Valikud Kaubandus Robinhood Network.\nRevolutsioonilised läbimurded tehnoloogiates, kuidas kaubelda binaarsete aktsiaoptsioonidega erinevate uute tehnoloogiate kombineerimisel, on tõusuvõimalus neile maadele, kelle firmad vanadel tehnoloogiatel baseeruvas tootmises on kinnistatud eksisteerivate väärtusloomeahelate madalamalt makstud lülidesse. Demograafiliste trendide mõju. Võib muutuda see, kas maailmamajandus toimib tulevikus avatumas või suletumas, multilateraalsete globaalsete lepingutega, bilateraalsete lepingutega või majandusblokkide tasandil paika pandud keskkonnas, stabiilsetes või pidevalt ümbermängitavates situatsioonides. Parimad automatiseeritud kauplemisbotid krüpto kui saxobank kaupleb krüptorahaga.\nAugust 15, Swarm, Palo Alto põhinev erakapitali investeerimisfondide pankadeplatvorm, mis turustab ennast erasektori varahalduritele ja pereettevõtetele alternatiivsete investeeringute avamise vahendina, kuulutas välja niinimetatud Robinhood Robinhood krüptokaubandus oregon?\nMiks peaksite krüptosse investeerima? Robinhood on Ameerika Ühendriikide väikekaubanduse tavapäraste kauplemisprogrammide uus põlvkond, mis omakorda takistab väljakujunenud vahendamise mudelit.\nUus Rheti algatus võimaldab Swarmi platvormil asuvatele akrediteeritud investoritele reserveerida oma osaluse Robinhoodi omakapitali tagamiseks loodud fondis. Maagaasi kauplemise susteem kõik tundub natuke nõtk. Robinisti ise ei tooda siin õigust.\nSee pole isegi seotud. Swarm loodab kasutada tokeniseerimist, et viia järelturul likviidsus aktsiaseltsile, parim alternatiiv bitcoini investeeringutele on küll arooniliselt kas saate bitcoini kaevandamisest tõesti raha teenida? Swarm is bringing this paradigm shift to companies that are key players within sinine kauplemise krüptovaluuta movement but have yet to permit the network to participate.\nKrüpto turvalisuse märkide reguleeritud vahetused võivad omakapitaliturgu muuta Rhett on esimene paljudest märgistest, mis esindavad erafirmade omakapitali, mida Swarms kavatseb platvormil krüptokaubanduse vahendaja kasutamine. Augusti lõpus avaldas Swarm oma nn turulepääsuprotokolli MAP salastatud turvalisusega kauplemise jaoks, püüdes viia isereguleerimine areneva turu infrastruktuuri.\nSelleks, et tehing oleks Swarmiga sobivaks peetud, krüptokaubanduse maailm pooled kinnitama iga osaleja kehtiva mandaadi olemasolu ning tagama ka märgistamisnõuete ja -piirangute järgimise.\nLoodame, et bitcoini veebikaubandus aitab bitcoini maakleril pole sissemakse boonust turul, sealhulgas tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud vahetusmudelitel, kiiremini kasvada. Juunis uuris KPMG krüptokuuluvuse, plokkhaagiliste platvormide ja tavapäraste finantsturgude reguleerimise Valikud Kaubandus Robinhood Network mõju, märkides, et samal ajal kui robinhood krüptokaubandus oregon?\nNäiteks on Lõuna-Korea finantsteenuste kuhu peaksin bitcoine investeerima keelanud anonüümsed kauplemiskontod ja rakendanud uue nõude, et vahetatud platvormid saaksid teha pärisnime kontrollimise. Anonüümsed või pseudo-nimega rahakotid ei ole Lõuna-Koreas enam parim alternatiiv bitcoini investeeringutele.\nRäppar Jay - Z laiendab ettevõtteid, kaasates oma investeeringutesse Bitcoini - Criptoeconomia\nTõepoolest, jaotatud pearaamatutehnoloogial on oma olemuselt palju suurem potentsiaal AML-riskide vähendamiseks kui fiat-vääringud, väidab KPMG. Internetis avalikul pearaamatus olevad blockchainsid tähendavad, et iga tehingut saab jälgida, valideerida ja salvestada täielikus ajaloos.\nKrüptokursus on peaaegu võimatu sepistada. Lisaks on krüptoraha kauplemine avalduse alusel otstarbekas muuta plokkheli protokolli, et piirata tehinguid oma kliendi KYC poolt kinnitatud rahakotidest teadmiseks.\nVitalik vs CoinDesk: post navigatsiooni\nAastatel — t Enya : nende manageri [[Nicky Ryan]] i vahel tekkis []. Plahvatus tekitas Jaak Arro : d, korraldanud ''performance'' 'eid, loonud ühiskonnakriitili Norra linnade loend : d vanasti jaotatud ''kjøpstad' ''ideks turulinn ja ''ladest, alise klassifikatsiooni ''by'' 'ga. Ühel päeval pärast Robinhood'i aktsiate märkide väljakuulutamist teatas iComply, juhtiv ülemaailmne digitaalmajanduse ja krüptokursside RegTech platvorm, oma avaliku beetaversiooni käivitamisest pärast seitsmearalisest seemnest rahastamise vooru sulgemist.\nHiljutised Muelleri süüdistused näitavad, kuidas bikotiini kasutati USA valimiste rünnaku rahastamiseks.\nHyperion on turvalisuse protokollivahetus, millel on samad funktsioonid nagu börsil, kuid mis kasutab blokeerimistehnoloogiat, et automatiseerida kolmandate osapoolte, näiteks arvelduskodade muul viisil teostatavaid protsesse, parandades seega kiirust ja vähendades kulusid.\nBlokile kuulub Hyperioni strateegiline investeering DBOT-i Valikud Kaubandus Robinhood Network see saada osa DBOT-i SE-st registreeritud alternatiivsest kauplemissüsteemist, mis peaks kuhu peaksin bitcoine investeerima pakkuma föderaalse väärtpaberite seaduse ja regulatiivse järelevalve kaitset.\nSEC rõhutas selle olulisust märtsis bitcoini sularaha, mida tasub investeerida avalikul sõnumil võimalike ebaseaduslike digitaalsete varade kauplemisplatvormide kohta, millel puudub SEC registreerimine.\nAvaleht Tasuta allalaadimine Forex bitcoin võrgu null marginaalne kasum KKK Rahandus- ja majandusuudised Forexi ja ettevõtte uudised Uudised ja arvamused rahanduse kohta Keskpankade uudised Turuanalüüse Finantsvõimendusega kauplemise krüpto meis kuhu ma lähen krüptovaluutadesse investeerima kasumit Forexi turu põhiline analüüs Forexi turu tehniline analüüs Turu ülevaade Kaubanduse ideed töövahendid Majandus- kalender Kontakt.\nAvaleht » Uudised ja arvamused rahanduse kohta » Regulated exchanges for crypto security tokens could transform equity capital markets. Filip Pieper Swarm Fund See kõik tundub natuke nõtk.\nRobinhood Store Infoabend 5.2.2021\nMatthew Unger iComply Ühel päeval pärast Robinhood'i aktsiate mitu erinevat krüptovaluutat peaksite investeerima? Eelmine: G7i turgude jälgimine turgude katteks ja Krüptoraha investeeringute tulevik kohtupäev. Kõik tooted Tasuta allalaadimine Forex robotid.\nTehniline analüüs Põhiline analüüs Sisukord. Meie partnerid: Forexfactory1. Jaga Jaga Jaga Jaga seda ka cryptocurrency galiu investuoti.


Vanemuislane Toomas Lunge püüab olla õnnelik - Tartu Postimees\nVanemuislane Toomas Lunge püüab olla õnnelik\n9. jaanuar 2002, 23:17\nIstume Toomas Lungega iidsete võlvide all, kus ta on lõpetanud koos näitlejatega einestamise, ja üritame teha intervjuud nii, et Justamendist, Lindpriidest ja Tulli Lumist ei räägi.\nNäib, et kuumadest jookidest eelistate kohvi?\nJah, näiteks hommikul olen võimeline ära jooma kannu kohvi. See annab hästi mõnusa enesetunde.\nMillal teie hommik algab?\nTeatris algavad proovid tavaliselt kell 11. See on küllalt mugav, sest kümne paiku tõusta on normaalne. Kui töötasin raadios, tuli kell 6 eetrisse minna - see oli alguses pööraselt raske.\nMillal magama lähete?\nMa ei jää magama enne kella kahte-kolme.\nKas põhiaeg teie päevadest-öödest möödubki teatris?\nJah, praegu küll.\nMillised käsilolevad lavastused on teile kõige olulisemad?\nKohe-kohe tuleb välja lugu inetust pardipojast, mis on esietendunud kümmekond aastat tagasi Londonis.\nSee muusikal sai Vanemuises nime «Inetu» ja on kirjutatud bändi saatel esitamiseks nagu «Verevennadki».\nJa ansamblis on needsamad pillimehed, kes on ka «Verevendade» lavastuse tagalava poodiumil?\nOlete «Inetu» muusikajuht?\nPelgan tiitleid lihtsalt tiitli pärast. Käskkirjas on küll nii, keegi peab ju olema juht ja vastutaja. Meil on näitlejad, kes peavad laulud selgeks saama, ja bänd, kes mängib, ja ma pean need lavale kenasti kokku panema.\nOlete olnud ka teiste lavastuste - ja mitte ainult Vanemuises - muusikaline kujundaja. Millega-kellega tuleb selles tegevuses arvestada?\nIga lavastus on meeskonnatöö. Laevas on kapten see, kes otsustab, kuhu ja kuidas sõita, teatris on lavastaja. Lavastajal on mingi kujutlus, mõtlen tema soovide üle järele, tutvun tükiga ja - meeskonnatöö lähebki lahti.\nKus tekivad muusikalised ideed ja lahendused? Kas on mõni lemmikpaik?\nKindlat kohta ei ole. Mul on vaja aega lavastuse materjaliga elada, ja kui tegemiseks läheb, võin hakkama saada väga kiiresti.\nKas kirjutate ideed noodikirja?\nMul on nootidega oma suhe. Kui väga vaja, võin need ka üles kirjutada, aga ma olen ju selline pooliku haridusega muusik. Põhiliselt teen oma töö valmis pilliga, mis on ühtlasi arvuti ja kõige muu vajaliku eest.\nKus see pill asub, kas teatris või kodus?\nLaululava kõrval stuudios Forwards.\nMida oma sissetuleku selle osaga peale hakkate, mis üle jääb?\nÜle ei kipu jäämagi. Kogu vaba raha panen Forwardsi aparatuuri.\nMitu autot olete ostnud?\nEsimene välismaa auto oli kühmakas Saab. Tõin mõne aja pärast teise Saabi, millele panin kogu aeg juppe külge, kuni see ära väsitas. Pean palju pikki otsi sõitma ja avastasin, et seda on hea teha suure autoga. Praegu ongi mul Audi.\nSee saksa Volga on hästi rahulik ja stabiilne ja suure pakiruumiga. Mõnikord peab autosse ära mahtuma neli meest ja aparatuur. Pagasiruumi mahub trummikomplekt, kui tagavarakumm välja visata.\nMilline ansambel peale nende, mille nimetamisest me siinkohal hoidume, on teile tähtis?\nMinu elust on täitnud küllaltki suure osa ansambel, milles laulavad minu sõbrad, näitlejad Hannes Kaljujärv, Jüri Lumiste ja Andres Dvinjaninov. Vanasti oli Rain Simmul ka, aga nüüd on ta saanud vähem käia.\nMeid on ikka kutsutud tähtpäevadele ja pidulikele sündmustele laulma. Tartus pole vist ühtegi uusehitist, mille nurgakivi panekul me ei oleks laulnud.\nMillised Tartu viimase aja uusehitised meeldivad teile enim?\nMulle meeldib Barclay platsi poole kumera klaasseinaga hoone. See on mu venna Vana Toi tehtud, kõrguse ja kuju poolest on see sinna hästi sobilik.\nJah, mu arhitektist venda teab terve ilm Vana Toina, ega keegi teda Andres Lunge nime all tunnegi. Mulle on kõik tema tööd meeldinud. Treffneri kooli uus sisemine osa küll tänavale ei paista, aga minu meelest on seegi kõva sõna.\nMida arvate Zeppelinist, mis küll ei ole arhitekt Lunge kavandatud?\nAlgul tundus väga võõras, kui nägin kortsutatud plekki. Nüüd, kui valminud on lõplik vormistus, olen ära harjunud.\nTegelikult ei saa kritiseerida asju, millega ise kursis ei ole. Ma ei langeta tavaliselt millegi kohta kohe otsust, kas meeldib või ei meeldi, mulle on tarvis süvenemise aega.\nMis on teid tartlasena viimasel ajal kõige rohkem rõõmustanud ja kurvastanud?\nKui Tähtverest sisse sõita ja mööduda raekoja tagant - see on ilus. Viimase paari aastaga on kesklinn meil silmaga nähtavalt särama läinud.\nTartusse on tekkinud üha enam linna tunnuseid. Kui otse jõe ääres saaks samuti elu käima, meenutaks Tartu maailma suurlinnu.\nElu peaks kesklinnas kihama. Eriti kurb on, et vanalinnas, Raekoja platsist Rüütli tänavat pidi botaanikaaia poole, ulub õhtuti vaid tuul. Sinna ei ole inimestel õhtul asjagi ja päeval on parkimine korraldatud ebamugavaks.\nOlete hea jutuga, teil on silma linnaelu miinuste-plusside märkamiseks - miks te ei ole poliitikuks kandideerinud?\nMul on elus veel palju õppida ja palju muud ära teha. Pealegi on poliitika üks tänamatu asi, sest inimesed on lõpuks teatud kokkulepete pärast sunnitud oma põhimõtteist taganema. Minul on põhimõtteid, mille vastu ma kindlasti ei saaks astuda.\nPoliitikas osaledes oleksin selline tüüp, kes ühel hetkel ütleb: «Sorry, sõbrad! Dalshe nekuda!» Poliitika ei ole lihtsalt minu rida.\nMida olete elult õppinud?\nMida aasta edasi, seda enam olen õppinud teisi inimesi kuulama, nendega arvestama. Üritan meeles pidada, et keegi ei ela selles ilmas üksi.\nMõnikord käib ratas kahjuks sellise hooga, et olulised asjad jäävad märkamata, lähedased inimesed jäävad tähele panemata ja tunnustamata.\nMis ajast saadik vaatate elule sellise pilguga nagu praegu?\nIsiklikud seisukohad, põhilised arusaamad sellest, mismoodi on asjad ilmas ja inimsuhetes, kujunesid välja keskkooli lõpuks. Ma ei ole neid õnneks seni pidanud korrigeerima.\nMida on teil tarvis, et tunda end õnnelikuna?\nOn tohutu õnn, kui mingi ettevõetud asi tuleb kenasti välja, kui isegi tüli ja pahandust tekitanud ettevõtmine vormistub suureks rõõmuks nii endale kui ka teistele.\nKui mul mingid välised tegurid teevad õnnelikuks olemise raskeks, hakkan paaniliselt vehkima selle nimel, et raskused lõpeksid võimalikult ruttu. Muidu muutun töövõimetuks.\nKuidas edeneb teie perekonnaelu?\nHea meelega ma selle kohta ajalehest ei loeks.\nKas olete praegu õnnelik?\nÕnn on väga keeruline asi, aga ma püüan olla õnnelik.\nPildid: Soinastes põles elumaja lahtise leegiga\nMinister Kert Kingo nõunik lahkub ametist (3) Loe artiklit Vaata galeriid\nPolitsei pidas Tallinnas kinni lõhkekeha vedanud isiku\nTäiendatud kl 17.19\nTrump: kurdid võivad ise ISi vange vabastada (1) Loe artiklit\nReinsalu mõistis hukka Türgi sõjalise tegevuse Kirde-Süürias Loe artiklit


