HÕIMULIIKUMINE KAHE MAAILMASÕJA VAHEL\nEesti, Soome ja Ungari iseseisvate riikide tekkimine võimaldas soome-ugri rahvaste koostööl tõusta senisest tunduvalt kõrgemale tasemele. See väljendus ennekõike hõimurahvastega koostööd arendavate organisatsioonide asutamises, soome-ugri kultuuri- ja hariduskongresside ning hõimupäevade korraldamises. Hõimuliikumise tulemusena muutus teadmine hõimurahvaste olemasolust üldrahvalikuks ja eriti tihenes koostöö liivlaste, soomlaste ja ungarlastega.\nTartu hõimuliikumise keskusena\nEesti Vabariigi algperioodil kujunes tähtsaimaks hõimuliikumise keskuseks Tartu. Ülikoolis töötasid tollal Soome õpetlased Arno Rafael Cederberg, Lauri Kettunen, Ilmari Manninen jt., Ungari õpetlased Elémer Viranyi, J.von Csékey jt. Tartu Ülikool moodustas Soome ja Ungari lektoraadid ja asutas 1923.a. enda juurde Ungari Teadusliku Instituudi, mida juhtis J. von Csekey.\n1923.aastast hakkas ülikooli juures tegutsema ka Akadeemiline Hõimuklubi, mis moodustus 1920. aastal asutatud Eesti-Soome Üliõpilasklubist. Hõimuklubi põhikirjalised eesmärgid olid "akadeemiliste hõimuhuviliste koondamine ja hõimurahvaste ning -maade tutvustamine, samuti väikehõimude kultuuriline ja majanduslik toetamine." Nende teostamiseks korraldas ta mitmesuguseid üritusi, aga ka näiteks soome keele kursusi ja abi liivlastele. 1935.aastaks oli hõimuklubil juba 108 liiget ning ta oli suurim ja tegusaim hõimuliikumist edendav organisatsioon Tartus.\nTeise aktiivse ülikoolilinna organisatsioonina tuleb esile tõsta Akadeemilist Emakeele Seltsi, kellel oli programm liivlaste vaimseks ja materiaalseks abistamiseks. Seltsi toel tuli 1921.a. kaks liivi noormeest Tartu Õpetajate Seminari ning ilmus esimene liivikeelne lugemik "Ezmi Livõd Lugdõbr#ntõz".\nTartus kujunesid hõimuliikumise kandvaks jõuks üliõpilased. Üliõpilasorganisatsioonides peeti ettekandeid hõimuliikumisest ja hõimurahvaste ajaloost, "Üliõpilaslehes" avaldati mitmeid vastavaid artikleid, ilmus isegi Eesti-Soome ühislehenumbreid. Alates 1925. aastast toimusid Eesti-Soome üliõpilaspäevad, aset leidsid üliõpilasvahetused, sõlmiti sõpruslepinguid. 1927. aastal asutasid üliõpilasorganisatsioonid Tartus Hõimukoondise, kuhu 1930. aastal kuulus 20 üliõpilasorganisatsiooni.\n1930. aastal asutati Tartus Ungari initsiatiivil Soome-Ugriliste Uurimuste Instituudi Eesti Komitee, mille ülesanne oli koos sarnaste komiteedega Soomes ja Ungaris "edendada soome-ugri rahvaste kultuuri uurimist rahvuslike teaduste, s.t. keeleteaduse, vanema ajaloo ning kultuuriloo, muinasteaduse, etnograafia ja rahvaluule alal.” Komitee esimees oli Julius Mark ja sekretär Oskar Loorits. Vaatamata püstitatud laialdastele ülesannetele jäi komitee põhitegevuseks siiski stipendiaatide – Andrus Saareste, Paula Palmeose, Felix Oinase jt. – saatmine Ungarisse ja Ungari stipendiaatide vastuvõtmine.\nSuhetest teiste soome-ugri rahvastega\nIdapoolsete soome-ugri rahvastega Eesti peaaegu ei suhelnud, sest see oli N.Venemaa suletuse tõttu keeruline. Katseid selleks aga siiski tehti. Nii kirjutab Aleksander Veiderma oma mälestustes Venemaa soomeugrilaste kultuurikongressile kutsumisest: "1939. aastal käis V. Ernits Nõukogude Liidu saatkonnas pinda sondeerimas, kuidas nõukogude valitsus vaatab tõstatatud küsimusele. Seal suhtuti asjasse pooldavalt. Ühiselt soomlaste ja ungarlastega seda küsimust arutades tuldi siiski otsusele, et arutelu tuleb edasi lükata, kuna pole loota, et kultuurikongressidele pääseksid tõelised hõimurahvaste esindajad, vaid tulevad need, keda nõukogude valitsus peab tarvilikuks sinna saata.”\nMõningad kontaktid idapoolsete hõimurahvastega siiski olid. Nii pidas aastatel 1920–1921 Tartu Ülikoolis loenguid komi keeleteadlane ja filosoof professor Kallistrat Zhakov; 1926. a. pidas Akadeemilises Hõimuklubis loengu komi keeleteadlane Vassili Lõtkin, kes ise meenutas seda oma päevikus: "Õhtul kell 7 tegin ma hõimuklubis ettekande komidest. Kohal oli ligi 150 inimest. Koosolekut juhatas ungarlane, ettekannet pidas komi ja kuulajad olid eestlased.” Eestlane Julius Mark käis aga 1925. aastal ekspeditsioonil maride ja mordvalste juures.\nVäljaspool Eesti Vabariiki elavatest hõimurahvastest kujunesid eriti tihedad suhted liivlastega. Algselt üksikute eestlaste osalemisega soomlaste poolt korraldatud ekspeditsioonides piirdunud suhtlemine vabariigi perioodil intensiivistus. See põhjustas isegi pingeid lätlastega ning tõi kaasa näiteks O. Looritsa korduva väljasaatmise Läti Vabariigist. Põhiraskus hõimusuhete arendamisel liivlastega oli Tartu organisatsioonidel, kes aitasid kaasa liivlaste emakeelse hariduse püüdlustele: korraldasid liivikeelsete trükiste väljaandmist, saatsid usinamalt liivi keelt õppivaile lastele jõulukinke jms. Üle-eestiliseks ettevõtmiseks kasvas korjanduste korraldamine Liivi Rahvamaja ehitamiseks, mis valmiski 1939. aastal. Eestlaste huvi liivlaste vastu polnud siiski nii suur kui soomlastel, mida näitab kasvõi ajakirja "Liivli" tellimine 1936. aastaks – Soomest tuli 80 tellimust ja Eestist 8.\nTartu rahulepinguga oli osa ingerisoomlaste asualasid jäänud Eesti Vabariigi koosseisu. 1922.a. asutasid ingerisoomlased koostöös eestlastega Eesti-Ingeri Seltsi ning korraldasid ka ingerisoomlaste laulupeo; 1924.a. asutasid nad Ingeri Seltsi ja 1927.a. hakkasid välja andma ajaakirja "Sanaseppä". 30-ndate aastate teisel poolel siiski teravdasid ingerisoomlaste suhted Eesti riigiga nende eestistamiskatsed. Ingerisoomlaste pastor H.K.Erviö on öelnud selle kohta: "Eesti-ingeri probleem on katselapp, mis kord näitab, kui kindlad alused on sel hõimutööl, mida nii Soomes kui Eestis tehakse ühiste sihtide saavutamiseks." Paraku polnud enam selle nägemiseks piisavalt aega.\nHõimukoostöö kulmineerus haridus- ja kultuurikongressidel\nHõimuliikumise tähtsaimateks sündmusteks said soomlaste poolt algatatud hariduskongressid. Esimene neist toimus 1921.a. Helsingis soome-ugri koolikongressi nime all, teine, hariduskongress 1924.a. toimus Tallinnas. III kongressist alates kandsid nad soome-ugri kultuurikongresside nime ning toimusid 1928. a. Budapestis (III), 1931. a. Helsingis (IV), 1936 Tallinnas (V). VI kultuurikongress oleks pidanud toimuma Ungaris, kuid jäi alanud sõja tõttu pidamata. Kongressid olid omamoodi rahvuslikeks suursündmusteks: näiteks 1928. a. Budapestis oli kohal 342 eestlast ning 1931. a. Helsingis 594 eestlast.\nKongressidel pidasid hõimumaade väljapaistvad teadlased ja ühiskonnategelased ettekandeid hõimurahvaste ajaloost, majandusest, tööstusest, kirjandusest, helikunstist jne. Kongressid määrasid kindlaks hõimutöö põhisuunad ning valisid toimkonnad, kes vastutasid vastuvõetud otsuste täideviimise eest. Võib öelda, et sisuliselt kongressid koordineerisid Eesti, Soome ja Ungari koostööd.\nKongressideks valmistusid kõik riigid hoolega ja neile pööras väga suurt tähelepanu ka Eesti teadus- ja poliitikamaailm. Sellest annab tunnistust Villem Ernitsa koostatud ülevaade: "29. detsembril 1927.a. korraldas "Fenno-Ugria" laiema nõupidamise kongressi asjus, kus määrati kindlaks esialgne referentide nimekiri vastavalt ungarlaste poolt esitatud kavale. "Fenno-Ugria" juhatus tegi kongressi päätoimkonnale ettepaneku võtta kongressi kavasse järgmised uued referaadid: 1) Ungari-Eesti kultuurisidemed, 2) liivi rahva saatus, 3) Välis-Eesti küsimus. Need ettepanekud võeti ungari toimkonna poolt vastu ja lisati neile juure veel referaadid välissoomlaste ja välisungarlaste kohta. Lõplikult kujunes eesti referentide koosseis järgmiseks kava järjekorras: P. Põld – Eesti haridus ja teadus, K. Reinmann – ühistegevus ja rahvamajandus Eestis, H. Kompus – Eesti kujutav kunst, H. Kruus – Eesti ajalooteadus, J. Uluots – Eesti õigus ja õigusteadus, O. Loorits – eesti keeleteaduse ja folkloori seniseid saavutusi, F. Leinbock – arheoloogia ja etnograafia Eestis, O. Madisson – mõningate Eesti maapõue varanduste kasutamisest, N. Kann – eesti rahvakooli ajalugu, V. Ernits – töölisküsimus Eestis, A. Eslas – põllumajandus Eestis, K. Mauritz – tööstus Eestis, A. Anni – eesti kirjandus, J. Aavik – lühike ülevaade eesti rahva muusikalisest arengust, E. Viranyi – Ungari-Eesti kultuurilisist kokkupuuteist, M. Lepste ja O. Loorits – Liivi rahva saatus, S. Sommer ja V. Ernits – väliseestlased, J. Piiper – eesti bioloogilised teadused, S. Talvik – tervishoid Eestis, L. Puussepp – neuropatoloogia ja alkoholismi uurimused Tartu Ülikoolis, A. Paldrok – leepra arstimise üle V. Ernits – rahvaharidus väljaspool kooli Eestis, M. Hurt – Soome-Eesti ja Ungari vahelise kaubandusliku läbikäimise üle.”\nSoome-ugri kultuuri- ja hariduskongresside korraldamine lõi eelduse kolme hõimumaad ühendavate organisatsioonide tekkeks. Mõjuvõimsaim oli neist K. Pätsi initsiatiivil 1925.a. asutatud Eesti-Soome-Ungari Liit, mis tegutses Tallinnas. See oli Eesti suurim hõimurahvastega koostööd arendav organisatsioon, kuhu kuulus üle 150 üksikliikme. Organisatsioon sai tuntuks populaarsete kõnehommikute korraldajana, kes aitas kaasa ka keelekursuste ja teiste hõimurahvaste koostööga seotud ürituste korraldamisel. Peale selle tegutsesid Eestis Eesti-Soome-Ungari Rohuteadlaste Ühing ja Eesti-Soome-Ungari Õpetajate Liit.\n"Fenno-Ugria" saab hõimuliikumise keskmeks\n"Fenno-Ugria" asutamine tuli kõigepealt jutuks 1924. a. Tallinnas toimunud II soome-ugri hariduskongressil. Kongress valis järgmist kongressi ettevalmistava toimkonna, kuhu Eesti poolt kuulusid Riigikogu liige Konstantin Päts, Tartu Ülikooli professor Peeter Põld ja Haridusministeeriumi kooliosakonna juhataja Gustav Ollik. Valitud isikuile tehti ülesandeks leida või luua organisatsioon, kes oleks soome-ugri kongresside "mõttekandja, otsuste täitja ja levitaja."\n12. novembrist 1925 on säilinud ilmselt G.Olliku koostatud märgukiri, mis räägib, et Eestis pole organisatsiooni asutamiseks midagi tehtud, samas ungarlased on selleks organisastsiooniks määranud Turaani Seltsi (Turáni Társaság) ja soomlased Soomluse Liidu (Suomalaisuuden Liitto) sugulasrahvaste osakonna. Kirjas järgneb arutelu selle üle, kes võiks Eestis vastavad kohustused enda peale võtta: "... kas Eesti Õpetajate Liit, kelle algatusel ja volitustel soome-ugri hariduskongress korraldati, või Tartu Akadeemiline Hõimuklubi, kellel palju vaimujõudu või Eesti-Soome-Ungari Liit, kelle põhikiri oleks sellega kõige paremini vastavuses ning kes diplomaatia ja valitsusringkondadele on lähedane." Kirjas tehakse ettepanek korraldada vastav arutelu.\nArutelu toimus aga alles 30. märtsil 1926.a. Ilmselt see nõupidamine otsustas asutada "Fenno-Ugria" ja koostas vastava põhimääruse ning saatis võimalikele liikmesorganisatsioonidele laiali. K. Pätsi koostatud põhimääruse kinnitas haridusminister 24. märtsil 1927.a.\nPõhimääruse alusel moodustatud asutise "Fenno-Ugria" nõukogu esimene koosolek toimus 27. mail 1927.a. Tallinnas, Aia tn. 12. Koosoleku päevakord oli järgmine: 1. Asutis " Fenno-Ugria " põhimääruse ettekandmine; 2. Uute liikmete vastuvõtmine; 3. Nõukogu juhataja ja tenma abide valimine; 4. Juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine; 5.Tegevuskava ja eelarve kinnitamine; 6. Koosolekul algatatud küsimused.\nKoosolek valis nõukogu juhatajaks K. Pätsi, kes arvati põhimääruse järgi ka eluaegseks toetajaliikmeks, abideks P. Põllu ja G. Olliku, juhatuse esimeheks A. Veiderma. Koosolek valis juhtorganid kuni sügiseni ja otsustas osalejate vähesuse tõttu jätta ka revisjonikomisjoni valimise sügiseks.\nKoosolek võttis vastu "Fenno-Ugria" tegevuskava: 1. Asutusele korteri leidmine; 2. Rakendusraamatute sisseseadmine; 3. Soome-ugri kongresside arhiivi vastuvõtmine; 4. Juhatuse tööjuhendi väljatöötamine vastavalt põhimäärusele; 5. Sidemete loomine Soome ja Ungari asutustega; 6. Soome-ugri III kongressi eeltööde tegemine; 7. Sidemete loomine väliseestlastega.\n13. novembril 1927 toimus II nõukogu koosolek, mis kinnitas esimese koosoleku valimistulemused ja võttis vastu 12 uut liikmesorganisatsiooni, kellega koos tõusis liikmete arv 20-ni. Nõukogu otsustas palgata poole kohaga teadusliku sekretäri, kes valdaks eesti, soome ja saksa keelt ning omaks ühiskondliku töö kogemust. Tasuks otsustati määrata 10 000 marka kuus. Sekretäri kohale kandideerisid mitmed tuntud inimesed – Juhan Jaik, Bernhard Linde jt. – kelle seast valik langes V. Ernitsale.\n"Fenno-Ugria" 1928.a. aruanne sunnib tõdema, et enim tähelepanu pööras asutis soome-ugri kultuurikongressil osalemisele, aktiivselt tegeles ta ka väliseesti küsimusega. 14. veebruaril 1928.a. toimunud juhatuse istung otsustas korraldada Välis-Eesti Kongressi, kuid sama aasta mais toimunud "Fenno-Ugria" nõukogu istung leidis, et sellise ürituse kooraldamiseks pole asutusel jõudu. Pealegi tõusis küsimus Venemaa eestlaste kutsumisest. Juhan Luiga avaldas kartust, et Venemaalt tulevate eestlaste puhul võib tegemist olla agentidega, mida aga Mihkel Veiderma pareeris, öeldes, et Venemaalt pole kedagi kutsutud. Vaidluse lõpptulemusena kongressi ei toimunud, küll aga toimus Välis-Eesti Päev, mis võttis vastu otsuse, et väliseestlaste organisatsiooni väljaarendamine jääb "Fenno-Ugria" hooleks. "Fenno-Ugria" juurde asutatigi väliseesti toimkond. Mainida tuleb ka, et ajaleht “Väliseestlane” ilmus algselt “Fenno-Ugria” häälekandja juures. Seega on alust väita, et "Fenno-Ugrial" oli suur tähtsus hilisema Välis-Eesti Ühingu asutamisele.\nJärgnevate aastate jooksul kujunes "Fenno-Ugriast" hõimuliikumise keskus Eestis. Tema põhiülesanded olid hõimuliikumisest huvitatud organisatsioonide ühendamine ning soome-ugri kultuuritöö ja kultuuriühtsuse arendamine. Asutisse kuulus lõpuks ligi 40 organisatsiooni: Akadeemiline Ajaloo Selts, Akadeemiline Emakeele Selts, Akadeemiline Hõimuklubi, Akadeemiline Kirjandusühing, Eesti Ajakirjanikkude Liit, Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing, Eesti Kunstnikkude Liit, Eesti Lauljate Liit, Eesti Muuseumi Ühing Tallinnas, Eesti Naisorganisatsioonide Liit, Eesti Põllumeeste Keskselts, Eesti Rahva Muuseum Tartus, Eesti-Soome-Ungari Liit, Eesti Õpetajate Liit, Kaubandus-Tööstuskoda, Tallinna Konservatoorium, Tartu Ülikool, Tartu Üliõpilaskonna Esindus, Õpetatud Eesti Selts, Tallinna Eesti Selts "Estonia", Tartu Selts "Vanemuine", Kunstiühing "Pallas", Ülemaaline Noorsoo Ühing, Tallinna Eesti Õpetajate Selts, Välis-Eesti Ühing, Selts "Meremeeste Kodu", Eesti Karskusliit, Eesti Haridusliit, Tallinna Rahvaülikoolide Selts, Eesti Arstide Liit, Kaitseliit, Eesti Apteekrite Selts, Linnade Liit ja Soome Klubi.\n1929. aastal asutas "Fenno-Ugria" enda juurde jooksvate küsimuste lahendamiseks Hõimubüroo asukohaga Tallinnas, Lai tn. 1. Büroo sekretärina töötas Hella Jürgenstein-Raid. Tartusse asutas “Fenno-Ugria” osakonna, kus töötas V. Ernits.\nOma põhiülesannete täitmiseks arendas “Fenno-Ugria” mitmekülgset tegevust. Näiteks aastatel 1936–38 organiseeris ta Eesti-Soome-Ungari kultuuritoimkondade nõupidamisi, soome ja ungari keelte õppimist, tõlketöid, hõimupäevade ja rahvuspühade tähistamist, viisade kaotamist Ungarisse sõiduks, Liivi rahvamaja ehitamist, soome-ugri õpilaspäevade korraldamist, soome-ugri rahvaid tutvustava informatsiooni kajastamist kooliprogrammides jms. Asutis osutas abi ka hõimumaade ekskursioonidele ja üksikturistidele, õpilastele anti näiteks välja tunnistusi, millega nad said hinnaalandust Soomet külastades.\nHõimuliikumise ja hõimurahvaste tutvustamiseks, samuti informatsiooni levitamiseks andis "Fenno-Ugria" välja ajakirja "Eesti Hõim" (1928 - 1933), mille toimetaja oli V. Ernits ja aastaraamatut "Eesti Hõim" (1937 - 1939), toimetaja Alo Raun.\nTähtsaimaks iga-aastaseks sündmuseks Eesti hõimuliikumises kujunes alates 1929. aastast hõimupäevade tähistamine. Esimest korda tähistasid hõimupäeva soomlased 1928. a. Kalevala päeval, kuid 1931. a. Helsingis toimunud soome-ugri kultuurikongressi otsusega tähistatavad Eesti, Soome ja Ungari hõimupäevi oktoobrikuu komandal nädalavahetusel. Hõimupäeva keskne sündmus oli aktus mõnes suuremas hoones – Tallinnas teatris “Estonia”, Kaubandus-Tööstuskojas vms., Tartus aga näiteks raekojas. Hõimupäevade puhul lehvisid kõikjal kolme riigi lipud, hõimumaade lippudega olid ehitud paljud majad, koolid ja linnatransport. Koolides ja kultuurimajades peeti pidulikke aktusi, kirikutes jumalateenistusi. Üle maa esinesid riigimehed, tuntud kultuuritegelased pidasid hõimurahvaste kultuurile, ajaloole ja hetkeolukorrale pühendatud ettekandeid. Räägiti ka väliseestlastest, kes olude sunnil Eestist eemal elavad. Hõimupäevade ulatuse ja tähtsuse illustreerimiseks võib tuua tõsiasja, et 1931.a. peeti sel puhul üksnes kõnekoosolekuid 431.\nHõimuliikumist toetasid tõhusalt nii Soome, Ungari kui ka Eesti valitsused. Näiteks võib tuua, et "Fenno-Ugria" aunõunik aastast 1937 oli K. Päts; hõimupäevadele pühendatud aktusest võtsid osa Soome president K. Kallio ja peaminister A. K. Cajander; valitsused saatsid hõimupäevade puhul tervitustelegramme, "Fenno-Ugria" juhatus käis Soome president P. Svinhufvudi õnnitlemas 75.a. juubeli puhul jne. Mis aga kõige olulisem – Eesti ja Soome ning Eesti ja Ungari vahel sõlmiti 1937.a. kultuurikonventsioonid, mille kohaselt sai hõimuliikumine riikliku raamistiku.\nKolmekümnendate lõpul arenesid hõimumaade vahelised kontaktid jõudsalt: valmistuti 1940.a. Budapestis toimuvaks kuuendaks kultuurikongressiks, leidis aset hõimuhümni konkurss, mille võitjadki selgusid. Alanud sõda aga paiskas segi ka hõimurahvaste koostöö. "Fenno-Ugria" viimane tegevusülesanne oli Talvesõjas osalenud Soome invaliidide ravimine ja orvuks jäänud lastele suve veetmise korraldamine Eestis. Hulk lapsi jõudiski Eestisse, kuid siis tuli okupatsioon ja nad pidid Soome tagasi minema. Uue võimu tahtel oli "Fenno-Ugria" sunnitud likvideeruma ning Õpetatud Eesti Seltsile oma varad üle andma. Likvideerimiskomisjoni juhtis “Fenno-Ugria” poolt Ferdinand Linnus, Õpetatud Eesti Seltsi poolt võttis "Fenno-Ugria" varanduse vastu Liidia Palm.\n1920.–1930. aastate hõimuliikumine saavutas kindla koha tollases Eesti ühiskonnas nagu leidis teadmine hõimurahvastest kindla koha eestlaste rahvustundes ja maailmavaates. Selle poole püüame ka praegu.


