidnud ennast (vähestes) intervjuudes tagasi Eicheri kiitmisel.\nÜhesõnaga, mulle tundus, et võiks proovida 3–4, maksimaalselt ehk viie saate tegemist. See oli huvitav väljakutse.\nOlin teinud Klassikaraadios aeg-ajalt saateid nüüdismuusika vallas tegutsevatest heliloojatest ja vahel ka muusikas piiripealseteks jäävatest nähtustest. See oli aeg, kus maailma suuremates plaadifirmades olid ennast juba kindlalt sisse seadnud ärijuhtimiskoolitusega spetsialistid, kelle puhul arvati, et nad tunnevad Exceli tabelit paremini kui muusikat. Tõsise muusika sfääri oli see muu hulgas toonud idee laiemast turundamisest ja koos sellega ka mitmesugused risttolmeldamise katsed ning sööstud üle kindlalt püsinud barjääride žanrite vahel. Osa katsetustest olid huvitavad ja loominguliselt viljakad ning nendele ma üritasingi raadiosaateid tehes keskenduda.\nArvo Pärt kui muusikaline fenomen oli sellises muutuvas muusikalises õhustikus täiesti omapärane nähtus seepärast, et tema väga tõsine ja lahjendamisi vältiv muusika oli seletamatult edukas. Samal ajal jäi ta eemale nii modernmuusika peavoolust kui klassikalise muusika glamuursest maailmast. Ta oli omaette, surmtõsine ja saladuslik.\nIgapäevatöös muusikatoimetajana ajalehe juures ulatus minu skaala ajaviitepopist ja punkmuusikast kuni kaugeid piire kompiva avangardini, koos kõigega, mis nende äärmuste vahele jäi. Arvo Pärt kui teema kõrgus selle skaala keskel.\nMa viskusin ideesse raadiosaatest. Hakkasin korjama kokku materjali, mis siis juba oli olemas ja mõtteis kaardus küsimärk – mida on veel võimalik juurde hankida. Alles mõne aja jooksul, sugugi mitte kohe, hakkas idanema julgena tunduv mõte. Mis oleks, kui prooviks küsida heliloojalt endalt, kas ta on nõus kasvõi midagi kommenteerima või pisutki mikrofoni ees rääkima.\nMa olin 1998, vahetult enne Postimehesse tööle minemist, temaga teinud ajalehele pika, üle kahe külje intervjuu. Aga siis oli see saanud teoks tänu Tõnu Kaljustele, kes soovis tähelepanu tõmmata Eesti Filharmoonia Kammerkoori kontsertidele ja ECM-i märgi all tehtud plaatidele. Ainult tänu tema jõulisele vahendamisele sai see harukordne kohtumine tookord sündida.\nHarukordne seepärast, et Pärt ei olnud ühegi eestikeelse meediakanaliga nii pikalt veel rääkinud. Kõik teadsid, et ta ei anna intervjuusid ja hoiab eemale. Aga ta ometi rääkis. Ja kuidas veel!\nTookord andis Kaljuste mulle telefoninumbri ja ütles, millal tuleks helistada, et leppida kokku kohtumise aeg.\nMäletan, kuidas mul hääl kurgus värises ja jalad kippusid nõrkema, kui kuulsin telefonis vastamas Dorian Supini filmidest tuttavat häält. Järgmisel päeval toimus kohtumine Väravatornis, mis sel ajal oli kammerkoori koduks. Tuba, kus vestlesime, oli kohutavalt külm ja mul oli salvestajana kaasas MiniDisc koos raadiost võetud mikrofoniga. Tegelikult salvestamine enam-vähem ebaõnnestus, sest mikrofon oli tundetu ja helinivoo sai väga madal ning heli müraderohke.\nSeepärast ei tulnud selle erakordse intervjuu salvestus raadiosaate tegemisel arvesse, sest parimal juhul sai sealt vaid mõned katked võtta. Küll aga süstis kogemus juurde julgust otsida üles tookord saadud telefoninumber ja see uuesti valida uue küsimusega.\nSee pidi olema pime juhus ja suur õnn, et juba esimesel proovimisel vastas telefonile (Tallinna number) õige inimene. Pärdid olid sel ajal suurema osa ajast Berliinis ja käisid Eestis harva.