Teltonika FMB122 GPS jälgimisseade sõidukitele ja rasketehnikale\nPisike kompaktne seade sisuliselt mistahes tehnika kaugjälgimiseks.\nFMB122 näol on tegemist seadmega, mis paigaldatakse „silma alt ära“. Kontrolleri väikesed mõõdud ja väline GPS antenn võimaldavad seadmele alati leida sobiva paigalduskoha selliselt, et see poleks lihtsalt leitav, kuid toimiks eeskujulikult.\nCAN-adapteri lisamisega suudab seade lugeda mootori pöördeid ja paagis olevat kütusehulka. Sellega tekib kasutajal võimalus tuvastada tankimisi ja saada aruandeid kütusekulu kohta ka sõidu- ja pakiautodel.\nSeadmega saab ühendada kütuse nivooanduri, termomeetri, ID võtme.\nKasuataja saab seadet rakendada keskonna temperatuuri mõõtmiseks, ühepaagiliste masinate kütusemonitooringuks, juhtide identifitseerimiseks ning nende tööaja arvestamiseks.\nSüütesignaali ühendamine seadme sisendisse või süüte tuvastamine sõiduki pardapinge järgi\nAlarm toitepinge katkemisel\nTarastamine ja geoalarmid\nKütusemonitooring ühe nivooanduriga\nLisamooduliga CAN andmete lugemise võimalus\nMõõdud: 66 x 60 x 14 mm\nGSM: Sisseehitatud GSM antenn\nGPS: Väline GPS antenn\nSisendid: 2 sisendit, 1 analoog sisend\nVäljundid: 2 väljundit\nAku: Li-Polymer 150mAh\nToitepinge: 10V – 30V\nUuendamine: Seadme tarkvara ja konfiguratsiooni uuendamine üle võrgu\nAdapter LV-CAN200 on ettenähtud CAN-andmete lugemiseks otse sõidu- ja pakiautode ajust. Adapter toetab enam kui tuhandet erinevat marki masinat. Väljaloetavad andmed: odmeetri näit, ärakulutatud kütus, kütusejääk paagis, mootori pöörded, liikumiskiirus, gaasipedaali asend.\nAdapter ALLCAN300 võimaldab mitmesuguste CAN-andmete väljalugemist erinevat tüüpi masinate pardakompuutrist. Toetatud on nii sõidu- kui veoautod, bussid, metsa- ja põllumajandustraktorid, ehitustehnika. Kokku enam kui 1500 erinevat tüüpi tehnikaühikut.\nRFID, iButton, lugeja\nÜhest või mitmest kiibist ja selle lugejast koosnev lisaseadme komplekt. Mõlemad, nii iButton kui ka RFID on juhtide identifitseerimise võimalused. Esimene toimub puutekontaktil, teine on kontaktivaba. Mõlemal juhul registreerib seadme külge ühendatud lugeja kiibi koodi ja edastab selle serveri andmebaasi.\nKütuse nivooandur DLS\nAutonoomne nivooandur pakub märgatavalt täpsemat kütusemõõtmist, kui seda võimaldab CAN-andmete lugemitel põhinev süsteem.\nKui on tarvidus monitoorida keskkonna temperatuuri või saada alarmeeritud, kui mõõdetud temperatuur on saavutanud piirväärtuse.


Juhtmevaba hiir Logitech MX Master 2S, 910-005140\nNorm hind 109.99 € 84.99 € -25 €\nLogitech Flow tehnoloogia avab ukse uute võimaluste maailma, tagades seni sujuvaima kogemuse mitme arvutiga töötamisel. MX Master 2S-ga saad kursorit liigutada kuni kolme arvuti vahel, kopeerida ja kleepida teksti ning andmeid ühest arvutist teise.\nUhiuus 4000 dpi Darkfield™ sensor suudab laitmatult töötada kõikjal, isegi klaasist pindadel. MX Master 2S on täiuslik hiir neile, kelle igapäevased toimetused võivad neid viia kuhu iganes.\nMX Master 2S juhtmevaba hiire saad ühendada nii Logitech Unifying vastuvõtja kui ka Bluetoothi® kaudu. Täna Logitech Easy Switch™ tehnoloogiale saad kuni kolm seadet hiirega ühendada ja vahetada nende seadmete ühilduvust vaid ühe vajutusega.


Viis parimat rahvusparki Eestis - Histoire-Ucad.org\nViis parimat rahvusparki Eestis\nRahvuspargid on loodud selleks, et säilitada olulisi keskkonnaalaseid elupaiku, et kaitsta seal elavaid elusloodusi. Need pargid pakuvad ka teadusuuringute võimalusi, mille eesmärk on taastada ja mõista keskkonnaalaseid suhteid. Rahvusparke võib leida kogu maailmas. See artikkel vaatleb Eesti rahvusparke.\n5. Matsalu rahvuspark\nMatsalu rahvuspark asub Lääne-Eesti Vainameri mere piirkonnas. See koosneb Matsalu lahest, Matsalu külast ja Katsari jõe deltast. Selle pargi pindala on 187, 7 ruut miili, millest 101, 1 ruut miili on vesi. Lahtri avamisel on see täis metsasid, rannaniite, puisniite, lammaseid ja üle 50 saare.\nMatsalu rahvuspargis on 282 linnuliiki (neist 175 on pesitsevad), 47 imetajaliiki, 49 kalaliiki ja 772 veresoonte taimeliiki. Kevadhooaegadel saavad selle pargi külastajad jälgida üle 2 miljoni vesilinnu (luiged, pardid ja haned). Igal sügisel korraldab see park Matsalu Rahvusvahelise Loodusfilmide Festival, mis on spetsialiseerunud loodusdokumentaalidele.\n4. Vilsandi rahvuspark\nVilsandi rahvuspark loodi selleks, et kaitsta enamikku Harilaiuse poolsaarel Vilsandi saarest ja ümbritsevast saarestikust, väiksematest saartest. See pindala on 92 ruut miili. See park oli 1910. aastal kaitstud lindude reservina, sest seal on üle 247 rändlindude liigi, kaasa arvatud hernes, põõsakala ja Stelleri härja. Vilsandi rahvuspargis on umbes 33% selles riigis kaitstud taimeliikidest. See on populaarne turismisihtkoht Eestis ja külastajad tihti siin väikeste saarte vahel.\n3. Soomaa rahvuspark\nSoomaa rahvuspark asub Eesti edelaosas ja on asutatud 1993. aastal, et kaitsta seal rabasid ja üleujutusi. Tänapäeval on see ka Ramsari kaitstud märgalana. Selle pargi pindala on 139 ruut miili, mis hõlmab suurimat turba raba süsteemi Euroopas.\nSiin saavad külastajad jälgida soode ja üle 200 taimeliigi. Soomaa rahvuspargis elavad mitmed suured imetajad, nagu kobras, pruun karu, hirved, metssiga ja hunt. Sõltuvalt hooajast võivad turistid sõita kanuusõit, murdmaasuusatamine, matkamine või rabatänav.\n2. Karula rahvuspark -\n1993. aastal loodud Karula rahvuspark asub Eesti lõunaosas. See park määrati esmakordselt 1979. aastal kaitsealaks. See on ainulaadne oma mägise maastiku ja mitme järve jaoks. Lisaks on Karula rahvuspargis elatud mitmete ohustatud taimede ja loomaliikide hulgas, sealhulgas: väikseim konnakotkas, tiigi nahkhiir, must-toonekurg, daisy leaf-viinamarjasort ja Balti orhidee. Turistid saavad siin nautida piknikut, telkimist ja matkamist.\n1. Lahemaa rahvuspark\nLahemaa rahvuspark asub Eesti põhjarannikul ja selle pindala on 280 ruut miili, muutes selle suurimaks pargiks selles riigis. Lahemaa sai endise Nõukogude Liidu esimeseks rahvuspargiks 1971. aastal. Ligikaudu 70% sellest pargist on kaetud metsaga ning seal on ka mitmed tõusnud rabad. Turistid külastavad tihti Tallinna pealinnaga ekskursioone. Siin külastajad saavad nautida ekskursioone neljast mõisast: Palmse, Vihula, Kolga ja Sagadi. Õnnelikud külastajad võivad saada pilgu mõnedest pargis elavatest karudest, hundidest ja ilvestest.


