NATO idaliitlased soovivad alliansi kohaloleku suurendamist - news\nÜheksa NATO idatiiva riiki soovib alliansi kohaloleku suurendamist, ütles Poola president Andrzej Duda täna pärast nn Bukaresti üheksa (B9) kohtumist Varssavis.\nNATO idaliitlased soovivad alliansi kohaloleku suurendamist\nEsmakordselt 2015. aastal Rumeenias kokku tulnud rühma kuuluvad lisaks Poolale ja Rumeeniale ka Bulgaaria, Tšehhi, Slovakkia, Ungari, Eesti, Läti ja Leedu.\nRühm peab vajalikuks täiendada piirkonnas paiknevaid NATO maavägesid "õhu- ja merekomponendiga", et saavutada "täisspekter", ütles Duda koos Rumeenia presidendi Klaus Iohannisega ajakirjanikele esinedes.\nB9 presidendid võtsid vastu ühisavalduse, milles kutsuti allianssi arutama kohaloleku suurendamist juulis Brüsselis peetaval tippkohtumisel.\nNad nõudsid NATO-lt ka vastust Venemaa "hübriidsõjale".\nNATO suurendas sõjalist kohalolekut Kesk- ja Ida-Euroopas 2014. aastal pärast seda, kui Venemaa annekteeris Ukrainale kuuluva Krimmi.\n"NATO 2018. aasta tippkohtumine peab tugevdama veelgi alliansi ühtsust ja andma 360-kraadise lähenemise vaimus vastuse julgeolekuväljakutsetele, seal hulgas hübriidohtudele, millega liitlased silmitsi seisavad," öeldi B9 avalduses.


Eelmine 1 80 130 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 193 template Järgmine\nMatrossov oleks vast parem variant.\nKure vastu pudistas kenasti juba.\nKui väravavaht pole pikalt mänginud, siis on sellised eksimused kergemad tulema. Vaikla on eelnevalt pikalt teine number olnud, Matrossov samuti. Kärnadest saab lahti tõenäoliselt ainult mängupraktika ja kindluse andmisega. Kui stabiilsete minutitega ka eksimused ära ei kao, siis on kehvemini.\n(Ma tean, et tasemevahe on suur) Aga võtame näiteks noore David de Gea, tuli Atleticost suurte ootustega ja algus oli Manchester Unitedis väga krobeline ikka - aga me teame mis sai hiljem. Vaikla vajab kindlasti avalikku poolehoidu oma klubi poolt hetkel ja stabiilsust.\nTurkish Airlines hetkel veel Tallinna ja Istanbuli vahel oma lende taastanud pole. Kuidas Cenk Özcan koju saab?\nNüüd jääb siis üle oodata kumb enne juhtub, kas üks alustab või teine lõpetab.\nKas Narva peatreener enda mängijates ja mängus viga ei näe ja see ideaalne, et ainult refe süüdistavad?\n[QUOTE=gize;1980471]Kas Narva peatreener enda mängijates ja mängus viga ei näe ja see ideaalne, et ainult refe süüdistavad?[/QUOTK\nKas tal mitte see kord ei ole õigus olla nii emotsionaalne nagu ta on?\nSee oli päris dramaatiline mängujärgne intervjuu.\nSee intervjuu 😩😂\nKorralik cringe intervjuu jah.\nMitte, et tal mingis osas õigus pole, aga ise nii ebaadekvaatne treener olles nõnda seal kireda oli veits ikka koomiline.\nPole Narva mängus ei loogikat ega distsipliini.\nJättes kõrvale igasugu vandenõud, siis järgmises voorus on vastaseks Tammeka, mille järel on liigas Levadia, Flora ja Paide.\nSiin on vaja end hakata vaikselt ületama juba.\nSelle vahel on ka karika Poolfinaalid muidugi.\nNarva hädad algavad agressiivsest pingist. Roster on aus, mängijad ja tiim tugev. Senikaua kuni nõrga närvikavaga Burdakovid mängu telekast ei jälgi jätkub samasugune horror edasi. Kõik kohtunikud on inimesed, aga kui juba esimesest minutist on pingil selline hoiak ja sõim, siis see kütab ka meeskonna käima ning tagajärjed on tulemustest ka näha. Ma imestan, et neid jälle ära ei saadetud. Pennu oli küll fantoom, aga see käib jalgpalli juurde. Eksimine on inimlik.\nHuvitav jah, et natsionalism ainult Narvat ründab, mitte teisi meeskondi, kus samuti erineva emakeelega mängijaid...


Keskkonnapoliitika - Keskkond - AS Estonian Cell | a member of Heinzel Group\nOleme puitmassi tootmises uudse tehnoloogiaga modernne ettevõte ja seame eesmärgiks juhinduda oma tegevuses säästva arengu põhimõtetest.\nKeskkonnaaruanne 2021 (6,1 MB)\nEttevõtte keskkonnajuhtimissüsteem vastab ISO 14001 standardi nõuetele.\nKeskkonnajuhtimissüsteem on osa tehase üldisest juhtimissüsteemist, mis tähendab meie tootmistegevusest põhjustatud keskkonnamõjude (keskkonnariskide) väljaselgitamist, kontrollimist ja negatiivsete keskkonnamõjude vähendamist ning tehase konkurentsivõime suurendamist keskkonnasõbraliku ettevõtte ehk “rohelise ettevõtte” maine abil.\nRakendama sobivaid töömeetodeid ja tehnoloogiaid ning neid pidevalt parendama, et hoida kontrolli all ja minimiseerida oma tegevuste keskkonnamõjusid;\nJärgima meie tegevusele kohaldatavaid õiguslikke- ja muid nõudeid, mis seonduvad meie tegevuste keskkonnaaspektidega;\nVältima või püüdma vähendada keskkonna saastamist ning kasutama ratsionaalselt loodusressursse ja säästma energiat;\nKasutama keskkonnasõbralikke materjale ja keskonnasäästlikke meetodeid tootmisprotsessis;\nEelistama keskkonnasõbralikke tarnijaid;\nVähendama jäätmete koguseid ja tõhustama nende sorteerimist, soosima jäätmete taaskasutamist;\nEnnetama ja käsitlema võimalikke keskkonnaprobleeme avalikult koostöös ametivõimude ja omanikega, tagades üldsuse teavitamise ja oma keskkonnategevuse läbipaistvuse;\nSeadma oma igapäevategevuse prioriteetideks inimese ja keskkonna.\nArendame järjepidevalt keskkonnajuhtimissüsteemi, et suurendada seeläbi keskkonnategevuse tulemuslikkust.


Double maagiline muutus kott [G0687]: Hulgi Magic tarnete Shop - Online Magic trikke - Hiina Magic (Eesti)\nSuhkruroo Magic (86)\nTao väga kasulik teenus naudin\nTänu kuningas-Magic vajan nüüd teine pakkuja.\nSain pärast King Magic.com logimiseks olulise kindlustunde suurendamiseks. Sõber rääkis mulle...\nKodu :: General Magic:: Standard maagiline muutus kott\nDouble maagiline muutus kott\nHiirega üle pildi suumimiseks\nKogus allahindlust Off hind\nMahulise: 310 grammi\nMuuda kott on klassikaline kasuliku prop tegemise üksused kaovad- või ilmuvad!\nMõju: kaup pannakse kotti. Koheselt pöörduda koti seest välja näidata, et üksus on kadunud! Üksust saab teha ka uuesti soovi.Ja kotis muutus abil saab vahetada ühe üksuse teisele. Kuva kott tühi, sinine siidist pannakse ta. Aastal-sinine siid on muutunud punasega üks!\nSee kott on teistest all, mistõttu saab surute käega paremale näidata kott "tühi", või lihtsalt kasutada seda nagu tavaline muutus kott keerates seda pahupidi. See muutus kott on ideaalne võimalus toota või kaovad silks!\nSuurus: läbimõõt 15cm inner läbimõõt 12 cm kotid sügav 26cm\nSuure paugu Magic Smith\nCoca Cola kaardi seatud võlu\nMust PK Magnetic Ring (21MM)\nAuk Punch kaart (jalgratas) tänapäevaga\nMust PK Magnetic Ring (18MM)\nSoovin uudiseid Double maagiline muutus kott


Toimekas laupäeva hommik – Tikri Päevaraamat\nigapäevaelu, kodumajandus, puhas toit, rõõm, töö Add comments\n2 Responses to “Toimekas laupäeva hommik”\n13. February 2016 at 23:55\nHärra teeb kaa aegajalt Inglise hommikusööke. St mina teen talle. Neid samu purgiube ostan juba aasta jagu. Jube head on, mulle meeldivad ka ilma soolaga maitsestamata. Topin igalepoole pajaroogadesse. Peakski talle üle pika aja tegema :P\n14. February 2016 at 23:19\nHash brown on praetud kartulid. Teinekord on on nad lihtsalt käkiks pressitud :)\nÜle pika aja Tallinnas Keraamiliste leivavormide otsingul


Kuidas ma 10 aastat sama lohega sõitsin | Liquidforce Eesti\nandz 13:36 aprill 6th, 2015\nKui oled tüüp, kes ostab endale täiskomplekti lohevarustust, et seda 5 järgmist hooaega garaažis lahtipakkimatta kiles hoida, siis pole sul mõtet edasi lugeda – oled varustuse hoidmises ja säilitamises juba viimasele levelile jõudnud.\nUsutavasti oled teine tüüp, see, kes on endale paari tonni eest kunagi soetanud korraliku lohesurfi varustuse, täiskomplekti: lohe, laud, saapad, vest, trapets, kalipso, kiiver ja nüüd kasutad seda vähemalt korra elus, või igal suvel paar korda.\nKindlasti on kulukamaid hobisid, aga odav lõbu see lohetamine pole. Tahad arvuta välja, kui palju maksab hooaja lõikes üks sõidupäev sinu kulla-kalli varustusega. See pole väike number – tee tehe!\nMuidugi kõike ei saa, ei taha ega viitsigi keegi rahasse ümber lüüa, kuid oma kogemuse põhjal teame, et iga euro investeerituna lohesurfi ei ole raisatud, nagu ka ükski sekund, mis surfamisele kulutatud või varustuse hooldamisele.\nKuna enamus lohetegijaid on tootearendusega jõudnud nelja liini ja chicken loop’ini, siis ei pea igal uuel hooajal kamasid vahetama. Seega on mõistlik olemasolevat varustust heaperemehelikult hoida ja käidelda, et see kestaks ja merelt hea emotsiooni aitaks koju tuua.\n6 rutiinset tegevust peale igat rannasessiooni, mis aitavad su lohevarustusel kauem kesta:\nKui sa parasjagu ei sõida ehk teed rannas pikema sõidupausi, siis paki varustus kokku, et see ei vedeleks niisama päikese ja liiva käes, sest mõlemal on suured musklid hävitamiseks. Jah, isegi Eestis on see lüke vajalik, rääkimata kuskil ekvaatori all pikemalt pikutamisest.\nKui oled lohe täis pumbanud, siis viska liivast puhastatud pump lohekotti sisse. Pumpa õlita regulaarselt.\nPaki kotti alati täiesti kuiv lohe, eriti kui see jääb sinna nädalateks seisma.\nPuhasta alati lohe ja liinid liivast ning vetikatest enne, kui need kotti järgmist sessiooni ootama jätad.\nKui oled kamasid kokkupakkides liinid poomile kerinud, siis loputa poom meres liivast puhtaks, muidugi juhul kui liinid on juba märjad. Kui poom ja liinid jäid peale sõitu kuivaks, siis pole mõtet neid vees leotada, siis hoopis koputa liiv maha ja pista poom kotti. Kui aga leotasid poomi ja liine, siis ära unusta kodus ka poom kuivama riputada.\nKui pakkisid rannas märja ja liivase lohe kotti, siis võta kuskil, kus leidub piisavalt ruumi, esimesel võimalusel lohe välja, pumpa see täis ja puhasta hoolega liivast. Seejärel kuivata lohe ning alles siis paki eeskujulikult kokku ja pista tagasi puhtasse kotti hoiule.\nMis see seitsmes nipp oligi? Ei tulegi midagi olulist rohkem meelde, kui sina tead mõnda head rutiini, siis jaga julgelt!\nVarustuse hooletu kasutamine lühendab selle eluiga, heaperemehelik hoidmine pikendab aga kordades.