\nArvo kuulas minu kogeledes räägitud jutu rahulikult ära – ka selle küsimuse, et ehk ta võiks ise ka raaadiosaate tarvis mõne sõna lisada – ning minu mäletamist mööda ei lausunud midagi julgustavat. Mitte ka tõrjuvat. Küll aga pakkus ta mu suureks üllatuseks võimaluse kohtumiseks, et asjast täpsemalt rääkida.\nEller, männivaik ja heli lõhn\nKokkulepitud ajal oktoobri alguspäevil sõitsime Tiia Tederiga Lohusalu suunas, sest kusagil seal pidi kohtumine toimuma. Meil olid üsna umbmäärased juhised kohale jõudmiseks ja kohtumise kellaaeg. Suur oli aga üllatus, kui teeristis, kus Laulasmaalt pöörab tee Lohusalu suunas, tundsime tee ääres seisvas nokkmütsiga mehes ära inimese, kellele pidime külla minema. Kiired tervitused ja üllatussõnad vahetatud, sõitis tema ees ja meie järele, kuni väikese tiirutamise järel peatusime männimetsa all kükitava majakese ees.\nKõik toimus kuidagi väga kiiresti. Ka põgus ekskursioon ümbruskonnas koos Arvo ja Noraga. Meie giid tormas ees, tema erkkollased kummikud rohelisel samblal sähvisid silme ees (see detail on miskipärast tugevalt mällu sööbinud) ja ühtäkki olime ühe teise mändide alla istutatud majakese ees, mis jättis üsnagi ajast puretud mulje.\nSee oli Heino Elleri suvituskoht, paik, mis sidus seda loodusesõbrast monumentaalset meest Laulasmaaga. Aknast sisse piiludes paistis sees kõik samamoodi nagu vanadel 1960ndatest pärit fotodel. Eriline tunne tekkis ja keerles sees kogu aja, kui kollased kummikud juhtisid meid merekaldale, kus kõrgelt liivakaldalt avanes vaade lahele. Seal oli ka kuulus Elleri mänd, mille kõverusel helilooja vana mehena tavatses kepile toetudes istuda ja pilguga silmapiiri paitada. Vähemalt fotodel tundus see nõnda olevat.\nJa nüüd hingas Arvo Pärt enam-vähem samasuguse vana mehena ise sisse nende samade jändrike rannamändide vaigulõhna, kõndis Elleri jalajälgi tundnud rannaliival ja mõõtis kõrvaga seda liiva uhtuvate lainete müha.\nMe ei olnud siis raadiosaatest veel sõnakestki rääkinud. Aga see pikaks veninud olustikuline kirjeldus on oluline, sest tagantjärele tundub Elleri hõng ja sellest edasi hargnev tunne toonivat kõike järgnenut.\nJuba veidi hiljem istusime Pärtide metsamajakese elutoas, laual tee ja arbuusilõigud, laua ümber üsna vaba ja sundimatu õhustik. Seal ma üritasin kirjeldada, mis on kavas. Selle juurde kuulus toosama ettevaatlik küsimus: kas helilooja ise ka on nõus kasvõi pisut rääkima ja selgitama? Ükskõik mida. Järgnenu suisa kohustas küsima, kas ma tohin lauale teetasside vahele panna jutu püüdmiseks mikrofoni.\nMillise nurga alt tuleb vaadata pilti?\nEsimeselt kohtumiselt läks hiljem saatesse üsna palju juttu. Salvestuse algus – Arvo Pärdi esimene jutt – sai ka saates paiknema sissejuhatuses, sest ta näitas kätte suuna või hoiaku, milline võiks olla suhtumine heliloojaga seonduvasse materjali nii tegijal kui kuulajal. Tema lugu oli pildi vaatamisest, õigemini õpetussõnad muusikule ühelt kunstnikult. Et ei pea istuma diivanile otse teose ette, vaid vaadata võiks altkulmu ja poolviltu, otsekui muuseas ja silmanurgast riivamisi. Sest kõrvaltvaataja pilguga võib näha rohkemat ja tajuda mingeid teisi detaile, mida otsesihtimisega esmamulje muidu varjutaks.\nNii oligi. Laulasmaalt lahkumise järel oli saateplaan täiesti muutunud, sest kaasa sai võetud Arvo Pärdi kindel lubadus edasi rääkida. Ka helilooja abikaasa Nora osutus jutukaks detailide täiendajaks. Nad soovitasid veel mitut inimest, kellega kindlasti peaks rääkima.