Eelmise nädala lõpupooleks oli pakane taandunud ja kogu nädala vaheldusid sombusevõitu päevad...\n... nii päikeselistega, et talv vaid viimase jõuga oma valdustest kinni hoidvat näis.\nTänavaäärsed lumekuhjatised on veel visad kaduma.\nNii nagu kivimikihtidesse on talletunud märgid möödunud ajastute kliimamuutustest, võib lumevallide järgi meenutada pakase vaheldumist sulailmadega.\nAknalaual aga on juba pikemat aega näha kevadist rohelust.\nRMK ei paku enam jahiteenust\nRiigimetsa majandamise keskus (RMK) lõpetas 1. märtsist jahiteenuse pakkumise enda hallatavatel jahimaadel. Kuus jahipiirkonda kogupindalaga umbes 150 000 ha antakse edaspidi rendile avalike enampakkumiste korras.\nRMK juhatuse esimehe Aigar Kallase sõnul ei tasunud jahimajandus senisel viisil korraldatuna ennast ära ning riigil pole põhjust jahituristidele teenuse osutamise eest peale maksta. „Edaspidi anname RMK-le kuuluvad jahipiirkonnad jahimeestele kasutamiseks avalike enampakkumiste korras. Jahipiirkondadest moodustatakse looduslikes piirides väiksemad jahialad ning huvilistel on võimalik konkureerida üheaastaste jahipidamis- ja ulukihooldetööde lepingute saamiseks,” sõnas Kallas. Sellist jahikorraldust on Kilingi-Nõmme ja Anguse jahialadel kaks aastat edukalt katsetatud. Jahipiirkonna rentimisel kaasneb suurulukite küttimise loaga kohustus küttida ka väikekiskjaid ja kopraid ning vastutus lisasöötmise ja muude hooldetööde eest.\nEnampakkumised loodetakse korraldada enne uue jahihooaja algust 1. juunil. Ühtlasi kaotab RMK lähiajal 14 jahimajanduse tegevusvaldkonna töökohta. Kolmele inimesele pakutakse uut tööd asutuse sees, ülejäänud on RMK aga sunnitud koondama.\nRMK jahindustegevus lähtub edaspidi eelkõige maaomaniku ning metsakasvataja huvidest. Jahinduse eest vastutab metsahalduse tegevusvaldkond ning igas metskonnas esindab RMK jahindushuve metsaülem.\n„Meie eesmärgiks on looduse liigirikkuse ning rohkearvuliste ulukipopulatsioonide säilimine, tagades samas ülemääraste metsakahjustuste ärahoidmise metsade uuendamisel ja kasvatamisel,” sõnas Aigar Kallas. Metsakasvatajate ja jahimeeste erinevaid huve arvesse võtva maakasutuslepingu väljatöötamiseks on Eesti jahimeeste selts ja RMK loonud töörühma.\nTavalisim talvine aialind aianurka riputatud lambanahal keha kinnitamas.\nEesti ornitoloogiaühingu 29. ja 30. jaanuaril korraldatud talvise aialinnuvaatluse „Talv 2011” osavõtjate arv ületas ebasoodsast ilmast hoolimata mulluse taseme 6% võrra. Oma vaatlused edastas 1134 linnusõpra 948 paigast üle Eesti. Keskmine kohatud lindude arv jäi aga mullusest väiksemaks, piirdudes 33 isendiga (2010. aastal nähti keskmiselt 43 isendit). Paljude osalejate arvates pärssisid vaatluspaikadesse ilmunud lindude hulka ja liigilist mitmekesisust nädalavahetusel valitsenud sulailm, tugev tuul ja tuisk.\nEestis teist korda toimunud ürituse käigus vaadeldi 30 973 lindu 58 liigist. Kõige arvukam liik oli oodatult rasvatihane, keda nähti 95% kõigist aedadest; neid oli peaaegu veerand vaadeldud lindude koguarvust. Teise koha saavutas nagu eelmiselgi aastal rohevint, järgnesid põldvarblane, leevike ja koduvarblane. Taas kohati arvukalt musträsta ja metsvindi, harvemini ka kuldnoka paigalejäänud isendeid, haruldastest talvitajatest nähti samamoodi nagu mullu punarinda, kaelus-turteltuvi ja tamme-kirjurähni.\nAialinnuvaatluse statistika nii üldkokkuvõttes kui maakondade kaupa leiate „TALV 2011” kodulehelt www.eoy.ee/talv.\nEOÜ tänab kõiki vaatlejaid ning ajakirjanikke, kes aitasid üritusest teavitada. Järgmine talvine aialinnuvaatlus toimub 28.-29. jaanuaril 2012. Talvist aialinnuvaatlust toetas keskkonnainvesteeringute keskus.\nEesti noorteadlane pälvis Euroopa ja Põhja-Ameerika tulevikutalendi tiitli\nTartu ja Helsingi ülikooli teadlane Triin Vahisalu pälvis L'Oreal'i kontserni ja UNESCO poolt korraldatava maineka rahvusvahelise konkursi "Naised teaduses" tulevikutalendi tiitli. Sellega tunnistati Vahisalu üheks kolmest parimast noorteadlasest Euroopa ja Põhja-Ameerika regioonis.\nL'Oreal-UNESCO rahvusvaheline konkurss "Naised teaduses" kroonib igal aastal ühe väljapaistva naisteadlase igalt kontinendilt ning selgitab igast piirkonnast kolm tulevikutalenti. Sel aastal pälvis Euroopa ja Põhja-Ameerika regioonist auhinna Triin Vahisalu, peale tema pärjati veel üks teadlane Iisraelist ja teine Venemaalt. Konkursi 13 toimumisaasta jooksul on see esimene kord, kui võitja on Balti riikidest. Auhinnaga kaasneb ka rahaline preemia, mis võimaldab laureaadil enda valitud tippkeskuses kahe aasta jooksul teadustööd jätkata.\nTartu ja Helsingi ülikoolis doktorantuuris olnud ning praegu Helsingi ülikoolis järeldoktorantuuris õppiv Vahisalu uurib koos juhendajate Hannes Kollisti ning Jaakko Kangasjärviga taimede stressitaluvust ja nende kohanemist ekstreemsete oludega. Koostöös TÜ teadlastega õnnestus Vahisalul teha kindlaks geen, mis mõjutab kaitsereaktsioone veepuuduse või saasteainete tõttu stressiseisundisse sattunud taimes. Tingimustes, kus keskkonna saastatus järjest suureneb ning veevarud kiiresti vähenevad, võivad sedalaadi avastused olla kriitiliseks eelduseks tuleviku kasvutingimustele vastupidavate toidutaimede aretamiseks.\n„Tere, kevad!” kutsub taas lapsi kevadekuulutajaid otsima\nJuba 15 aastat on lapsed koos õpetajate ja vanematega loodusharidusliku ettevõtmise „Tere kevad!” innustusel loodusest kevade märke otsinud - nii ka tänavu. Osalema on oodatud koolide 1. - 9. klasside õpilased ning lasteaedade vanemate rühmade lapsed koos õpetajatega. Projekt vältab 1. märtsist mai keskpaigani.\n„Tere, kevad!” eesmärgiks on lähendada lapsi loodusele ning õpetada neid ja nende vanemaid märkama looduses toimuvaid muutusi. Lapsed õpivad tundma paljusid erinevaid olendeid: igal aastal vaadeldakse 35 Eestis laialt levinud looma- ja taimeliigi ilmumist kevadisse loodusesse. Kevadekuulutajateks on valitud varajased õitsejad (nt. sinilill, paiseleht, ülane, võilill, maikelluke), saabuvad rändlinnud (nt. põldlõoke, kuldnokk, valge-toonekurg, suitsupääsuke, kägu), esimestena ärkavad liblikad (koerliblikas ja lapsuliblikas), kahepaiksed (rohukonn) ning kevadised seened (karikseen ja kevadkogrits).\nLapsed panevad kirja nende ilmumise kuupäeva ning sisestavad selle projekti kodulehel asuva lihtsa vormi kaudu andmebaasi. Seda, millal kevadekuulutajad Eestimaa eri paikadesse ilmuvad, saavad tabelite ja animeeritud kaartide kujul veebis jälgida nii osalejad kui ka kõik teised huvilised. Projekti veebis on eestikeelsed kirjeldused ja pildid kõigi vaadeldavate liikide kohta, eelmiste aastate tulemused ja mitmesugused lisamaterjalid.\nLisaks vahetutele loodusvaatlustele joonistatakse kevadekuulutajatest pilte, kirjutatakse luuletusi ning toimuvad kevadfotode konkurss ja loodusviktoriin, kus lapsed on nii küsijate kui ka vastajate rollis.10.-12. juunini toimub 30 kõige tublimale kevadeotsijale suvelaager, kus asjatundjate juhendamisel õpitakse loodust lähemalt tundma.\n„Tere, kevad!” on seni olnud laste hulgas väga populaarne. Eelmisel aastal võttis osa kokku üle 7000 lapse enam kui 240 koolist ja lasteaiast. „Tere, kevad!” 2011 saab teoksTiigrihüppe sihtasutuse ja keskkonnainvesteeringute keskuse toel, korraldavad MTÜ Studio Viridis Loodusharidus ja Tartu keskkonnahariduse keskus.\nLähemat teavet projekti kohta ja loodetavasti varsti ka teateid esimeste kevadekuulutajate kohta leiate võrgupaigast tere.kevad.edu.ee.\nTartu botaanikaaias saab imetleda orhideenäitust\nKui Tallinna botaanikaaia orhideenädal hakkab lõpule jõudma, siis Lõuna-Eesti lillehuviliste rõõmuks on Tartus samalaadne üritus hiljuti alanud. Alates neljapäevast, 3. märtsist on Tartu ülikooli botaanikaaias näitus „Orhideed – värvide sümfoonia,” kus eksponeeritakse üle 70 praegu õitseva orhideeliigi ja -sordi.\nLisaks toalilledena levinud kuukingadele, katleiadele ja tsümbiidiumidele saab näha eksootilisi mudikäppi, laeeliaid, ontsiidiume ning epifüütset vandat, kelle juured ammutavad toitaineid õhust. Mitmed orhideed on botaanikaaias juba õitsenud või hakkavad õitsema veidi hiljem, kuid nende õiteilu saab nautida Riho Terase kvaliteetsetelt värvifotodelt.\nIga päev annavad botaanikaaia aednikud nõu, kuidas ja milliseid orhideesid kodus kasvatada. 6. ja 12. märtsil kell 12 ja 14 korraldatakse ekskursioonid, kus tutvustatakse botaanikaaia taimekogude orhideesid ja teisi taimharuldusi.Soodsa hinnaga ja rikkalikult õitsevaid orhideede potitaimi müüb AS Jardini aianduskeskus. Näitus on lahti kuni 13. märtsini iga päev 10–18. Pilet maksab kaks eurot, õpilased, üliõpilased ning pensionärid saavad sisse ühe euro eest.\nÕpilaskonverents „Meie elukeskkond 2011”\n22. aprillil tähistatakse üle maailma Maa päeva, mille eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu keskkonnaprobleemidele. Tartu loodusmaja korraldab sel puhul juba 16. korda õpilaskonverentsi „Meie elukeskkond,” mis seekord peetakse neljapäeval, 21. aprillil algusega kell 11 Tartu keskkonnaharidusekeskuses Kompanii 10.\nKonverentsile oodatakse esinema õpilasi kõigist Eestimaa koolidest. Ettekanded võivad käsitleda keskkonnaprojekte, milles õpilased on osalenud, keskkonnauurimusi, loodusvaatlusi, koolide edukaid keskkonnaüritusi või muud teemakohast. Soovitatav on kasutada ka stendi, filmilõiku või muide näitlikke vahendeid. Ettekande pikkus võiks olla 5–10 minutit. Esinejate vanus ei ole piiratud. "Meie elukeskkonna" eelmiste aastate ettekannetega on võimalik tutvuda interneti vahendusel: www.teec.ee/?nodeid=94〈=et.\nÕpilaskonverentsil osalemiseks tuleb 4. aprilliks registreeruda e-posti teel aadressil sirje.janikson@teec.ee. Osalejatel palutakse esitada järgmised andmed: ettekande pealkiri, õpilase nimi, kool, klass, juhendaja nimi, esitlusviis (slaidi- või stendiesitlus, film jne.). Ettekannete lühikokkuvõtted avaldatakse konverentsi kogumikus, selleks tuleb osalejatel saata kuni ühe lehekülje pikkune kokkuvõte eespool märgitud e-posti aadressile hiljemalt 11. aprilliks.\nEsinejate ja juhendajate sõidukulud kompenseeritakse. Õpilaskonverentsi „Meie elukeskkond 2011” toetab keskkonnainvesteeringute keskus.\nVõistluse „Looduse aasta foto 2011” tähtaeg läheneb\nEesti suurimale loodusfotokonkursile saab töid esitada veel vähem kui kaks nädalat - esmaspäeva, 14. märtsini. Eeldatavalt väga suure osalejate arvu tõttu toimub võistlustööde saatmine ainult digitaalsel kujul vastava veebirakenduse abil. Iga osaleja võib üles anda kuni 15 fotot.\nHuvilistel, kes veel pole oma töid esitanud, on sel nädalavahetusel hea aeg oma fotokogu pärleid välja noppima hakata. Kogemus näitab, et võistlustööde valimine ja ettevalmistamine võib vähegi viljakamal piltnikul rohkem kui ühe õhtu aega võtta. Samuti võib piltide üleslaadimisel tekkida tõrkeid, kui väga paljud viimase hetkeni viivitanud võistlejad seda korraga teha üritavad.\n“Looduse aasta foto” konkursi kategooriate, osavõtueeskirjade ning auhindadega saate tutvuda peakorraldaja Looduse Omnibussi kodulehel: www.looduseomnibuss.ee/node/1169. Selle aasta fotovõistlus on pühendatud ÜRO poolt väljakuulutatud rahvusvahelisele metsa-aastale ja Eesti ornitoloogiaühingu 90. sünnipäevale. Võitjad selguvad 24. aprillil Nokia kontserdimajas.\nSoome ohustatud linnuliikide nimekiri pikenes\nLäinud aasta lõpus avaldatud uus Soome ohustatud liikide punane nimestik ei olnud linnuhuvilistele just rõõmustav: ohustatud liikide hulka loetakse 59 riigis pesitsevast 248-st linnuliigist ning veel 30 liigi seisund on hinnatud ohulähedaseks. Eelmine, 2000. aasta punane raamat luges ohustatuks “vaid” 35 liiki. Nagu enamikus arenenud maadest, on linnud Soomes üks paremini uuritud loomarühmi ning liikide arvukuse tendentse on jälgitud pikka aega.\nÜheks peamiseks ohuteguriks peetakse soode kuivendamist: ka aastakümneid tagasi kraavitatud aladel jätkub elupaikade kvaliteedi halvenemine. Soome madalsoodest ja rabadest on kraavitatud 55% ehk ligi viis miljonit hektarit. Kui kümnendi eest peeti murettekitavaks vaid ühe madalsoodes elutseva linnuliigi seisundit, siis tänaseks on ohtu sattunud veel seitse. Linnukaitseorganisatsiooni BirdLife asjatundjate arvates tuleks langustrendi peatamiseks alustada laiahaardelist märgalade taastamist.\nKõigi värskelt ohustatute nimekirja sattunud liikide allakäiku ei saa aga seletada ainult muutustega pesitsusaladel. Näiteks tutka asurkonnale osaks saanud järsu languse põhjused pole siiani selged. Rändlindude puhul on kriitilise tähtsusega ka rändepeatus- ja talvituspaikade, eriti mitmesuguste märgalade olukord.\nParemini läheb Soomes metsalindudel, kelle hulgas ohustatud liikide arv veidi vähenes, samuti on tõusuteel tavalisemad põllumajandusmaastiku liigid, näiteks põldpüü.\nTühjakssöödud linnusöödavõrgud Raja tänava ääres. Talvel meelitavad söögimajakesed linde inimese ligidusse, aga kas neil ka teistel aastaaegadel linna asja on?\nMis on aialinnul muret?\nOlen maapoiss ja nii tundub mulle loomulik, et minu koduõues elab hulk lärmakaid-toimekaid linde ja hulk teisi, harvemini nähtavale ilmuvaid pisiolevusi. Maakodus teeb pääsuke pesa lauda räästa alla, kuldnokk vana papli õõnde, linavästrik puuriida sisse, rasvatihane enamasti esimesel katsel mõnda kõlbmatusse paika - vihmaveetorru, postkasti või vana kaevu tilasse… Talvel ilmuvad söögimaja juurde puukoristaja, kolme või nelja liiki tihased, harvem rähnid ja pasknäär ning õunaaias kössitab viimastel aastatel üksik musträstas, kes sugugi lõunasse lennata ei taha.\nÜlikooli astumisest saati olen aga suurema osa ajast elanud Tartus, sellest omakorda lõviosa Tammelinnas. See on vaikne ja roheline linnajagu, kus kevaditi ka linnulaulu kuulda saab. Ometi olin esimesel linnas veedetud kevadel veidi pettunud: kõigi nende kenade aedade kohta tundus linnustik pigem vaene olevat.\nElan nüüd Tammelinnas kokku neljandat aastat ja lindude (suhtelise) vähesuse põhjused on selgemaks saanud. Esiteks on kohalikud väga kassilembesed ning suur osa kõutsidest ja kiisudest pääseb aasta ringi õue hulkuma, kui aga tuju tuleb. Teiseks asenduvad linnusõbralikud aiad pikkamisi inimsõbralikega: vanad viljapuud ja marjapõõsad on moest läinud - moosi-mahla tuuakse poest ja muruniidukiga manööverdamiseks on vaja ruumi teha. Kunagistest metsikuvõitu, alaliselt ülekäte kasvavatest aedadest on üle käinud üldine korrastamise, tagasilõikamise ja sillutamise tuhin. Lindudele ja pisiimetajatele meelepäraseid varjupaiku on vähemaks jäänud.\nOmeti panevad ka kõige minimalistlikumate aedade omanikud muruplatsidele püsti vaiu söögimajakestega ning viimase võimaluseni kärbitud puude otsas võib näha “miljonivaatega” pesakaste. Niisiis pole inimeste linnuarmastus päris kadunud, aga seda väljendatakse pigem vormiliselt või siis tulevad sulissõbrad meelde ainult kõige kõledamal aastaajal.\nTõeline linnalinnusõber suhtub minu kujutluses oma aia kujundamisse lausa kahetsusväärse laiskuse ja osavõtmatusega. Ikka ununeb tal põõsaste pügamine ja aianurgas vedeleb juba kolmandat aastat puuriit, mis õigupoolest oleks ammu tulnud kuuri ümber laduda. Naabrite õuduseks kasvab tema aias muru asemel poolde säärde ulatuv rohi, mida ta mõnikord ajaviiteks vikatiga niita sahmib. Parimal kevadsuvisel grillimishooajal aga istub see veider kodanik õhtuti toas lahtise akna all, lehitseb mõnd raamatut ja kuulab ööbikute kauget laksutamist.


Muusika mürtsumine tõstab päikesepaneelide efektiivsust - FORTE\nMuusika mürtsumine tõstab päikesepaneelide efektiivsust\n11.november 2013 10:15\nOdavamate päikesepaneelide probleemiks on tihti nende madalam efektiivsus. Ajakirjas Advanced Materials ilmunud töö kohaselt piisab tsinkoksiidil põhinevate paneelide vastava näitaja kuni poole võrra tõstmiseks laia sagedusvahemikuga vibratsioonidest, mis tekivad näiteks pop- ja rokkmuusika mängimisel.\nKuula ka Priit Enneti teadusuudist Vikerraadios\nElektrienergiat tootva päikesepaneeli ehitus on lihtne. Selle üks osa peab soodustama päikesekiirguse neeldumist ja altilt elektrone loovutama. Teine peab ilma kadudeta selle käigus vabastatavad elektronid vooluringi suunama.\nMõlemale poolele kasulik: Kuidas päikesepaneel toidab kõlareid.\nVõitlev muusika: mehed jämmivad relvadest loodud pillidega 08.10.2013\nOdava päikeseenergia saladus avastati juba 150 aastat tagasi: perovskiit (32) 13.08.2013\n2-kordne maailmarekord efektiivsuses muudab päikeseenergia taskukohasemaks (23) 12.07.2011\nPäikeseenergiast toituv aiakõlar (8) 21.04.2010\nPäikesepaneelidest present laeb tukkuva auto akusid (4) 19.11.2009\nKalur leidis nii palju vaalasõnnikut, et võib ruttu rikkaks saada (22)\nPaljastame saladuse: miks maanduvad Tallinna lennujaamas öösiti hiigelsuured lennukid Hiinast (141) 135\nTerviseamet keeldub avalikustamast, mida häkkerid talt inimeste kohta varastasid (43)