Hirmud | Imikud, lapsed ja rasedus - ajakiri rasedatele, vanematele ja kogu perele | July 2022\nPoiste ja tüdrukute hirmude erinevused\nKas poistel on teistsuguseid hirme kui tüdrukutel? Lastepsühholoogia arst Silvia Alava selgitab, millised ressursid on lastel vastavalt nende soole nende hirmudega silmitsi seismiseks. Ja ta räägib meile selles videos, kuidas erinevad poiste ja tüdrukute hirmud. Lastejuhendi hirmude kategoorias saate lugeda rohkem artikleid, mis sarnanevad poiste ja tüdrukute hirmude erinevustega.\nMissioon täidetud. Kuidas juhendada lapsi nende hirmudest ülesaamiseks\nKui ma väike olin, kartsin sinki süüa lapsepõlves kogetud mõnevõrra traumeeriva olukorra tõttu. See võib olla natuke naeruväärne hirm, kuid pani mind palju ahastust tundma. Samamoodi püüan austada oma tütre hirme, sest tean, et need on tema jaoks tõelised, ükskõik kui absurdsed need mulle täiskasvanud naisena tunduda võivad.\nKõik lapsepõlve hirmude kohta. Nõuanded, näpunäited ja ressursid\nKlounide, pimedate, putukate, kodus üksi olemiseks ... Kes pole kunagi kartnud? Täiskasvanuna oleme & 34; võimekad & 34; seda emotsiooni kontrollida on meie lastel aga raskem. Oleme lapsepõlve hirmudest rääkinud II ConectaConTuHijo kohtumisel, mille korraldas Guiainfantil.\nLastel ebaõnnestumise hirm\nLastel on ebaõnnestumishirm üsna tavaline, nad kardavad, et neid kritiseeritakse või neid hinnatakse ja mitmel korral proovivad nad ebaõnnestumise hirmust hoiduda toimimast, nii et seda ei juhtuks. Lisaks põhjustab ebaõnnestumise hirm neid ebaõnnestumise ees. Lapsed tunnevad enne testi tegemist, spordi ajal või muudel asjaoludel ärevust.\nMillal on lastel hea karta\nMillal ja miks võib hirm olla hea Millistes olukordades võib hirmu kogemus olla lastele positiivne, hariv ja ennetav. Muidugi ei meeldi kellelegi karta, sest kultuuriliselt on hirm või hirm alati seotud halbadega. Mõnikord on hea karta ja mõned eksperdid kinnitavad isegi, et hirm koolitab ka lapsi.\nMiks mõned lapsed kardavad pookida\nMõni laps läbib faasid, kus nad kardavad kakut teha. See hirm algab tavaliselt siis, kui nad lahkuvad mähe ja hakkavad tualetti või pissuaari kasutama, kuid kobestamise hirm võib ilmneda ka teistes arenguetappides, kauem kui 3-4 aastat, tekitades suurt muret vanematele, kes näevad, kuidas nende Lapsed säilitavad oma väljaheite, kuni nad mõnikord ülevoolavad või vajavad evakueerimiseks lahtisteid.\nLapse hirm ema äraoleku pärast\nEma lahkub ... aga tuleb tagasi. Soovin, et saaksime oma lastele säästa kõiki raskusi, vaevusi, valu, haavu, pettumusi ..., kuid see pole võimalik. Samuti ei taha me, et nad kasvaksid kujuteldavas maailmas, miks siis mitte õpetada neid juba varasest east peale vastu võtma pettumusi ja hirme, millega nad sünnist alates kokku puutuvad?\nLaste hirm proovida uusi toite\nNeofoobia on alateadlik ja kohutav hirm kõige uue ees, näiliselt loogiline ja põhjendamatu hirm, millel on adaptiivne ja kaitsev esivanemate alus. Selle kõige levinum vorm on toit, kui väikesed lapsed keelduvad söömast mis tahes tüüpi toitu, mida nad pole varem proovinud ega näinud.\nCopyright 2022 \_ Hirmud...


Ooper "Rehepapp" - Teater Vanemuine\nKäisin esmakordselt etendust “Rehepapp” vaatamas 4.oktoobri 2015. Olin varasemalt lugenud Andrus Kivirähki samanimelist romaani, mis mulle väga meeldis. Ootused olid väga kõrged. Esmalt räägin veidi lavakujundusest ja kostüümidest.\nMinu meelest oli tegu ääretult nutika lahendusega. Euroalused on lihtsad, kuid nendega annab luua väga mitmeid erinevaid interjööre, mida ka tehti. Lavakujundus sobis väga hästi kokku lavastusega.\nKostüümid olid väga ajastutruud. Samuti üsna lihtsad, kui välja arvata rõivad, mida kasutati mõisaelu kajastamisel peol ja mõisapreilil, kuid ka need kostüümid olid väga efektsed.\nEtendus üldjoontes oli suurepärane. Mulle meeldis väga stseen, kus Jaan oli seepi söönud ja palus rehepapilt abi. See stseen oli veidikene hirmuäratav, kuid samas väga kaasahaarav. Kõik stseenid, kus sulane Jaan mängis olid väga humoorikad ja seda oli kuulda ka publikureaktsioonist.\nSiin kohal kiidaks sulase Jaani osatäitjat Rasmus Kulli. Järgmine minu lemmik stseen oli hingedepäev. Eriti meeldib mulle stseen, kus hinged kõik koos laulavad. See on väga lõbus ja kohati ka väga armas koht etenduses. Lugu, mida hinged laulsid jäi väga eredalt meelde!\nMõisaelu stseenid olid kõik väga vahvad, kuid kõige lummavam stseen neist oli kubjas Hansu esmakordne kohtumine mõisapreiliga. Siinkohal tuleb samuti kiita näitlejatööd ja eriti Hansu osatäitjat. Selles stseenis on siirus ja ehedus ning samuti muudab stseeni eriti imeliseks muusika.\nKui rääkida veel kubjas Hansu tegemistest, siis tooksin välja paar väga hästi mängitud kohta.\nHansu hulluks minemine esimese vaatuse lõpus oli peaaegu perfektne. Mina arvan, et oleks võinud natukene isegi juurde panna, aga kui käisin etendust vaatamas teist korda 29.oktoober 2015, siis oli see täiesti ideaalne. Kui Vanatühi teises vaatuses Hansu põrgusse viib, siis vaatab Hans veel Liina ja Luise poole tagasi. See pilk, mis on Hansu silmades on lihtsalt imeline. On inimesi, kes ei pruugi selliseid asju teatris tähele panna, aga see oli tõesti ilus. Silmades peegeldus kurbust, igatsust ja veel palju muidki emotsioone, mis muutis stseeni palju, palju paremaks. Pilkudest rääkides, siis stseen, kus mõisas käib pidu ja Hans ning Luise seisavad mõisateenjatena teineteisel pool lava käib neil kahel pilkudemäng, mida oli väga huvitav jälgida. Ütleks, et isegi huvitavam, kui põhitegevus.\nSuur, suur kummardus Hansu osatäitja Reigo Tamme ees!\nLemmikuid kohti oli veel palju. Näiteks teise vaatuse algus, kus nõid Minna laulis armastusest. Nõid oli ka üks minu lemmikuid tegelasi, seega aitäh Minna osatäitjale Merle Jalakale. Ka katku tulek oli lahendatud nutikalt ja see mulle meeldis.\nEtenduse lõpp, kus algul laulsid nõid Minna ja rehepapp kahekesi ning siis liitus koor oli “vau” efektiga koht. Etenduse lõpp oli väga lummav ning võttis isegi pisara silma.\nRäägin ka natukene asjadest, mis polnud nii hästi, või mida annaks muuta.\nEsiteks, kui koor on laval, siis on rahvast natukene liiga palju korraga peal, ning raske on jälgida põhitegevust. Seda on raske muuta, aga siiski see natukene häiris. Pidevalt liikusid aksid. Kui keegi lavale tuli või lavalt lahkus, siis aksid liikusid päris palju ja seda oli ausalt öeldes üsna kole vaadata. Imbi osatäitja laulis natukene liiga vaikselt. Istusin küll esimeses reas, kuid pidin sõnu ülevalt sõnu vaatama. See oli üsna häiriv, sest teiste osatäitjate puhul ei pidanud ma sõnu jälgima.\nMa ei oska öelda miks, aga mind natukene häiris Õuna-Endli suhtlus publikuga. Tegelikult ta otseselt publikuga ei suhelnud, aga paar repliiki olid justkui suunatud publikule ja see oli mulle natukene vastukarva.\nEtenduses sai naerda ja nutta, mis on minu arvates ühe etenduse puhul suurepärane. Näitlejad andsid kõik emotsioonid edasi publikule, mis ongi nende ülesanne. Ma leian, et “Rehepapp” pole lihtsalt ooper vaid midagi palju enamat. Usun, et isegi inimesed, kes pole just eriti suured ooperisõbrad leiaksid sellest etendusest midagi. Etenduses on teatud annus huumorit, imeline muusika ja vapustav näitlejatöö- kõigile midagi.\nSuured tänud lavastajale ja ka solistidele, kes on teinud suure töö!\nKristin Prits, 9. klass