\nPlaanitud saadete arv kerkis juba järgmisel päeval kümneni. Visandasin kiiresti temaatilise plaani, kus olid hõlmatud nii kümnendid kui niisugused teemad nagu esitajad, tintinnabuli või filmimuusika. Mida rohkem saateid ja teemasid, seda rohkem materjali oli juurde vaja. Ja mida rohkem infot tegevuse käigus laekus, seda rohkem tekkis uusi hargnemisi. Aga vähemalt esialgu ei mõtelnud ma sellest kui probleemist, vaid viskusin õhinaga tegevusse.\nEsimene, kelle juurde läksin pikemat juttu puhuma, oli Ivalo Randalu, Pärdi sõber muusikaõpingute ajast Tallinnas. Teine võis ehk olla Avo Hirvesoo, tema eakaaslane, ja nii see läks. Iga intervjuu andis vihjeid järgmiste inimesteni, kellega rääkida või kelle häält raadio arhiivist otsida. Mind üllatas ja nakatas see õhin, millega inimesed rääkisid Pärdist ja ajast, mida nad olid elanud tema läheduses.\nMul oli salvestajaks Sony pisike MiniDisc ja selle juurde paarsada dollarit maksnud pliiatsisuurune AudioTechnica suundmikrofon, mille olin välismaalt tellinud paar aastat varem. See oli hea komplekt, sest üles panduna võttis see nii vähe ruumi ja oli nõnda diskreetne, et vestluskaaslased kippusid rääkides unustama, et neid salvestatakse. Kes on ise teinud intervjuusid ja raadiosaateid, teab, kui väärtuslik on spontaansena tunduv rääkimislaad ja kõrvaga tabatav loomulikkus hääles.\nKuigi kujutlus saate vormist ja kujust oli algushetkel mu peas veel üpris abstraktne ja tugines eelneva raadiokogemuse nappidel oskustel, sai üsna kiiresti selgeks tõsiasi, et sellise eesmärgi saavutamiseks, mida ette kujutasin, ei ole mul Klassikaraadiost palju tehnilist tuge loota. Niisuguses mahus digitaalse montaaži aega saada ja stuudiot kasutada oli täiesti ebareaalne.\nAga mul oli tekkinud võimalus ja ma soovisin seda nii maksimaalselt kasutada, kui see oli minu võimuses. Ma ei kõhelnud hetkegi. Panin kõik mängu. Täiendasin oma arvutiparki, ostsin tarkvara ja vahendeid, et saaksin kõike ise teha. Püüdsin kiiresti õppida kõike seda kasutama ja õppisin juurde ka töö käigus. Intervjuusid lõikasin ja töötlesin programmiga, mille nimi oli Sound Forge, ning kokkumänguks kasutasin Adobe Auditioni.\nKlassikaraadio taotles ja sai mulle Kultuurkapitali stipendiumi, mis võimaldas osta sülearvuti. See andis omakorda töötamisel rohkem mobiilsust ja liikumisvabadust. Võibolla oli just see otsustav, et sari üldse valmis sai.\nÕnn ja ebaõnn käivad käsikäes\nKui 2004 lõpus tuli firma Roland turule esimese portatiivse digisalvestiga, hankisin kähku endale selle, sest MiniDisc oli ikkagi väga tülikas vahend, kuna sealt sai heli kätte ainult reaalajas ümber salvestades. Mäletan, et esimest korda kasutasin Rolandit, kui käisin Arvo Pärdiga rääkimas tema kooliajast, lapsepõlvest ja konservatooriumipäevadest. Lahkusin tema juurest kepseldes, sest jutt oli nii ergas ja huvitav olnud, kuid faili ümber võttes langes tuju allapoole nulli. Kas olin ma ise teinud midagi valesti või oli tehnilise tõrke põhjus mujal – ma ei saanud mälukaardilt infot kätte. Fail oli rikkis. Õnneks siiski mitte pöördumatult, sest pärast uurimist ja katsetamist õnnestus see mul järgmisel päeval siiski tervikuna avada, kuigi olin mingite programmidega mälukaardilt kätte saanud ka väiksemaid tükke.