ÕPPEMATERJALIDE LOOMINE DIGIVAHENDITEGA | EPALE\nContent > ÕPPEMATERJALIDE LOOMINE DIGIVAHENDITEGA\nPostitaja Liina Sieberk 2 kuud 2 nädalat tagasi\nEsmaspäev 8 Juuni 2020 kuni Teisipäev 9 Juuni 2020\nKas teadsid, et klassikaks kujunenud PowerPointi esitluse kasutamine ei ole tegelikkuses üldse õppija õppimist toetav või jaotusmaterjaliks sobiv vahend? Seetõttu on paljudele õppijatele tuttav olukord, kus slaide vaadates tunned end passiivse ja igavlevana, või koolitajana, kui oled koolitust ette valmistades vaeva näinud, et mahutada ära oluline info nii, et tekst veel loetav oleks.\nÕppematerjalide loomise koolitusel õpid, kuidas luua kaasaegseid, eesmärgipäraseid ja mitmekülgseid õppematerjale, mida saad kasutada õppe erinevates etappides (nt rühmatöödes, arutelu soodustamisel, teooria tutvustamisel), ja mille üle Su õppijad tõeliselt rõõmu tunnevad.\nmillised on õppematerjalide loomise põhimõtted täiskasvanute õppimise toetamiseks;\nkuidas valida sobilik õppematerjal lähtuvalt õppe eesmärgist;\nkasutama õppematerjalide loomiseks sobilikke digivahendeid.\nKoolitus on praktiline, palume kaasa võtta sülearvuti ning olla valmis erinevatesse keskkondadesse kasutajakonto loomiseks.\nSihtgrupp: kõik õpetavad inimesed.\nKoolituse maht: 12 tundi\nKoolitajad: Veronika Tuul ja Marin Johnson\nINNOWISE KOOLITAJA KOMPETENTSIKESKUS\nLiina Sieberk, liina.sieberk@innowise.ee\nKoolituse läbinul on teadmistel ja oskustel põhinev valmisolek täiskasvanute õppimist toetavate õppematerjalide loomiseks digivahenditega.\n● teab õppematerjalide loomise põhimõtteid täiskasvanute õppimise toetamiseks; ● kasutab õppematerjalide loomiseks sobilikke digivahendeid; ● liigitab õppematerjale vastavalt õppeprotsessile; ● hindab digivahendite sobilikkust õppematerjalide loomisel lähtuvalt õppe eesmärgist.\nPühapäev, 7 Juuni, 2020 - 17:00\nViimati uuendatud: 07/06/2020 00:36:32


Kaebus nr 895\nEesti Päevaleht ja Delfi ei rikkunud head ajakirjandustava\nPressinõukogu arutas kaebust Eesti Päevalehes ja Delfis 18. jaanuaril 2019 ilmunud artikli „Elurikkuse Erakonna seitsmest seadusrikkujast jäi alles kaks“ peale ja otsustas, et väljaanded ei rikkunud head ajakirjandustava.\nArtikkel räägib Elurikkuse Erakonna seaduserikkujatest.\nKaebaja märkis, et artiklis kirjeldatud teda puudutav kriminaalasi on lõpetatud. Kaebaja lisas, et tema kohta süüdimõistvat kohtuotsust ei ole ja seega puudus ajakirjanikul alus nimetamaks teda kurjategijaks või seaduserikkujaks. Kaebaja hinnangul on seega tema kohta artiklis avaldatud ebatäpne info.\nEesti Päevalehe ja Delfi toimetus selgitas Pressinõukogule, et kuritegu pandi toime, kuid arvestades seda, et kaebaja süü ei olnud suur ja ta oli vabatahtlikult nõus kahju hüvitama, siis menetlushuvi puudumise tõttu menetlus lõpetati. Toimetus lisas, et ilma kuriteota ei saa kriminaalmenetlust lõpetada menetlushuvi puudumise tõttu. Toimetus märkis, et kaebajat ei nimetata kurjategijaks ei artikli pealkirjas ega tema tegu puudutavas lõigus.\nPressinõukogu otsustas, et Eesti Päevaleht ja Delfi ei eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Pressinõukogu hinnangul oli kaebaja nime avalikustamine põhjendatud, sest ta kandideeris Riigikokku ja tema seaduserikkumine toimus siis, kui ta oli avalikus teenistuses. Pressinõukogu hinnangul ei olnud kaebaja kohta eksitavat infot, sest seaduserikkumine leidis aset, mis tuleb välja ka Tartu Maakohtu kohtumäärusest.


Eestis märgitakse rahvusvahelist pressivabaduse päeva\nTallinn, 2. mai 2001. Neljapäeval / 3. mail tähistatavat rahvusvahelist pressivabaduse päeva märgitakse Eestis Ajalehtede Liidu peatoimetaja foorumiga. See on ajalehtede sisumuutustele pühendatud arutluskoosolek, kus seekord peateemadeks muutused lehelugejate ootustes ning Interneti mőju lehtedele. Samuti on arutluse all ajakirjanduse mőjuvőim ühiskonnaasjade muutmisel. Olümpia hotelli konverentsikeskuses toimuval koosolekul tehakse ka ülevaade Ajalehtede Liidu esimese poolaasta tegevusest.\nRahvusvahelist pressivabaduse päeva märgitakse maailmas kümnendat korda. Ülemaailmse Ajalehtede Liidu sőnul on päeva tähistamise eesmärk tunnustada pressivabaduse nimel tehtavat tööd ning juhtida tähelepanu mitmete valitsuste sőnavabadust piiravale tegevusele. 52 ajakirjanikku kaotasid 2000. a tööülesannete täitmisel elu ning 81 ajakirjanikku oli oma ametitegevuse eest vangis.\nEesti seadused on viimastel aastatel sőnavabaduse jaoks muutunud soodsamaks. Eelmisel aastal vőeti vastu avaliku teabe seadus; loomisel on uus karistusseadustik, mis loodetavalt kujuneb sőnavabadusele paremaks kui senised normid.\n3. mai puhul välja antud Ülemaailmse Ajalehtede Liidu infopaketis antakse sőna maailma valitsusjuhtidele, kes mőtestavad pressivabadust. Briti peaminister Tony Blair ütleb: “Vaba ajakirjandus pakub vahel poliitikule üsna ebameeldivat lugemist. Kuid mőni piinlikkushetk vői őigustatud nördimus ei tohiks meid teha pimedaks ajakirjanduse olulise rolli suhtes demokraatia tervendaja ja valvurina.”\nLeedu president Valdas Adamkuse sőnul on pressivabadus iseseisva Leedu üks märkimisväärsemaid saavutusi. “See on demokraatia alustalaline väärtus, mille üle vőime őigustatult uhkust tunda,” kirjutab Adamkus.\nRootsi peaminister Göran Persson rőhutab meediamonopolide ohtu, mis vőib kaasa tuua meedia ühekülgsuse, mis omakorda seab ohtu pressi valvekoera rolli avaliku poliitika jälgimisel.\nNorra peaministri Jens Stoltenbergi sőnul ei tähenda sőnavabadus ainult tsensuuri tőkestamist, vaid ka laialdase diskussiooni vőimaluse loomist massimeedia vahendusel.\nEesti liidrid loobusid ettepanekust rahvusvahelises paketis oma pressivabaduse teemalise sőnumi edastamiseks.