New Radicalsi ainus hitt „You Get What You Give” oli salaja mõjukas - Film\ntütar George Lopezi saatest\nDavid s kõrvitsad eriline\nära mõtle kaks korda filmi ülevaadet\nmary tyler moore muigab klouni\nNew Radicalsi ainus hitt „You Get What You Give” oli salaja mõjukas\nKõrvalAnnie Zaleski 28.7.15 12:00 Kommentaare (813)\nSisse Oleme nr 1 , A.V. Klubi uurib laulu, mis läks numbrile 1 edetabeleid, et saada südamesse, mida tähendab popmuusikas populaarne olla ja kuidas see on aastate jooksul muutunud. Selles osas käsitleme New Radicalsi filmi „You Get What You Give”, mis veetis ühe nädala Kanadas nr 1 RPM singlite edetabel 8. veebruaril 1999.\nGrunge kultuurilise küllastumise ja nü-metal ’i domineerimise vahelisel ajal oli alternatiivmuusika major-label maastik märkimisväärselt kummaline.Jason Helleri hiljutine 1995. aasta nädala tükkmärkis selle nähtuse kohta, kui palju põrandaaluseid bände tervitati ja seejärel tööstuse hammasrattad tarbisid. Kuid justkui reageerides nende suutmatusele muuta Jawbreaker, Seaweed ja Hum järgmiseks Nirvanaks, hakkasid plaadifirmad seejärel rokkbände surudes poppamaks muutuma. Ehkki see nihe hõlbustas selliste maitsvate esemete nagu kolmas silmade pime, Matchbox 20, The Verve Pipe ja Smash Mouth populaarsust, ei muutunud tänapäevane rokk üleöö beežiks.\nBen Folds Five maailmavaade ulatus sardoonilisest sentimentaalsest kaustiliseks, samas kui Semisonic, Fastball ja Fountains Of Wayne lõid võimsa popi, mis kõlas klassikaliselt, oli meeldejääv ja nutikas. Veelgi kummalisem hulk ühehittseid imesid tärkas kaasaegses rokkraadios, eriti 90ndate saba lõpus ja 2000. aastal: Marcy Playgroundi seks ja kommid, Chumbawamba tuubitsemine, Wheatuse teismeliste kott, Len's Steal My Sunshine, Bran Van 3000's Joomine LA -s, Marvelous 3's Freak Of The Week, Harvey Dangeri lipuvarras Sitta, Fretblanket's Into the Ocean ja Citizen Kingi paremad päevad. (Swirl 360 kuuleb Hey Now Now, hoolimata oma esinemisest Top 40 -s, tundus ta Sloani ja Fastballi veenides kadunud alternatiivmuusika klassikana.) Välja arvatud Flagpole Sitta, ei saanud enamik neist lugudest kunagi metsikult mõjukad - tegelikult suur osa nendest bändidest kogus tolmu dollarite prügikastidesse, mis olid nende uudsuse tõttu vajunud, kuid nad muutsid alternatiivse roki raadio kubiseva kõhu palju huvitavamaks.\nPaberil ei erine New Radicalsi teos, mida annate, drastiliselt teistest 90ndate lõpu ühest hitist. Lugu on õhuliselt kõlav ja meeliülendav üldiselt, esimees Gregg Alexanderi hüppeliselt kasvanud falseti abil. Muusikaliselt kõlab see ebamääraselt alternatiivse kõlaga, elektrikitarri korgitserite ja optimistlike klaveriakordide vahel, mis siin-seal segust välja hüppavad, ehkki sellel on piisavalt ligipääsetavat pop-sära, et selgitada, miks see Top 40 põhja kraapis. (Laul oli kaasautoriks Rick Nowels, kes jätkas Dido, Madonna ja Lana Del Rey tohutute hittide kirjutamist ning sisaldab Ednaswapi endise liikme Rusty Andersoni kaastööd, kes on nüüd Paul McCartney kitarrist.) Sild sisaldab suulise sõna sektsioon, mille Aleksander muutis sageli live-räpiks, noogutades ajastu kasvavale segunemisele hip-hopi ja rokiga, samas kui vokalisti jõuline, pooleldi räägitud ja pooleldi lauldud esitus kooris tegi selle lihtsaks ( ja lõbus) kaasa laulda.\nSamuti ei aidanud New Radicalsi üldine esteetika tajuda, et see oli lihtsalt järjekordne lühiajaline ja tobe projekt. Aleksandrit märgati sageli nägu varjava kalurimütsiga (sealhulgas New Radicalsi üksiku albumi kaanel, Võib -olla olete ka teid ajupestud , ise domineeris väga hilja 90ndate aastate kollakas palett), samas kui laulu teismeliste filmitaoline video filmiti kaubanduskeskuses ja keskendus mässavatele lastele, kes mässasid järskude täiskasvanute vastu. Kuid muusikaliselt võtab You Get What You Give oma näpunäited palju ajastutumatutest ajastutest ja helidest, täpsemalt sinisilmse hingega. Tootmise seisukohalt on see uskumatult üksikasjalik-kuulake tähelepanelikult sissejuhatuses esinevaid löökhelinaid või lopsakaid klahvpille ja kitarrivarju, mis pinna all halvasti sumisevad-ning sellel on puhas tasakaal instrumentaalhäälte poolest, mis sarnaneb XTC 1986. aasta LP-ga Skylarking . Alexander ei üritanud oma häält varjata ega moonutada ning ta oli häbematult tõsine nii oma lugupidamatu maailmavaate kui ka laulusõnade osas.\nSellest tulenevalt on asjaolud, mille ümber New Radicals muutub ühe tabamusega imeks, hoopis teistsugused kui see, mis juhtus teiste rühmitustega. Kultuurijõudude või etikettide ükskõiksuse asemel otsustas Aleksander ise, et on keset albumitsüklit bändi esimees - 1999. aasta juulis lõhkus ta grupi vahetult enne albumi ilmumist. Võib -olla olete ka teid ajupestud Teine singel, millalgi saame teada. Sees pressiteates teatas ta kavatsusest hakata tootma ja laulukirjutama teistele artistidele , vihjates samas ka läbipõlemisele kogu protsessiga, millega üritatakse tabada hittide rekordit.\nMa saan järgmisel aastal 30 -aastaseks ja saan aru, et reisimine ja kolm tundi magamine igal õhtul erinevas hotellis, et raadio- ja jaemüügiettevõtetega rippuda ja röökida, pole kindlasti minu jaoks, kirjutas ta. Viimase paari kuu jooksul olin kaotanud huvi 'One Hit Wonderi' [sic] esitamise vastu niivõrd, et kandsin esinemise ajal mütsi, et inimesed ei näeks minu entusiasmi puudumist. Oma sõnale truult lõpetas Alexander ajakirjanduse tegemise kuni 2014. aasta intervjuuni ning sukeldus laulude kirjutamisse ja produtseerimisse.\nAleksandri pettumus on mõttekam, kui võtta arvesse, et uued radikaalid esindasid tema kolmandat katset peavoolu edu saavutamisel: kaks sooloalbumit, 1989. Michigani vihm ja 1992 Mürgistus , mis ilmus kahe erineva sildi kaudu, ei avaldanud suurt kaubanduslikku mõju. Olin eepilises [Recordsis] umbes grunge ajal, seega keeldusin välja nägemast nagu Eddie Vedder, tegi ta 2015. aasta alguses KROQ -ile nalja , kuigi hiljem täpsustas ta oma kaduvat tegu tõsisemalt hiljem samas intervjuus:\nMulle meeldis tuuritada, see oli lõbus, aga ma igatsesin väga iga päev lugude kirjutamist ning loomingulist ja kunstnikuks olemist. Tundsin, et võib -olla minu jaoks isiklikult ei pruugi see lihvimine sobida. Mul oli enne New Radicalsi plaadi õhkutõusmist kaks plaati ... Selleks ajaks, kui mul lõpuks hittplaat oli, olin selle ümber olnud juba 12 aastat, nii et olin juba valmis pensionile minema.\nTegelikult tundub ühel tasemel, et saate selle, mida annate, peaaegu nagu Aleksandri kõnekas kõne endaga, et jätkata oma loomingulist teed. Laulu sõnad tuletavad unistajatele, kes tunnevad õnne, et nad on erilised ja võimekad, isegi kui nad on katki ja meeleheitel (ärge laske end lahti / teil on muusika sees), ja julgustab neid ootama vaatamata hämaratele aegadele. Veel üks viskejoon näib isegi ennustavat tema kadumist: ära anna alla / lihtsalt ära karda lahkuda. Tegelikult saad sa selle, mida annad, palju peeneid kihte. Algus vihjab usuliste jõudude lämmatamisele ja nooruslikule hülgamisele; hiljem on palve sisuliselt püüelda, samuti kaldus viide romantilisele solidaarsusele. Isegi korduv fraas „Me saame ainult seda, mida anname” on petlikult lihtne: see vihjab sügavamatele filosoofilistele ja vaimsetele vestlustele inimese elu mõju kohta maailmale.\nKuid seda optimismi kahandas laulu lõpp, mis muutus väga spetsiifiliseks, tahtlikuks rõhuvate jõudude kriitikaks. Eksperimendina laulu 'You Get What You Give' juures oli mul tol ajal üks poliitilisemaid tekste pika, pika, pika aja jooksul, nii et mõned inimesed, kellega ma koos töötasin, olid kohkunud , Aleksander rääkis Hollywoodi reporter 2014. aastal , oma esimese intervjuu ajal 15 aasta jooksul. Poplaulus käisin ma taga ravikindlustusseltsidel ja korruptsioonil - „tervisekindlustus katkestab valetamise”; FDA, toidu- ja ravimiamet ning narkootikumide sõja silmakirjalikkus, mis ei olnud reaalne; 'Suured pankurid' ja Wall Street. Kõikidele nendele poplaulu asjadele vihjamine oli tagantjärele naiivselt hull ettepanek. Kuid mitte ainult see varjatud poliitiline avaldus ei andnud laulule kaalu, vaid ka 15 aastat hiljem on see viis asjakohane, sest probleemid, millest Aleksander rääkis, on endiselt pakilised.\nVeel üks rühm ennatlikke ridu esines loos järgmisena - muusikute Becki, Hansoni, Courtney Love'i ja Marilyn Mansoni visatud lahkarvamused: Te olete kõik võltsid / Jookske oma häärberitesse / Tulge ringi / Me lööme teie perse sisse - oli tema muusikatööstuse väljumise soodustav tegur. Nagu ta samas 2014. aasta intervjuus meenutas, oli ta pettunud, et need kuulsusega hõivatud read olid teiste, teravamate laulusõnade ees ülimuslikud: märgata, et kõik keskendusid niinimetatud kuulsuste löömise lüürikale, mitte selle lüürikale. Rääkides võimudest, mis hoiavad kõiki all ... See oli midagi, millest ma olin pettunud. (Manson oli muul põhjusel ärritunud, nt rääkis ta 1998. aastal MTV -le : Ma esitan New Radicalsi lauljale avaliku kutse, ütles Manson, sest ta on kõik imelik ja vaimne ning esitas mulle ühes oma laulus väljakutse. Paljud inimesed ütleksid: 'Tead, ära pööra talle tähelepanu, sest seda ta tahab.' Aga ma arvan, et ma näen ta kolju lahti. ... ma pole vihane, et ta ütles, et lööb mu tagumikku, ma lihtsalt ei taha, et mind kasutataks samas lauses koos Courtney Love'iga.)\nTema kuulsuskriitikale osutatud tähelepanu rõhutas tema vastumeelsust selle üle, et kultuur rõhutab kuulsuste tähelepanu - midagi muud, mis lähiaastatel ainult intensiivsemaks ja laialdasemaks muutub. Minu lemmikkunstnikud-prints, [David Lee] Rothi ajastu Van Halen, isegi Madonna, kui ta tegi tipptasemel tööd-olid minu ja mu sõprade jaoks saladused, ütles Alexander 2014. aastal. See oli osa sellest, mis muutis nende töö köitvaks. , oli see, et me ei avaldanud nende arvamust tweetides ja Facebookis iga 30 sekundi tagant. Ma ei teadnud, mida prints õhtusöögiks sööb, jumal tänatud. Nii et see oli osa sellest, mida ma idealiseerisin ja arvasin, et see on minu elus kunstnikuna rohkem kohal.\nNii et kuigi saate selle, mida annate, jäi järgmise 15 aasta jooksul peavoolu teadvusesse, taandus Aleksander avalikkuse eest, vähemalt oma nime all. Pseudonüümi kasutades kirjutas ta või kirjutas kaasautoreid Euroopa suurhitte (sh Sophie Ellis-Bextori „Murder on The Dancefloor” ja Ronan Keatingi „Life is a Rollercoaster”), aga ka lugusid Spice Girlsi lauludele Mel C ja Geri Halliwell, Boyzone ja Enrique Iglesias. Koos Nowelsiga kirjutas ta ka Santana massiivse, Grammy võitnud hiti The Game Of Love, mis aastal selle demovorm ei ole New Radicalsi meeldivast stiilist kuigi kaugel ja kuulus ka kollektiivi nimega Not So Silent Majority, mis pani kokku kihiseva laulu nimega Obama Rock umbes presidendi ametisseastumise ajal 2009. Hiljuti kirjutas Alexander 2013. aasta filmi jaoks laule Alusta uuesti koos Nowelsi ja tema kauaaegse muusikalise koostööpartneri Danielle Briseboisiga. Üks neist lugudest, kadunud tähed, oli isegi Oscari kandidaadiks, sundides tema lühikest naasmist rambivalgusesse. Saidil You Get What You Give loodud šabloon osutus populaarsele muusikale üllatavalt mõjusaks, seda just ilmselgelt, peaaegu varjatult.\nKuid ka New Radicalsi säilivusaeg on olnud üllatavalt pikk. Saate seda, mida annate, on filmitud paljudes filmides, sealhulgas 2000ndatel Flintstoonid Viva Rock Vegases ja 2004 Scooby-Doo 2: koletised valla. Sisse Glee ' kolmanda hooaja finaal,lahkuvad pensionärid laulsid seda alamklassilastele hüvastijätulaulunaSavoir Adore kattis laulu A.V. Varjatud 2013. aastal. Bändil on ka mõned superstaaritoetajad: Hall & Oates kajastas ühel päeval, me saame Todd Rundgreniga teada , ja U2 liikmed on Aleksandri loomingu hämmingus fännid (tegelikult oli Bono see, kes teda väidetavalt ühendas Alusta uuesti režissöör John Carney). Bänd sai isegi Joni Mitchelli heakskiidu pitseri: Ainus asi, mida ma paljude aastate jooksul kuulsin, et ma arvasin, et selles on ülevust, oli New Radicals, ütles ta Veerev kivi aastal 2002. Mulle meeldis see lugu „You Get What You Give.” See oli suur hitt ja ma ütlesin: „Kuhu nad kadusid?” Tuleb välja, et kutt [Gregg Alexander] loobus. Mõtlesin: „Hea talle.” Teadsin, et ta on minu tüüp.\nAleksander esitas Oscarite kampaania toetuseks paar korda otsepildis Lost Stars, kuigi see ei näi tema tagasipöördumist esinema. Mis on hea: saate selle, mida annate, demonstreerib, et ühe tabamusega imeks olemine ei pea olema pejoratiivne termin ega tähendama, et kunstnikul on mingil moel puudu; mõnel juhul võib üksik tabamus olla ka konkreetse projekti lõplik avaldus. Ühe tabamusega imed annavad igale muusikaajastule oma iseloomuliku tämbri ja suuna ning annavad kultuurilise aluse, mis on marker ühiskonnas antud ajal toimuva kohta. Tõeliselt suurepärane ühehiti ime nagu You Get What You Give kestab ja areneb aja jooksul, muutudes nii nostalgiliseks esemeks kui ka lauluks, mis ületab mis tahes ajastu.