\nSee oli vaid üks paljudest viperustest, millega aeg-ajalt tuli õhinahetkede vahel maadelda. Esimene ebaõnnestumine, mis tehnika suhtes väga ettevaatlikuks tegi, oli juhtunud juba varem. Õigupoolest oli see teine saate tarvis aset leidnud jutukohtumine Arvo Pärdiga. Laulasmaal toimus Tõnu Kaljustest tehtud dokfilmi esilinastus ja ka Pärdid olid seal. Pärast filmi istusime baarilauakese ümber keset lärmi ja helilooja rääkis. Ühtäkki tekitas salvestajale heidetud kõrvalpilk minus kahtluse, et äkki on midagi korrast ära. Oligi. Arvatavasti oli nupulevajutus olnud ebatäpne ning salvestaja seisis ega teinud oma tööd. Uus lülitus ei korvanud kaotsiläinut. Arvo Pärt oli just rääkinud Schubertist, kuidas too oli oma kvaliteedis läbi põlenud, kui loomingulisele leegile liiga lähedale küünitas. See oli väga ilusti räägitud ja ka rääkijat ennast silmas pidav jutt. Nii kaunilt sõnastatud lugu, et nõnda saab rääkida võib-olla ainult kord elus.\nTe kindlasti kujutate ette seda kahjutunde valu. Nagu oleks laine jäädavalt minema pühkinud liivale visandatud kauni pildi, jättes alles vaid kahetsusega toonitud mälestuse.\nPärast seda juhtumit püüdsin mitmekordse tähelepanuga suhtuda salvestusaparatuuri. Aga ka sellest ei olnud iga kord kasu.\nProbleem oli veel selles, et raadiosaatega tegelemine sai olla üksnes kõrvaltegevus. Päevatöö oli Postimehe kultuuritoimetuses ning kohati oli see päris pingeline. Ma ei mäleta, et ma seal kuidagi järele oleks andnud. Saatega tegelesin hilistel õhtu- ja öötundidel või hommikuti. Et töö ajalehe juures on väga vahelduva ajajaotusega, siis mingeid hetki intervjuude tegemiseks või lugemiseks ja kirjutamiseks oli ikka võimalik leida. Samuti võimaldas selle aja kohta korralik toimetajapalk omal moel finantseerida raadiosaate tegemist.\nPraegu sellele perioodile tagasi vaadates ei saa ma enam päris täpselt aru, kuidas ikkagi oli võimalik seda kõike teha. Ega kõiki detaile ju ei mäleta, kuid mingi erutus ja põlemine on meeles.\nKorjasin materjali kõikjalt, kust kätte sain, kirjutasin kirju järelpärimistega, veetsin palju tunde muuseumis ja arhiivides, lugesin ja kuulasin. Aga kõige tähtsam oli ikkagi inimene – tema hääl ja lugu. Seda otsisin ma kõige enam.\nMuusikamuuseumis viis Alo Põldmäe mu keldrisse, kus olid veel arvele võtmata ja kataloogimata materjalid, ning tõmbas riiulist välja mind huvitavad kaustad, mida ma poleks osanud küsidagi. Toonane heliloojate liidu esimees Olav Ehala pakkus vaatamiseks Arvo Pärdi Nõukogude-aegset toimikut, mis oli tohutult huvitav. Ja nii edasi ja edasi. Taolist lahkust ja siirast abivalmidust kohtasin Arvo Pärdi nime tuules väga palju.\nEsimeste kokkumängudeni jõudsin alles pool aastat pärast töö algust. Enne seda korjasin killukesi ja tükikesi ning töötlesin jutulõigukeste helifaile. Protsess toimus raadiosaate jaoks tavatul viisil, vähemalt mina ei olnud varem nõnda teinud. Kirjutasin helilõigus oleva teksti üles. Ka enda vahetekstid. Ja ma komponeerisin tervikut paberil – toimetasin seda nagu artiklit või mingit muud teksti.\nArvo Pärt rääkis nii aeglaselt ja pikkade mõttepausidega, et tema kolmeminutilisest jutust sai pärast „normaalseks“ kohendamist enamasti poole lühem failikene. Kui teiste rääkijate helifailis oli tühijuttu või sõnakordusi, siis tõmbasin tekstis selle maha ja üritasin ka helifaili vastavalt korrigeerida. Ning jutulõigukesi tõstsin lõpuks kataloogidesse kokku vastavalt teemadele.