3-2-1-3-14 Riigikohus 26.03.2014\nPankrS § 123 lg 6\nPankrS § 123 lg 4\nHagi muutmine ei ole see, kui esialgu nõutud eseme asemel nõutakse asjaolude muutumise tõttu hüvitist.\nKui hageja vähendab esitatud haginõuet, siis on tegemist oli haginõude vähendamisega TsMS § 376 lg 4 p 2 järgi ja kohus peab tegema määruse kas hageja hagist osaliselt loobumise või selle osaliselt tagasi võtmise kohta (3-2-1-80-13, p 24). (p 10)\nPankrS § 123 lg-s 6 ettenähtud aegumistähtaeg ei kohaldu PankrS § 123 lg 4 teises lauses sätestatud halduri vastu esitatud kahju hüvitamise nõudele. (p 13)\nPankrS § 123 lg-s 6 ettenähtud aegumistähtaeg puudutab üksnes PankrS § 123 lg 1 ja § 123 lg 4 esimese lause alusel esitatud nõudeid. See aegumistähtaeg ei kohaldu PankrS § 123 lg 4 teises lauses sätestatud halduri vastu esitatud kahju hüvitamise nõudele. (p 13)\n3-2-1-110-10 Riigikohus 08.12.2010\nPankrS § 44\nVÕS § 1044 lg 2 piirab deliktiõiguslike nõuete esitamist olukorras, kus ühe kostja puhul on täidetud nii lepingulise kui ka lepinguvälise vastutuse eeldused. VÕS § 1044 lg 2 ei reguleeri kahju tekitamisest tulenevat võlasuhet kannatanu ja kahju tekitaja vahel, kellega kannatanu ei ole lepingulises suhtes, kuid kes võib vastutada sama kahju eest, mille eest vastutab kannatanu suhtes lepingut rikkunud isik (vt ka Riigikohtu 12. märtsi 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-2-08, p 12). Olukorras, kus kahju eest vastutavaid isikuid on mitu ja kus nad vastutavad erinevatel õiguslikel alustel, ei piira VÕS § 1044 lg 2 deliktiõigusliku nõude esitamist.\nPankrS §-d 44 ja 123 ei piira pankrotivõlausaldaja õigust esitada kohtusse võlgniku vastu hagi vara välistamiseks pankrotivarast. Nimetatud sätetest ei tulene, et vara välistamise hagi eelduseks on välistamistaotluse esitamine pankrotihaldurile. Küll annavad PankrS § 123 lg-d 1 ja 2 välistamisõiguse ka pankrotihaldurile. Kui vara välistamisel tekib vaidlus vara kuuluvuse üle, siis tuleb see lahendada koos vara välistamise hagiga. Sisuliselt on seega tegemist vindikatsioonihagiga (AÕS § 80) pankrotimenetluses (vt nt Riigikohtu 13. veebruari 1997. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-97). PankrS § 123 lg 4 tähenduses tuleb võõrandamiseks pidada omandiõiguse kaotust. Vindikatsiooninõue välistab PankrS § 123 lg-s 4 sätestatud hüvitisenõude. Kui haldur on vara võõrandanud või see ei ole säilinud, on isikul õigus esitada hüvitisenõue PankrS § 123 lg 4 alusel. Seejuures lasub kostjal tõendamiskohustus, et ta ei ole vara võõrandanud ja et see on säilinud. Isik vastutab vara hävimise eest PankrS § 123 lg 4 järgi juhul, kui vara hävis pärast pankroti väljakuulutamist. Eeltoodu ei välista kostja vastutust muul õiguslikul alusel.\n3-2-1-134-04 Riigikohus 25.11.2004\nNõue, milles isik palub kinnistusraamatusse kande tegemist ja talle omandi võimaldamist, on kuni 01.07.2003 kehtinud AÕS §-st 121 ning TsK §-dest 224 ja 242 lg 1 lähtuv nõue müügilepingust tuleneva kohustuse täitmiseks.\nKinnistu jagamisega korteriomanditeks võib samaaegselt kokku leppida korteriomandite omandiõiguse ülekandmises (asjaõigusleping) ning viimase alusel järjekorras kannete tegemises kinnistusraamatusse.\nKuna seaduses ei ole sätestatud aega, mille jooksul võib kinnistamisavalduse esitada või selle alusel kande teha, siis võib kehtiva asjaõiguslepingu esitada kinnistusametile kande tegemiseks ja omaniku kinnistusraamatusse kandmiseks igal ajal. Kuna tegemist ei ole nõudega, ei allu see ka aegumisele.\nKinnistu võõrandaja pankroti väljakuulutamise kohta kinnistusraamatusse kantud märkus ei takista asjaõiguslepingu alusel kande tegemist.\nKui pankrotimenetluses vara välistamisel tekib vaidlus vara kuuluvuse üle, tuleb see lahendada koos vara välistamise hagiga. Sellisel juhul on tegemist vindikatsioonihagiga, mille esitamise eelduseks on asjaolu, et omandiõigus on hagejal olemas, kuid kostja seda ei tunnusta.\nAsjaoludel, mis annavad alust arvata, et haldur püüab suurendada pankrotivara teiste isikute õiguste arvel viisil, mida ühiskonnas valitsevate arusaamade järgi ei saa tunnustada, saab halduri keeldumist lepingulise kohustuse täitmisest pidada lubamatuks hea usu põhimõttega vastuolu tõttu.\nVara välistamise hagi aegumistähtaeg ei saa hakata kulgema enne, kui hageja võis oma õiguste rikkumisest teada saada.\n3-2-1-18-97 Riigikohus 13.02.1997\nPankrotivarast vara välistamise hagi saab esitada, kui välistatav vara kuulub pankrotivara hulka ja välistaja seda teab või pidi teadma.\n3-2-1-104-96 Riigikohus 03.10.1996\nPankrS § 53 lg 1 alusel tagastatakse vara välistamisel võlgniku valdusest teistele isikutele kuuluv vara. Samal alusel pankrotivarast võlgniku abikaasale kuuluva ühisvara osa välistamine ei ole võimalik. AÕS § 70 lg 4 kohaselt on ühisomand kahele või enamale isikule üheaegselt kindlaksmääramata osades ühises asjas kuuluv omand. Seega kuulub abikaasade ühisvara samaaegselt nii võlgnikule kui ka tema abikaasale.\nÜhisvara jagamist pankrotimenetluses reguleerib PankrS § 52. Juhul kui abikaasade ühisvara on üle antud pankrotihaldurile ja see on arvatud pankrotivara hulka (PankrS § 54 lg 1), kuid varaline kohustus, millega seoses ühe abikaasa pankrot välja kuulutati, ei olnud võetud perekonna huvides (PKS § 20 lg 1 ja 2), on võlgniku abikaasal õigus samadel tingimustel võlgnikuga esitada kohtusse hagi ühisvara jagamiseks PankrS § 52 lg 3 alusel.


Mees kirjutab: kas ma sisimas vihkan oma kadunud isa? - Arvamus - Sõbranna\nMees kirjutab: kas ma sisimas vihkan oma kadunud isa?\n2. november 2015, 9:26\nMeile kirjutas oma hingedepäevaeelse ning isadepäevanädalase mõtiskluse lugeja Franz K., kes otsib enda seest põhjuseid, miks teda isa hauale ei kisu. Kas ma salajas vihkan oma isa, küsib ta.\nOn hingedepäev ja selle nädala lõpus ka isadepäev. On lahkunud isa, on hinged, on surnuaed, hauaplats ja ikebanaks muutunud lilled... Millal siin viimati käidi?\nEtteheiteid, et ma pole ammu haual käinud, seda koristanud, lilli viinud, kuulen sageli. Sedagi kuulen, et pole suutnud mitme aasta jooksul kalmule hauakivi organiseerida. Etteheiteid kuulen enda sees – mu oma hing räägib. Ükski surelik, kel hing sees ja mõistab rääkida, pole minu poole manitsustega pöördunud. Veel mitte. Küll on minu aju seda ette kujutanud: «Mida nad küll kõik minust arvavad?»\nAga ikkagi ei kipu ma sinna surnuaeda. Jah, mina, oma isa ainuke poeg, olen ju kõige lähem inimene ja peaks selle eest hoolt kandma, et haud oleks korras. Kas tõesti vaid selleks, et mu aju ei kujutaks ette, kuidas teised mind hurjutavad tagantselga sellega, et ma ei hooli?\nMa ei tea, milles asi on. Kas ma heidan midagi isale ette? Kas ma olen kibestunud, et ta: lahkus nii, nagu lahkus; jättis mind tühjade pihkudega (kui räägime rahast); ei olnud kohal, siis, kui lapsel – see tähendab minul – seda vaja oli; rikkus ära minu ema närvid, tervise ja elu? Kas ma sisemas tegelikult vihkan isa?\nVõi kardan, et ta võttis SINNA kaasa mälestuse minust kui totaalsest ebaõnnestujast ja luuserist. Tahaksin justkui karjuda: sa oleks võinud ju veel mõned aastad oodata, kuni ka mina saan jalad alla! Just nii, et see ka välja paistab, nii nagu kombeks; see, et minu hinge sügavas sopis on «jalad all» ei huvita ju kedagi... peale minu enda. Jälle ma mõtlen sellest, mis teised võivad mõelda.\nAsi võib olla ka hoopis ühes unenäos, mis mind mõned korrad aastas külastab, see näeb välja nii: lähen hauale ja keegi on seal kõik korda teinud ning keset hauda on pooltäis viinapudel... Ja see on justkui pandud sinna mulle. Ärrituseks, meenutuseks, meeldetuletuseks. Ka endale. Eelkõige endale.\nKas ma tulen isadepäeval hauale? Ma ei tea, arvatavasti mitte, ma pole selleks valmis. Ma ei ole poliitik, kes peab hoolitsema selle eest, et asjad paistaksid korras olevat. Aga ma teen nii, et, kui sa, isa, saaksid mind aeg-ajalt vaatama tulla, siis sul poleks häbi. Ehk oleksid uhkegi veidike.


NBA klubi peatreener sai kaela vägistamissüüdistuse - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nNBA klubi peatreener sai kaela vägistamissüüdistuse\n23. aprill 2019, 10:40\nSacramento Kingsi peatreener Luke Walton.\nFOTO: Paul Kitagaki Jr. / ZUMAPRESS.com / Scanpix\nNBAs Los Angeles Lakersiga play-off'i ukse taha jäänud ja klubist vallandatud Luke Walton sai järgmise kehva uudisena kaela ka seksisüüdistuse. Tõsi, vahepeal jõudis ta saada Sacramento Kingsi juhendajaks.\nKelli Tennanti nimeline naisterahvas süüdistab Waltonit hotellitoas toimunud vägistamises. Lugu juhtus mitu aastat tagasi, kui Walton oli veel Golden State'i meeskonna abitreener. Ta kutsunud naise ühte Santa Monica hotelli, et tutvustada oma vastilmunud raamatut, teatas süüdistusdokumendid enda valdusse saanud TMZ Sports.\nHotelli jõudes kutsus Walton Tennanti oma tuppa. Kui sinna jõuti, surus mees naise aga voodisse.