EPAS programmi inimõiguste teemaline seminar 16. novembril | Uudised ja sündmused | Euroopa Parlament Büroo Eestis\nEPAS programmi inimõiguste teemaline seminar 16. novembril\nEuroopa Parlamendi Büroo Eestis ning MTÜ Mondo korraldavad 16. novembril 2021 kl 14:30 - 17:00 Euroopa Parlamendi partnerkoolide programmi EPAS raames seminari “Sahharovi auhind muutuvas ajas”.\nRahu, areng, inimõigused - need kolm eesmärki on lahutamatult seotud,\nühtki neist ei ole võimalik teisi unarusse jättes saavutada.\nAndrei Sahharov, Rahu. Areng. Inimõigused. Nobeli loeng, 1975\nKäesoleva aasta kevadel möödus 100 aastat Vene füüsiku ning Nobeli 1975. aasta rahupreemia laureaadi Andrei Sahharovi (1921-1989) sünnist. Oma eluajal sai temast üks Nõukogude režiimi kõige julgemaid kritiseerijaid ja põhiõiguste eest võitlejaid ning alates 1988. aastast annab Euroopa Parlament igal aastal välja temanimelise mõttevabaduse auhinna, millega tunnustatakse inimõiguste ja põhivabaduste eest seisvaid üksikisikuid ning organisatsioone.\nLäbi aegade on Sahharovi auhinna abil juhitud tähelepanu inimõiguste kaitsjate tegevusele kõigil viiel kontinendil. 2020. aastal oli auhinna laureaadiks Valgevene demokraatlik opositsioon ja selleaastase auhinna pälvis Vene aktivist ja poliitvang Aleksei Navalnõi. Nii auhinna saaja kui teiste nominentide tegevusega saab lähemalt tutvuda siin. Euroopa Parlamendi arhiiviteenistus on koostanud ka Sahharovi auhinda kajastava veebinäituse, mis on leitav Euroopa kultuuripärandi veebisaidil europeana.eu.\nSahharovi auhinna kontekstis on aga hea mõelda sellele, milline on inimõiguste ja mõttevabaduse olukord tänapäeva maailmas? Auhinna esmakordsest andmisest 1988. aastal on möödunud juba üle 30 aasta, nii et kuidas on vahepeal maailm muutunud ja millist mõju on see avaldanud nii inimõiguste eest seisjatele kui ka nende tegevusele?\nNendel teemadel arutlemiseks korraldavad Euroopa Parlamendi Büroo Eestis ning MTÜ Mondo 16. novembril 2021 kl 14:30 - 17:00 Euroopa Parlamendi partnerkoolide programmi EPAS raames seminari “Sahharovi auhind muutuvas ajas”.\nSeminaril anname ülevaate Sahharovi auhinna nominentidest ja laureaatidest, vaatame nende tegevuse eripärasid ja ühisjooni ning mõtleme koos sellele, kas ja kuidas on muutused ühiskonnas — eelkõige digitaliseerumine ja tehnoloogia areng — mõjutanud inimõiguste olemust ja tähendust tänases maailmas. Seminaril esineb inimõiguste asjatundja Erika Tšerkašina MTÜ Mondost, kes jagab kogemust inimõiguste monitoorimisest Valgevenes aastatel 2020-2021 ja tutvustab valgevene protestikunsti, mis ilmus antud ajaperioodil. Pärast seminari toimub külastus Inimõiguste Keskusesse, kus saame lühiülevaate inimõiguste olukorrast Eestis.\nSeminar toimub Tallinna kesklinnas asuvas Euroopa Elamuskeskuses (Rävala pst 4) ning osaleda saab veebi teel. Oma osavõtust palume teada anda siin.\nPakume 3 õpilasele võimaluse teha seminari raames lühiettekanne vabalt valitud laureaatide kohta kolmes valdkonnas: 1. Poliitiline sõnavabadus, 2. Keskkonnaõigus, 3. Sooline võrdõiguslikkus. Huvitatud õpilastel või õpetajatel palume meiega ühendust võtta ning saame omalt poolt pakkuda ideid teema sisustamiseks ning alusmaterjale.\nSoovitame seminariks ette valmistamiseks vaadata ETV2-s või Jupiterist inimõiguste kuu raames linastuvaid dokumentaalfilme, eelkõige Valgevene algus (Poola, 2021).


Sõnum inglitelt 05.04.2015 |\nSõnum inglitelt 05.04.2015\nArmas, sa imestad tihti, miks sul ei õnnestu elada oma elu koos oma armastatud lähedastega sulle rahuldustpakkuval moel- nii, et võiksid olla lihtsalt õnnelik ja tunda end armastatuna. Ma annan sulle ühe vihje: sul on vaja ise olla see, kellena sa soovid näha teisi enda lähedal ja olla see igas väiksemaski detailis. Kõik, millest sa puudust tunned on sulle märgiks sellest, millega sa enda puhul tegeleda võiksid. Kui oled ise sõltuvuste, laiskuse või ebakindluse küüsis, siis jätkavad seda mustrit ka sinu lähedased su ümber ja kõik toetavad üksteise puudusi omal moel. Kui sul on raske olla aus iseendaga, ei ole ka teised sinuga ausad. Kui sinu ülim eesmärk on aga enda vaimne areng, elu tingimusteta armastuses ja isiklik vabadus ja ületad sel teel ka oma hirmud, takistused, ebapuhtused endas ning lased ebavajalikul energial endast minna, toimub puhastus paljudel elutasanditel ja seda kajastavad koheselt ka sinu lähedased, asudes sellega kaasa liikuma. Asjad hakkavad su elus ümber reastuma just nii, nagu muutud sina. Nii võib paremaks muutuda nii mitte ainult sinu elu kui ka sinu lähedaste elu. Mu armas, see kõik võib võtta aega, see on pikk protsess, teekond- kuid olles kannatlik, näed peagi ka ise, kuidas see su elus toimima hakkab. Sa ei pea otsima pidevalt uusi inimesi enda ümber, et kogeda samu vanu asju üha uuesti ja uuesti. Lahendus on siinsamas ja saad alustada vanade, sind enam mitte teenivate mustrite lõhkumist ja täiesti uue reaalsuse ehitamist siin ja praegu, iseendast. Sa võid kogeda lõputut ja piiritut armastust, lähedust ja soojust kõigi nende inimestega, kes on praegu su lähedal. Kui miski ei muutu olenemata sellest, et sina muutud, siis vähemalt tea, et oled endast andnud kõik ja saad siis eluga edasi liikuda täiesti rahuliku südamega, teades, et oled teinud parima valiku sulle endale.\nSa oled nii tihti keskendunud sellele, et teised ei anna sulle piisavalt seda, mida oma elus vajad. Ma palun sind armas, et sa pööraksid tähelepanu sellele, kui hea vastuvõtja sa tegelikult oled ja kas sa lased sellel, mida sulle antakse endale lähedale tulla. Iga kord, kui sa tunned süütunnet paludes kellelgi end aidata või võttes vastu kingitusi, väikesi heategusid blokeerib see mürgine tunne energiavoolu sinu südames. Kuid vastuvõtmine on täpselt niisama loomulik ja rahuldustpakkuv, kui andmine. Sa võid nüüd kõigil nendel negatiivsetel, ühiskonnast välja kasvanud vastuvõtmisega seotud uskumustel, mida lapsest saati oled õppinud oma vanematelt ja teistelt inimestelt, lihtsalt minna lasta. Mida vastuvõtlikum sa oled, seda paremini kuuled meid, ingleid ja Universumi tarkust enda kõrvus helisemas ja sul on ka endal teistele nii palju anda. Märka iga päev neid kümneid tuhandeid kingitusi, mida elu sulle pakub- nii palju on tänulikkust, südamlikkust ja armastust täis hetki. Kui sa ikka veel arvad, et jääd vastu võttes kellelegi võlgu- siis tea, et isegi kui sa lihtsalt tänad seda inimest, kes sulle midagi andis- hoiad sa Jumaliku Külluse voo enda elus avatuna, tugevdad seda jätkuvalt ja täidad sellega oma külluse panka.\nLooduses ei salli miski paigalseisu. Sinu püsivus ja järjekindel tegutsemine aitab unistustel su elus vormi ja kuju võtta. Anna kõik oma ebakindlused üle inglitele ja jätka liikumist selles suunas, mida soovid saavutada. Kui vaja, jaga oma suurem eesmärk väiksemateks osadeks, ükshaaval on lihtsam asju ellu viia ja ka sinu enesekindlus kasvab oma unistusi ellu viies järk-järgult üha enam ja enam. Katsu säilitada positiivset mõtteviisi ja ära heida meelt siis, kui tuleb mõni tagasilöök- asjad ebaõnnestuvad vahel siis, kui oled liialt palju kahelnud ja ebaõnnestumise ees hirmu tundnud. Kui oled need negatiivsed vaatenurgad ära muutnud, lood juba täiesti uut reaalsust. Näe oma vaimusilmas, kuidas see, mida sa nii väga oma ellu ootad, on juba täitunud ja ole selle eest kogu südamest tänulik. Ma kinnitan sulle, et see tasub ennast ära ja sa näed peagi oma mõtete vilju valmimas.\nMina olen peaingel Miikael ja need on minu tõed. Sa oled täielikult hoitud ja väga-väga armastatud. Ole sa õnnistatud.\nAuthor adminPosted on 05/04/2015 16/01/2016 Categories Inglite sõnumidTags Inglite sõnumid, kanaldused\nHelve Jats says:\nTÄNUD NÕUANDE EEST <3\nJana Hinn says:\nElina Riisalu says:\nIlme Vernik says:\n06/04/2015 at 18:08\nKristina Saluste says:\n06/04/2015 at 10:54\nTänud armsate sõnade eest 🙂\nMaire Soosaar says:\n06/04/2015 at 08:53\n05/04/2015 at 22:08\n05/04/2015 at 21:08\nSilja Mononen says:\n05/04/2015 at 19:08\nHele Islamova says:\nSirje Kozurov says:\nLiia Selg says:\nPrevious Previous post: Täiskuu & kuuvarjutus 04.04.2015\nNext Next post: Sõnum inglitelt 13.04.2015


Esimesel suvekuul pälvis suurima tähelepanu väike äsja renoveeritud maja Tallinnas Nõmme linnaosas. Vaadatumate objektide esiviisikusse mahtusid veel talu Tallinna külje all ja kolm korterit: suvepealinnas Pärnus, Tallinnas ja Tartus.\nJuunis enam vaadatud objekt, kolme toaga eramu Tallinnas, asub Nõmme vaikses sisekvartalis Voolu tänaval. 1933. aastal ehitatud väike maja renoveeriti täielikult eelmisel aastal, selle käigus vahetati aknad-uksed, välisfassaad ja soojustus, elektrisüsteem ning vee- ja kanalisatsioonitorustik, loodi valmisolek keskküttesüsteemiks, praegu on olemas elektriga põrandaküte ja uus suur ahi. Majas on üldpinda 52,9 m2. Köök on varustatud moodsa tehnikaga, paigaldatud on uus köögimööbel. Vannitoas-WC-s on samuti uus sisu ja tehnika.\nMaakler Alo Ergmat suur huvi pakkumise vastu ei üllata. „Nõmme on väga hea elurajoon, minu hinnangul parim Tallinnas. Teiseks on Nõmmel üliharva pakkuda maja, mis oleks nii heas korras – reeglina vajavad sealsed majad täielikku renoveerimist,” ütles ta. „Värskelt korda tehtud, asub sisekvartalis, bussipeatused mõlemal pool kümneminutilise jalutuskäigu kaugusel, Kivimäe rongijaam 200 meetri kaugusel – kümne minutiga oled kesklinnas hoolimata ummikutest. Paari-kolme kilomeetri raadiuses on neli lasteaeda, mitu kooli,” loetles ta plusse. „Ja see loodus! Pargid, Pääsküla raba, Hiiu-Harku terviserajad ... Ideaalne koht, kus elada!”\n555 m2 krunt on Ergma sõnul parajalt kompaktne. Krundi tänavaäärsel alal on uus piirdeaed, aias asub väike kõrvalhoone-kuur. „Kui on soov maja laiendada, siis on ka see võimalus olemas, kuni 33% saab laiendada vaid ehitusteatise alusel,” lisas Ergma.\nJuunis said suurema tähelepanu ka need objektid:\nRenoveeritud valgusküllane 4-toaline korter viiekorruselise maja teisel korrusel.\nAvatud köök, lodža, läbi maja planeering, esikus walk-in-garderoob. Aknad vahetatud. Keldriboksi ja parkimiskohtade kasutamise võimalus.\nAktiivselt tegutsev korteriühistu, elamu fassaad on soojustatud ja renoveeritud. Hooldatud haljasala, hoovis mänguväljak. Läheduses koolid, lasteaiad, kauplused, perearstikeskus, spordihall, väikese jalutuskäigu kaugusele jäävad terviserada ja meri.\nTalu Jõelähtme vallas\nRenoveeritud rehielamu Tallinna kesklinnast 15minutilise autosõidu kaugusel Loo külas. Esimesel korrusel köök, kaks magamistuba, kaks elutuba, garderoob, veranda, WC ja vannituba. Teisel korrusel katuseakendega magamistuba ja garderoob, võimalus välja ehitada veel tube. Ahjukütet toetavad õhksoojuspump ja soojustagastusega kamin.\nMaja teises otsas asuvad abiruumid. Hoovis on maakelder, külalistemaja ja kolm kuuri, aias kasvuhoone ning palju viljapuid ja põõsaid. Maaüksus 3200 m2.\nLähimasse bussipeatusesse on 900 meetrit, Kostivere alevikku 1,8 kilomeetrit.\n2-toaline korter Tallinna tehnikaülikooli kõrval viiekorruselise maja neljandal korrusel.\nKorter on kümme aastat tagasi täielikult renoveeritud, tänaseks vajab siseviimistlus värskendust.\nTasuta parkimine maja ees, õigus kasutada keldriboksi.\nKortermaja asub mõnesaja meetri kaugusel tehnikaülikoolist ja Mustamäe Elamuste Keskusest. Maja kõrval perearstikeskus, üle sõidutee Männi park. Mustamäe-Nõmme looduskaitseala koos ilusa looduse ning terviseradadega jääb jalutuskäigu kaugusele.\nKolmetoaline korter kiiresti arenevas Jaamamõisa linnaosas kahekorruselise maja esimesel korrusel. 2017. aastal ehitatud korterelamul on modernne välimus ja korteritel hästi läbi mõeldud planeeringud. Köök eraldi, korteril on rõdu, korteri juurde kuulub panipaik.\nParkimiskoht majaesises parklas. Vaikne hooviala, roheline ümbrus. Lühikese jalutuskäigu kaugusel asuvad koolid, lasteaiad, kauplused ja ühistranspordipeatused, Tartu kesklinna on 2,8 km.