Kooli algus paisutab pandimajade käivet - Äripäev\nKooli algus paisutab pandimajade käivet\nLiis Kängsepp 02. september 2004, 00:00\n?Praegu lähevad lapsed kooli, käive tõuseb 50 000?60 000 krooni,? ütleb OÜ TKE Pandimaja tegevjuht Tõnis Mägi. Tema juhitav pandimaja on esimene erapandimaja taasiseseisvunud Eestis, mille käibeks kuus nimetab mees 400 000?500 000 krooni. ?Ega ükski pandimaja pole kahjumlik, aga miljonäriks siin ka ei saa.?\nGonsiori tänaval asuva ASi ABC Laenud juht Risto Laanisto ei taha küll avaldada, kui suur on nende kuukäive, kuid aktiivsem raha liikumine toimub praegu nendegi kontoris ? käive on 10?20% kopsakam kui tavaliselt.\n?Ma ei oska seda küll kooli algusega seostada,? muutub Laanisto telefonis mõtlikuks. ?Pigem on küsimus selles, et puhkused on seljataga ja seoses sellega on tuldud ja lühiajalist laenu küsitud.?\nLaanisto sõnul võib nende käibe kasv olla seotud ka otsepostituskampaaniaga, kus firma jagas välja end tutvustavaid flaiereid. ?Ega meil ei ole sellist väikest trellitatud auku seina sees, me ajame ikka soliidsemat äri,? kahandab mees ajakirjaniku hämmeldust.\nTrellitatud auku seinas pole ka TKE Pandimajas ? keldrikorrusel asuvas äris istub teenindaja klaasist seina taga ning remondijärgus oleva kontori seinad on värvitud rõõmsalt kollaseks.\n?Kui inimene viib oma sõrmuse pandimajja, siis see on sama asi, kui ta viib oma lapse lasteaeda,? teatab Mägi kategooriliselt. ?Ta vaatab, et seal tuul ei tõmbaks ja et kasvataja oleks normaalne.?\nMägi sõnul tahab inimene, et tema kuldsõrmus oleks kindlas kohas ning neid asju, mis iga kuu aja tagant enne palgapäeva korraks pandimajja jõuavad, pole sugugi vähe ? 80% on püsikunded.\n?Pandimaja on sotsiaalne kaal,? ütleb Mägi veel. ?Kui inimestel on kerge, siis meil tööd ei ole,? lisab Mägi, uskudes, et praegu pandimaju Tallinna juurde ei tule. Tema hinnangul on Tallinnas praegu ametlikke ja mitteametlikke pandimaju kokku umbes 50.\nTKE Pandimajast astub Tõnis Mägi hinnangul kuus läbi 500?600 inimest, kellest 90?95% ostab oma panditud eseme lepingu tähtaja möödudes tagasi.\n?Mina päris nii optimistlik ei oleks, umbes 15% jääb kätte,? räägib Laanisto, kelle kontorisse satub päevas 10?15 klienti.


2014. aastal ühines meie kool Toomas Hendrik Ilvese üleskutsega tähistada EV juubelisünnipäeva saabumist projektis “Eesti 100 tamme“ – korjati tammetõrud, kasvatati istikud ja istutati Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks kooli territooriumile kasvama. Pisikesed 1. klassi õpilased kasvatasid tammeistikud tõrudest ette ja koos 12. klassi koolikaaslastega istutati puukesed hoovi parajate vahedega ritta. Nüüd on väiksed puud juba jõudsalt sirgunud, aga vajavad ikka igal aastal väikest hooldamist ja tähelepanu. 8d, kes tammede istutamise aegu oligi 1. klassis, tegi sel aastal ära tammede sügisese rohimise ja allee ümbruse korrastamise. Loodetavasti kasvavad noortest tammekestest uhked suured puud ja rõõmustavad meie õpilasi veel aastakümneid!


Kassi Käitumine"\nEi tea, kas kass armastab mind? 9 viisi, kuidas kassid armastust näitavad\nKassiõpet on lemmikloomade omanikud pidanud raskesti saavutatavaks eesmärgiks, kes on tingimuseks pidanud kasse 'treenimatuks' pidama. Ometi on paljud kassiomanikud leidnud nauditava viisi oma lemmikloomadega treenimiseks ja nendega suhtlemiseks kasside klikkerite koolituse käigus. Mis on siis kassi klõpsamise koolitus? Kassi klõpsamise koolitus on\nPesakonna koolitus kassipojad ja kassid\nPrügikasti kasutamine on enamiku kasside jaoks teine loomus. Kassipoegade väljaõpetamine prügikasti kasutamiseks on tavaliselt sama lihtne, kui näidata neile oma asukohta ja maha visata. Kui tutvustate oma uut kassi oma koju, peaks prügikast olema üks teie esimesi peatusi. Las ta nuusutab seda a\nKas kassiperedel on hierarhiline struktuur?\nKui teil on rohkem kui üks või kaks kassi ja olete kasside käitumise tähelepanelik jälgija, olete märganud, et kassid näivad kinni pidavat kasside väljakujunenud sotsiaalsetest struktuuridest. Ühel teie kassil võib olla alfa-kassi staatus, teised kassid jäävad talle edasi. Võite leida oma kassipaare, kes otsustavad lõõgastuda\nMiks kassid puhkevad?\nMjäu võib küll masseerida südant, kuid nurrumine rahustab hinge absoluutselt. Kass on ainus loom, kes teeb õnnelikuna muusikalist ümisevat heli. Kõik kassisõbrad on nautinud õndsat hetke, kui süldis sülitatud kassid. Kogu loom vibreerib rõõmust. Purrimine on tavaliselt märk sellest\nMiks mu kass öösiti nii aktiivne on?\nKasside öine tegevus on paljude kassiomanike eksistentsi takistuseks. Just siis, kui libisete sügavasse REM-une, hüppab 10-naelane tabby teie rinnale, ründab teie jalgu või haigutab tungivalt, et teid toidetaks. Kui olete nagu enamik kassiomanikke, premeerite seda käitumist kassi söötmise või tähelepanu juhtimisega\nKuidas valida kassile sobivad mänguasjad?\nSule silmad ja visualiseeri kasse. Suure tõenäosusega kaasnevad paljud teie mõte pähe löövad pildid mängimisega. Ilmselt kujutate ette, et nad mängiksid koos teistega ja nende lemmikmänguasjadega - mänguga, mis hõlmab objektide jälitamist, virutamist, jäädvustamist ja löömist. Kassid määratlevad mänguasju erinevalt kui nende inimesed. Paljud kassisõbrad kulutavad palju\n5 viisi, kuidas mu kass vihkab, kui ma reisin\nCosmo on minu peamine mees, mu Velcro tuxie, mu hingekass. Kui ma olen kodus, pole ta minust kunagi rohkem kui mõne jala kaugusel. Ma ei valeta: ma olen täiesti vaimustatud tema veidrast klammerduvusest. See ütleb mulle, et ta jumaldab mind. Kes ei tahaks tunda, et kass teda jumaldab? Siin on\nsteriliseeritud kassi määratlus\ncraigslist nimekiri rattad\nKas teie kass varjab oma väikseid mänguasju kogu maja ümber?\nKas kassid näevad kummitusi?\nKui palju olete oma 'tasuta' kassile kulutanud?


Rogozin: Gruusia liitumine NATO-ga võib tuua sõja - Delfi\nRogozin: Gruusia liitumine NATO-ga võib tuua sõja\nVenemaa alaline esindaja NATO juures Dmitri Rogozin\nVenemaa alaline esindaja NATO juures Dmitri Rogozin hoiatas, et Gruusia vastuvõtt allianssi võib endaga kaasa tuua sõja Venemaaga.\nMoskva suursaadik Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) juures Dmitri Rogozin ütles intervjuus ajalehele Moskovski Komsomolets, et allianss ei peaks sekkuma Gruusia konflikti, kuna ükski osapooltest ei kuulu organisatsiooni ning NATO-le pole ka antud mandaati otseseks sekkumiseks.\nRogozini arvates tahtis USA, kes on NATO juhtriigiks, luua Gruusiasse oma Kaukaasia baasi, kuid kui president Mihheil Saakašvili augustikuine avantüür lõppes fiaskoga, siis Washingtonis mõisteti, et selle ülesande täitmine on sattunud kahtluse alla.\nArukad poliitikud, nende seas ka NATO omad, on šokis Saakašvili Lõuna-Osseetias kordasaadetust ning peavad teda hullumeelseks, ütles Rogozin. Tema sõnul mõistavad kõik, et nii kaua kuni Tbilisis istub selline juht nagu Saakašvili, siis ei saa tõsiselt rääkida mingist Gruusia NATO-sse vastu võtmisest.\n„Kuid kui alliansis jäävad peale täiesti irratsionaalsed meeleolud ja ettearvamatule Saakašvilile antakse lähiajal ikkagi üle NATO-ga liitumise tegevuskava (MAP), siis bloki Euroopa liikmed riskivad võõrasse Venemaa vastasesse sõtta sattumisega. Siis ei saa Venemaal agressori (Gruusia) poolele astunud NATO-ga enam mingeid suhteid olla – seda ma võin teile öelda täie kindlusega,“ ütles Moskva NATO esindaja ajakirjanikule.\nRogozini sõnul mõistab Saakašvili ja teised temasugused ameeriklaste õlale patsutusi lähenemisena NATO-le, mis toimib indulgentsina nende agressiivsetele püüdlustele ja USA näol on tegemist omamoodi saatana advokaadiga, mis tõttu hakatakse ebaadekvaatselt ja vastutustundetult käituma.\n„Venemaa pelgab alliansi struktuuride lähenemist oma piiridele. Kuid muidu me NATO-t ei karda. Meie tuumapotentsiaal on piisav. Kuigi Lõuna-Osseetia edukas kampaania näitas, et meil on aeg ümberrelvastuda. Me vajame väljaõpetatud, kaasaegseid, kõrgtehnoloogilisi relvajõude ja kiirreageerimisjõude. See annab võimaluse anda igale agressorile vastulöök ning kindlustab meie huvisid võtmepiirkondades,“ lisas Rogozin.


Raudtee-ja sidemuuseumis - SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumid\n„Tulihobuga esimestes jaamades. Eesti raudtee 150“\nRaudtee- ja sidemuuseumi näitusel „Tulihobuga esimestes jaamades. Eesti raudtee 150“ saab aimu sellest, mida endast tollane „raudmaantee“ kujutas ning milliseid võimalusi nii reisijaile kui kaubasaatjaile pakkus. Lisaks raudtee algusaastaile annab näitus külastajale ülevaate ka Eesti esimestest raudteejaamadest Paldiskist Narvani.\n“ROHUKÜLA – VENE IMPEERIUMI UNUSTATUD SÕJASADAM JA SELLE SÄILINUD ARHITEKTUURIPÄRLID”\nRaudteejaama ootepaviljonis olev näitus käsitleb põhjalikult ja värvikalt ühte Peeter Suure Merekindluse rajatise, Rohuküla imperialistliku sõjasadama, ajalugu ja arhitektuuri.\n10 tahvlil on eksponeeritud palju seni avastamata materjale Eesti arhiividest, ehitusprojekte ja fotosid. Lisanduvad illustratsioonid teistelt Peeter Suure Merekindluse objektidelt ja omaaegsete ohvitseride mälestusraamatutest.\nHalloo, halloo! Siin Jaam.\nNäitus Haapsalu raudteejaama reisijatehoones.\nKas teadsite, et esimest korda tutvustati ja kasutati telefoni ehk „kaugekõnemasinat“ Eestis juba 140 aastat tagasi?\nVõi seda, et tervelt 110 aasta eest hakati siinmail Paul Mullikase algatusel telefoniaparaate lausa valmistama?\nTelefoniside on selle aja jooksul teinud läbi põneva arengu. Ajaloohõlma on vajunud telefonipreilid ja käsikeskjaamad, induktori või valijakettaga telefonid ning isegi taksofonid. Vana head kõnetraati on lõplikult troonilt tõukamas internetitelefon ja üha arenev mobiilside nutitelefonidega.\nKuid ka olnu väärib talletamist ja väärikate tähtpäevadega aastal tingimata taasnäitamist.\n„50 aastat järjepidevat arheoloogilist uurimist Läänemaal“\n2019. aastal täitus 50 aastat järjepideva arheoloogilise uurimistöö algusest Läänemaal. 50 aasta jooksul on teaduslikult uuritud eriaegseid matmispaiku alates pronksiaegsest kivikirstkalmest Kasekülas, varase rauaaja tarandkalmetest Kõmsil, Poanses, Taeblas ning Ristil, I aastatuhande II poole kivikalmetest Lihulas, Ehmjas, Keskveres ja Maidlas ning lõpetades muinasaja lõpusajandite matmispaikadega Kõmsil, Kirblas, Ahlis, Uuglas ja Maidlas. Uuritud on ka muistseid põllujäänuseid Kõmsil ja Kasekülas muinasaegseid asulakihte Kasekülas ja Uuglas ning keskaja kultuurkihte Lihulas, Uuglas ja Haapsalus. Väiksemate kaevamistega on uuritud Lihula linnust, Ehmja Kuradimäge ning varase rauaaja kaitsevalle Massus ja Saleveres. Käesolev näitus kajastab enamikku neist kaevamistest ning neil töötanud noorte tegemisi.\nNäituse autor: Mati Mandel\nNäituse kujundaja: Elen Apsalon\nNäituse asub raudteejaama ootepaviljonis ning on kõigile tasuta avatud.\nNäitus Maria Kruszewska-Laidonerist\nMaria oli rahvuselt poolatar, kuid hingelt rohkem Eesti patrioot kui nii mõnigi sünni poolest eestlane.\nTa väärib mäletamist mitte ainult kui kindral Johan Laidoneri abikaasa, vaid ka kui erudeeritud ja meelekindel Eesti naine.\nPärast vangistusest naasmist elas ta Haapsalus, Jaama tn 7 (1961-75). Sellele majale on paigaldatud 2005. aastal ka mälestustahvel.\nNäitus on valminud Poola Vabariigi Suursaatkonna ja Eesti Sõjamuuseumi koostöös.\nNäituse asub raudteejaama ootepaviljonis ning jääb avatuks novembrikuu alguseni.\n22.08 – 31.10.2016\nKaido Haageni fotonäitus\n16.06. – 21.08.2016\nNäitus on avatud Raudtee-ja Sidemuuseumis, Haapsalu raudteejaamas iga päev kl 10-18.\nLisainfo ja broneerimine: raudtee@salm.ee