URMAS SULE - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 28. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastURMAS SULEIsikInfoOsales 2013 aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.Osales 2009 aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.Allikas: ToimetusSeotud isikud katrin rehemaa veiko vahula Jevgeni Ossinovski Mart Einasto Hanno Pevkur Meelis Virkebau Seotud kohad Pärnu Pärnu linn Tartu Venemaa Afganistan EestiURMAS SULE - Viimased uudisedPMLegality of doctors' strike in questionMedics say they will go on strike in the middle of May to pressure the government into finding additional financing for health care. Estonian law prohibits political strikes, and work stoppages are only allowed as means to solve labor disputes. The latter does not exist as such at this time.\n19.04.2017, Hanneli RudiPM+Arstide streigi seaduslikkus küsimärgi allMeedikute sõnul hakkavad nad mai keskel streikima, et survestada valitsust leidma täiendavat raha Eesti tervishoiu rahastamiseks. Eesti seaduste järgi on poliitiline streik keelatud ning lubatud on vaid tööseisak töötüli lahendamiseks. Töötüli kui sellist aga praegu pole.\n18.04.2017, Hanneli RudiPMArstide plaanitava streigi seaduslikkus sattus küsimärgi alla (1)Meedikute sõnul hakkavad nad mai keskel streikima, et survestada valitsust leidma täiendavat raha Eesti tervishoiu rahastamiseks. Eesti seaduste järgi on aga poliitiline streik keelatud ning lubatud on vaid tööseisak töötüli lahendamiseks. Töötüli kui sellist aga hetkel pole.\n18.04.2017, Hanneli RudiPM+Haiglajuht ööbis viietärnihotellides (5)Pärnu haigla juhatuse tegevust kritiseerinud töörühma aruanne soovitas muuhulgas vaadelda ka haiglajuhtide välislähetusi. Postimees tegi haiglale päringu ja selgus, et juhatuse liige Veiko Vahula ööbis tööreisidel ka viietärnihotellides.\n29.03.2017, Nils NiitraE24Haiglatel jääb ületöö eest miljoneid saamataKuigi lepingumahtu ületava töö tegemine on haiglatele justkui vabatahtlik tegevus, siis reaalsuses ei ole erakorralise arstiabi mitteosutamine võimalik, kirjutab ajaleht Meditsiiniuudised.\n27.03.2017, Adele JohansonTeRiiklik päästeplaan nörritab meedikuidAastaid medõdede nappusega silmitsi seisnud riik lootis probleemi lahendada, jättes medõdede praktikatasud haiglate kanda ja plaanides säästetud raha arvelt suurendada õdede koolitamist. Riiklik päästeplaan tekitas pahameelt haiglate ülemõdedes, kelle kinnitusel olukord mitte ei parane, vaid halveneb.\n05.03.2017, Hanneli RudiTeHaigekassa paksemast rahakotist hoolimata jäävad paljud ravita (3)Kuigi haigekassa rahakott on tänavu paksem kui mullu ning kerkis tänu lisarahale 1,1 miljardini, jäävad haiglajuhtide kinnitusel paljud patsiendid rahapuudusel ravita.\n15.02.2017, Hanneli RudiPM+Terve kuu kontrolliksEilsel korralisel koosolekul arutas SA Pärnu Haigla nõukogu meedias haigla juhatuse liikmetele esitatud süüdistusi ja moodustas väidete kontrollimiseks töörühma.\n08.02.2017, Lauri HabakukPM+Eesti lühiuudised07.02.2017, PMSakPärnu haigla juht eitab süüdPärnu haigla juhatuse esimees Urmas Sule möönis, et on küsinud aastate jooksul headelt tuttavatelt nõu ja abi mõne elektriküsimuse või küttesüsteemi tõrgete puhul, aga see pole olnud abistajale töökohustus ega tema antud korraldus, kirjutab Postimees.\n07.02.2017, BNSPMPolitsei ei hakka uurima vargust Pärnu haiglas (2)Politsei ja prokuratuur ei kavatse hakata uurima Pärnu haiglas aastate eest aset leidnud vargusjuhtumit, kuna see on praeguseks menetluse alustamiseks juba aegunud.\n06.02.2017, Andres EinmannPMNils Niitra: 16 liiga pikka aastat (1)Lood Pärnu haiglas toimunust on kõigile teistelegi avaliku sektori juhtidele õpikunäide, kuidas ei tohiks ajakirjanikega hämada. Mullu sügisel kuulutas haigla välja suunatud hanke luksusliku lisavarustusega nelikveolise sõiduki Volkswagen Passat Alltrack liisimiseks.\n06.02.2017, Nils NiitraPPNagu orjaajal: töölised käisid haiglajuhi kodus töid tegemasPostimees avaldab diktofonisalvestise vestlusest Pärnu haigla lihttöölisest elektrikuga, kes käis koos paarimehega neljapäeviti tööajast haigla juhatuse esimehe ja Eesti Haiglate Liidu juhi Urmas Sule kodus tegemas mitmesuguseid töid – alates LED-pirnide paigaldusest kuni aiamööbli ja batuudi paikaseadmiseni. Kuna elektrik oli lihtne käsutäitja, ei avalda me tema nime. Intervjuu tegid mullu aprillis sisejuurdluse käigus Pärnu haigla töötajad. 05.02.2017, Nils NiitraPPUrmas Sule: olen küsinud heade tuttavate nõu ja abiPärnu haigla juhatuse esimees Urmas Sule ütles Postimehele, et on küsinud aastate jooksul headelt tuttavatelt nõu ja abi mõne elektriküsimuse või küttesüsteemi tõrgete puhul, aga see pole olnud abistajale töökohustus ega Sule antud korraldus. 05.02.2017, Nils NiitraPPVargus mätsiti kinni ja töötajad kaevandasid bitcoin’ePärnu haigla juhtkond otsustas pärast eri hinnangutel 28 000 – 36 000 euro suuruse varguse avastamist jätta prokuratuuri poole pöördumata, samuti ei jõudnud avalikkuse ette massiivne bitcoin’ide kaevandamine haiglas. 05.02.2017, Nils NiitraPM+Nagu orjaajal: töölised käisid haiglajuhi kodus töid tegemas (23)Postimees avaldab diktofonisalvestise vestlusest Pärnu haigla lihttöölisest elektrikuga, kes käis koos paarimehega neljapäeviti tööajast haigla juhatuse esimehe ja Eesti Haiglate Liidu juhi Urmas Sule kodus tegemas mitmesuguseid töid – alates LED-pirnide paigaldusest kuni aiamööbli ja batuudi paikaseadmiseni. Kuna elektrik oli lihtne käsutäitja, ei avalda me tema nime. Intervjuu tegid mullu aprillis sisejuurdluse käigus Pärnu haigla töötajad. 05.02.2017, Nils NiitraPM+Vargus mätsiti kinni ja töötajad kaevandasid bitcoin’e (3)Pärnu haigla juhtkond otsustas pärast eri hinnangutel 28 000 – 36 000 euro suuruse varguse avastamist jätta prokuratuuri poole pöördumata, samuti ei jõudnud avalikkuse ette massiivne bitcoin’ide kaevandamine haiglas. 05.02.2017, Nils NiitraPM+Urmas Sule: olen küsinud heade tuttavate nõu ja abi (1)Pärnu haigla juhatuse esimees Urmas Sule ütles Postimehele, et on küsinud aastate jooksul headelt tuttavatelt nõu ja abi mõne elektriküsimuse või küttesüsteemi tõrgete puhul, aga see pole olnud abistajale töökohustus ega Sule antud korraldus. 05.02.2017, Nils NiitraPMArstide kollektiivlepingust kadus oluline punkt (1)Riikliku lepitaja esitatud meedikute kollektiivlepingu projekt ei sobi ka haiglatele, sest sealt kadus nende rahastamise seisukohast oluline punkt.\n31.01.2017, Hanneli RudiPM+Meedikud tõrguvad palgatõusu lubadusest hoolimata (1)Arstide ja õdede palgaläbirääkimised on ootamatult takerdunud, sest hoolimata lubatud palgatõusust pakutud lepe meedikutele ei sobi.\n27.01.2017, Hanneli RudiPM+Täitus Pärnu haigla juhtkonna unistus elektrilisest kärukonksust (9)Pärnu Postimees kirjutas mullu 28. detsembril kae tõttu ühest silmast pimedaks jäänud mehest, kelle plaaniline operatsioon lükati rahapuuduse tõttu järgmise aasta oktoobrisse. Samal päeval anti Pärnu haigla juhatuse liikmele üle luksusliku lisavarustusega sõiduauto.\n25.01.2017, Nils NiitraPPKiirelt, kindlalt, konfidentsiaalseltMullu kevadel kinnitas Pärnu haigla nõukogu näiliselt avaliku konkursi tulemusena haigla uue juhatuse liikmena ametisse Jan Põlluste, mehe, kelle pandi- ja kiirlaenufirma läks võlausaldajatele valusalt pankrotti.\n24.01.2017, Nils NiitraPM+Kiirelt, kindlalt, konfidentsiaalselt (6)Mullu kevadel kinnitas Pärnu haigla nõukogu näiliselt avaliku konkursi tulemusena haigla uue juhatuse liikmena ametisse Jan Põlluste, mehe, kelle pandi- ja kiirlaenufirma läks võlausaldajatele valusalt pankrotti.\n24.01.2017, Nils NiitraPPTäitus unistus elektrilisest kärukonksustPärnu Postimees kirjutas mullu 28. detsembril kae tõttu ühest silmast pimedaks jäänud mehest, kelle plaaniline operatsioon lükati rahapuuduse tõttu järgmise aasta oktoobrisse. Samal päeval anti Pärnu haigla juhatuse liikmele üle luksusliku lisavarustusega sõiduauto.\n24.01.2017, Nils NiitraTeUrmas Sule: arstiabi kättesaadavust ei ole võimalik enam halvemaks muuta (2)Oleme tervishoiuga jõudnud olukorda, kus pidevalt süveneva alarahastamise tõttu on tekkinud ebamõistlikult palju sisemisi pingeid ja arstiabi kättesaadavust ei ole võimalik enam halvemaks muuta, rääkis haiglate liidu juht Urmas Sule.\n30.12.2016, Med24TeArstid ootavad Rataselt selgeid vastuseidEesti tervishoiutöötajad ootavad peaminister Jüri Rataselt konkreetseid ideid ja ettepanekuid selle kohta, kuidas lahendada probleemid tervishoiu rahastamises ja haigekassa eelarves.\n23.12.2016, BNSTeÕdede ja ämmaemandate õppekohtade arv suurenebTäna sotsiaalministeeriumis sõlmitud konsensuslepe suurendab järgmisel neljal aastal õdede ja ämmaemandate õppekohtade arvu ning garanteerib neile tööpraktika ja juhendajad.