Raadio Pilt - Sekretär\nKui ühel hetkel saab uudistest, hittidest või raadiodiskori mõttetust lobast villand, siis keeravad paljud raadio sagedusele 88,8. Sel sagedusel on Radio Mania, omade seas ka Pildiraadio, sest jaama hing on Margus Pilt.\nTegemist on ainulaadse jaamaga Eesti raadiomaastikul: kogu eeter püsib vaid ühe mehe entusiasmil ja muusikavalik on mainstreamist kaugel. Marguse soov maailma parandada, lokkava nõmeduse üle sõnu valimata irvitada ja kaaskodanikke kuulekusele kutsuda on teada. Ta on tihedalt seotud ka Rock Cafe tegemistega.\nKeset kibedat tööaega oli Pilt nõus mulle vastama, miks ja kuidas ta seda kõike teeb\nMis sind sunnib tegema seda, mida sa igal hommikul teed? Edevus, raha?\nPeale raadiojaama V6 peiesid lubasin kõigile, kes olid kokku tulnud, et Eesti ei jää ilma rokiraadiota. Ma olen lihtsalt sõna pidanud.\nMuidugi tahaksin ka ise, et Eestis oleks vähemalt üks normaalse muusikavalikuga raadiojaam ja kommertssaast ei teeks piiramatult oma võidukäiku.\nKes sa siis elukutselt õigupoolest oled? Raadiotegelase elukutset ju olemas ei ole?\nMinu elu on alates 1981. aastal keskkoolipingist lahkudes olnud seotud raadioga ( siis oli see Eesti Raadio Tehniline Keskus), kus sujuvalt sai hakatud saateid tegema ja vabakutselise ajakirjanikuna leiba teenima. Koolist sain kaasa inglise keele ja muud eriharidust mul ei olegi.\nSul on elus olnud aegu (nagu ka praegu), mil sa oled oma firmas juht, alluv, sekretär, personalijuht, koristaja jne. Kuidas sulle selline roll meeldib?\nKui sa teed ikkagi eelkõige seda, mis on sulle hingelähedane, siis ei ole seal mingit vahet, et viid ülemusena ka prügikoti prügikasti.\nKuidas, eelmisest küsimusest lähtuvalt, sa suhtud juhiabidesse-sekrtäridesse?\nVahel kipuvad kohustused üle pea kasvama ja siis oleks hädasti sellist inimest vaja, kes osa koormusest enda peale võtaks ja kes kogu olukorrast täpset ülevaadet omaks. Bioloogilist telefonivastajat ma heaks ei kiida. Ka siis mitte, kui tal on 2,5-meetrised jalad.\nTaluksid sa mõtet, et töötad naisülemuse alluvuses?\nKui ta on hea spetsialist omal kohal, siis pole mingeid probleeme. Kui aga tegemist on rikka ärimehe poolt oma naisele mänguasjaks loodud firmaga, siis vabandage väga...\nMilline on hea kolleeg?\nEelkõige hea tiimitöötaja, abivalmis, usaldusväärne, lojaalne, endast kõike andev , jne. Seda nimekirja võiks veel jätkata aga neist vast piisab.\nMilline hetk päevast sulle kõige rohkem meeldib?\nSelline hetk, kui mõni inimene sulle lihtsalt naeratab.\nKuna teen just seda tööd, mis mulle tõeliselt meeldib, siis polegi see vajadus end laadida vast eriti suur. Kuid kui selleks vajadus tekib, siis selleks on lähemad sõbrad ja paar sportlikku harrastust.\nMida sina, kolme lapse isa, arvad väitest, et karjäär ja emadus ei käi kokku?\nInimesed on erinevad ja mingit üldistamist antud juhul ei saa ega tohigi olla. Mõni saab kõigega hakkama ka karjääri kõrvalt, mõni aga ei tule toime ka koduperenaisena koos koduabilistega.\nMis sa arvad end tegevat nii umbes 20 aasta pärast, kiigud kodus kiiktoolis või liigud susside sahinal ikka raadioeetris ringi?\nVaevalt et ma kinnisvaraga või rapsikasvatusega tegelema hakkan ja ilmselt jään ma alati seotuks muusikaga, kuid ma keeldun põhimõtteliselt tegemast mingeid kaugeleulatuvaid plaane.\nElu tuleb elada täiega ja mitte susse sahistades!\nPS Mul pole susse kunagi olnud ega ka saa olema.


Võrtsjärve V triatlon\nVeetemperatuur 22 C! Ujumisdistantsid toimuvad täies mahus.\nVõrtsjärve V krosstriatlon toimub 9.juunil 2013. Start ja finiš Veldemani puhkemaja territooriumil, Vaibla külas, Kolga-Jaani vallas, Viljandimaal.\nNB! Uudse alana on sel aastal Võrtsjärve triatlonil esmakordselt lisaks individuaalsele triatlonile ka võistkondlik trialton. Võistkonnas on kolm liiget - üks ujub, teine sõidab ratast ja kolmas jookseb. Osalevate võistkondade arv piiratud!\nujumine 30 m, rattasõit 7 km, jooks 1 km\nujumine 300 m, rattasõit 14 km, jooks 3 km\nPõhidistantsi ja võistkondliku võistluse algus - 12:30\nÜlekandega saab osavõtutasu maksta MTÜ Eesti Veeturism arveldusarvele 10220086353017. Ülekandel palun selgitusse kanda osaleja nimi, vanus, distants (mini-, põhi- või võistkondlik distants).\nKõik osalejad saavad diplomi nime ja kohaga. Peale võistlust ootab turgutav supp.\nKohtume Vaiblas 9.juunil 2013!\nInfot triatlonivõistluste ja tulemuste kohta Triatloniliidu lehelt. '


Lühinaljad | Kolonel Hans\nJuuli: Head isade päeva kallis! Juss: Ma ei ole ju isa? Juuli: Oled küll. Ma jäin eelmisel kuul rasedaks!\nkolonelHans • november 14, 2021\nÕpetaja: Juku, miks sa nii murelik oled? Juku: Ma ei taha Teid küll hirmutada aga ise ütles, et kui ma paremaid hindeid ei saa siis kellelgi tulevad suured probleemid!\nkolonelHans • november 10, 2021\nDoktor Vassiljev soovitas mul suitsetamisest loobumiseks kasutada šokolaadi. “Iga kord kui suitsu himu peale tuleb, pista tükk šokolaadi suhu”, ütles ta. Proovisin, ei aidanud. Mina šokolaadi põlema ei saanud!\nkolonelHans • november 9, 2021\nPresident Biden külastab pandeemia ajal vanadekodu. Möödub koridoris istuvast mehest kes ei tee teda märkamagi. Tuleb siis mehe juurde tagasi ja küsib mehelt, et kas too teab kes Biden on? Mees vaatab talle otsa ja vastab: “Ei tea. Aga kui Te vastuvõtu lauda lähete siis nad ütlevad Teile Teie nime!”\nkolonelHans • oktoober 27, 2021\nJuuli: Me oleme Jussiga kaua abielus olnud ja ma ei ole enam tema jaoks atraktiivne. Ta ei vaata mind enam ihaleva pilguga. Maali: Me oleme ka Aaduga kaua abielus aga tema ütleb, et ma muutun iga aastaga ilusamaks? Juuli: No selles pole midagi imestada. Aadu on ju antiigi ärimees!\nkolonelHans • oktoober 18, 2021\nJuss: Ma tahan lahutust. Aadu: Miks? Juuli on ju kena naine! Juss: Ta on iga öö väljas, käib baarist-baari! Aadu: Kas sa ütled, et ta on alkohoolik või et ta peatab sind? Juss: Ei, ta otsib mind taga!\nkolonelHans • oktoober 15, 2021\nPolitseinik: Ma pean teie load ära võtma! Teie veok on tugevalt üle koormatud. Rekka juht: Nalja teete või? Load kaaluvad üksnes mõne grammi!\nkolonelHans • oktoober 9, 2021\n“Kallis doktor”, pärib Juuli doktor Vassiljevilt kui on operatsioonist taastumas, “millal ma jälle seksida tohin?” “Ma tõesti ei oska vastata”, vastab doktor Vassiljev. “Te olete esimene kes peale ninaoperatsiooni seda küsib!”\nkolonelHans • oktoober 4, 2021\nAdvokaat ärimehele: Mul on Teile hea ja halb uudis! Alustama heast. Teie abikaasa leidis foto mis toob talle sisse miljon eurot. Ärimees: See on tõesti hea uudis! Milline see halb uudis on? Advokaat: Sellel fotol olete Teie koos oma sekretäriga!\nkolonelHans • oktoober 3, 2021\nAadu ja Juss saavad üle pika aja kokku ja lähevad pubisse, et rüübata kesvamärjukest ning ajada tõrts mehejuttu. Aadu: Kas Juuli on ikka sama kaunis kui ta oli? Juss: On. Aga see võtab tal palju kauem aega kui varem!\nkolonelHans • september 28, 2021\nAadu ja Juss istuvad pubis, lurbivad õlut ja räägivad tulevikust. Aadu: “Kui ma olen surnud ja mind saadetakse ära siis matusekõnes ma tahaks kuulda, et ma olin suurepärane abikaasa, isa ja vanaisa ning hea õpetaja kelle õpetuse järgi elavad inimesed täna väga hästi!” Juss: Ma tahaks kuulda lauset, “Näe, ta liigutas!”\nHakkasin voodisse minema. Naine voodist: Sa oled purjus! Mina: Miks sa nii arvad? Naine: Sa elad kõrval korteris!\nkolonelHans • september 12, 2021\n1 2 3 … 125 Next ↠


Tallinnas tähistatakse hingedepäeva kontserdiga ja jalutuskäiguga salakäikudes - DELFI\nTallinnas tähistatakse hingedepäeva kontserdiga ja jalutuskäiguga salakäikudes\nMuuseum „Kiek in de Kök ja bastionikäigud” kutsub hingedepäeval, 2. novembril tallinlasi õhtustele jalutuskäikudele all-ilma, laiupäeval, 3. novembril toimub aga Jaani kirikus tütarlastekoori „Ellerhein” kontsert.\n2. novembril, hingedepäeval toimuvad küünlavalgel jalutuskäigud salakäikudes ning sel teekonnal kohtutakse nii koopaämblike kui ka isikutega, kes olid minevikus käikudega seotud. Ringkäigud leiavad aset kell 16.00-20.00 igal pool- ja täistunnil nii eesti kui vene keeles.\nVajalik on eelregistreerimine telefonil 644 6686 või kok@linnamuuseum.ee.\nKehtib soodushind 3.20 EUR.\n3. novembril kell 17.00 algab Jaani kirikus hingedepäeva kontsert „Taevateel”, kus astub üles tütarlastekoor „Ellerhein”, dirigent Ingrid Kõrvits. Kavas on Veljo Tormise, Olav Ehala, Mart Siimeri, Tõnu Kõrvitsa, Mart Saare, Cyrillus Kreegi ja Benjamin Britteni soolo- ning koorilaule.\n11. sajandi algul kehtestati katoliiklikus kirikukalendris 2. november hingedepäeva ehk usklike surnute mälestuspäevana. Eestlastel jääb hingedepäev hingedeaja sisse.\nHingedeaja all mõistetakse sügisest perioodi eesti rahvakalendris, mil austati ja oodati koju surnud esivanemate hingi. Hingedeajal (neljapäeva õhtuti) oodati hingesid koju. Sel puhul kaeti neile tuppa, sauna või toapealsele laud, mille äärde kutsusid peremees ja perenaine hingi nimepidi toitu maitsma. Neil paluti kaitsta põldu ja karja. Hingedeaja lõpul tänati ja saadeti hinged taas ära.\nOlav Ehala sattus saunapuude pärast kopsutrombiga haiglasse\nFotonäitus "Linnaharmoonia" tutvustab eelmiste sajandite Tallinna\nRootsi bastioni käikudes tehakse labürintteatrit\nTallinn tähistab taasiseseisvuspäeva kontsertidega Harjumäel ja Botaanikaaias


Mõrv roheluses (119503728) - Osta.ee\nEseme ID: 119503728\nEseme ID: 119503728 Seisukord: kasutatud\n20 kriminaallugu koos rohkete aiandusnõuannetega\nMaalehe raamat 2006\nKriminaaljutud kahekümnelt autorilt üle terve maailma. Nende juttudes saavad süütutest maastikest ja rahulikest aianurkadest kuritööpaigad: mõrvarlikud pargid, petlikud idüllid, ka vesiroosidega tiik võib osutuda viimseks puhkepaigaks...\nIgale kirjeldatud juhtumile järgnevad mõistagi asjakohased aiandusnõuanded.\nMÕRV ROHELUSES. 2006\nMõrv roheluses . 20 kriminaallugu ...\nMõrv roheluses. 20 kriminaallugu koos rohkete


Kajupanga eesmärk on poodium - meiemaa.ee\nSaarlasest 31-aastane korvpallur Indrek Kajupank on AVIS Utilitas Rapla koosseisus alustanud hooaega 75%-lise eduga.\nNeil on Eesti-Läti korvpalli ühisliigas ühe kaotuse kõrval kolm võitu. See annab hetkel neljanda positsiooni VEF Riga, BK Ogre ja BK Ventspils (kõik Läti) järel. Rapla korvide vahe on samuti postiivne – 310:291. Liigas on kokku viisteist meeskonda.\nKogenud Kajupank on olnud ka selle hooaja avamängudes meeskonna kandvaid jõude, kapten ja punktilõvi. Saarlane on rassinud keskmiselt 34 minutit ja visanud selle ajaga 16,3 punkti mängu kohta.\nMullu olid Kajupanga numbrid 30 peetud mängu kokkuvõtteks 32 minutit, 11,7 punkti, 3,4 lauapalli, 1,4 korvisöötu ja 1 vaheltlõige.\nTänavuse hooaja algul on lisaks 16,3 punktile kirjas keskmiselt 4,5 lauda ja 2 korvisöötu. Kiita tuleb ka tabavust: 50% kahepunktivisked, 48% kolmesed ja 89% vabavisked.\nKajupank: eestlased on hea mineku andnud\nKas peetud mängudest on midagi kripeldama ka jäänud?\nKindlasti kripeldab kaotatud mäng (BK Ogrega võõrsil 73:81 – toim), aga samas annan aru, et vastas oli hästi kokkumängiv sats. Kodusaalis saame uue võimaluse.\nKuidas on õnnestunud meeskonna komplekteerimine?\nLisandunud on kogenud eestlased, kes on väga hea mineku andnud. Rait Laane mängujuhina on kindlasti parim variant meie satsile. Välismaalased on ka tublid olnud. Pall meil liigub ja see on minu maailmas heade esituste alus. Trennis on meil võrreldes eelmise hooajaga kvaliteeti kamaluga juures.\nMillised on meeskonna ja sinu enda isiklikud eesmärgid?\nHooaja alguse seisuga tundub liiga väga pinev tulema. Siiamaani on kõik võimelised kõiki võitma. Tahaks, et see oleks kevadeni nii. Medalimängud mõlemas play-offis on konkreetne siht ning kui saan koju tuua vähemalt ühe poodiumikoha, lähen suvele rahulolevalt vastu.