Sisserändaja poeg: HVOSTOVI VALIMISLUBADUS NR.2- igale Riigikogu liikmele taburet!\nHVOSTOVI VALIMISLUBADUS NR.2- igale Riigikogu liikmele taburet!\nSiinsamas facebookis oli mõni aeg tagasi miski arutlus Juku-Kalle algatusel, millest ma sain teada, et 1.märtsil läheb rabamiseks taburettide pärast.\nOletati, et nimetamata jäänud feminist ja sama anonüümseks jäetud muulase poeg hakkavad kaklema tabureti pärast. Ma siis küsisin arutlusringis osalenud džentelmenidelt, et mis värk on, kas Riigikogus istutakse tõesti sellistel ebamugavatel istmetel?\nSelgus, et siiski mitte - "taburet" on lihtsalt eufemism. Tõepoolest, kiire pilk Riigikogu istungisaali veenab meid selles, et istutakse seal õige mugavates tingimustes.\nJa siit algavadki probleemid! Mis viga venitada istungeid ja arutlusi, hiliste öötundideni ja sealt veel edasi, ilukõneleda, lihtsalt jorutada ja, vabandust, m...sid laiaks istuda. On ajakirjanikud neid küll tabanud tegemas jumal teab mida, keegi joonistab karikatuure, keegi surfab võrgus, arvutiga mängitakse, Juku-Kalle kunagi kirjutas isegi reportaaži riigieelarve maratontorpedeerimiselt.\nMõnus ju, naaldud tahapoole, lamaskled ettepoole, kui tahad lased üldse silma looja. Samas maksumaksja taskust va kõlisev muudkui jookseb..., vaevapalgaks raske töörabamise eest.\nMis on lahendus? Ilmselge! Riigikogu saadikud tulebki panna istuma tabureti peale. Kuigi illustratsioon siin kujutab neljajalgset ja suht laia platega mööblieset, siis optimaalne oleks väiksem mudel, kolmejalgne,\nkusjuures üks jalg võiks olla veidi lühem. No et taskaalu hoidmine oleks raskem.\nLaudadest peaks ka loobuma. Avinurme puidutööstusest toome kännud, madalad, nii et seal otsas eriti ei lösuta. Istutakse tasakaalu hoides tabureti peal ja hoitakse kännuservast kinni. Vaid juhatal ja asejuhatajatel säilivad praegused tugitoolid. Sest nad ei ole jutulinnud, Riigikogu töökorraldus ei anna selleks võimalust.\nMis oleks efekt?\nTööviljakuse järsk tõus. Vähem möla, pikem samm.\nIlukõnelemise kui žanri kadu.\nHoogsalt kulgevad istungid.\nNaeratus valijate näol.\nIGALE RIIGIKOGU LIIKMELE TABURET!!!\nSee on mu valimislubaduse nr.2 uus versioon!\nVana versioon põhjustas paljude inimeste pahameele, sest selle\nillustratsioon oli vale.\nMa oletan, et me saame aru, mis seal oli valesti.\nUuel pildil kujutatud kumerused on leitud võrgust, neil PUUDUB vähimgi\nseos sotsiaaldemokraatliku erakonnnaga. See on lihtsalt üks pilt.\nAnonüümne 15. detsember 2014 07:04\nAga, pontu? :)\nRaul Raudsepp, ei viitsi mina endigalepoole sisselogistada


Uriinianalüüs Nechyporenko järgi - Ettevalmistused - August\nMiks on uriin ette nähtud Nechiporenko jaoks?\nIga naine vähemalt kord elus tegi uriini üldise kliinilise analüüsi. Siiski on olemas ka teisi laboratoorseid teste, mis jälgivad kuseteede toimimist. Näiteks nimetatakse väga sageli naised nechiporenko uriinikatset, et selgitada „tsüstiidi” või “püelonefriidi” diagnoosi. Lisaks soovitatakse seda ka pärast antibiootikumravi, mis võimaldab kindlaks teha, kas ravi on efektiivne.\nkusiti esimese haiguse tunnuste juures;\nüldise uriinianalüüsi tulemustega küsitav;\nkinnitades kuseteede patoloogiate ravi efektiivsust.\nMida näitab uriini analüüs Nechyporenko järgi?\nMida näitab uriini analüüs Nechyporenko järgi? Kui näitajad erinevad kehtestatud standarditest, räägivad nad hematuuriast või leukotsütouriatest. Diferentsiaaldiagnoosi läbiviimisel glomerulaarse nefriidi ja püelonefriidi vahel on see kogemus oluline teave, kuna esimest juhtumit iseloomustab vere olemasolu uriinis (hematuuria) ja teine on leukotsüütide suurenemine. Suur hulk punaseid vereliblesid uriinis räägivad urolitiasist. Suurenenud silindrite arv näitab erinevaid haigusi: südamehaigusi, podagra, viirushaigusi jne.\nHalb uriinianalüüs Nechyporenko järgi viitab igal juhul sellele, et naisel on uriinisüsteemi patoloogiad.\nKuidas koguda uriini Nechyporenkole?\nUroloog võib vastata küsimusele, kuidas koguda uriinianalüüsi Nechyporenko järgi. Arsti konsultatsioon selgitab olukorda ja annab vajalikke teadmisi ja nõu.\nKuna uriiniuuringut meditsiinipraktikas peetakse spetsiifiliseks uuringuks, mille põhjal tehakse arvamus neerufunktsiooni kohta, peaks selle rakendamise ettevalmistav etapp olema asjakohane:\nSoovitatav on mõne päeva jooksul välistada igasugused füüsikalised, rasvased, vürtsikas ja soolased toidud;\nAnalüüsi ei soovitata teha menstruatsiooni ajal naistel, sama kehtib ka kusepõie instrumentaalsete uuringute kohta (tsüstoskoopia jne);\nhügieeniprotseduurid peavad toimuma uriini kogumisel;\npeate eelnevalt ette valmistama spetsiaalselt tihedalt kruvitud kaanega mahuti;\nkogemuste kogumiseks kogutakse alati hommikul uriini (piisab 20–25 ml), samas kui selle keskosa kogutakse;\nravimid reeglina moonutavad tulemusi, seega peate selles küsimuses nõu pidama uroloogi või üldarstiga.\nMilline norm peaks olema Nechiporenko analüüsis?\nTavaliselt peaks Nechiporenko järgi tehtud uriinianalüüs sisaldama (vajalik kogus ühe milliliitri kohta):\nleukotsüüdid - kuni kaks tuhat ühikut (kiiruse suurenemine on kusiti infektsiooni esinemine);\nsilindrilised elemendid - kuni kakskümmend ühikut (piiri ületamine räägib neerupatoloogiatest, millega kaasneb proteinuuria);\npunased verelibled - kuni tuhat ühikut (nende arv näitab, et esineb kasvajaid või neerukive).\nLaboratoorse uurimistöö kõige olulisemad elemendid on nende täpsus ja saadud andmete pädev hindamine. Sellest sõltub otseselt diagnoosi ja terapeutilise taktika õigsus patsiendi suhtes.\nSee uuring võimaldab meil täpselt kindlaks määrata kolme elemendi kvantitatiivset sisu: valgeverelibled, silindrid ja punased vererakud. Selle peamine erinevus uriini üldisest analüüsist seisneb selles, et elemendid loendatakse vedelikuühiku mahus.


April, 2016 | Podval\nTase CFA ® eksam – kolme kuu uuringukava Finance Train\nQuant on väga hirmutavalt palju L1 kandidaadid. Neile, kellel statistika taustaga leiad segu läbi ja uut materjali. Oodata Quant kuni 10 – 15% oma küsimustele. Sa pead teadma raha ajaväärtuse, tagastamise / saagikus arvutused, meetmed asjakohaste kalduvus ex. keskmine ja dispersioon ex.\nregulaarne kõrvalekalle, enesekindlus kestus ja ühine spekulatsioone testimine. Sa ka näha Sharpe suhtarv, korrelatsioon, kovariatsiooni, ning naasta dispersioon kahe varade portfelli. Need viimased figureerivad mitmed lõigud, kõigi kolme taset. Kas endale teene ja õppida neid nüüd. Kõik eespool on flash kaardi väärt.\nKa mõned neist probleemidest võib olla aeganõudev, nii et teil on vaja jälgida ja ma tean, kuidas seda teha enne testi päeva. Lõpuks, näete mõned varjavad valemid. Ära võita oma enese üles nende üle. Siis võib jääda küsimus või kaks, kuid meisterlikkust tuum kangast sulle passi. Econ saab ülevaate vähe ühiseid mikro- ja makro põhimõtteid oma kolledži päeva.\nSa pead teadma, kuidas lugeda ja tõlgendada 3 suurt finantsaruannete kasumiaruandes, stabiilsus lehel ja rahavoogude aruanne. Kui sa saad tundma avaldused ise rohkem arenenud küsimusi võib esitada: tuluarvestust, Arvutades lahjendatud aktsiate vinge, kalkulaatorid äritegevuse rahavoog, vaba rahavoog meetodeid, varude analüüs, tulevaste varade ja amortisatsiooni ja makse. Sul on ka näha arutelud kontrastse lugeda Ameerika Ühendriikide ja IFRS. Loomulikult seob jälgida varude hoolimata sellest, et oluliselt suurem segment maailma kapitaliturgudel. Fikseeritud võib tulu 10 15% eksami.\nSa soovid meeles pidada Põhijoonena püsituluväärtpaberite ja kuidas määral riski. Tundmaõppimine USA riigikassas ja sellel turul, lisaks ettevõtete krediidi hindamisel. Rohkem eksootilised püsituluväärtpaberitega võrreldav CDO ja varaga tagatud võiks arutada. Ma tahan teha erilist punkti kohta perioodil; teades jooksul ja kumerus ei tohi. Seoses test, kui te töötate käigus küsimusi, vastata lihtsale küsimusele ja lühikesele küsimusele esimesena. Märkus raskem küsimusi ja rohkem aega süüa küsimustele ja hoida teed pass läbimurded.\nMa tegin neli või viis pass läbimurded enne lõpetamist eksam. Oluline on, et mitte kulutada 20 minutit, vastates ühele küsimusele, kes võib koputab tähelepanu 12 teised. Märkus keeruline ones ja edasi liikuda. Lõppkokkuvõttes saate kahtlemata otsite teha mõned oletused; see on normaalne, et ei saada rahutu välja. Aja juhtimine ja jahe pea on 2 immateriaalse, mis aitavad teil saad pass.\nAuthor pOda45Posted on April 27, 2016 November 14, 2016 Categories rahandus\nLaunch selle kümne aasta kapitaliinvesteeringuid raamistikule Roinn Airgeadais rahandusameti\nMöödunud aasta eelarve kõnes ütlesin valitsus oli sellega nõus 10-aastane infrastruktuuri rahastamise meetod koostab transpordiminister. Käivitamine seda kümneaastase kapitali rahastamise raames tähistab tulemusi sel viisil. See kujutab endast ulatuslikku ja oluline pühendumus elementide keskne osa finantssüsteemi. Raamistik tegemist investeeringuid rohkem 34000000000 € jooksevhindades 10 aasta jooksul 2006 2015. Sellest umbes 26000000000 € võib olla otsene riigile rahaliste vahendite ja umbes € 8000000000 võib olla läbi avaliku ja erasektori partnerlus, millest 2 € miljardit võib olla teemaks aluseks maantee rahastamise.\nTippajal aastased investeeringud transpordi raamistiku alusel saab üle kahe tipptasemel taset. Minu arvates me lihtsalt peame alustama selles suurepärane programm. Kuidas meie kaupade turul ning tagada meie elanikud saavad tööd nõuavad head teed ja avaliku jaotussüsteem. Top klassi infrastruktuur on väga oluline, et Iirimaa tuleviku konkurentsivõime; Vaatamata tohutu avaliku sektori investeeringud infrastruktuuri on viimastel aastatel Iirimaa suurepärase rahaline kasv sisestamist meie infrastruktuuri, eriti meie laevandus infrastruktuuri, pinge all. Kui me ei tee ekstra edusammud, meie konkurentsivõimet võib kaduda. Kõik demograafilised prognoosid näitavad suurt edasist elanike kasvu.\nVõimalus valitsuse fondi raames on tulemus parim juhtimise üldsusele hinnaklassis ja majanduse viimasel ajal. Tahan ka rõhutada, et me anname selle raamistiku piires eelarve stabiilse korra, tagades samas oluline säte teiste oluliste valdkondade meenutab tervishoiu ja hariduse hulgas. Märgin heaks, et viimastel tulemused näitavad paar shipping ülesanded tulevad õigeaegselt ja eelarve ning seoses lõpliku kokkuleppe hind. Kõik projektide raames saab hinnata ja läbi põhineb minu osakondade Capital hindamine suunised ja täiendavad Väärtus raha algatusi, nagu on sätestatud minu hiljutises kõnes. Seal on põhjalikult süsteemi jälgimise paika panna ja see võib olla oluline tegur, et tagada saavutamise raha eest. Lisaks sellele on teatud suuri projekte viiakse enne kabineti et saada täpne heakskiitu valitsuse, enne kui nad saavad jätkata lepingu etapis.\nSee üldine raamistik paralleelselt palju soovitav loovutamise kontrolli oskusi ettevõtetele anda mulle kinnitust, et Väärtus raha võiks anda. 10-aastase rahastamise raames oleme Avastamise et päev on hääl enesekindlus Iirimaa tulevikus. See võib olla väga oluline osa aluse pikaajalise heaolu ja tulevaste põlvkondade. See valmib jooksul stabiilne eelarveraamistik hea võimalus lubada ka kannatasin rahastamise muudes olulistes valdkondades võrreldav tervishoid ja haridus. Me oleme pakkunud rahastamist ja see on nüüd kuni imposantne asutuste kanda. Ma olen kindel, et nad ei kavatse seda teha ja et tippu suurem kümnendil on meie laevandus infrastruktuur on ümber.\nAuthor pOda45Posted on April 16, 2016 November 14, 2016 Categories rahandus


Vanemad täiskasvanud kalduvad rohkem juua - 2021\nVanemad täiskasvanud kalduvad rohkem juua\nViimastel aastatel on haiglaarstide arv, mis on seotud haiglaraviga, suurenenud 163% alkoholi sisse pensionärid NHSi teabekeskuse ja BBC avaldatud andmete kohaselt on 65-aastane, rohkem kui mõnes muus Londonis asuvas sotsiaalses segmendis\nKui ülejäänud Londoni elanikkond joob veidi vähem ja keskmiselt vähem, siis vanemad inimesed on palju rohkem kalduvus a juua NHS-i uuringu kohaselt iga päev kui teistest vanustest alkoholi tarbimine . Sellepärast tulevad paljud abi erinevatele tervishoiuasutustele, sealhulgas hädaabiteenistustele. Enamiku jaoks ei pidanud nad kunagi seda probleemi lahendama, mis tegelikult tekkis viimase 10 või 20 aasta jooksul.\nTervishoiuspetsialistid, nagu näiteks Royal College of Psychiatrists, nimetavad mitmeid põhjuseid, miks need inimesed liigselt joovad, sealhulgas: igavus , üksindus , elustiili muutus tema pensionile jäämise tõttu, tavaliselt duelli ja nii eneseravim .\nKuna väga vähe teenuseid pakutakse spetsiifilist toetust joomine eakatel inimestel on üks eesmärke töötada nendega koos, et toetada neid psühholoogilise ravi ja ravimitega.\nSee hoiatab paljusid riike, kellel puudub piisav tervishoiuteenuste infrastruktuur pensionärid , mida tuleb korralikult kavandada, sest lähitulevikus on maailma elanikkond enamasti täiskasvanuid vanuses 45–65 aastat.\nMuude nõuannete hulgas on soovitatav, et kaugelearenenud inimesed otsiksid tegevusi, mis võimaldavad neil jätkata produktiivsust ja kasulikkust ning jätta kõrvale nende võimalustele suunatud spordipraktika ja muud mängulised viisid oma aja investeerimiseks.\nVideo Meditsiin: Encuentro con San Josemaría Escrivá en Valle Grande - obra corporativa del Opus Dei (Detsember 2021).\n28. august on Mehhikos vanaisa päev, mistõttu on hea vabandus mõelda vanemad täiskasvanud et meil on meie ümber.Perekond peab mõistma, et vananemine ei ole kellelegi lihtne, me kõik teame, et see on...\nMeikide kasutamine vanemas eas\nVananemise fakt ei tähenda, et me unustame oma hoole meie näol ja kehal. Meik on ja on hädavajalik vahend naiste elus. Kolmas vanus ei ole erand.Paljud naised arvavad siiski, et selles etapis ei ole...