\n15.11.2016, Triin ÄrmTeHirm vangla ees sunnib ravivigu varjama (8)Patsiendi surma põhjustamises süüdistatud arsti Igor Gorjatšovi kohtuasi tuletab valusalt meelde, miks meedikud ise ei soovi oma vigadest avalikult rääkida. Veidi üle kahe miljoni euro maksev uus patsiendikindlustuse süsteem peaks olukorda lähiaastatel muutma.\n07.10.2016, Heilika LeinusTeKriis haigekassas: Ossinovski on jäänud alasi ja haamri vahel (2)Tervise- ja tööminister ning SDE esimees Jevgeni Ossinovski on täna otsekui alasi ja haamri vahel: valitsus nõuab kärpeplaani haigekassa pea 30 miljoni euro suuruse ülekulu katteks, aga ainus tõsiselt võetav idee suure eelarveaugu lappimiseks on tervishoiusüsteemile täiesti vastuvõetamatu.\n21.09.2016, Hanneli RudiPMDreams of an electric towing hitchHead of Pärnu Hospital and chairman of the Estonian Hospitals Association Urmas Sule has declared a public procurement in which he aims the leasing contract at a prodigiously equipped Volkswagen Passat Alltrack with a price tag of 46,000 euros.\n19.09.2016, Nils NiitraPM+Haiglajuhid unistavad elektrilisest kärukonksust (42)Pärnu haigla juht ja haiglate liidu juhatuse esimees Urmas Sule kuulutas välja riigihanke, milles suunab oma uue sõiduki liisingulepingu sujuvalt külluslike lisadega, üle 46 000 euro maksva Volkswagen Passat Alltracki juurde.\n18.09.2016, Nils NiitraTeHaigekassa puudujäägi lapivad jõukad sünnitajad ja tõbisedKui tänavu tuleb haigekassa peaaegu 33 miljoni euro suuruse eelarve puudujäägi katmiseks pingutada haiglatel, siis järgmisel aastal hakkavad seda kinni maksma inimesed ise: nimelt seatakse lagi haigus-, hooldus- ja sünnitushüvitistele.\n14.09.2016, Hanneli RudiTeHaigekassa säästuplaan lööb valusalt haiglate ja sünnitajate rahakoti pihta (3)Haigekassa pea 33 miljoni euro suuruse eelarveaugu lappimiseks tuleb lõviosa haiglatelt, kellele hakatakse töö eest vähem maksma. Ülempiir seatakse ka töövõimetushüvitistele.\n14.09.2016, Hanneli RudiE24Tervishoiu rahastuse omaosaluse tõusule napib toetust Ühe pikaajalisema lahendusena haigekassa eelarve tasakaalu saamiseks on rahandusminister Sven Sester välja pakkunud ka patsiendi omaosaluse tõusu, mis Eestis küünib 25 protsendini ja on nii WHO kui ka OSCE hinnangul juba liialt kõrge. Erilist toetust osapoolte hulgas sellele veel ei ole.\n24.08.2016, Siiri LiivaE24Haiglajuhtide palkade vahel on suured käärid (1)Eesti haiglajuhtide palgaedetabel näitab suuri kääre erinevate haiglate juhtide sissetulekute vahel, vahendab Äripäev. 17.05.2016, Marge TubalkainTeUrmas Sule jätkab Eesti Haigekassa nõukogusValitsus kinnitas Eesti Haigekassa nõukogu liikme volituse pikenemise teiseks tähtajaks.\n17.12.2015, Heilika LeinusTeHaiglate liit: haigekassa eelarve ei vasta kuidagi patsientide vajadusteleHaiglate liidu hinnangul seaks haigekassa 2016. aasta eelarve praeguse versiooni heaks kiitmine ohtu raviasutuste võimekuse täita kollektiivlepinguga võetud kohustusi ja tooks kaasa tervishoiuteenuste kättesaadavuse tuntava languse.\n27.11.2015, Marian VõsumetsTeEriarstide vastuvõtukohti tõmmatakse kokkuVaid ühel patsiendil kümnest ei tule pärast maakonnahaiglas eriarsti vastuvõtul käimist minna edasi enamasti kas Tallinna või Tartusse suurhaigla eriarsti vastuvõtule ja uuringutele.\n26.11.2015, Anneli AmmasTeUrmas Sule: haiglad peavad valmis olema isegi kriisi- ja sõjaolukorraksTartu ülikooli kliinikumi juht Urmas Siigur kirjutas täna Postimehe artiklis «Kirikukellad ja kärpekirves», et peab absurdseks valitsuse plaani kärpida haiglate personali ja nende käsitlemist keskvalitsuse töötajatena.\n30.09.2015, Marian VõsumetsTeTervishoiujuhid asuvad muredele lahendusi otsimaHaiglate Liidu 3.-4. septembrini Käärikul korraldatav aastakonverents «Tervishoiu tervis II» jätkab lahenduste otsimist Eesti tervishoiu põletavamatele küsimustele ‒ eeskätt töötajate puudusele ning süsteemi jätkusuutlikkuse kindlustamisele.\n02.09.2015, Marian VõsumetsTeKolmandiku haiglavalvetest katavad residendidTervelt kolmandik arstiõppe residentidest on haiglates ilma juhendaja või eriarstita öösiti valves, selgub värskest residentuuri uuringust.\n31.07.2015, Marian VõsumetsTeUrmas Sule: Eesti tervishoiu rahastamine tekitab süsteemisiseseid pingeidEesti kulutab meditsiinile jätkuvalt väga vähe, ütles värsket OECD raportit kommenteerides Haiglate liidu juht Urmas Sule. Kuigi kulutused on efektiivsed, ei piisa sellest, kuna kõik muutub pidevalt kallimaks.\n15.07.2015, Marian VõsumetsTeUrmas Sule: omaosaluse kasv tervishoius on paratamatu Eesti Haiglate Liidu juhatuse esimees Urmas Sule leiab ajalehes Meditsiiniuudised ilmunud arvamusloos, et olukorras, kus abivajajate inimeste arv kasvab ja tööealiste inimeste hulk väheneb, on omaosaluse mõistlik kasv tervishoiuteenuste eest tasumisel möödapääsmatu.\n19.06.2015, Marina LohkTeUrmas Sule: tervisekeskus peab kuuluma selle tegelikule kasutajaleEesti Haiglate Liidu juhi Urmas Sule sõnul on tervishoiuasutuste puhul mõistlik, kui need kuuluvad nende tegelikule kasutajale – seega ei pea ta mõistlikuks, kui tervisekeskuste omanikuks oleks 100-protsendiliselt riigile kuuluv Riigi Kinnisvara AS.\n17.06.2015, Marina LohkTeÕendusjuhid: õendusüliõpilaste vastuvõttu peab suurendamaTänasel õdede liidu konverentsil osalenud õed, õendusjuhid ja haiglate esindajad tõdesid, et kvaliteetse õendusabi jätkamiseks vajab Eesti tervishoiukõrgkoolidesse vastu võetavate üliõpilaste hulga suurendamist.\n12.05.2015, Triin ÄrmTeUrmas Sule ootab poliitikutelt kahte olulist otsustVastates Meditsiiniuudiste küsimusele, mis peaks järgmise nelja aasta ehk uue riigikogu ametiaja jooksul Eesti tervishoius muutuma, tõi Eesti Haiglate Liidu juht Urmas Sule välja kaks olulist asja.\n02.04.2015, Marina LohkTeE-tervise sihtasutus ja haiglate liit sõlmivad koostöölepingu E-tervise sihtasutus ja haiglate liit sõlmivad neljapäeval, 2. aprillil koostöömemorandumi.\n01.04.2015, Triin ÄrmTeHaiglate liit jätaks tervisekeskustest osa kohustuslikke teenuseid väljaPraeguste plaanide kohaselt ehk määruse eelnõu tööversiooni järgi peab esmatasandi tervisekeskuses lisaks üldarstiabiteenusele pakkuma ka koduõendus-, ämmaemandus- ja füsioteraapiateenust, kuid haiglate liit leiab, et viimased kolm ei peaks olema alati kohustuslikud.\n20.02.2015, Marina LohkTeUrmas Sule: väikelinnades saab tervisekeskust planeerida vaid koos haiglagaKui perearstide seltsi juht Diana Ingerainen tunneb muret, et haiglate eelistamine tervisekeskuste rajamisel ei pruugi patsientide seisukohast tähendada parimat perearstisüsteemi, siis haiglate liidu juhi Urmas Sule hinnangul on väiksemate linnade puhul ainuvõimalik planeerida tervisekeskust koos haiglaga.\n05.01.2015, Marina LohkPM+Perearstid seisavad tervisekeskuste loomisel haiglatega vastamisi Perearstide seltsi juhi ja Järveotsa perearstikeskuse juhataja Diana Ingeraineni hinnangul soosib sotsiaalministeerium tervisekeskuste rajamiseks mõeldud euroliidu toetusi jagades haiglaid, mis ei pruugi aga tähendada patsientidele parimat esmatasandi arstiabi kättesaadavust.\n04.01.2015, Marina LohkTeRiiklik lepitaja annab haiglatele aega järgmise nädala lõpuniRiiklik lepitaja esitas eelmisel neljapäeval haiglate esindajatele ja tervisetöötajatele omapoolse palgapakkumise, mille kommenteerimise tähtaeg oli eile. Haiglad palusid aga pikendust.\n22.10.2014, Tiina KaukvereTeUrmas Sule: tervishoiutöötajate soovide ja riigi võimaluste vahe on väga suurHaiglate liidu juht Urmas Sule ütles tervishoiutöötajate kollektiivleppe küsimuses riikliku lepitaja poole pöördumist kommenteerides, et soovide ja võimaluste vahe on kahjuks väga suur, kuid ühtegi leppe punkti ei ole seni tagasi lükatud. 15.09.2014, Marina LohkPMDoctors demand better payCollective agreement talks between medical workers and Hospitals Association are getting tough as the association deems demands by doctors to be Utopian. 01.09.2014, Tiina KaukverePPLinnavolikogu tunnustas vapimärgiga nelja pärnakat\nPärnu linnavolikogu tunnustas aastatepikkuse töö eest linna hüvanguks linna vapimärgiga Urmas Sulet, Aldur Vunki, Mati-Jüri Põldret ja Silvi Baradinskast, vapimärgid antakse üle 20. veebruaril vabariigi aastapäeva üritusel Pärnu kontserdimajas.\n16.01.2014, Teet RoosaarPPUrmas Sule: Täiendavat tööalast väljakutset peale Pärnu haigla ei ole mul tarvis otsida\nSA Pärnu Haigla juhatuse esimehe Urmas Sule arvates on kaht tüüpi juhte: ühed, kellele juhi positsioon tähendab palju õigusi, ja teised, kellele juhiks olemine samastub vastutuse ja kohustusega.\n07.12.2013, Anu VillmannPMHaiglate Liidu juht: ravituru avanemisel kaotavad vähemkindlustatud isikud\n29.07.2013, Kaspar JõgevaPMHaiglad tõstsid palku, hambad ristis\nHaiglad tõstsid küll kollektiivkokkuleppes kokku lepitult 1. märtsist meditsiinitöötajate palku, ent nii mõneski kohas tähendas see seda, et kadusid boonused kogenumate töötajate ja algajate vahel, sest raha leiti vaid miinimumi tõstmiseks.