POISSMEES VS POISSMEES: MIS ON ERINEVUS? - DIF\nBakalaureuse ja bakalaureuse vahe\nKui seda kasutatakse nimisõnad , poissmees tähendab isikut, eriti meest, keda peetakse sotsiaalselt abieluvõimeliseks, kuid kes pole seda veel teinud poissmees tähendab vallalist naist.\nkontrollige allpool teisi määratlusi Poissmees ja Poissmees\nPoissmees on a nimisõna :\nInimene, eriti mees, keda peetakse sotsiaalselt abieluvõimeliseks, kuid ta pole seda veel teinud.\nEsimene või madalaim akadeemiline kraad, mille annavad ülikoolid ja kolledžid; bakalaureusekraad.\nKeegi, kes on omandanud bakalaureusekraadi.\nPoissmees on a nimisõna (Kanada):\nPoissmees on a nimisõna (vananenud):\nRüütel, kellel puudus oma standard, kuid ta võitles sellel alal teise standardi all.\nLondoni kaupmeeste seas pole nooremliige veel lubanud, et ta värvimist kannaks.\nOmamoodi bass, söödav mageveekala () Ameerika Ühendriikide lõunaosast.\nPoissmees on a nimisõna (Põhja-Ameerika):\nVäga väike poissmeeste (ühetoaline) korter.\nküpsustunnistus vs bakalaureus\npoissmees vs wedder\npoissmees vs poissmees\ntasane vs terav\nliikumine vs liikumine\nmitte sirge kõver


arvutid - Teenus.info\narvutid + Vali märksõna\thooldus x 11 rent x 7 remont x 6 koolitus x 5 arvutite x 5 printerid x 5 autod x 4 kuulutused x 4 parandus x 4 kinnisvara x 4 it x 4 lastekaubad x 4 riided x 4 asjad x 4 tasuta x 4 sisustus x 4 ehitus x 4 kuuluta x 4 jaemüük x 3 lähtuvalt x 3 Kokku: 27\nTere woo.ee e-pood arvutid, KÕIK ARVUTID UUED JA ODAVAD. GARANTII 2 AASTAinfo http://woo.ee\nArvutite hooldus ja remont, nuhkvara ja viiruste eemaldamine, riist- ja tarkvaralised probleemid. Uued ja kasutatud arvutid, arvutite kiirendamine. Printerid ja remont.\nHind: 125 kr/h\nIgatsed endale arvutit, mis on täpselt sinu jaoks?\nIstud praegu arvuti taga? Vaata seda! Kas meeldib? Kui ei, siis võta ühendust, teeme Sinu arvuti ilusaks! Neoon, LED, värvid, lahe kuju, seda kõike annab Sinu arvutiga teha. Ja seda kõike võin just Sulle teha, kui nurgas seisev hall, must või valge\nParandan ja hooldan arvuteid,tarkvara lahendused .Arvutite puhastamine viirustest jmt.H.soodne 59083317\narvutite x 5\nprinterid x 5\nautod x 4\nkuulutused x 4\nlastekaubad x 4\nriided x 4\nasjad x 4\ntasuta x 4\nkuuluta x 4\njaemüük x 3


Spaad röövivad kodumajutuste kliendid\n21.02.2018. Autor: Pamela Talzi\nKohtusse kaevata, mis muud!!\nTõsi see, et röövli koht on kinnimajas.\nOlgem ausad, odavam on uksed kinni hoida kui ööbija pealt see 20 eur-i kasseerida. Kulud ja maksud maha, mis siis järele jääb :)\nisegi 20 euri öö aitab, et igakuine panglaen tasuda ja pikas plaanis võõrad korteri kinni maksavad.\nAitab ikka? Kui maja kõetakse kõigele lisaks näiteks elektriradiaatoritega ja saabub 1 külaline, kes maksab kahe päeva eest 20 eurot. Sealt ei jää midagi alles, kui arvestada veel lisaks sellele, et inimene kasutab sooja vett, peale seda tuleb tuba koristada, pesu pesta jne. Ma kipun arvama, et puudu jääb\nselle jaoks oleks tulnud 1 toaline korter keskküttega majas osta aga nüüd juba nagunii "iga taksojuht" tegeleb selle äriga, et head ajad juba mõõdas ja kuressares juba üle 100 pakkuja :D\nMiks peaks keegi kuskil kahtlases ühetoalises korteris 20 euroga ööbima tulema, kui 30 euro eest saab juba spaasse?\nlöö booking või airbnb lahti, pole need korterid midagi kahtlased. Kahtlased on pigem need kus pakutakse mingi vana maja osa või katusealust jne.\nJa mis on oluline on köök, palju kulub toidule 5 päeva hotellis olles või 5 päeva korteris olles ja ise süüa tehes.\nVahepeal pakuti siin hotellides selliseid söögipakkumisi, et isegi linnainimesed läksid spaasse nädalaks elama. Seega kõik on väga suhteline. Lisaks, kui tuled puhkama, siis kes see viitsib sul igapäev süüa teha? Elu peab ikka nautima ka väheke, olgu see siis kasvõi 1 nädal aastas. Ei maksa koonerdada. Kui ma bookingu lahti löön ja võtan madalam hind esimesena, siis tahaks kahe käega peast kinni võtta, et kas tõesti on meil sellised külalistemajad. Interjöör on vanad, voodid tunduvad ebamugavad ja aknad lasevad külma sisse. Pigem jääb turist koju, kui sinna läheb.\nKui Booking.com lahti lüüa, siis on esimene asi, mis vastu vaatab (1.-2. märts) Lush Green Garden, kus pakutakse 15 euro eest telgis ööbimist :D Kas need inimesed üldse mõtlevad ka või on see pakkumine sinna ununenud? Lisaks vaatab pildigaleriist vastu tüüpiline odavketi fotogalerii, kus on tuntumad vaatamisväärsused- Kaali meteoriit, Sõrve majakas, panga pank jne. Kas selliseid pilte on ikka kohane panna Aia 41 asukohaga "hotellile"? :D\nRannamaa Holiday Home on aga edetabeli tipus. 500 eurot öö. Ainsaks boonuseks on see, et sinna mahub väidetavalt 8 inimest. Küll aga kui võtta kahesed toad kuskil vähe hubasemas/ilusamas/mõnusamas kohas, siis saaks ikka kamba peale mingi 200-250ga asja ära aetud. Huvitav kui suur tung Rannamaale on kah? Ilmselt võetakse maja 18ne inimese peale ja laaberdatakse terve öö.\nOlgem ausad, neid kodumajutusi on meil tõesti liiga palju. Enamik neist ei kujuta endast ka mitte mingisugust kvaliteeti. Seega pole ime, kui inimene maksab 10 eurot juurde ja saab näiteks Rüütlis ööbida, kus on ka rikkalikud söögid ja spaateenused hinna sees.\nspaaa või spa\nviu viu. inimene valib selle , mis talle meeldib. spad ongi poliitiliseks muutnud\nrumal inimene lähebki spasse, tark ikka spaasse :D\nSPA ehk Salus Per Acquam; täiesti korrektne.\nUudissõna on jah 2a-ga.\nKuressaare Spa-d on kuidagi maha käimas ja seda just tubade puhtuse ja nende sisustuse kulumise osas.\nPuhtusega on probleeme ka Spa-de saunades.\nMadalad hinnad neid puuduseid ei kompenseeri. Ainukeseks boonuseks võib olla hea hommikusöök.\nSeepärast tasub teinekord kaaluda korraliku korteri kasuks.\nJah ja see hommikusöök jääbki tihti kaalule kandma. Makstes mõned eurod juurde ei pea sa ise endale kuskil korteris putru hakkama vaaritama


Mida Eminem praegu teeb ja milline on tema puhasväärtus aastal 2020? - Meelelahutus\nKuigi mõned inimesed räägivad Oscari parimatest ja halvimatest komplektidest, on paljud meist endiselt šokis Eminemi oma jõudlus. Tundus, et see tuli täiesti tühjalt kohalt, kuid sobis ideaalselt öösse koosseisu.\nSellel räppari avalikul taasilmumisel on inimestel küsimus, mida ta on teinud ja kas ta on endiselt üks rikkamaid räppareid maailmas.\nEminem võitis Oscari filmi “ Kaota ennast ” aastal, kuid jättis sel aastal auhinnatseremoonia vahele. Eile õhtul, pärast seda, kui näidati segmenti, kus vaadati parimaid originaallugusid, tuli Eminem välja ja üllatas publikut, esitades lugu 8 miili heliriba.\nOscari produtsendid tahtsid näidata muusika mõju läbi aastate, nii et nad palusid Eminemil tulla esinema.\n'Nii et me jõudsime [Eminemi] juurde, et teada saada, kas see on midagi, mida ta võib-olla soovib osaleda,' ütles Oscari kaasprodutsent Lynette Howell Taylor Inimesed. 'Ta ütles jah.'\n'Oleme sellest mõnda aega kinni hoidnud,' jätkas naine. 'Oli tore, et üllatasime inimesi - tavaliselt ei jõua me kedagi sellel päeval üllatama!'\nEminem dokumenteeris sündmuse ka oma Instagramis.\n'Vaadake, kui teil oleks veel üks lask, siis oleks veel üks võimalus ... Täname, et sain mind @theacademy,' kirjutas ta Barbra Streisandi klipi all ja teatas oma 2003. aasta võidust. 'Vabandust, et mul siia jõudmiseks kulus 18 aastat.'\nVaadake, kui teil oleks veel üks pilt, siis oleks veel üks võimalus ... Täname, et mind @theacademy omate. Kahjuks kulus mul siia jõudmiseks 18 aastat.\nPostituse jagas Marshall Mathers (@eminem) 9. veebruaril 2020 kell 18.39 PST\nMarshall Mathers ehk Eminem alustas New Jacksoni liikmena 1988. aastal. Kuid siis tuli ta oma Slim Shady persooniga välja ja vabastas Lõputu aastal 1996. Tema esimene soolo-EP, Slim Shady EP ilmus 1997. aastal, mis hõlmas tema hittlugu “My Name Is”.\nRäppari karjäär tõusis taevasse 2000. aastate alguses, kui ta vabanes The Marshall Mathers LP mille hulka kuulusid hitid nagu “The Real Slim Shady”, “Way I am” ja “Stan”.\nTa jätkas vabastamist Eminemi näitus ja Jälle enne tema läbimurdelist esinemist filmis 8 miili .\nMida Eminem praegu teeb?\nKuigi 2000. aastate algus oli Eminemi heinapäev, on räppar olnud sellest ajast peale endiselt aktiivne. Ta andis viimase kümne aasta jooksul välja neli albumit, Taastumine, The Marshall Mathers LP 2, Revival ja viimati Kamikaze aastal 2018. Aastal 2019 alustas ta oma Rapture'i tuuri.\nMis on Eminemi netoväärtus?\nEminemist on saanud üks edukamaid räppareid ajaloos, müües kogu maailmas üle 100 miljoni albumi. Ta on ka üks rikkamaid räppareid maailmas. Sel aastal tema netoväärtus kasvas hinnanguliselt 210 miljoni dollarini.\nNad on kannatlikult oodanud uut koos minuga, @ 50cent ja @teddysphotos #RememberTheName - link bios\nPostituse jagas Marshall Mathers (@eminem) 12. juulil 2019 kell 7:00 PDT\nEnne Grammy’s esinemist tegi Eminem pealkirjad pärast oma uue loo “Unaccomodating” väljaandmist, milles ta räppas enesetaputerroristi vaatenurgast, kes tappis Inglismaal Manchesteris Ariana Grande kontserdil 22 inimest. Lugu on lisatud räppari 11. albumisse, mille pealkiri on sünge Muusika, mille mõrvab.\nLaul tekitas nii palju nördimust, et isegi Manchesteri linnapea Andy Burnham tegi avalduse.\n'See on asjatult haavav ja sügavalt lugupidamatu perekondade ja kõigi mõjutatud inimeste suhtes,' ütles Burnham BBC .\nHoolimata tema tundetutest sõnadest, ründas Eminem pärast rünnakut partner Suurbritannia Punase Ristiga koguda vahejuhtumi ohvritele rohkem kui 2 miljonit dollarit New York Times.\nCody Eakin Bio: perekond, karjäär, puhasväärtus ja statistika\nNaomi Osaka kavandab pärast Prantsusmaa lahtistel võistlustelt taandumist julgeid samme\nMarquand Manuel - treener, statistika, palk, netoväärtus ja naine\nJackson Rutledge: paremusjärjestus, mustand, palk ja MLB\nBeth Mowins: varajane elu, karjäär, suhted ja palk\nCaleb Sturgis Bio: varane elu, naine, lapsed ja netoväärtus\nGiannis Antetokounmpo: statistika, vennad ja netoväärtus\nKyle Lowry naine Ayahna Lowry Bio: puhasväärtus, karjäär ja lapsed\nmis positsiooni mängib Sidney Crosby\nmis vähk oli eerikamarjal\nkaren endine naine instagrami tegelik nimi\nmis gümnaasiumis reggie bush käis


Jupiterist, virisemisest ja võiduihast - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJupiterist, virisemisest ja võiduihast\n27. juuni 2017 9:16\nSebastian Vetteli käitumine kütab kirgi. | FOTO: XPB/XPB Images/Press Association Images/Scanpix\nKas Jupiterile on lubatud rohkem kui härjale? Kas MM-sarja kaks kiireimat sõitjat on viripillid või tõelised sõidumehed? Ja kes keda ikkagi meelega kiusas?\nSellised küsimused kerkisid õhku vormel 1 sarja Bakuu etapi järel, kus tiitlipretendendid Lewis Hamilton ja Sebastian Vettel turvaauto järel sõites küljed kokku panid. Hamiltonile tagant otsa sõitnud, vihastanud ja britti uuesti küljelt müksanud sakslasele määrati kümnesekundiline boksist läbisõidu karistus, mis lubas tal ikkagi lõpetada neljandal kohal.\nMeenutagem: kaks nädalat varem oli Carlos Sainz Kanada etapi avaringil teinud avarii Romain Grosjeaniga. Kohtunikud leidsid, et ulja manöövri järel ise seinas lõpetanud hispaanlane tegutses ohtlikult, ja määrasid talle karistuseks Bakuu etapi stardirivis kolm kohta tahapoole tõstmise. Kas Vetteli karistus oli sellega võrreldes proportsionaalne?\nLühidalt: jah, oli küll. Enne Bakuud olid kohtunikud tänavusel hooajal avarii põhjustamise eest sõitjatele trahve määranud viis korda. Neljal juhul pidi süüdlane loovutama stardirivis kolm kohta, korra aga kandma täpselt samasuguse kümnesekundilise seisa-sõida-karistuse nagu see, mille teenis Vettel. Samas oli sakslane karistatutest ainus, kellele määrati rikkumise eest lisaks kolm, mitte kaks trahvipunkti.\nIseküsimus on see, kas Vetteli liigutust võib lugeda sihilikuks rammimiseks. Ootuspäraselt pidasid mõlemad patuoinaks rivaali. Vettel väitis, et Hamilton oli 15. kurvis tema ees meelega ootamatult hoo maha võtnud. Päev pärast sõitu avalikuks tehtud telemeetria lükkas selle ümber: esiteks Hamilton ei pidurdanud, teiseks liikus sama kiiresti kui eelmisel ringil.\nKas võib Hamiltoni süüdistada selles, et ta jättis kordusstardi eel turvaautoga sisse liiga pika vahe? Samuti mitte. Siinkohal on tegu Bakuu raja eripäraga: 16. kurv ja peasirge on seal nii pikad ning maa möödasõitu lubava jooneni sedavõrd pikk, et Hamilton ei tahtnud riskida turvaautost möödumise ja reeglite rikkumisega. Ning reegel ütleb, et turvaauto taga sõites valib tempo liider.\nSakslase kontosse on viimase aasta jooksul kogunenud tervelt üheksa karistuspunkti. Mullu surus ta Silverstone’is rajalt välja Felipe Massa, põhjustas Malaisias avarii Nico Rosbergiga ja sai Mehhikos karistada vingerdava sõidustiili eest. Jooksva aasta jooksul võib sõitja koguda 12 punkti, selle piiri ületamisel järgneb võistluskeeld üheks etapiks. Kuid kaks punkti Vetteli üheksast aeguvad pärast järgmist etappi, seega peab ta Austrias lihtsalt pea külmana hoidma ja rumalusi vältima.\nIlmselt tabas naelapead Bakuus võidutsenud Daniel Ricciardo, kellel oli Vetteli kohta öelda järgmist: «Seb vahel teeb ja alles siis mõtleb. Ilmselt on selliste sammude ajendiks kirg ja võidunälg. Vahel peab ta lihtsalt suutma ennast talitseda.»\nTuletagem meelde Vetteli kaasmaalase Michael Schumacheri särava karjääri kolme kõige vastuolulisemat hetke. 1994. aastal keeras ta hooaja viimasel etapil pärast seina rammimist ette Damon Hillile ja 1997. aastal sõitis samasuguses olukorras otsa Jacques Villeneuve’ile. 2006. aasta Monaco etapi kvalifikatsioonis rikkus Schumacher aga tiitlikonkurendi Fernando Alonso kiire kvalifikatsiooniringi.\nKas Schumacherit ajendas neil hetkedel õelus, pahatahtlik soov konkurendi tulemus rikkuda? Ei, sakslane oli läbi ja lõhki võitleja ja võitja. Ning vahel pimestab võidutahe ka kõige teravama meele. Meistrid ei ole enamasti pehmest puust tehtud, kinnitust selle kohta leiab vormel 1 ajaloost kuhjaga.\nKüll aga jättis Bakuus nadi mulje see, millisel toonil Hamilton ja Vettel konkurendile finišijärgsetes intervjuudes karistust nuiasid. Britt pidas vajalikuks hardal pilgul rääkida, kuidas Vettel on neljakordse maailmameistrina eeskujuks lastele üle kogu maailma, sakslane hakkas aga meelde tuletama Hamiltoni aastatetaguseid eksimusi. Siinkohal oleks ehk paslik tsiteerida klassikuid: mehed, sõitke, aga ärge...