LV2016 | Sulepuru\nRubriigi arhiiv: LV2016\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki aime, ameerika, Carolena Nericcio-Bohlman, ingliskeelne, Kristine L. Adams, LV2016, raamatud, tants\nChristopher Brookmyre „Boiling a Frog”\nPosted by sulepuru on 10. märts 2019\nMa nüüd ei tea, kas ma Christopher Brookmyre’i „Konna keetmist” nii väga igaühele lugeda soovitaksin, aga mulle endale sobis lugeda küll.\nEsteks olid tegelased värvikad ja tegevus hoogne, intriige vast nii poole „Troonide mängu” jagu. Testeks – mul on kõrini krimkadest, kus laipu langeb loogu. Siin toimus esimene mõrv alles siis, kui üle poole raamatust juba läbi oli. Ja ma olen tüdind katkise psüühikaga mõrvaritest ja inimlikumad motiivid – hirm, häbi, saamahimu ja võimujanu – olid heaks vahelduseks. Ja lõppeks, mis mulle eriti meeldis ja mis lugemise omajagu raskemaks tegi, olid erinevad keeletasandid. Erinevate tegelaskujude ja nendega seotud keskkondade (vangla, poliitika, meditsiin, ajakirjandus ja PR, kirikuringkond) iseloomustamiseks on Brookmyre kasutatanud erinevat keelt, šoti kõnepruuki on vahel üsna ohtralt, vahel vaid mõne üksiku sõna jagu.\nPlusspoolele veel, et ma lugesin seda raamatut vahetult enne Šotimaa reisi ja mingi õhustikutunnetuse sai sealt kätte küll. Miinuspoolele läheb liiga sujuvalt kulgev lõpplahendus, aga selleks ajaks olin ma peategelasele juba piisavalt kaasa elama hakanud, nii et las läks seekord nii.\nChristopher Brookmyre’i kodulehekülg – http://www.brookmyre.co.uk\nJutt ilmus enne lugemissoovituse blogis\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki briti, Christopher Brookmyre, ingliskeelne, krimi, LV2016, raamatud, šoti\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki ameerika, ingliskeelne, LV2016, noortekas, raamatud, Rainbow Rowell\nMeelis Friedenthal “Inglite keel”\nMeelis Friedenthali uus raamat ei ole täiuslik nagu inglite keel, aga sellest hoolimata on see üks mu viimase aja paremaid lugemiselamusi.\n“Inglite keel” rõhub üsna tugevalt mälu-pedaalile. Seda nii suurelt ja nähtvalt kui vaikselt ja vihjamisi. Oma võlu on mõlemal variandil. Laia joonega tehtu annab raamatu üldise tooni, vargsi puistatud viidete puhul on nii toredat avastusrõõmu kui kripeldamist, et mida kõike Friedenthal võis raamatusse sisse kirjutada, mida ma ära ei tabanud.\nÜhest tabamishetkest sammuke kõrvale mõeldes:\nJätkates nõnda mõneti oma jutustuse “Nerissa” (kogumikus “Terra Fantastica“) temaatikat kirjutab Friedenthal “Inglite keeles” suures osas raamatu(te)st ja trükikunstist, teksti ja kujunduse seostest, kirjapandu mõjudest ja sügavast huvist raamatu ja raamatuajaloo vastu.\nKüllalt olusisel kohal on “Inglite keeles” muusika. Kui ma otsisin raamatute põhjal ja/või mõjul loodud laule, siis sain kokku päris toreda nimekirja, jagamiseks üks üsna teistsugusest raamatust inspiratsiooni saanud ja algsest versioonist hoopis teistsuguse sätungiga laul:\nMa tean Tartu Ülikooli ajaloost üsna vähe, aga just Friedrich Meniusest sattusin ma tudengipõlves seminaritööd tegema ja nii poole raamatu pealt tundus see tegelane kuidagi väga tuttav ette tulema ja nii ei läbenud ma järelsõna lugemisega raamatu lõpuni oodata. Ajalooliselt kaugemad tegelased ja olud tunduvad Friedenthalil kuidagi pisut elusamad ja värvikamad välja tulema kui kaasaegsed ja eks nüüd tuleb mul “Mesilased” ka ikka lugemisplaani võtta.\nLaul, mis mul raamatut lugedes kohe meelde tuli ja mis mu meelest võtab suurepäraselt kokku raamatu põhiteemad: ajalugu, keeled, müstika, mälu, seosed, sõna jõud, säilitamispüüd ja edasikandmisel tekkida võivad vead:\n(Mitmendal minutil teie aru saite, mis keeles lauldakse?)\nPikemalt on raamatust kirjutatud:\nMade Luiga Sirbis\nToomas Raudam ERRis\nKristjan Sander Algernonis\nOskar Helde blogis\nAndrei Hvostov Loomingus\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki eesti, lisapildid, LV2016, Meelis Friedenthal, raamatud, ulme\nJüri Kolk “Suur võidujooks”\nElanud-olnud ühes pisikeses puust linnas mees nimega Jüri. Kuna ja kuidas ta sinna sattus, kes seda enam mäletab. Käinud Jüri mööda linna, vaadanud ilma ja inimesi, kuulanud laule ja lugusid, lugenud raamatuid ja vastvalmind värsse ja leidnud, et just tema sõnad ses linnas ja sest linnast puudu on. Hakanud siis Jüri omi lugusid jutustama, jaganud neid muist paberil ja muist interneeduses. Inimesed lugenud ja leidnud, et see hea oli — süda sai kergem, meel helgem, mõte selgem. Isegi kui lood kurvavõitu olnud, rõõm kokkuhakkavatest sõnadest jäänud ikka. Kumu Jüri sõnaseadmisest levinud, nii pisikeses puust linnas kui Põhjalinnas kui mujalgi. Kes aga oma loetud raamatute riiulilt Jüri raamatu kujulise tühja koha leidnud, seadnud sammud vutt-vutt raamatupoe või raamatukogu poole ja mure murtud. Tragimad lugejad pununud paar pärgagi Jürile tänutäheks. Jüri vaadanud seda veidi hämmeldund häämeelega pealt ja asunud uusi lugusid kirjutama. Nii jäänudki.\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki eesti, Jüri Kolk, jutukogu, LV2016, raamatud\nPhilip Reeve „Larklight”\nPhilp Reeve’i „Larklight ehk valgete ämblike kättemaks ehk Saturni rõngasteni ja tagasi: virgutav lugu suurest vaprusest kosmose kaugemas servas” on aurupunk-lastekas/noortekas.\nAurupunki olen ma kuulnud/lugenud defineeritavat peamiselt:\na) ulmekirjanduse kaudu – aurupunk kui ulme, täpsemalt teadusulme alamžanr, kus sisepõlemismootori, tuumaenergia ja elektroonika asemel on edasi arendatud aurumasinate ja mehhaanika võimalusi;\nb) moevoolu kaudu – aurupunk kui 19. sajandi/20. sajandi alguse moest ja gooti subkultuurist mõjutatud korsettidest, torukübaratest, pruuni kõikvõimalikest varjunditest, prillidest ja hammasratastest vaimustuv stiil.\nSeetõttu oli kuidagi värskendav ühes inglise kirjanduse loengus kuulata versiooni c) — aurupunk kui kirjandusstiil, mis on edasi arenenud historitsistlikkust voolust (parema puudumisel on laenatud termin arhitektuuriajaloost, ainult et 19. saj. moes olnud gootijäljendused on tänapäeva kirjanduspildis asendunud vikoriaanliku ajajärgu jäljendusega, näitena Sarah Watersi „Osavnäpp”).\nSattusin just lugema artiklit „Miks täiskasvanud peaksid häbenema, et nad loevad noortekirjandust”. Argumendid olid küllalt veenvalt esitatud, aga kuna ma selle lausega ka peale pikka põhjendamist ikkagi nõus ei ole, siis ma sellele artiklile ka ei viita.\nSee jagamine, et mis on just noortekirjandus, on kaunis keeruline. Tavakäsitlus ütleb vanusevahemiku 13-17, aga ka raamatuti kõigub see vanus ühele või teisele poole. Eks see määratlus sõltu vist suuresti lugeja kõhutundest ja kirjastuse turundusosakonna otsusest no ja vahel võetakse autori sõnu ka kuulda.\nRaamatust endast ka\n„Larklight” on hoogne, põnev, toredate karakteritega, hea stiilitajuga kirja pandud fantaasiaküllane lugu, mis segab aurupunki fantasy-ga.\nTegevus toimub 1851. aastal, Briti Impeerium ulatub üle poole Päikesesüsteemi, suur maailmanäitus Londonis on tulemas ja selle taustal võitleb 9-aastane noorsand Art kosmoseämblike vastu oma Kuu-taguse kodu, õe, vanemate ja Briti Impeeriumi eest. Egas kõik kuigi libedalt lähe, aga kus häda, seal abi. Lõppu ära spoilerdades – kõik saavad päästetud, ainult maailmanäituseks ehitatud Kristallpalee leiab õnnetu otsa.\nKiidusõnad lähevad raamatu kujundusele. Tilk tõrva meepotis – š-tähe asemel kaste lugeda oli tüütu.\nOve Hillep ajakirjas Reaktor\nUlmekirjanduse Baasis Joel Jans (loodetavasti lisandub Baasi selle raamatu kohta veel arvamusi)\nPhilip Reeve’il on eesti keeles ilmud veel “Surelikud masinad”, “Kuldseeklid” ja “Põrgulikud leiutised”. Muljeid:\nJ. J. Metsavana, Ove Hillep “Näljaste linnade kroonika” ajakirjas Reaktor\nRaul Sulbi “Tuumasõjajärgne aurupunk Sarmaatia tasandikel”, “Reetmine ja lunastus jääväljade linnas” ja “Philip Reeve ja tema põrgulikult julm maailm” oma blogis\nKadri “Philip Reeve, Surelikud masinad” Hirvelossi blogis\nPhilip Reeve “Surelike Masinate tetraloogia” Trükiveakuradi blogis\n“Philip Reeve – Surelikud masinad (2006)”, “Philip Reeve – Kuldseeklid (2006)”, “Philip Reeve – Põrgulikud leiutised (2010)” Loterii blogis\n“Surelikud masinad”, “Kuldseeklid”, “Põrgulikud leiutised” Ulmekirjanduse Baasis\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki aurupunk, briti, lasteraamat, LV2016, Philip Reeve, raamatud, ulme\n„Ajutreening on aju treenimseks vajalik.\nIlma ajuta saab elada, aga ajuga on lõbusam.”\nNiisiis õpik. Luuleõpik. Ajutreening nii neile, kes tahavad luulet lugeda, kui neile, kes tahavad luulet kirjutada. Kes otsivad pigem lõbusat lugemist, neile soovitan võtta raamat ja lüüa see suvalises kohas lahti, lugeda peatükk, võtta järgmine suvaline peatükk, ja siis järgmine suvaline peatükk – mina nii alustasin ja sain jupp aega omaette naerda turtsuda. Kes tahavad sest raamatust teadmisi taga otsida, neile ma soovitan raamatut lugeda ilusti algusest lõpuni – huumor läheb küll kohati kaotsi, aga tarkuseterad hakkavad seda paremini silma.\nSelleks, et luuletada ja/või luulet lugeda, on vaja teada, mis see luule üldse on. „Luuletamine on mõtestatud tegevus” lk. 99, „Luule on kodeeritud tekst” lk. 251, siia ritta sobib veel Aare Pilve lause „Luule on tihendatud tekst”. Luuletuse aluseks on luuleõpiku sõnul kujund ja kompositsioon. (:)kivisildnik viitab raamatus ühtelugu, et kujundist on rohkem juttu raamatus „(:)õpetaja ütles”, aga lühidalt: “kujund on pilt / mis tähendab enamat / kui see mis pildil paistab” lk. 223 ja “kujund on luuletuse kõige ägedam koht” lk. 136. Kompositsioon – mina lugesin välja, et igal luuletusel peaks olema algus, keskpaik ja lõpp. „Valmista luuletusele fikseeritud algus, arenda teema välja, loo rutiin ja murra see rutiin kujundiga. Nii tehakse.” lk. 115. Tempotunnetus ja detailinägemine on ka abiks oskused.\nRaamatut läbib punase niidina soovitus või koguni käsk: „Loe!”, lk. 21 – 22 on olemas kohustusliku kirjanduse nimekiri. Lihtsalt lugemisest jääb väheks, hea oleks ka loetut analüüsida. Otsesed juhised luule analüüsiks on lk. 138 – 142. ja 240 – 241. Toimetaja töö on oluline. Hea, kui luuletaja suudab seda ise teha, aga kui ei, siis oleks hea, kui luuletus leiaks toimetaja enne trükkiminekut. Muidu võib juhtuda nii nagu kõrvaloleval pildil.\nSuure osa jutuga olen ma nõus. Eriarvamus seisneb peamiselt selles, et ma annaks siiski ka eluõiguse nn hingeväljavalamisluulele. Ja kuigi Kivisildnik ütleb sõprade-tuttavate kiituse kohta: „Ema ütles, et sa oled andekas. See on ema töö, aga kui ema ei tööta Kultuurkapitalis, siis on sellest vähe abi.” lk. 43, siis eks võivad needki luuletused tänulikke lugejaid leida. Ühtpidi mõjub (:)kivisildniku seisukoht “Mina tean, kuidas asjad peavad olema” pelutavalt enesekindlana, aga teisalt, kui ma kuulen (:)kivisildnikku kritiseeritavat, et kuidas ta söandab sellise õpetaja positsiooni võtta, siis tahaks ma nähvata, et tehku ise ja tehku paremini.\n28. aprillil (2016) käis meie raamatukogu kirjanduskohvikus (:)kivisildniku “Sellest õigest luuleõpikust” kõnelemas keele- ja kirjandusteadlane Tiit Hennoste. Osati rääkis ta seda, mida ma isegi ses raamatus üles leidsin, aga palju paremas sõnastuses. Mida Hennoste juurde tõi ja millest ma muidu ise aru ei saanud, oli selle luuleõpiku sidumine 20. sajandi avangardiga ja erinevate voolude manifestidega ning tõdemus, et kaasaaegset luulet ei saa analüüsida samade mallide alusel, kui analüüsitakse 19. sajandi luulet. Kompositsiooni asemel või kõrvale tõi ta juurde termini “pinge” (mis tekib n esmapilgul mittekokkukuuluvatest asjadest). Eraldi rääkis Hennoste keelest — keel kui masin, mida saab vajaduse järgi muuta ja oma tahte järgi seadistada.\nMiks (:)kivildnik selle raamatu kirjutas? Üks võimalik vastusevariant: „Kaastunne armetute olendite vastu, koos tahtega aidata. Vahel aitan ka” lk. 70. Või otsida vastust Pille-Riin Larmi intervjuust (:)kivisildnikuga Sirbis. Või oodata (:)kivisildniku järgmise raamatu, mille kohta ta kirjanduskohvikus ka veksli välja andis, ilmumist ja vaadata, mis seal uut või senisele toeks on.\nLuuleõpikust on rääkinud Peeter Helme Vikerraadios, kirjutanud Margit Peterson oma blogis, Joel Sang Keeles ja Kirjanduses. Raamatust “Õpetaja ütles” on kirjutanud Mihkel Kunnus Vikerkaares ja Annika Rebane selles blogis.\n(:)kivisildniku pilt on pärit siit.\nLisa kommentaar Postitatud rubriiki (:)kivisildnik, aime, eesti, kirjandusteadus, luule, LV2016, raamatud\nIndrek Hargla (3)\nJaagup Mahkra (1)\nMairi Laurik (2)\nManiakkide Tänav (4)\nSana Takeda (3)\nindiaani mütoloogia (2)\nLV 2017 (44)\nLV 2019 (55)\nLV 2020 (25)\nPõhjala mütoloogia (8)\nkaasaegne romaan (24)