\n23.03.2013, Merike TederRepArstide Liit hea tahte koostööleppele alla ei kirjutanud30.01.2013, Reporter.eePMHaigekassa nõukokku nimetatakse Taliga ja Sule\nValitsus kavatseb neljapäevasel istungil heaks kiita eelnõu, millega nimetab haigekassa nõukokku Eesti Ametiühingute Keskliidu juhatuse liikme Harri Taliga ja tööandjate organisatsioonide poolt Eesti Haiglate Liidu juhatuse esimehe Urmas Sule.\n02.01.2013, Heidi OjamaaTeHaiglate liit kutsub töötüli osapooled uuesti kokku\nEesti Haiglate Liit kutsub täna kella 16ks uuesti kokku töötüli osapooled, et kollektiivleppe läbirääkimistes kompromissini jõuda.\n25.10.2012, Madis FilippovTeHaiglate liit ei võtnud arstide liidu kutset läbirääkimistele vastu\nArstide liit ja tervishoiutöötajate kutseliit teatasid pressiteates, et haiglate liit ei võtnud nende kutset läbirääkimistele vastu, viidates volituste puudumisele tehtud ettepanekute asjus läbirääkimisel.\n15.10.2012, Kadri InselbergTeHaiglate liit kutsub tervishoiutöötajad leppe tingimusi arutama\nHaiglate Liit kutsus homme kella 13-ks kokku arstide liidu, tervishoiutöötajate kutseliidu, perearstide seltsi, õdede liidu, tervishoiutöötajate ametiühingute liidu ja kiirabi liidu esindajad, et läbi rääkida haigekassa pakutud tingimustes.\n11.10.2012, Heidi OjamaaRepArstide streigi lõpp veel ei paista09.10.2012, Reporter.eeTeHaiglate liit ootab riigi esindajat läbirääkimistele\nEesti Haiglate Liidu kinnitusel on streigiläbirääkimiste sisuliseks edasiminekuks vaja riigi esindaja osalemist kõnelustel.\n08.10.2012, Hanneli RudiTeHaiglajuht: eesmärk on streik väärikalt lõpetada\nHaiglate Liit kutsus arstide esindajad homseks läbirääkimistele, et arutada meedikute töökoormuse küsimust. Haiglate liidu juhi Urmas Sule sõnul on nende eesmärk streik väärikalt lõpetada.\n03.10.2012, Hanneli RudiTeSule: iga sent Eesti tervishoius kasutatakse Euroopa tõhusaimal moel\nEesti haiglate liidu juhatuse esimehe Urmas Sule sõnul on Eesti tervishoiusüsteemi hinnatud aastaid Euroopa efektiivseimaks, seega iga siinsesse tervishoidu pandud euro saab kasutatud kõige efektiivsemal viisil.\n02.10.2012, Teelemari LoonetTeHaiglate liidu juht: sissetulekute ülevaade tekitab põhjendamatuid lisapingeid\nHaiglate liidu juhatuse esimehe Urmas Sule hinnangul on maksu- ja tolliameti koostatud ülevaade tervishoiutöötajate sissetulekutest avalikustatud hetke konteksti arvestamata ning tekitab streigiga seotud osapoolte vahel põhjendamatuid lisapingeid.\n02.10.2012, Heidi OjamaaTeHaiglate liidu juht: tervishoiutöötajaid tuleb väärtustada\nPoliitiliselt tasandilt tuleb tervishoiutöötajatele anda selge signaal, et meie riigis tasub töötada, leiab Eesti Haiglate Liidu ja Pärnu haigla juht Urmas Sule.\n21.08.2012, Eger NinnPMHaiglajuhid: Camp Bastioni haiglast on palju õppida\nAfganistanis Camp Bastioni sõjaväehaiglat külastanud Eesti haiglate juhtide hinnangul on sealsest haiglatööst ning militaarsest meditsiinisüsteemist palju õppida.\n30.06.2012, Merike TederTeHaiglate liit: haigekassa täna uut juhti ei vaja\nHaiglate liit leidis oma eilsel arutelul, kus vaagiti haigekassa juhi kandidaate, et Eesti tervishoiusüsteem on hästi toiminud ning täna suuri muutusi ja uut juhti ei vaja.\n08.06.2012, Sirje NiitraTeHaiglate liit soovib, et eriarstile saaks haigeid suunata ka õed Haiglate liit soovitab anda krooniliste haigete eriarstile suunamise õiguse ka õdedele Vastavad ettepanekud ravikindlustuse seaduse muutmiseks tegi haiglate liidu juhatus täna sotsiaalministrile.\n22.03.2012, Sirje NiitraTeHaiglate liitu pahandab ravikindlustuse seaduse muutmine\nEesti Haiglate Liidu juhatuse esimees Urmas Sule ütles, et haiglate liit sai ootamatult teada juba elektroonilisel kooskõlastusringil olevast ravikindlustuse seaduse muutmise eelnõust, mis mõjutab olulisel määral tuhandeid patsiente.\n14.03.2012, Martin SmutovPMSule: mitmes haiglas töötamist eeldavad kokkulepped\nHaiglate liidu esimees Urmas Sule ütles, et arsti mitmel kohal töötamine eeldab väga selgeid kokkuleppeid mitte ainult haigla juhtkonna, vaid ka teiste kolleegidega.\n13.01.2012, Merike TederPM+Pea kõik Eesti haiglad võtaks kohe tööle uusi arste\nTallinnast ja Tartust väljaspool tegutsevate haiglate kodulehekülgedel pakutakse tööd kümnetele arstidele, sest arstkond vananeb ja pea igast haiglast on keegi välismaale suundunud.\n05.12.2011, Anneli AmmasTeHaiglate liidu juht: kindlustunne hoiaks arstid Eestis\nTervishoiutöötajad tahavad näha lähiaastatel seda, et majanduslanguse tingimustes tehtud ühised pingutused pole olnud asjatud, möönab Eesti Haiglate Liidu juht Urmas Sule meditsiiniuudiste portaalis mu.ee.\n29.11.2011, Urmas SuleTeHaiglad hakkasid lahkuvaid arste kokku lugema\nHaiglate liit on alustanud haiglatest ja Eestist lahkunud arstide ning õdede seiret, et saada toimuvast selge pilt.\n29.11.2011, Eger NinnTeHaiglate Liit eitab kodumaise tööjõu ärapõlgamist\nEesti arstide ja tervishoiutöötajate liidud tegid täna avalduse, milles väitsid, et Eesti haiglajuhtide käitumisest võib välja lugeda, et nad ei vaja kodumaist tööjõudu.\n01.06.2011, Teelemari LoonetTeHaiglad lubavad tagada eriarstile pääsu kuue nädala jooksul\nHaigekassa nõukogu aktsepteeris haiglate liidu ettepanekut, mille järgi tagavad haiglad igale patsiendile pääsu eriarsti vastuvõtule 6 nädala jooksul.\n26.11.2010, Merike TammPMHaiglate liit: psühhiaatriliste haigete ohjeldamisel puudub selgus\nHaiglate liidu hinnangul puudub Eestis üheselt mõistetav psühhiaatriliste haigete ohjeldusmeetmete rakendamise standard ning see tuleks välja töötada.\n21.09.2010, BNSE24Haiglate Liit: ravijärjekordi käsitletakse mehhaniliselt Ravijärjekordade probleemi käsitlemine on viimasel ajal olnud liiga mehhaaniline, leiab Haiglate Liidu juhatuse esimees, Pärnu haigla juht Urmas Sule.\n17.09.2010, Berit-Helena LampPM+Arstid tahavad ravijärjekordade lühendamiseks lisaraha\nHomme hakkab haigekassa nõukogu arutama, kuidas koostada järgmise aasta eelarvet. Juba eile saatis aga Eesti Arstide Liit laiali avaliku pöördumise, milles soovitakse pikkadele ravijärjekordadele viidates lisaraha veel sel aastal.\n16.09.2010, Kristi LeppikPPUrmas Sule: Pärnu haigla laiendab õendus- ja hooldusteenuseid\nSotsiaalminister Hanno Pevkur rahuldas SA Pärnu Haigla rahataotluse projektile “SA Pärnu Haigla õendus- ja hooldusteenuste infrastruktuuri arendamine”. Meedet rahastatakse Euroopa regionaalarengu fondist.\n28.07.2010, Riina MartinsonPM+Hooldusravis algab uus ajajärk\nKui selle aastatuhande alguses olid Eestis vaid üksikud hooldusravihaiglad, siis järgmisel aastal on oodata revolutsiooni, sest valmima hakkavad uued hooldus- ja õendusteenuste osakonnad, mis toovad juurde 785 hooldusravi voodikohta. Uuenduskuuri läbivad lähiaastate jooksul 20 haiglat üle Eesti.\n27.07.2010, Kristi LeppikPPUrmas Sule: Rõõmustada saab õnneks paljugi üleSA Pärnu Haigla tähistab sel nädalal uues majas Ristiku 1 viibimise viiendat aastapäeva. Uus maja avati 5. aprillil, aastapäevapuhune pidulik konverents peetakse neljapäeval, 8. aprillil.07.04.2010, Grete NaaberPPUrmas Sule: Head tervist!2009. aasta olulisim probleem nii Pärnu haiglale kui kogu Eesti tervishoiusüsteemile on kindlasti olnud haigekassa eelarvekärped, mis ületavad kaugelt kaht miljardit krooni.31.12.2009, Pärnu PostimeesTeUrmas Sule: abiarsti vastutuse reguleerimine on kõigile kasulikEesti Haiglate Liidu ja Pärnu Haigla juhatuse esimees Urmas Sule toetas arstitudengite algatust luua üliõpilastele võimalus töötada abiarstina juba õpingute ajal ning ütles, et tegemist väga tänuväärse initsiatiiviga.23.11.2009, Eger NinnTeHaiglad võivad jääda ilma 100 miljonist kroonist Haigekassa nõukogu arutab reedel erakorraliselt raviteenuste hinnakirja muutmist, mis jätab haiglad sel aastal ilma 100 miljonist kroonist.15.04.2009, Erik Henno Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme19:0029Apr Käsipalli otsepilt: Viljandi võõrustab poolfinaalseeria teises mängus Põlva Servitit>Ülehomme09:0030Apr Postimehe otsepilt: koolisõidu sisemeistrivõistlused>Ülehomme12:3030Apr Juhan Liivi 135. sünniaastapäeva tähistamine>Ülehomme16:5030Apr Võrkpalli otsepilt: kas Tallinna Selver tuleb meistriks või viib Tartu seeria otsustavasse mängu?>Viimased uudised17:08Elukaaslase kallal vägivallatsenud mees viidi otse kohtust vanglasse 16:59Ungari-Serbia piiril valmis Ungari teine piiritara 16:53Kanada tsivilisatsioonimuuseum aitab leida enda antiikajastu teisiku 16:52Kas kreeklastelt on midagi õppida? 16:46Fotod ja video: Škoda uue linnamaasturi esmaesitlus toimus Eestis 16:44Video: kuidas tõlgendada kehakoostise analüüsi tulemusi? 