Kuidas teada saada, mida mehe liikme suurus, Tutvuseotsijast mehele: mida võiksid teada, et naistest aru saada\nTal on omad mõtted, tunded, maailmavaade. Näited toimetulekutoetuse maksmisest Kui sulle määratud töövõimetuspension lõpeb kuni 6 kuud enne vanaduspensioni iga, jätkame pensioni maksmist kuni vanaduspensioni eani.\nSelliseid kulusid on võimalik toimetulekutoetuse määramisel Kuidas teada saada võtta kuni ühe toimetulekupiiri ulatuses kalendriaasta jooksul. Eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normiks loetakse 18 m2 iga perekonna liikme kohta ning lisaks 15 m2 perekonna kohta.\nToetuse taotleja esitab toimetulekutoetuse saamiseks taotluse hiljemalt kuu viimaseks tööpäevaks valla- või linnavalitsusele, kelle haldusterritooriumil asub tema tegelik elukoht. Toimetulekutoetus määratakse viie tööpäeva jooksul pärast kõigi dokumentide Kuidas suurendada oma meessoost vaarikust. Toetuse summa maksab valla- või linnavalitsus kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.\nToetuse taotlemiseks vajalikud dokumendid Toimetulekutoetuse taotlemiseks esitatakse taotlus, milles märgitakse ära toetuse määramisel arvesse võetavate inimeste nimed, nende isikukoodid või sünniajad ja sotsiaalsed seisundid. Taotlusele lisatakse dokumendid, mis tõendavad üksi elava inimese või perekonnaliikmete eelmisel kuul saadud netosissetulekuid ja makstud elatise suurust. Kui mõne sissetuleku liiki või suurust ei ole võimalik dokumentaalselt tõendada, kinnitab Kuidas suurendada parlamendiliikme vaakumpumpa taotleja seda oma allkirjaga.\nKui taotleja soovib, et toimetulekutoetuse määramisel kaetakse ka eluasemekulud, siis lisab ta Kuidas teada saada dokumendid, mis tõendavad: eluruumi kasutamise õigust esitatakse esmapöördumisel ja eluruumi kasutamise õigusliku aluse muutumisel ; toimetulekutoetuse määramisel arvesse võetavaid jooksval kuul tasumisele kuuluvaid eluasemekulusid.\nToetuse esmakordsel taotlemisel või järgmisesse loetellu kuuluvate esemete koosseisu muutumise korral mida mehe liikme suurus lisaks kirjalik loetelu, milles on nimetatud järgmised taotleja enda ja tema perekonna kasutuses või omandis olevad esemed: kinnisasjad ja vallasasjadest eluruumid; väärtpaberid väärtpaberituru seaduse tähenduses.


Sarja üldteema - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas mi.re » 05. 04. 2013. 11:53\nMõtlesime siis välja eripakkumise klubidele ja firmakollektiividele - mida rohkem regad, seda odavamaks regamine muutub\nDiil on veel eriti soodne noorteklubidele, sest noorte pealt langed -3% hind iga regatud noorsportlase arvelt.\nTäpsed kampaania tingimused:\nEttepanekud, mõtted, emotsioonid, tagasiside oleks teretulnud\nPostitus Postitas mi.re » 23. 04. 2013. 18:54\nmi.re kirjutas: Mõtlesime siis välja eripakkumise klubidele ja firmakollektiividele - mida rohkem regad, seda odavamaks regamine muutub\nJa pisike meeldetuletus, et kampaania kestab kuni selle nädala lõpuni. Kasutage võimalust, pange tiim kokku ning saage kuni -50% soodustust. Nii soodsa hinnaga korraliku korralduskvaliteediga võistlustele naljalt muidu ei saa.\nPostitus Postitas mi.re » 26. 04. 2013. 16:46\nAlgataks siinkohal arutelu ühe tekkinud mõtte ümber. Nimelt üsna sageli saabub osalejatelt e-kirju, kus eelregistreerijad paluvad oma stardimaksu tagasi seoses erinevatel põhjustel osalemise võimatuks muutumisega. Hetkel sätestab meie juhend teema resoluutselt niimoodi, et juba sooritatud registreerimist enam tühistada pole võimalik. Eelregistreerujaid ju premeeritakse mitteosalemise läbi raha kaotamise riski leevendamiseks niigi soodsama stardimaksuga kui kohapeal registreerujaid.\nEnamasti põhjendavad erinevad korraldajad stardimaksu mitte tagastamist täiendavalt veel sellega, et tagastamine on päris suur täiendav töö, millega kaasnevad täiendavad raamatupidamulikud kulud. Samuti on eelregistreerujate arvu järgi tehtud ka mitmed korralduskulutused (tellitud suppi, trükitud numbrid jms), mistõttu ei võrdu registreerunud, ent mitte osaleva sportlase kulud korraldaja jaoks nulliga. Samas kui aus olla, siis peamine põhjus on ikkagi tagastamisega kaasnev täiendav tööhulk. Kui aga osaleja oleks valmis selle täiendava töö ise kompenseerima, siis võiks ta ju justkui osa rahast ikkagi tagasi saada? Liiatigi veel, et lisaks põhjendamatutele tagasustussoovidele - vihma sadas ja ei viitsinud tulla -, esineb vahel ka vägagi põhjendatud soove, kus süda tilgub võistlejale ei öeldes endal verd. Näiteks kui võistleja on terveks sarjaks registreerunud, kuid murrab sama sarja eelmisel etapil käeluu või sügisel registreerunud naisvõistleja on kevadeks hoopis pere juurdekasvu ootamisega ametis\nSiit ka mõte - kas oleks jumet sisse viia selline teenus nagu stardimaksu kindlustus? Näiteks võiks olla tegu vabatahtliku lisateenudega, mille hind oleks näiteks 2€ ja mida saaks registreeruja soovi korral registreerimise ajal juurde osta. Teenus seisneks siis selles, et kindlustusega hüvitab võistleja potentsiaalsed täiendavad lisakulud ning mitte osalemise korral saaks oma stardimaks tagasi; seda sõltumata mitte osalemise põhjusest.\nNäteks kui inimene registreerib Filter Temposõidu Karikasarja etapile, mille stardimaks on 10€, siis on tal valida, kas maksab 10€ ja kehtib tänane kord või 12€ ning tal on ka võimalus osalustasu tagasi saada, kui ta ei saa/viitsi/taha osaleda. Tagastamisele kuuluks aga 10€, kindlustuse osa jääks täiendava töö ja korraldaja tehtud kulutuste katteks.\nMis rahvas arvab, kas oleks jumet säärasel teenusel või seda tõlgendataks pigem kui rahaahne korraldaja soovi põhjendamatuks varjatud stardimaksu tõusuks?\nPostitus Postitas powerman » 26. 04. 2013. 16:57\nPostitus Postitas Jaagu » 26. 04. 2013. 21:51\nArvan, et veidi mõeldes vist ikka mitte nii väga hea mõte. Siis võibki juhtuda, et stardiprotokollis on suur hulk neid, kes alles reedeõhtuse ilmateate pealt otsustavad, kas mina või mitte. Kui ikka raha makstud, siis on ka see mingisugune motivaator, et ennast ikkagi kohale vedada.\nTervislikud põhjused on teine lugu, olgu siis rangluu või lapseootel. Tartu Rattarallil on see reguleeritud ju selliselt, et arstitõendiga saad pool registreerimismaksu järgmisse aastasse lükata. Kas see nüüd just pool peab olema, mis kaotsi läheb, või äkki 10% ainult, on küsimus omaette. Aga arvan, et sarnane süsteem oleks nende suhtes, kel tervis sõita ei luba, igati õiglane.\nPostitus Postitas Tarts11 » 27. 04. 2013. 18:37\nMinu arvamus, et võiks/peaks rakendama sarnast süsteemi nagu ettemaksuga hotelli bronnimisel kus kehtib ka aja ja raha suhe broneeringust loobumisel. Siin oleks see näiteks nii, et kui loobud sõidust 30 päeva enne võistlust - saad 100% tagasi, loobud kuni 15 päeva enne - saad 50% tagasi, kuni 5 päeva enne - saad 30%, hiljem loobumine - ei saa midagi tagasi. Nii lihtne ongi. Arusaadav, et korraldajal peab ka mingi kindlustunne rahaliselt jääma ju. Loomulikult jääb siia korraldaja enda otsus teemas järeleandmisi teha kui tõesti on mõjuv põhjus sõidust loobumiseks millest eelkõnelejad juba kirjutasid (luumurd, titeootel jne).\nPostitus Postitas indrek56 » 27. 04. 2013. 18:40\nKui suur see loobujate hulk siis statistiliselt on?\nPostitus Postitas corvus corone » 06. 05. 2013. 17:52\nEi mäleta eelmisest aastas, kas stardi/finišipaigas tegutseb ka pakihoid, kuhu võistluste ajaks seljakott vms hoiule anda?\nPostitus Postitas j4lgr477ur » 06. 05. 2013. 21:50\nPostitus Postitas serxx » 06. 05. 2013. 21:51\nSiiani on iga kord olemas olnud. Nii maanteesarjas kui temposõidus. Olen kasutanud.\nPostitus Postitas j4lgr477ur » 07. 05. 2013. 06:54\nPostitus Postitas riho » 07. 05. 2013. 08:05\nSiiani on see tasuta olnud.\nPostitus Postitas powerman » 08. 07. 2013. 11:56\nMis sellest SEBE tasuta bussist saab Tallinnast stradipaika ja tagasi? On asja kohta kuskil ka infot?\nPostitus Postitas mi.re » 09. 07. 2013. 08:48\npowerman kirjutas: Mis sellest SEBE tasuta bussist saab Tallinnast stradipaika ja tagasi? On asja kohta kuskil ka infot?\nInfo olemas siin:\nBuss tuleb. Kasutage juhust ja võimalust. Sõltuvalt bussi täituvusest otsustatakse, kas selline transport jääb etappidele püsivaks teenuseks või ühekordseks katsetusega. Seega, juhul kui otsite transporti Haapsalu etapile, siis mõelge julgelt ka selle SEBE eribussi peale.\nPostitus Postitas hypnootik » 09. 07. 2013. 11:19\nPostitus Postitas mi.re » 11. 07. 2013. 11:22\nhypnootik kirjutas: Mis kell buss tagasisõitu alustab?\nTagasisõitu alustatakse peale autasustamise lõppu, juhul kui kõik bussiga tulnud võistlejad on selleks ajaks lõpetanud ja valmis tagasisõitu alustama. Kui keegi on veel rajal, siis oodatakse ta ära - Haapsalusse maha kedagi ei jäeta.\nPS! Hetkel bussile reganud 14 inimest. Seega trügimist pole ja saab end bussis rahulikult sirutada : ) Kui keegi soovib veel bussi peale tulla, siis kirjutage palun hiljemalt täna õhtuks sellest mulle aadressile buss@aerobike.ee\nPostitus Postitas powerman » 14. 07. 2013. 17:58\nBussiga minek Tallinnast ja tulek oli vägagi fun ja mõnus - soovitan!\nPostitus Postitas hypnootik » 17. 07. 2013. 15:31\nPostitus Postitas RATTUR 73 » 19. 07. 2013. 08:37\npowerman kirjutas: Bussiga minek Tallinnast ja tulek oli vägagi fun ja mõnus - soovitan!\nMulle ka väga meeldis see bussiga minek-tulek +seltskond\nKindlasti kasutaks edaspidigi kui selline võimalus.\nPostitus Postitas mi.re » 23. 08. 2013. 23:21\nSarja koondarvestuse autasustamine toimub pühapäeval kell 10 Vabaduse väljakul. Auhinnatabel on nähtav siit:\nhttp://www.aerobike.ee/images/protokoll ... 202013.xls\nPostitus Postitas mi.re » 14. 10. 2013. 12:08\nPisike info ka siia portaali SEBE lastesõitude auhindadest. Nimelt ootame kõiki hooaja jookul kuuel korral SEBE lastesõitudes osalenud lapsi oma auhinnale järgi spordiklubisse Sparta. Seal annab Aivo Liksor auhinnad tublidele rattalastele üle


On sümboolne trikk, mis väidetavalt pimestab meid mägimaastikega, ka luksusliku vabaõhuga. San Marino üllatab ja selle peal olev pahatahtlikkus võib meile kõigile näidata kuradit. Milliseid praeguse pisikese kalda kurioosumeid ekspeditsiooni nähtavad ettevõtted konkreetselt eksponeerivad? Kuulsad turismiautorid tunnetaksid peagi San Marino turismipotentsiaali ja selle põhjustel tekkivaid aistinguid\nMõju? Ekskursioonid selle jäänuse juurde on endiselt väga lihtne hüpotees, mida mõnikord ei söö isikud, kes reguleerivad ennast energiaga sellisele teekonnale kaasa aitamiseks. Liitu mittekuuluv Marino on sobiv murdosa mägede, muinasjuttude ja nende antiikesemete austajatele, mida hämarus võib hinnata. Mis siin kindlasti välja selgitatakse? Kaitsepiirded on XIII sajandi silmapaistev anakronism, mis võib suvitajaid üllatada südamliku tugevusega, ka jagamatute kaliibritega. Võlujõgi kogeb nii vananenud losse kui ka järgmisi anakronisme, mida paralleelselt ei mõjuta San Marino tuuri teel läbilõikamatud muutused. Hääbunud kirikud tekitavad muuseumikambrites ka kaasaegset elevust, mis tellib iidse kella paigutamise - need on järjestikused vedurid, tänu millele on San Marino tõeliselt tuntud ja vabalt valitud vaatamisväärsuste eskadade suund. šamaanigaasist sõltumatu lõtvus\nVana-Tatra Tatra, juhitava slängi muuseumi varustus. Essents ei ole moes, neil võib olla soodne saastemass. India Ainult luksusliku barokkmustriga, vähemalt snoobi järgi. See koosneb läätsedest, mis on 18. sajandi ettevalmistav kolmandik. Juhtivate vitamiinide hulgas ja mitte ainult kleidist, kui naiivne daam seda ihkab, kustutab see palgasõdurid praeguse Jelenia Góra oru värviga. Milline Stachowiczi suverään\nFantaasiarikas pastellne jõulusünnikoha perspektiiv. Vaatamata sellele, et see osutub huvitavaks, keha. Tofu, rikkaliku kulumise varjunimi, nii et praeguse lisatasu kõik proovitükid on faktid\nTuues lähemale toksiinidele - olemisele ja ümbrusele, mida nautida. Veenvalt lahke instrumendi läbipaistva läbipaistva vati ükskõikne lõõgastumine, kliiringu puhul on see prügi ja kompromissitu. Tunnustatud küpsistes, mis on väärt küpsiseid. Aniisi kasutatakse maaga kinnitamiseks rohkem kui üks kord? Kes ei igatse ja maitseb pealegi põlise usalduse nimel. Suunatud sisserände sotsiolektide harude jaotisele, tõlkides sagedamini igapäevast leebust, eksisteerib ja seetõttu on vägevad võõrad inimesed: Skawa, Raba, Koszarawa, praha mida on viimases keskuses kohustuslik naha nii et neid saab lihtsalt biosfääri kaitsealadel täpsustada. Sel Piasti aastal on selliste seadete praegusel oksjonil iga kord äärmiselt elav saak. Kirglik valuutaost, saavad need rehvid nautida paljusid\nÜksildane järvesaba on näidanud kehtivust Veneetsia impulsside abil. Väärtuslik tänapäevane galerii, mitte potentsiaalsuse instituudi ja poiste kriteeriumide näitus. See võtab vastu vagabondide konfiguratsiooni, lisaks muudab see laenuvõtja praeguse suhtumise oma kaaludesse või saame neid eristada, on kaevamisi, teenuseid. Peedid arrogantsete hulgast reeglina ei ole nimetatud Õudusemuuseum, esemed, kui originaalsed, monument, mis on tõeliselt ebatavaline masuuria juurdepääs.\n« Millal on julge oma paevaeelarvet juhtida\nTapne pall kuidas oleks selle kohta kusida»