Erich Karl Adamson(Adamson-Eric)(1902-1968)\nKultuurilooline haud 1176 (Kunstnik)\nMetsakalmistu, V, 5, 1512, kirstuplats\nErik Adamson 18.08.1902 02.12.1968 07.12.1968\nMarie Adamson 01.03.1908 03.01.2000 06.01.2000\nEkaterina Bielski 24.08.1954\nJohan Sannamees 14.12.1928 22.09.1963 26.09.1963\nAdamson-Eric (Erich Carl Hugo Adamson) (1902 - 1968) maali-ja tarbekunstnik\nSurn. 02.12.1968 Tallinn\nA-E sündis Tartus riidekaupmees Jaan Adamsoni ja tema kunstnikust naiseAnna neljanda lapsena,\nkelle ristinimeks pandi Erich Karl Hugo Adamson.\nAlghariduse sai ta kodus ja Kooritse algkoolis. 1910-1918 õppis Tartus Aleksander I gümnaasiumis. 1919-1920 õppis Hugo Treffneri gümnaasiumis (ei lõpetanud).\n1920-1923 oli Tartu ülikooli õigusteaduskonnas vabakuulaja, tema nimi seisis ka kunstikooli "Pallas" õpilaste nimestikus. 1923-1924 õppis Berliinis Charlottenburgi kunsttööstuskoolis.1924-1927 jätkas kunstiõpinguid Pariisi vabaakadeemiates. 1925 esmaesinemine maalidega Tallinnas II Eesti kunsti ülevaatenäitusel. Esines Berliinis "Novembergruppe" žüriivabal näitusel kahe maaliga. Enesetäiendusreis Itaaliasse. 1926 esines koos Nikolai Triigiga Jaan Koorti kutsel Eesti Kunstnike Liidu näitusel Tallinnas. Reisis sügisel Soomes. 1927 astus Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühingu (EKKKÜ) liikmeks (kuulus sinna aastani 1936). Eksponeeris teoseid Pariisis suurtel näitustel "Sügissalongis" ,"Iseseisvate ehk Sõltumatute" salongis ning Tuileries' salongis 1928 mais esines Oslos Blomqvisti galeriis "Pariisi eesti kunstnikkude grupi" nime all koos Kristjan Tederi ja Eduard Wiiraltiga. Sama näitusTallinnas ja Pärnus. 1929 aastal Eesti kunsti näitus Helsingis, Soome riik ostis Ateneumi kogusse "Siuts Barbaruse portree" (1928) S.a. toimus Eesti kunsti näitus Lüübekis ja ka Pariisis , Adamson-Eric oli üks väljapaneku organisaatoreid ja osales ka kunstnikuna. Näituselt osteti Luksemburgi Jeu de Paume´i muuseumile tema "Isa portree" (1928), mis kuulub praegu Pariisi Georges Pompidou Keskuse kogudesse. A-E teoseid eksponeeriti Eesti kunsti tutvustavatel näitustel: Kielis ja Köningsbergis. Reisis Euroopas. 1929/1930.a.Tallinnas Eesti Kunstimuuseumis iseseisev kunstinäitus, nimestikus 17 A-E teost (õlimaalide kõrval ka tekstiilesemeid, mis olid kootud Tallinna Naiskutsekoolis). Viibis 1930.a Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina 2 x Pariisis (pool aastat). A-E teoseid eksponeeriti Eesti kunsti tutvustavatel näitustel Berliinis, Kölnis , Kopenhaagenis . 1931 Sõitis Püreneedesse. Peatus Baskimaal St. Jean Pied du Port´i asulas. Hispaania reis algas sügisel ja pikema peatuse tegi kunstnik talvel Mallorcal.\nTulnud tagasi Eestisse, elas kunstnik põhiliselt Tallinnas ning oli perioodil 1932-1935 Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuses EKKKÜ esindaja.1933 hilissügisel sõitis läbi Kesk-Euroopa Kreekasse, peatus Ateenas. Reisil valmis mahukas maalisari ja joonistusi .1934 läks Lõuna-Eestisse, kus maalis oma emale kuuluvas Komsi talus mitmeid Puka maastikke. 1934-1935 oli ta EKKKÜ abiesimees ja Kujutavate Kunstnike Klubi abiesimees. 1935 Eesti kunsti näitus Moskvas (oli ka varem viibinud), Adamson-Eric oli näituse komissar. Näituselt osteti tema "Isa portree II" (1930-1932) Moskva Uue Lääne Kunsti Muuseumi kogusse. 1935-1940 oli A-E Rakenduskunstiühingu (RaKü) liige.\n1936 2. jaanuaril registreeriti Tallinnas Adamson-Ericu ja Mari Adamsoni abielu.\nSamal aastal A-E isiknäitus Helsingi Strindbergi Galeriis. 1937 Pariisi maailmanäitusel A-E sai tunnustusena kaks audiplomit (Diplômes d´ honneur) vaipade, portselani ja keraamika eest. Osales ka näituse kujundamisel. 1938 Isiknäitus Tallinna Kunstihoones, Berliini rahvusvahelisel tarbekunstinäitusel pälvis aumedali nahkehistööde eest. Isiknäitus Stockholmi Kunstnike Majas. 1938. Osales oma maalidega Eesti kunsti näitustel Roomas ,Budapestis , Antverpenis ja Tallinna Kunstihoones. 1940 Näitus Tartus sama grupiga, mis Tallinnas. Juuli algul peale juunipööret valiti ENSV kujutavate kunstnike organiseeriv toimkond kuhu kuulus ka Adamson-Eric (sekretär) (A-E oli Aurora Semperi vend) 1941 evakueeriti A-E Nõukogude Liidu tagalasse. 1940-1942 oli ta Eesti NSV Kunstnike Liidu organiseerimiskomitee sekretär, 1943-1944 ENSV Kunstnike Liidu juhatuse esimees. 1944-1948 osales A-E aktiivselt Tarbekunsti Keskuse rajamisel, mis pani aluse Kunstifondi kombinaadile ARS.1949.a. aprillil toimus nn. kunstnike nõupidamine. Koosoleku resolutsiooniga mõisteti A-E tegevus hukka ja teda süüdistati formalismis. 1950 EK(b)P VIII pleenum, A-E kustutati ENSV Kunstnike Liidu ja partei nimestikust. 1951-1953 töötas jalatsikombinaadis KOMMUNAAR lihttöölisena. 1953 a.-st elu lõpuni ENSV Riiklikus Kunstiinstituudis, alguses kompositsiooni alal, hiljem nahkehistöö kateedris. 1968 professor. 1955 oli A-E-l raskekujuline infarkt, sellele järgnenud insult tõi kaasa keha parema poole halvatuse. 1955-1958 pideva treenimisega ja suure tahtejõuga õnnestus kunstnikul uuesti tasapisi alustada maalimist, seekord vasaku käega. Adamson-Eric suri Tallinnas 2. detsembril infarkti tagajärjel.\nA-E hauda ehib hall kolmeosaline graniitsammas, keskel abstraktne pronksrejeef. Autor: Ernst Jõesaar.\nAndmed: http://www.ekm.ee/adamson.php?id=187&p_id=46; EBL täiendusköide, Tallinn, 1940; EESTI KUNSTI AJALUGU 1kd/II, Tallinn, 1977; K.Kirme EESTI NAHKEHISTÖÖ; K.Laane ERAARHIIV