16:44Eesti Pank: pangamaks võib kahjustada finantssüsteemi stabiilsust 16:34Visalt võidelnud Anett Kontaveit kaotas Maria Šarapovale kahes setis 16:33Galerii: Eesti aasta parimad loodusfotod 16:30Kirikus pokemone püüdnud Vene blogijat ähvardab vangistus 16:29Otse: Tänak tõusis Argentinas kolmanda katse järel 7. kohale (2)16:27Fotod: Klitško ja Joshua demonstreerisid tiitlimatši eel muskleid 16:21Indrek Ibrus: ERRi nõukogu lõpp 16:17Lidl soovib avada kaupluse Lasnamäele Raadiku tänavale 16:14Viis trenni introvertidele, kes ei taha teiste inimestega kokku puutuda 16:10Oma poe avav juustutalu võtab möödasõitjatelt pinge maha 16:06Apteekrid muretsevad: magusamaksu alla läheks ka köhasiirup 15:49Tillerson: USA on valmis Põhja-Koreaga otsekõnelusi pidama (1)15:41Neli müüti elektriliste haudepottide kohta 15:41Hobuse uppumine tõi kaasa kriminaalasja Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikKevadpühadel toimivad pangaülekanded piiratultKolm valet toidupoesKümme märki, et sa ei saa kunagi rikkaks15:41Neli müüti elektriliste haudepottide kohta 13:56Kas tööajal peaks sotsiaalmeedia kasutamise ära keelama? 12:2423 märki, et sa saad oma täiskasvanueluga hakkama 09:37Väikeettevõtja hoole all valmis varajane kurgisaak VideoKõikElu24 video! Räppar Reket uuest albumist, privaatsusest ja pop-muusikast: inimestele meeldivad asjad, millest nad saavad aruVaata pronksiöö sündmuste videosimulatsiooni (1)VIDEO Venemeelsed tänagi Tõnismäel: rahvas pidi välja tulema! (5)TehnikaKõikRiik vahetab välja ID-kaartide tootja (1)Fotod ja video: Škoda uue linnamaasturi esmaesitlus toimus EestisNördimus ette teada: Meistrite liiga finaali fänne ootab ees automaatne näotuvastusMajandusKõikFoto ja video: Ukraina konfiskeerib Janukovõtšilt ja tema meeskonnalt 1,5 miljardit (1)Lidl soovib avada kaupluse Lasnamäele Raadiku tänavaleVare: Rail Balticu plussid on selged, aga tuleb olla valmis ka halvimaks (5)16:44Eesti Pank: pangamaks võib kahjustada finantssüsteemi stabiilsust 16:06Apteekrid muretsevad: magusamaksu alla läheks ka köhasiirup 15:35Hansson: valitsus ei tohi tööturgu tasakaalust välja ajada (2)14:07Sutter jätkab Eesti Energia juhina veel kaks aastat MaailmKõikTillerson: USA on valmis Põhja-Koreaga otsekõnelusi pidama (1)ISIS vabandas Iisraeli vägede ründamise eest (9)Trump võib avalikustada Kennedy tapmisega seotud dokumendid (2)16:59Ungari-Serbia piiril valmis Ungari teine piiritara 16:30Kirikus pokemone püüdnud Vene blogijat ähvardab vangistus 15:07Gorillakostüümis mees püüab Londoni maratoni kuue päevaga lõpetada 14:03Briti politsei tulistas terrorijuurdluse raames naist (1)SportKõikOtse: Tänak tõusis Argentinas kolmanda katse järel 7. kohale (2)Kontaveidi treener Schaap Postimehele: Anetil on kõvasti arenguruumiFotod: Argentina rallihullu publiku tõttu võidakse MM-etapp pooleli jätta16:34Visalt võidelnud Anett Kontaveit kaotas Maria Šarapovale kahes setis 16:27Fotod: Klitško ja Joshua demonstreerisid tiitlimatši eel muskleid 15:38Suured poisid astuvad mängu: Dr Dre üllatas tiitlimatši eel Anthony Joshuat 14:17Selgus 2020. aasta kergejõustiku EMi korraldajalinn NaineKõikViis trenni introvertidele, kes ei taha teiste inimestega kokku puutudaKomplimendid, mis naistele päriselt muljet avaldavadKuidas ravivad politseinikud hingehaavu ehk Mehed ei nuta16:44Video: kuidas tõlgendada kehakoostise analüüsi tulemusi? 15:40Sooline palgalõhe vähenes kolmandat aastat järjest 15:07Julius Lwanga: kuidas leida tõelist armastust? 14:24Kuidas pesta meigikäsna? TervisKõikTippkokk Jamie Oliver: magusamaks on parim viis laste tervist kaitsta (1)Töötervishoiuarst peab 8-tunnist tööpäeva igandiksMida peab teadma ravimitega reisimisel? Maa EluKõikKarusloomakasvatajate ja loomakaitsjate seisukohad ei saagi lähenedaMaamess viib kokkuMaamessi teine päev: videodTallinnKõikPõhja-Tallinna linnaosavalitsus ei koli Arsenali keskusesseFotod: politsei otsib kaht noort narkokurjategijatEttepanek: Tallinna väikese ringtee rajamine järgmisse teehoiukavasse (1)Tartu PostimeesKõikTiiger Bronto sõitis saba ees pealinnast TartussePildid: suurärimees saabus Lõunakeskuse avamisele lennumasinagaTartu ülikool asendab maalikunsti süvaõppe huviharidusega48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa Liitev100HiinainimesedKorvpallMarine Le PenNATOPolitseiPrantsusmaapresidentPõhja-KoreaRail BalticSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriaTrumpTürgiAmeerika ÜhendriigidVabariigi ValitsusVenemaaVõrkpallTänane lehtKõikAmetnik: seaduse rikkumine ei tähenda kohe vallandamist (1)Allik leidis, et juht peabki haiglat meelelahutusüritustel esindamaEKA krundile plaanitakse 30-korruselist hoonet (2)ArvamusKõikMailiis Ploomann: kas Eesti juht juhib või on endiselt brigadir tootmistsehhis? (1)Raul Eamets: praegu ei ole õige aeg riigieelarvet miinusesse ajada (34)Huko Aaspõllu: Rail Balticuga vassida ei tohiks (10)KultuurKõikTantsija ja näitleja Mihhail Barõšnikov sai Läti passiKriitiku hinnang: reketi «Super ei» on super okei«November» sai auhinna USA mainekal filmifestivalilReisKõikUnited Airlines hakkab reisijatele kompensatsiooniks maksma kuni 10 000 dollaritGalerii ja video: Kuuba pakub muretut reisi kommunistlikku argipäevaVideo: Delta Air Lines viskas reisija välja, sest ta kasutas tualettiKoduKõikKoduomanike üha kasvav edevus paneb nende kinnisvara ohtuKinnisvaramessil saab tutvuda kümnete uusarendustegaFotod: ebaharilik uusarendus NõmmelLemmikKõikOluline põhjus, miks veelindudele ei tohi saia anda Haigus, mis vaevab paljusid lemmikloomi, kuid mille teket saab ära hoidaPäevakäpp: muhe kõuts Reegold pakub silmailu ja seltskonda VIIMASED GALERIIDMetsis patseeris pool päeva kaubanduskeskuste juuresНовая коллекция от Перит МуугаGALERII: Türi elamuspargi avamineLõunakeskuse avamispeole saabus kopteriga Oleg GrossJoshua - Klitško kaalumineVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!52Tiit PruuliettevõtjaMarite Kallasma, 69teleajakirjanikToomas Vana, 47pianistArne Maasik, 46arhitekt, fotograaf ja kunstnikHeiki Loot, 46riigiametnikHelena Tulve, 45heliloojaHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikBluesi sõbrad kogunevad mai lõpus Setomaale Peaminister Jüri Ratas: Seto vald on õige mõte (1)Seto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikSalakavalad veenilaiendid võivad tekkida juba pärast 20. eluaastatKaheksa treeningvahendit sagedaste terviseprobleemide leevendamiseksMiks ei tohi magada moest läinud ööriietega?ArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Mirjam MäekiviTelefon:666 2289E-postiga:mirjam.maekivi(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Igavesti sinu Daniel Glattauer - 9789985326794\nRaamatud > Otsi hotelle > 9789985326794\nIgavesti sinu - Võrdle kõiki pakkumisi\n€ 12,90 € 0,00 ⇓ € 0,00\nDaniel Glattauer (?)\nISBN: 9789985326794 (?) või 9985326792, tundmatu keel, Uus, e-raamat, digitaalne allalaadimine\nJudith (35 ja vallaline) kohtub supermarketis Hannesega, kes talle rahvahulgas kanna peale astub. Hannes (parimates aastates, vallaline, arhitekt) pole mitte ainult kõikide ämmade unelm, ka Judithi sõpruskond vaimustub temast jäägitult. Esialgu naudib Judith seda, et too sihikindel mees, kellel peale tema enam muud vist peas polegi, ta lausa troonile tõstab. Kuid pikkamisi hakkavad mehe pidevad armutõotused koormavaks muutuma, intensiivne andumus kipub lämmatama. Judith tunneb, et on nurka surutud, ahistatud ja pideva kontrolli all. Kõik katsed meest oma elust välja tõrjuda nurjuvad, Hannes järgneb talle unenägudessegi, ja kui Judith ärkab, ootab teda juba jälle, et teha talle meeldivaid üllatusi… Daniel Glattauer (s 1960 Viinis) on õppinud pedagoogikat ja kunstiajalugu ning enne vabakutseliseks kirjanikuks hakkamist töötanud ajakirjanikuna. Idee käesoleva romaani jaoks sai kohtusaalis nn stalking-protsesse jälgides. Eesti keeles on varem ilmunud tema romaanid „Hea põhjatuule vastu“ ja „Kõik seitse lainet”, mis tegid temast rahvusvaheliselt tuntud menuautori, rääkimata meeletust populaarsusest Austrias. Kirjanik soovib aga, et tema uue teose puhul ei oodataks nende menukite järge, sest tegemist on hoopis teiselaadse armastuslooga, mille žanrimääratluseks sobib pigem „psühhothriller”. Любовные романы/Современные любовные романы, https://www.litres.ru/static/bookimages/26/07/06/26070644.bin.dir/26070644.cover.jpg, 1502271744, 919.51, Age: 16\nAndmed 15.08.2017 08:48h\nISBN (alternatiivsete märked): 9985-3-2679-2, 978-9985-3-2679-4\nJudith (35 ja vallaline) kohtub supermarketis Hannesega, kes talle rahvahulgas kanna peale astub. Hannes (parimates aastates, vallaline, arhitekt) pole mitte ainult kõikide ämmade unelm, ka Judithi sõpruskond vaimustub temast jäägitult. Esialgu naudib Judith seda, et too sihikindel mees, kellel peale tema enam muud vist peas polegi, ta lausa troonile tõstab. Kuid pikkamisi hakkavad mehe pidevad armutõotused koormavaks muutuma, intensiivne andumus kipub lämmatama. Judith tunneb, et on nurka surutud, ahistatud ja pideva kontrolli all. Kõik katsed meest oma elust välja tõrjuda nurjuvad, Hannes järgneb talle unenägudessegi, ja kui Judith ärkab, ootab teda juba jälle, et teha talle meeldivaid üllatusi… Daniel Glattauer (s 1960 Viinis) on õppinud pedagoogikat ja kunstiajalugu ning enne vabakutseliseks kirjanikuks hakkamist töötanud ajakirjanikuna. Idee käesoleva romaani jaoks sai kohtusaalis nn stalking-protsesse jälgides. Eesti keeles on varem ilmunud tema romaanid „Hea põhjatuule vastu“ ja „Kõik seitse lainet”, mis tegid temast rahvusvaheliselt tuntud menuautori, rääkimata meeletust populaarsusest Austrias. Kirjanik soovib aga, et tema uue teose puhul ei oodataks nende menukite järge, sest tegemist on hoopis teiselaadse armastuslooga, mille žanrimääratluseks sobib pigem „psühhothriller”. Любовные романы/Современные любовные романы, https://www.litres.ru/static/bookimages/26/07/06/26070644.bin.dir/26070644.cover.jpg, 1503546329, 902.91, Age: 16\nAndmed 28.08.2017 10:03h\nDaniel Glattauer (?):\nIgavesti sinu (?)