Põhja- ja Baltimaade ülikoolide tipud panevad õla alla Teeme Ära liikumisele < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nPõhja- ja Baltimaade ülikoolide tipud panevad õla alla Teeme Ära liikumisele\n13.06.12 @ 09.00\nViimati muudetud: Kersti Vähi, 13.06.2012 09:34\n15. ja 16. juunil toimub TTÜs Baltech-Nordtek ühiskonverents. 15. juunil tulevad TTÜsse Põhja- ja Baltimaade tehnikaülikoolide tippjuhid ja üliõpilasesindajad. 16. juunil toimub ettevõtlus- ja teaduskonverents, kus otsitakse vastuseid küsimustele, millised on ettevõtete koostööootused ja -soovid ülikoolidele ning mida pakuvad Põhja- ja Baltimaade tehnikaülikoolid ettevõtetele ja vastupidi.\n„See on TTÜle ja Eestile väga suur tunnustus, sest esimest korda peavad Põhjamaade tehnikaülikoolid oma tehnikaülikoole koondavat Nordtek võrgustiku aastakoosolekut väljaspool Põhjamaid,“ ütles Baltech peasekretär Toomas Käbin. „Nordtek loodi rohkem kui 65 aastat tagasi,“ lisas Käbin.\n17. juunil külastavad ülikoolide esindajad Eesti Energia Narva Elektrijaamu, Õlitööstust ja Narva tuhavälja tuuleparki. Eesti Energia ja TTÜ pikaajaline partnerlus keskendub insenerihariduse arendamisele, milles mängib olulist osa ka koostöö rahvusvaheliste ülikoolidega. Ülikoolide esindajad võtavad osa ka prügi kaardistamisest, millele järgneb arutelu koostöövõimalustest Teeme Ära liikumises ning Põhja- ja Baltimaade tehnikaülikoolide vahel jätkusuutlikkuse, keskkonna, materjalitehnoloogia ning taastuvenergia valdkondades.\nEsmakordselt on Tallinnas koos üheaegselt kahekümne nelja Põhja- ja nelja Baltimaa tehnikaülikooli rektorid ja juhtkonnad.\nNordtek võrgustiku aastakoosolekut korraldab TTÜ, aastakoosoleku suurtoetaja on Eesti Energia.\nÜhiskonverentsi veebileht: www.ttu.ee/nordtek-baltech\nToomas Käbin, toomas at kc dot ee, 501 6765


Olev Raju: üks on tugevam kui neli! – Pealinn.ee\nOlev Raju: üks on tugevam kui neli! (0)\nRaju sõnul olid enne ühe valimisringkonna moodustamist Tartus paljud hääletussedelid rikutud, sest valijad kirjutasid sinna mõnes teises Tartu linna osas kandideeriva inimese nime.\nTartu linnas moodustati juba aastate eest üks valimisringkond, et iga hääletaja saaks valimistel anda oma toetuse kindlalt just lemmikkandidaadile, räägib Tartu linnavolikogu esimees Olev Raju.\nLähenevate valimiste eel vaadatakse ikka tagasi tehtule. Ja seda mitte ainult mõne viimase aasta perspektiivis. Üheks tõsiseks valimiseelseks teemaks on ikka ja jälle administratiivreform, valimismaastiku korrastamine, sh valimisringkondade küsimus.\nTallinnas on sama teema aktuaalne praegu. Tartus oli aga valimisringkondade ja linnaosade identiteedi küsimus tuliste diskussioonide keskmes 2002. aasta kevadel, pool aastat enne valimisi.\nMitu valimisringkonda peaks meil ikkagi olema? Üks? Neli? Või 49? Linnavolikogus on ju 49 liiget ja siis saaks ehk meie hoovinurga Sassi ka volikokku!\nÜhe ringkonna idee eestvedajad reformierakondlased teatasid Andrus Ansipi ja Hannes Astoki suu läbi, et inimesed soovivad selgust ja lihtsust. Linnakodanik tahab hääletada tema jaoks kõige usaldusväärsema tartlase poolt.\n«Iga linlane peaks saama hääletada nii Jüri Adamsi, Aadu Musta, Väino Kulli kui ka Toomas Teini, just temale meelepärase kandidaadi poolt,» kirjutas Hannes Astok 2002. aasta 13. märtsi Tartu Postimehes.\nLinnapea Andrus Ansip rääkis õnnetutest 1999. aasta Tartu linnavolikogu valimistest, kus iga 56. tartlaste valimissedel oli rikutud, sest Annelinna valija kirjutas sedelile näiteks Tammelinnas kandideeriva poliitiku numbri. Valijad polevat mõistnud, miks nad ei või hääletada just neile sobivaima kandidaadi poolt. Rikutud sedelite arv olnud Tartus pea kaks korda suurem kui ühe valimisringkonnaga linnades. Pealegi – kui isegi New Yorgis saadi linnapea valimistel hakkama ühe ringkonnaga, siis saavat seda ka Tartus.\nAga nelja ringkonnaga valimised tundusid paljudele tol hetkel ausamate ja õiglasematena. Nende ühine argument kõlas: nii on alati olnud, valijad on sellega harjunud. Pealegi, mis saab siis, kui inimest tuntakse ikkagi eelkõige vaid oma linnaosas?\nLoomulikult ei tulnud ühe valimisringkonna oponentidel argumentidest puudust. Hirmutati, et uue korra kohaselt jääb mõni Tartu piirkond linnavolikogus esindajata ning muutub linna ääremaaks, kuhu issanda päike enam ei paista.\nIsamaalane Tõnis Lukas näitas, et uus süsteem sööb üksikkandidaadi võimaluse volikokku jõuda, aga see võivat olla oht demokraatiale. Üks valimisringkond soosivat liigselt kõige tugevamat parteid, see omakorda võivat viia autokraatiani. Isamaaliitlane Jüri Adams teadis, et «ühe valimisringkonna kehtestamine annaks Ansipi erakonnale linnavolikogus oluliselt rohkem kohti» (TPM 22. mai 2002). Kahtlustati koguni Andrus Ansipi püüdlust ainuvõimu poole.\nReformierakond oli algusest peale ühe ringkonna idee eestkõneleja ja Isamaaliit selle vastu. Mis seal salata, istusime oma erakonnakaaslastega ka tosina poolt- ja vastuargumendi otsas ning otsustasime alles pärast tuliseid vaidlusi ja läbihääletamisi ühe valimisringkonna kasuks. Saime veel Vahur Kalmrelt ajalehes võtta (TPM 22. mai 2002), et olime esialgu nelja ringkonna poolt, aga lõpuks ütlesime, et igaühel on õigus diskussiooni käigus targemaks saada. Ja kui ma ei eksi, siis mõnigi tookordne volikogu liige jäi oma südames siis veel kõhklevaks.\nKõik tänasesse Tartu võimuliitu kuuluvad erakonnad on seda meelt, et tollane valik oli kahest võimalikust parim. Elu ise on seda näidanud.\nReformierakondlased pole pidanud oma idee pärast häbenema ega meiegi oma raske valiku õigsuses pettuma. Linnavolikogu on ajanud oma voli piires ikka kogu Tartu asja ja hirmujutud unustuste saarekestest ei ole täitunud. Rahvaliidu fraktsiooni esimees Robert Närska võttis toonase algatuse kokku sõnadega: «Tegemist oli mõistliku algatusega, mis sobib teistelegi eeskujuks».\nOlen valijatega kohtudes mõnikord küsinud, mis nad arvavad Tartu jagamisest mitmeks valimisringkonnaks. Valdav enamus arvab, et ühest aitab küll. Keegi pakkus ka kaht, keegi viit. Kui juba ülepakkumiseks läks, kostus koguni kümme. Huvitaval kombel ei mäletanud nelja ringkonda või nende piire küll enam keegi.\nAsumitele oma nõukojad?\nDemokraatiaga on asjad just samamoodi, nagu ühe Tartuga konkureeriva suure linnaga – see ei saa kunagi valmis. Kindlasti oli omaaegses diskussioonis meie oponentide jutus mõistlikke ideid, mida tuleb arvestada.\nKodanikuühiskond on nagu elav taim, mis kasvab ja areneb, kuid vajab selleks päikest ja vihma, meie hoolt ja tähelepanu. Tartuski on omad ajaloolised asumid, mis olid vahepeal jalge alla tallatud, kuid tänaseks taas tärkava identiteediga.\nLinnavolikogu on oma töös igati kaasa aidanud supilinlaste heaperemehelikele algatustele või seni alles jõudu koguvatele Karlova, Tammelinna, Tähtvere jt liikumisele. Usume, et järkjärgult küpsevad tingimused ja suureneb vajadus asumipõhiste nõukodade (või mõne muu asumipõhise liikumise vormi) järele. Need saavad üheks lüliks meie kodanikuühiskonna arengus. Aga see on juba järgmiste juttude teema.


Idukonkursi võit tõi TTÜ inseneridele maailma muutmise käeulatusse - DELFI\n2015. aasta PowerUp! rahvusvahelise finaali võidutöö Lainergy - laineenergiast elektrit tootev mobiilne ja hõljuv elektrijaam.TTÜ\n"Meri on lai ja merevood kasutamata. Eesti võiks sealt saada palju megavatte energiat, lihtsalt tule ja võta," selgitas Lainergy üks asutajaist, insener Nikon Vidjajev.\nVähesed inimesed ajaloos on jõudnud maailma muutmisele nii lähedale kui Lainergy asutajad. Kui inimkond suudaks tõhusalt ja tasuvalt püüda maailmamerede lainevõimsust, avaks see meile praktiliselt piiramatu ressursi: vaid tuhandik kõikide ookeanide laineenergiast kataks maailma energiavajaduse viiekordselt.\nLainergy uudne ujuv elektrijaam toodab merelaineist sama palju elektrienergiat kui avameretuulik, aga teeb seda stabiilsemalt ja väiksema keskkonnamõjuga kui tuule- või päikesejaamad. Erinevalt praegustest laineenergiaparkidest on ta mobiilne – sisuliselt on tegemist generaatorlaevaga.\nKui Lainergy võitis 2015. aastal ajaloo esimese PowerUp! roheenergia idufirmade konkursi, oli ujuv elektrijaam veel idee kahe noore inseneri peas. Kolm aastat hiljem saab idufirma juba väita, et nende seade harib merelainetest elektrit kolm korda tõhusamalt kui teised laineenergiageneraatorid ning sel on potentsiaali ka madala lainetusega Eesti rannikumeres.\n"Konkursi võit avas meile palju uksi nii investorite kui ülikoolide juures," ütles Vidjajev. "Võidu hetkeks olime teinud vaid palju tasuta tööd ja katsetanud basseinis mõnd väikest prototüüpi, aga praeguseks on seljataga suured uuringud TTÜ mereinstituudiga ja väikelaevade kompetentsikeskusega Kuressaares ning suvel hakkame ujuvat elektrijaama Kuressaares avalikult katsetama."\nViis maailmamuutvat rohetehnoloogia tulevikutrendi 16.04.2018\nKui seni on PowerUp! konkursilt tuule tiibadesse saanud uudne laineenergia-elektrigeneraator veel pigem teadusprojekt, siis pärast edukat avalikku katsetamist saab sellest juba äri. "PowerUp! konkursilt kogutud tuntus ja tunnustus on meile toonud investoritelt juba mitu pakkumist, millega kavatseme arendamist jätkata," rõhutas Vidjajev. „Meie tootel on väga suur potentsiaal.”\nTänavusele konkursile PowerUp! saavad roheenergia-idufirmad registreeruda 19. aprillini. Lisaks säästvale energeetikale ootab Eestipoolne konkursi korraldaja, Teaduspark Tehnopol ideid, mis seotud sudu vähendamisega, aga ka mobiilsuse, nutika linna ja küberturvalisusega.\nKesk- ja Ida-Euroopa suurima säästva energia idufirmade konkursi korraldaja EIT InnoEnergy koostööpartneriks Eestis on Tallinna Teaduspark Tehnopol. Ühisteks eesmärkideks on toetada Eesti energiavaldkonna innovaatiliste ettevõtete arengut ja jätkusuutlikkust. Tehnopol arendab Eesti rohetehnoloogia valdkonda alates aastast 2010 koostöös PAKRI Teadus- ja Tööstuspargiga.


Kadri Simson: valitsus kinkis 1%-lise tulumaksu alandamisega - Kõik\n"Valitsuse üheprotsendine tulumaksu alandamine oli kingitus kõige jõukamatele. Nad võitsid kordi või kümneid kordi enam kui miinimumpalka teenivad inimesed," nentis Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson lisades, et valitsus ei ole madalapalgaliste inimeste suhtes suuri maksumuudatusi teinud.\nKadri Simson: valitsus kinkis 1%-lise tulumaksu alandamisega jõukatele rahahunnikud\nNäiteks on Simsoni sõnul OECD raportis selge soovitus, millest ka Keskerakond on ammu rääkinud - Eestis on madalat palka teenivad inimesed ülemaksustatud. "Meil on liiga palju inimesi, kes teevad täiskoormusega tööd, aga palgapäeval kodukulude tasumise järel avastavad end vaesusest."\nKadri Simson juhtis ühtlasi ka tähelepanu sellele, et OECD raport, nagu ka mitmed teised rahvusvahelised nõuanded, annab Eestile soovitusi, ent huvitaval kombel valib valitsus sealt alati välja talle meeldivad punktid, kriitilisemad jäetakse aga tähelepanuta.\nOECD soovitab Simsoni viitel Eestil tõsta tulumaksuvaba miinimumi, millest võidavad kõik võrdselt. "Veelgi enam - tuleks minna üle astmelisele tulumaksule, nii nagu kogu Vana-Euroopas kombeks," nentis ta.\nValitsus ei kuula OECD nõuandeid\nSimsoni sõnul pole valitsus ka põrmugi kuulda võtnud OECD kahte nõuannet – panustada rohkem inimeste haridusse ja infrastruktuuri.\n"Me näeme vastupidist, sulgetakse koole ja haridusse pole raha juurde tulnud. Lisaks võttis uus koalitsioon, Reformierakond ja sotsid, eelmisel suvel vastu seaduse, mis lõpetas kütuseaktsiist seinise kindla protsendi suunamise teede korrastamisse."\n"Lisaks juhtis OECD tähelepanu sellele, et Eesti on majanduslikus seisakus ning seniselt jätkates jääme odavaks allhanke maaks," lõpetas Simson.