\nNäiteks, Arvo Pärdi skandaalsevõitu „Viisnurgalugu“ aastast 1967 sai esimesed killud helilooja kommentaaridega meie esimesest kohtumisest 2004 oktoobris. Paar kuud hiljem järgnes Avo Hirvesoo partii ning Toomas Velmet ja Valter Ojakäär rääkisid oma osa alles kevadel, kusjuures džässimehe roll selles loos tuli mulle üllatusena. Lõpuks sai saatesse sellest umbes kümneminutiline lõik.\nEt iga saade oli mul omakorda jaotatud 4–8 alajaotuseks või alateemaks, siis tegelesin igaühega eraldi ning igaüks nendest on omaette väike tervik. Just sellisel moel oli võimalik vohama kippuvat materjali kuidagi ohjes hoida.\nSee rullus ikkagi nagu lumepall\nJooksvalt saatsin pärast kõigi intervjuude helilõikudeks tükeldamist saate tarvis mõeldud klippide tekstid tutvumiseks ka Arvole ja Norale, et saada tagasisidet, kas faktid klapivad. Samuti lootsin saada järgmisi vihjeid ja ergutada helilooja enda mälutegevust.\nTundub, et midagi see tõesti tekitas, ehkki mul on keeruline seda selgitada ja midagi tõestada.\nTeisalt üllatas mind (ja arvatavasti ka Pärte) inimeste õhin, kui palusin neil mikrofoni ees rääkida kokkupuudetest Arvo Pärdiga. Igaüks lisas mingeid tahke tervikpilti ja üldistatuna heljus nende suhtumise kohal justkui mingi helge loor. Väga vähesed ütlesid, et nad ei soovi rääkida. Ning mingil hetkel hakkas juba tunduma, et mitte mina ei vormi kokku kogutud materjali, vaid sellest saadud tunne juhib mind. Küllap nii oligi. Ja selles pimestuses tundus, et ka Arvo Pärt oli kuidagi tiivustatud.\nEks ta palus üht-kui-teist ka saatest välja jätta. Põhjendused olid erinevad, kuid loogilised. Kas mäletas ta midagi hoopis teistmoodi või oli seal midagi, millega ta ei lootnud kohtuda.\nKui hakkasin hiliskevadel saateid arvutis kokku monteerima, olin peatselt probleemi ees. Üks saade pidi olema 55 minutit pikk, minul olid esimesed kokkumängud aga tund kakskümmend ja tund kolmkümmend küllaltki tihedat-kirevat materjali. Jälle tulid mängu paber ja pliiats. Tõmbasin maha lõike, lauseid ja isegi üksikuid sõnu. Ning siis lõikasin vastavalt sellele helifaile.\nKui andsin esimese saate Arvole ja Norale kontrollkuulamiseks, sain kommentaari, et see tundus neile kuidagi ülekoormatud ja liiga tihe. Aga just seda muljet ma lootsingi, sest kujutlesin algust ja noorusaja kirjeldust rabelevana ja hiljem, kui muusika maailmapilt oli selginenud, pidi ka saade muutuma rahulikumaks.\nLõpp kiskus kiiva\nKui saabus eetritähtaeg 11. september – Arvo Pärdi 70. sünnipäev –, olid umbes pooled saated kokkumängituna valmis ja ülejäänud väga erinevas staadiumis pooleli. Isegi sedavõrd pooleli, et mul oli vaja teha juurde intervjuusid. Näiteks Tõnu Kaljuste, Viivi Luik ja veel mitmed olulised jutud oli vaja lisada. Läks kiireks. Liiga kiireks ja palavikuliseks. Teksti enam maha kirjutada ei jõudnud.\nSamuti oli saadete arv kerkinud siis kümnelt neljateistkümnele, sest materjali hulk pressis sedavõrd kõvasti peale. Sellest hoolimata jäid välja terved vormistuse saanud alateemad.\nKui jõudis kätte viimase saate eetrissemineku päeva hommik (eetriaeg oli vist õhtul), olin ma kokkumängu alles alustanud. Olin täiesti läbi. Ühest kõrvast olid miskipärast kadunud keskmised sagedused ja keel oli täiesti vesti peal, pea käis ringi. Ometi oli vaja ennast liigutada. Alles pool tundi enne õiget kellaaega jõudsin raadiomajja, plaat saatega näpus.\nNing kui saade oli lõppenud, kell oli vist kümme õhtul, helises telefon. Arvo Pärt rääkis murtud häälega ja tundus, et ta on löödud mees. Talle tegi muret äsjakuuldud saade ja ta ütles, et nii see küll ei kõlba. Ükski elav inimene ei saa sellist kiitmist omaks võtta, oli tema mure. Ja küllap oli tal õigus.