Töövihiku salvestamine muus failivormingus - Excel\nTöövihiku salvestamine muus failivormingus\nEnamasti soovite ilmselt oma töövihikud salvestada praeguses failivormingus (.xlsx). Vahel aga võib juhtuda, et peate töövihiku salvestama mõnes muus failivormingus, näiteks Exceli mõne varasema versiooni failivormingus, tekstifailina või PDF- või XPS-failina. Pidage siiski meeles, et iga kord, kui salvestate töövihiku mõnes muus failivormingus, võib osa selle vormindusest, andmetest ja funktsioonidest kaotsi minna.\nFaili failivormingute (ehk failitüüpide) saate (ja ei saa) avamine või salvestamine Excel 2013loendi leiate teemast Excelis toetatavad failivormingud käesoleva artikli lõpus.\nAvage töövihik, mida soovite salvestada.\nValige jaotises koht, kuhu soovite oma töövihiku salvestada. Valige näiteks OneDrive, kui soovite selle salvestada oma veebikohta, või Arvuti, et töövihik salvestada mõnda kohalikku kausta (nt Dokumendid).\nOtsige dialoogiboksis Nimega salvestamine üles soovitud asukoht.\nKlõpsake loendis Salvestustüüp soovitud failivormingut. Noolenuppude abil saate loendis üles või alla liikuda, et näha ka muid saadaolevaid failivorminguid.\nMärkus.: Saadaolevate failivormingute valik sõltub töövihikus aktiivse lehe tüübist (tööleht, diagrammileht või muud tüüpi leht).\nKinnitage väljal Faili nimi programmi soovitatud failinimi või tippige töövihiku jaoks uus nimi.\nExcel 97–2003 töövihiku teisendamine praegusesse failivormingusse\nKui avasite Excel 97–2003 töövihiku, kuid teil pole vaja selle algset failivormingut säilitada, võite selle lihtsalt praegusesse failivormingusse (.xlsx) teisendada.\nKlõpsake nuppu Teisenda.\nExcelis toetatavad failivormingud\nRakenduses Excel 2013 saate avada ja salvestada järgmistes failivormingutes faile.\nExcel 2007–2013 XML-põhine faili vaikevorming. Ei talleta VBA makrokoodi ega Microsoft Office Excel 4.0 makrolehti (.xlm).\nRange Open XML-i arvutustabel\nExceli töövihiku (.xlsx) failivormingu ISO-standardile vastav range versioon.\nExceli töövihik (kood)\nExcel 2007–2013 XML-põhine makrotoega failivorming. Talletab VBA makrokoodi või Excel 4.0 makrolehed (.xlm).\nExcel 2007–2013 binaarfailivorming (BIFF12).\nExcel 2007–2013 Exceli mallide vaikevorming. Ei talleta VBA makrokoodi ega Excel 4.0 makrolehti (.xlm).\nExcel 2007–2013 Exceli mallide makrotoega failivorming. Talletab VBA makrokoodi või Excel 4.0 makrolehed (.xlm).\nExcel 97–2003 töövihik\nExcel 97–2003 binaarfailivorming (BIFF8).\nExcel 97–2003 mall\nExcel 97–2003 Exceli malli binaarfailivorming (BIFF8).\nMicrosoft Excel 5.0/95 töövihik\nExcel 5.0/95 binaarfailivorming (BIFF5).\nXML-arvutustabel 2003 failivorming (XMLSS).\nExcel 2007–2013 XML-põhine makrotoega lisandmoodul. Lisandmoodul on täiendprogramm, mis käitab lisakoodi. Toetab VBA-projekte ja Excel 4.0 makrolehti (.xlm).\nExcel 97–2003 lisandmoodul\nExcel 97–2003 lisandmoodul, mis käivitab lisandkoodi. Toetab VBA-projektide kasutamist.\nExcel 4.0 töövihik\nExcel 4.0 failivorming, milles saab salvestada ainult töölehti, diagrammilehti ja makrolehti. Programmis Excel 2013 saate selles vormingus töövihikuid avada, kuid Exceli faile ei saa selles vormingus salvestada.\nVormindatud tekst (tühikuga eraldatud)\nTühikuga eraldatud Lotuse vorming. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nTekst (tabelduskohaga eraldatud)\nSalvestab töövihiku tabelduskohaga eraldatud tekstifailina mõnes muus Microsoft Windowsi opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSalvestab töövihiku tabelduskohaga eraldatud tekstifailina Macintoshi opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSalvestab töövihiku tabelduskohaga eraldatud tekstifailina MS-DOS opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSalvestab töövihiku Unicode-tekstina (Unicode Consertiumi loodud kodeerimisstandard).\nCSV-vorming (komaga eraldatud)\nSalvestab töövihiku komaga eraldatud tekstifailina mõnes muus Microsoft Windowsi opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSalvestab töövihiku komaga eraldatud tekstifailina Macintoshi opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSalvestab töövihiku komaga eraldatud tekstifailina MS-DOS opsüsteemis kasutamiseks ja tagab tabeldusmärkide, reapiiride ning muude märkide õige tõlgendamise. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nAndmevahetusvorming. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nSümboolse lingi vorming. Salvestab ainult aktiivse lehe.\nMärkus.: Töövihiku salvestamisel mis tahes tekstivormingus läheb kogu vorming kaotsi.\ndBase III ja IV. Selles vormingus faile saate Excelis avada, kuid Exceli faili ei saa salvestada dBase'i vormingus.\nOpenDocumenti arvutustabel. Excel 2010 faile saate salvestada ka nii, et neid saaks avada OpenDocumenti arvutustabelivormingut kasutavates tabelarvutusrakendustes (nt Google Docs ja OpenOffice.org Calc). Samuti saate ODS-vormingus arvutustabeleid avada rakenduses Excel 2010. ODS-failide salvestamisel ja avamisel võib osa vormingust kaotsi minna.\nPDF-vorming (Portable Document Format). See failivorming säilitab dokumendivormingu ja võimaldab faili ühiskasutust. PDF-vormingus faili vaatamisel veebis või printimisel säilitab see teie soovitud vormingu. Failis sisalduvaid andmeid ei saa niisama lihtsalt muuta. PDF-vormingut kasutatakse ka trükikojas trükitavate dokumentide puhul.\nXPS-vorming (XML Paper Specification). See failivorming säilitab dokumendivormingu ja võimaldab faili ühiskasutust. XPS-vormingus faili vaatamisel veebis või printimisel säilitab see teie soovitud vormingu ja failiandmetesse pole võimalik lihtsalt muudatusi sisse viia.\nLõikelauda kasutavad failivormingud\nKui olete lõikelauale kopeerinud andmeid, mis on ühes järgmistest failivormingutest, saate need andmed Excelisse kleepida käsuga Kleebi või Kleebi teisiti (Avaleht > Lõikelaud > Kleebi).\nLõikelaua tüübi identifikaatorid\n.wmf või .emf\nWindowsi metafaili vormingus (WMF) või Windowsi laiendatud metafaili vormingus (EMF) pildid.\nMärkus.: Windowsi metafaili vormingus pildi kopeerimisel mõnest muust programmist kleebib Excel pildi laiendatud metafaili vormingus.\nRasterpildi vormingus pildid (BMP).\nMicrosoft Exceli failivormingud\nExceli versioonide 5.0/95 (BIFF5), Excel 97–2003 (BIFF8) ja Excel 2013 (BIFF12) binaarfailivormingud.\nSümboolse lingi vorming.\nTabelduskohaga eraldatud väärtuste vorming.\nKomaga eraldatud väärtuste vorming.\nRTF-vorming. Ainult Excelist.\n.gif, .jpg, .doc, .xls või .bmp\nMicrosoft Exceli objektid, objektid õigesti registreeritud programmidest, mis toetavad moodulit OLE 2.0 (omaniklink), pilt või muu esitlusvorming.\nOmaniklink, objektilink, link, pilt või muu vorming.\nOffice'i joonistusobjekti vorming või pildivorming (Windowsi laiendatud metafaili vorming, EMF).\nVeebiarhiiv (MHT või MHTML). See failivorming võimaldab kaasata tekstisiseseid pilte, aplette, lingitud dokumente ja muid dokumendis viidatud toetavaid üksusi.\nMärkus.: Teksti kopeerimisel mõnest muust programmist kleebib Excel teksti lähteteksti vormingust sõltumata HTML-vormingus.\nFailivormingud, mida Excel 2013 ei toeta\nJärgmised failivormingud pole enam toetatud. Seetõttu ei saa nendes vormingutes faile avada ega salvestada.\nKui soovite oma töövihikuandmetega töötada mõnes sellises programmis, mis pole enam toetatud, proovige järgmisi lahendusi.\nOtsige veebist mõni ettevõte, mis toodab Excelis mittetoetatavate failivormingute jaoks failivormingumuundureid.\nSalvestage oma töövihik mõnes muus failivormingus, mida saab teises programmis avada. Näiteks võite töövihiku salvestada XML-arvutustabeli või tekstifailina, mida võib toetada ka teine programm, mida soovite kasutada.\nExcel 2.0, 3.0 ja 2.x failivormingud\nLotus 1-2-3 failivormingud (kõik versioonid)\nMicrosoft Worksi failivorming (kõik versioonid)\nDBASE II failivorming\nQuattro Pro for MS-DOS-i failivorming\nQuattro Pro 5.0 ja 7.0 Windowsi jaoks.\nExcel 2007 või uuema versiooni töövihikut on võimalik salvestada Exceli varasema versiooni failivormingus, tekstifaili vormingus jm failivormingutes (nt PDF või XPS). Vaikimisi salvestatakse failid XLSX-vormingus, kuid saate salvestamise vaikefailivormingut muuta. Kui kasutate sageli käsku Salvesta nimega, on otstarbekas see lisada kiirpääsu tööriistaribale.\nExceli töövihiku salvestamine muus failivormingus\nNB!: Kui salvestate töövihiku praeguse Exceli failivormingust erinevas failivormingus, ei säilitata Excel 2007-le ja uuematele versioonidele ainuomaseid vorminguid ja funktsioone. Lisateavet leiate teemast Exceli kasutamine varasemates versioonides loodud Exceli töövihikutega.\nAvage Excelis töövihik, mille soovite teises programmis kasutamiseks salvestada.\nTöövihiku salvestamiseks teise asukohta määrake failitee ja kausta väljadel faili ketas ja asukoht.\nValige loendist Salvestustüüp vorming, mida saab teises programmis avada.\nVajaduse korral saate noolte abil kerides valida failivorminguid, mida loendis ei kuvata.\nMärkus.: Saadaolevate failivormingute valik oleneb töövihiku aktiivse lehe tüübist (tööleht, diagrammileht vm tüüpi leht).\nNäpunäide.: Lisateavet failide salvestamise kohta PDF- või XPS-vormingus leiate teemast PDF-failina salvestamine või PDF-failiks teisendamine.\nExcel 2007 või uuema versiooni faili salvestamine teises failivormingus\nExcel 2007-s või uuemas versioonis avatavat mis tahes faili on võimalik salvestada praeguses Exceli töövihiku failivormingus (.xlsx). Nii saate kasutada uusi võimalusi, mida teised failivormingud ei toeta.\nMärkus.: Kui salvestate varasemas Exceli versioonis (nt Excel 2007-s või uuema versioonis) loodud töövihiku, siis võivad teatud vormingud ja funktsioonid kaotsi minna. Lisateavet toetuseta Excel 97–2003 võimaluste kohta leiate teemast Exceli kasutamine varasemates versioonides loodud Exceli töövihikutega.\nAvage fail, mille soovite praeguses failivormingus salvestada.\nFaili salvestamiseks teise asukohta määrake failitee ja kausta väljadel faili ketas ja asukoht.\nKui salvestate Exceli varasemas versioonis loodud töövihikut, mis sisaldab makrosid, mida soovite säilitada, valige Exceli makrotoega töövihik (*.xlsm).\nKui soovite salvestada töövihiku mallina, valige Exceli mall (*.xltx).\nKui salvestate Exceli varasemas versioonis loodud töövihikut, mis sisaldab makrosid, mida soovite säilitada, ja soovite salvestada töövihiku mallina, valige Exceli makrotoega mall (*.xltm).\nKui soovite töövihiku salvestada praeguses Exceli töövihiku failivormingus, valige Exceli töövihik (*.xlsx).\nKui soovite salvestada faili uues binaarfailivormingus, valige Exceli binaartöövihik (*.xslb).\nTöövihiku salvestamisel saate muuta vaikimisi kasutatavat failitüüpi.\nKlõpsake menüü Fail nuppu Suvandid.\nKlõpsake kategooria Salvestamine jaotise Töövihikute salvestmaine väljal Salvesta failid järgmises vormingus seda failivormingut, mida soovite vaikimisi kasutada.\nKäsu „Salvesta nimega“ lisamine kiirpääsu tööriistaribale\nKäsu Salvesta nimega nupp pole lindil saadaval. Siiski on võimalik see lisada kiirpääsu tööriistaribale.\nKlõpsake kiirpääsu tööriistariba noolenuppu ja seejärel nuppu Veel käske.\nVeenduge, et väljal Vali käsud oleks valitud väärtus Populaarsed käsud.\nKerige loendiboksis nupuni Salvesta nimega ja siis valige see.\nMicrosoft Office Excel 2007 töövihikut on võimalik salvestada ka muus failivormingus. Töövihiku saab salvestada varasema versiooni failivormingus, tekstifaili vormingus jm failivormingutes (nt PDF või XPS). Saate salvestada mis tahes failivormingus, mida saab avada Office Excel 2007-s Excel 2007 töövihikuna. Vaikimisi salvestab Excel 2007 failid XLSX-vormingus, kuid saate salvestamise vaikefailivormingut muuta.\nKui kasutate sageli käsku Salvesta nimega, on otstarbekas see lisada kiirpääsu tööriistaribale.\nRakenduses Excel 2007 avatavat mis tahes faili on võimalik salvestada praeguses Exceli töövihiku failivormingus (.xlsx). Nii saate kasutada Excel 2007 uusi võimalusi (nt suurem ruudustik), mida teised failivormingud ei toeta.\nMärkus.: Kui salvestate varasemas Exceli versioonis (nt Excel 2007 töövihikuna) loodud töövihiku, siis võivad teatud vormingud ja funktsioonid kaotsi minna.\nValige Microsoft Office’i nupp ja siis käsk Salvesta nimega.\nKui salvestate Exceli varasemas versioonis loodud töövihikut, mis sisaldab makrosid, mida soovite säilitada, valige .xlsm.\nKui soovite töövihiku salvestada mallina, valige .xltx.\nKui salvestate Exceli varasemas versioonis loodud töövihikut, mis sisaldab makrosid, mida soovite säilitada, ja soovite salvestada töövihiku mallina, valige .xltm.\nKui soovite töövihiku salvestada praeguses Exceli töövihiku failivormingus, valige .xlsx.\nKui soovite faili salvestada uues binaarfailivormingus, valige .xslb.\nFailivormingute kohta leiate lisateavet teemast Excelis toetatavad failivormingud.\nValige Microsoft Office’i nupp ja seejärel Exceli suvandid.\nKäsu Salvesta nimega nupp pole Microsoft Office Fluenti kasutajaliidese lindil saadaval. Siiski on võimalik see lisada kiirpääsu tööriistaribale.\nValige Microsoft Office’i nupp .\nParemklõpsake käsku Salvesta nimega ja seejärel Lisa kiirpääsu tööriistaribale.


Leib | Eesti Maitsed\nKahe miljööga restoran\nIlusal suvepäeval restorani Leib külastamine on vaatamisväärsus omaette – suur roheline aed, kus lauad on kaetud otse murule, terrassile ja veel ka müüriterrassile. Restoranis sees ei söö nendel päevadel keegi. Teist niisugust aeda Tallinna vanalinnas ei ole. Muul ajal süüakse restorani siseruumides. Nendes on olud uhke aiaga võrreldes hoopis tagasihoidlikumad, aga seda enam pääseb mõjule Leiva toit – uus Eesti köök, kus iga toidu lugu ulatub aastatetaguse Eesti traditsioonilisele toidulauale.\nPaar viimast aastat on räägitud, et Leiva lennukad ideed on otsa saanud ja aastatepikkune Eesti toidu uuendamine on nad ära väsitanud. Kui olete niisugust juttu kuulnud, siis unustage see ära. Leib tundub olevat läbi aegade kõige paremas vormis. Rohelise herne-kombucha-supp suitsutatud metspähklite ja küpse Andre Farmi juustuga pärineb aegadetagusest tummisest hernesupist talulaual, aga on saanud hoolikalt viimistletud tasakaalus maitsetega efektseks linnarestorani roaks. Või vinnutatud peedihake, kus peet on esmalt vinnutatud, siis äädikatega “ellu äratatud”, seejärel taas kuivatatud ning serveeritud grillitud hapusaial kuusevõrsekreemiga. Nii sügavalt puhast ja nüansirikast peedimaitset ei ole Eestis seni suudetud välja võluda.\nRestorani osanik, auhinnatud sommeljee Kristjan Peäske, on oma restoranist teinud “sommeljeede farmi”. Siit tuleb uusi sommeljeesid, kes võidavad ühe tunnustuse teise järel, muudkui juurde. Soliidsesse joogikaarti tasub sukelduda ennekõike hariduslikel kaalutlustel. Muus osas kuulake Leiva sommeljeede nõuandeid, siis saate maitsta jooke, millest palju infot ei liigu ning mille klapp toiduga on laitmatu.


DermaSpa Goodness³ tootesarja sain endale Dove poolt jõulukingituseks. Kui paki kätte sain siis ei suutnud ma ära imestada, kui palju huvitavaid tooteid kotis oli. Olen praeguseks enamuse toodetest kasutusse võtnud ja ma olen nendega enam kui rahul.\nDove Dermaspa Goodness³ koosneb kehaõlist, kätekreemist, kehapiimast, keha roll-on'ist ning kehakreemist. Ühesõnaga terve keha saab tunda mõnusat spa effekti.\nKehaõli oli hoopis teistsugusem kui Dry Oil sarjas olev õli. Vahtu õli väga ei läinud ning arvasin, et peale pesu jääb nahk õliseks aga nii ei olnud. Õli imendus hästi ning peale pesu oli mu nahk väga pehme ja siidine.\nMärkasin peale postituse tegemist seda, et selle sarja kehaõli kasutatakse peale pesu mitte duššigeelina ehk ma kasutasin terve aeg seda väga valesti- oops my bad.\nEhk muudan ka oma hinnete skaalat veidike - 9/10\nPraegusel aastaajal on minu käed väga kuivad ning kätekreem on üks suur must have minu jaoks. Lõhnab kreem nagu enamus selle sarja tooteid ning imendub väga hästi muutes käed sekunditega imepehmeks ning lõhnavaks. Kreem hõlmab endas omega õli ning cell moisturisers kombinatsiooni.\nHindeks annaksin ma 8/10\nKehapiima kinkisin edasi Lisale sest mul oli korraga liiga palju kreeme ja ma lihtsalt ei suutnud neid kõiki korraga kasutada ning seisma ka ei tahtnud jätta. Kehapiim sobib tundlikule nahale ning koosneb samuti omega õlist, imendub kergesti ning jätab naha väga pehmeks ja mõnusaks.\nLisale meeldis kehapiim väga ning hindeks annaks ta sellele 10/10\nSee on minu jaoks midagi uut! Keha roll-on koosneb massaažigeelist ning õrnast rullotsikust, mis peaks pinguldama kehal olevaid probleemseid kohti ning parandama naha elastsust. Probleemseid kohti mul pole aga massaaži oli väga mõnus teha ning geeli lõhn oli imehea.\nHindeks annan ma 8/10\nJa viimaseks kehakreem, mis on mu kõige lemmikum toode kogust sarjast. Kreem on vedelama tekstuuriga kui kätekreem ning imendub kiirelt. Potsik on parajalt suur ning sellest jagub mulle kindlasti suveni. Peale kreemi kandmist on terve minu voodi kreemi lõhna täis, mis meeldib mulle väga sest see lõhn on lihtsalt nii hea! Mina kasutan kehakreemi iga õhtu (eriti mõnus on saunaõhtul seda kasutada). Mis mulle veel väga meeldib on see, et kreem püsib päris kaua nahas ehk nahk ei hakka kohe kuivama.\nHindeks annan ma kehakreemile kindlasti 10/10.\nTags: derma, DermaSpa, dove, goodness, spa, tooted\nkristin_a 23. jaanuar 2017 21:22\nMa ausalt ei vingu ega solva, aga kui annad millelegi hinnanguks 6/10, aga ütled aint, et lõhnab ja imendub hästi, siis võiksid ka veidi rohkem põhjendada, niisamuti nagu väidet, et on hoopis teistsugune õli, kui mingi teine. Lihtsalt minu arvamus :)\nAnett Heinam 24. jaanuar 2017 15:07\nPole hullu. :)\nPanin sellise hinde, kuna olen samu kuid veidike paremaid tooteid ennem kasutanud. Järgmine kord kindlasti parandan end ja põhjendan rohkem asjad lahti. :)