\nTegin öö läbi saadet ümber ja hommikul oli eetris kordusena juba pooles ulatuses teistsugune tervik. Väljajäänud tükkide hulgas oli näiteks raadio kauaaegse muusikatoimetaja Helga Aumere tundehetk, kui vanaproua peaaegu nutmapuhkenuna ütles, et tal on kuidagi väga eriline tunne olla eestlane, kui ta teab, et Arvo Pärt ja Neeme Järvi on samuti eestlased. Teised inimesed olid ka igaüks midagi enda arvamuse kohaselt lisanud, aga tundepuhangute kontsentratsioon oli tõesti suur.\nNii et lõpp kiskus kiiva. See oli otsevaatamise süü.\nMuusika räägib kõige rohkem\nSaadete eetris oleku ajal helistas Arvo Pärt aeg-ajalt ja kommenteeris midagi. Vahel pakkus ta isegi soovitusi, millist muusikat võiks kasutada. Kord rääkis ta, kuidas saate ajal läks neil majas vool ära ja kuidas nad Noraga tormasid õue autosse, et autoraadiost saade lõpuni kuulata. Mäletan, et see oli saade, kus esitajad rääkisid Arvo Pärdi muusika mängimisest. Heliloojale pidigi just see olema kõige huvitavam kuulata.\nVeel mäletan, et mul oli sarjale tehtud kaks lõppu. Ja kuidagi ei suutnud valida, kumb neist saab lõpuks saatesse. Mõlemad oleks sobinud, mõlemad tegid Arvo Pärdi kui fenomeni juures omapärase vinjeti. Mis valikul lõpuks otsustavaks sai, jääbki hämaraks.\nMeenutuste lõppu peaks ütlema midagi tähtsat ja olulist, kuid sõnad põiklevad siinkohal tõrksalt ega kipu õigesti reastuma. Oli omapärane ja kordumatu aasta. Oli eriline kontsentreerituse tunne.\nNing kui alguses juhtis mind küllaltki kaine ja ratsionaalne kavatsus teha normaalne dokumentaalsari heliloojast, tema ajast ja muusikast, siis mingil hetkel, millele ma näppu peale panna ei oska, hakkas mind rohkem juhtima saate muusika, mis lõpuks vormis tulemust rohkem kui kalkuleeritud arvestus.\nKes on sarja kuulanud, on ehk pannud tähele, et väga vähe on saadetes kohti, kus taustal poleks muusikat. Põhiliselt kõlab seal Arvo Pärdi tehtud muusika ning heli juhib kuulajat vahel peaaegu märkamatult mingis suunas.\nMuusika on mõistatus – hea muusika on seda alati. Siin ei ole palju seletada. Tagantärele tundub, et just muusika juhtis mind saateid tehes rohkem kui miski muu ning kõik, mida kokkuvõtteks olulist võiks öelda, on olemas muusikas.\nNii et kel kõrvad, see kuulgu.\nImmo Mihkelson, Tiia Teder ja Arvo Pärt 2004. aastal.


Äripäev • 23. mai 2016 kell 13:02\n47B Loftid arendus Foto: Endover Kinnisvara\nTallinnas aadressile Tööstuse 47b kerkivasse uusarendusse investeeris 761 märkijat, kes kokku panustasid miljon eurot. Nii investeeringu kogusumma kui ka investorite hulk saavutasid Eesti ühisrahastamise ajaloo rekordi.\nVarem on Crowdestate ja Endover Kinnisvara teinud koostööd Lõokese 5, Heina 5, Toompuiestee 13, R. Tobiase 3 ning Raua 25 projektidega.\nSeekordse investeerimisvõimaluse fikseeritud netotulusus on 13,5% aastas. Keskmine investeeritud summa oli 1325 eurot, väikseim 100 eurot ning suurim 20 900 eurot. Investoreid oli kokku 12 riigist üle maailma, neist 73% eraisikud.\n47B Loftid on kuuekorruseline äri- ja eluhoone. Maja sise- ja välisilme on inspireeritud New Yorgi loftidest.\nCrowdestate.eu on kinnisvarasse investeerimise platvorm, mis teeb kinnisvarasse investeerimise kättesaadavaks ja taskukohaseks igale soovijale. Crowdestate platvormiga on liitunud juba üle 8400 investori ja rahastatud on 18 projekti kogumahus 6,7 miljonit eurot.