\nISBN: 9789985326794 (?) või 9985326792, tundmatu keel, 830.05, Uus, e-raamat, digitaalne allalaadimine\nJudith (35 ja vallaline) kohtub supermarketis Hannesega, kes talle rahvahulgas kanna peale astub. Hannes (parimates aastates, vallaline, arhitekt) pole mitte ainult kõikide ämmade unelm, ka Judithi sõpruskond vaimustub temast jäägitult. Esialgu naudib Judith seda, et too sihikindel mees, kellel peale tema enam muud vist peas polegi, ta lausa troonile tõstab. Kuid pikkamisi hakkavad mehe pidevad armutõotused koormavaks muutuma, intensiivne andumus kipub lämmatama. Judith tunneb, et on nurka surutud, ahistatud ja pideva kontrolli all. Kõik katsed meest oma elust välja tõrjuda nurjuvad, Hannes järgneb talle unenägudessegi, ja kui Judith ärkab, ootab teda juba jälle, et teha talle meeldivaid üllatusi… Daniel Glattauer (s 1960 Viinis) on õppinud pedagoogikat ja kunstiajalugu ning enne vabakutseliseks kirjanikuks hakkamist töötanud ajakirjanikuna. Idee käesoleva romaani jaoks sai kohtusaalis nn stalking-protsesse jälgides. Eesti keeles on varem ilmunud tema romaanid „Hea põhjatuule vastu“ ja „Kõik seitse lainet”, mis tegid temast rahvusvaheliselt tuntud menuautori, rääkimata meeletust populaarsusest Austrias. Kirjanik soovib aga, et tema uue teose puhul ei oodataks nende menukite järge, sest tegemist on hoopis teiselaadse armastuslooga, mille žanrimääratluseks sobib pigem „psühhothriller”. Любовные романы/Современные любовные романы, Eesti digiraamatute keskus OU, Age: 16\nPlatvormi järjekorranumber ЛитРес.ру: 21196892\nAndmed 20.06.2017 10:18h\nIgavesti sinu (2012) (?)\nISBN: 9789985326794 (?) või 9985326792, tundmatu keel, Eesti digiraamatute keskus OU, Uus, e-raamat, digitaalne allalaadimine\n€ 12,90 (₽ 883)¹(ilma kohustuseta)\nJudith (35 ja vallaline) kohtub supermarketis Hannesega, kes talle rahvahulgas kanna peale astub. Hannes (parimates aastates, vallaline, arhitekt) pole mitte ainult kõikide ämmade unelm, ka Judithi sõpruskond vaimustub temast jäägitult. Esialgu naudib Judith seda, et too sihikindel mees, kellel peale tema enam muud vist peas polegi, ta lausa troonile tõstab. Kuid pikkamisi hakkavad mehe pidevad armutõotused koormavaks muutuma, intensiivne andumus kipub lämmatama. Judith tunneb, et on nurka surutud, ahistatud ja pideva kontrolli all. Kõik katsed meest oma elust välja tõrjuda nurjuvad, Hannes järgneb talle unenägudessegi, ja kui Judith ärkab, ootab teda juba jälle, et teha talle meeldivaid üllatusi… Daniel Glattauer (s 1960 Viinis) on õppinud pedagoogikat ja kunstiajalugu ning enne vabakutseliseks kirjanikuks hakkamist töötanud ajakirjanikuna. Idee käesoleva romaani jaoks sai kohtusaalis nn stalking-protsesse jälgides. Eesti keeles on varem ilmunud tema romaanid „Hea põhjatuule vastu“ ja „Kõik seitse lainet”, mis tegid temast rahvusvaheliselt tuntud menuautori, rääkimata meeletust populaarsusest Austrias. Kirjanik soovib aga, et tema uue teose puhul ei oodataks nende menukite järge, sest tegemist on hoopis teiselaadse armastuslooga, mille žanrimääratluseks sobib pigem „psühhothriller”. Любовные романы/Современные любовные романы, book, Age: 16\nAndmed 28.11.2016 16:05h\nLeia kõik saadaval raamatud oma ISBN number 9789985326794 kiiresti ja lihtsalt võrrelda hindu ja Telli kohe.\nSaadaval Haruldased raamatud, kasutatud raamatute ja kasutatud raamatute pealkiri "Igavesti sinu" alates Daniel Glattauer on täielikult loetletud.\nJanno Seeder: Raha, rikkuse ja rahulolu feng shui\nJanno Seeder: Abistajate, õpetajate ja reiside feng…\nL. J. Smith: Salaring: Vang\nJason Goodwin: Kuri silm\nGeorge R. R. Martin: Kuningate heitlus. Esimene raamat\nGeorge R. R. Martin: Vareste pidusöök. I raamat\nKiiri Saar: Ruubeni liblikad: Kirsipiia\nHenning Mankell: Tulemüür\nViimati muudetud aadressil 2017-08-28T10:03:22+03:00 (Tallinn)


Eesti Elu Nr. 1 2020 - Kaire Tensuda\nAnne Aguri esimene teaduskraad Toronto Ülikoolist on BSc in Occupational Therapy (1976), järgnes magistrikraad MSc anatoomias kaks aastat hiljem. Kuna tal oli kliiniline tagapõhi ja haridus ning magistrikraad, sai ta 1978. aastal kohe tööle ülikooli lektoriks. Seega on Anne praeguseks töötanud Toronto Ülikoolis enam kui 40 aastat. Algul oli rohkem õpetamistööd, ta pidi ise ka kursuseid kokku panema ja pidevalt mõtlema sellele, kuidas oma ainet üliõpilastele esitada, et olla päevakohane. Hiljem on ta keskendunud teadustööle ja õpilaste juhendamisele laboris.(Pikemalt Eesti Elu 10.01.2020 paber- ja PDF/digilehes).


Õigesti seadistatud bännerreklaam aitab kaasa nii brändingule kui müügile\nBännerreklaam aitab ettevõttel täita mitmeid eesmärke: tutvustada uusi tooteid laiale sihtgrupile, olla pildis olemasoleva kliendi jaoks, suurendada liiklust kodulehele ja kasvatada müüki. Selleks, et kõike seda saavutada, tuleb lisaks heale tootele ja bännerile ka kampaaniad õigesti seadistada. Suuremad keskkonnad nagu Google ja Facebook on aastate jooksul oma platvorme omajagu täiendanud ja turundajatele on pidevalt uusi võimalusi juurde loodud. Püsiv bännerreklaam peaks olema iga ettevõte turundusstrateegia baasosa.\nBännerreklaam võimendab brändingut\nBränditeadlikkuse kasvatamiseks ja brändi positsiooni parandamiseks tuleb jõuda võimalikult suure auditooriumini või tagada maksimaalselt suur katvus konkreetse sihtgrupi seas. Selleks on Google'i ja Facebooki platvormide spetsiaalne teadlikkuse kasvatamisele suunatud kampaania liik (awareness). Seejärel tuleb reklaamid optimeerida kuvamistele (impressions). Selline seadistus tagab reklaamidele võimalikult suure näitamise arvu aga klikid (clicks) ja klikkimise sagedus (CTR) jäävad pigem madalaks.\nBännerreklaam külastuse ja müügi kasvatamiseks\nKui kampaania eesmärk on suurendada veebilehele külastuste ja päringute arvu tuleb Google'i ja Facebooki platvormidel valida kampaania liigiks “traffic” (külastused). Seejärel tuleks reklaamid optimeerida klikkidele (clicks), maandumislehe vaatamistele (landing page view) või konversioonidele (conversions). Selline seadistusviis levitab reklaamid pigem nende inimesteni, kes suurema tõenäosusega klikivad reklaamil või teevad lehel mingi toimingu ehk täidavad seadistatud konversioone. Viimaseks võib olla nii ost, päringuvormi täitmine, emailil klikkimine, uudiskirjaga liitumine, vmt. Külastustele seadistatud kampaania tagab reklaamidele rohkem klikke ja kõrgema klikkimise sagedusmäära.\nVäga oluline faktor kampaania õnnestumiseks on levitada oma sõnumeid õigele sihtgrupile. Google ja Facebook on oma kasutajate kohta kogunud märkimisväärses koguses ja küllaltki detailset infot, mida turundajad hea mõttes “ära kasutada” saavad. On olemas suur hulk võimalusi, et jõuda just selle konkreetse kasutajani, kes on kohe valmis sinu toodet ostma ja tarbima.\nMõned võimalused, mille alusel sihtgruppide luua:\nDemograafia ja huvid\nElusündmus (life events)\nSarnase profiiliga nagu fännid (lookalike)\nSarnase profiiliga nagu kodulehe külastajad\nKonkreetsete otsingutega seotud\nKonkreetse video või kanali jälgijad (YouTube)\nKasulik on seadistada pigem rohkem sihtgruppe kui vähem. Aja jooksul saab testida, millised sihtgrupid töötavad paremini ja millised halvemini. Liiga spetsiifilised listid, kus on vähe inimesi, pigem takistavad eesmärkide saavutamist. Aeg-ajalt on hea luua ja testida uusi sihtgruppe. Kui ettevõttel on palju erinevaid tooteid ja teenuseid, on väga mõistlik luua iga teenuse ja tootegrupi jaoks spetsiaalsed sihtgrupid. On selge, et osad tooted lähevad rohkem peale noorematele, osad jälle vanematele inimestele, osad naistele ja teised meestele. Mida hoolikamalt on sihtgrupid loodud, seda edukamad on bännerreklaamid.\nDigikampaaniat planeerides pane paika, mis on selle kampaania eesmärk, sest see aitab võimaldab valida kõige õigema kampaania tüübi. Kaardista hoolikalt kliendiprofiil, ehk kes on see inimene, kelleni peab bännerreklaam jõudma. See aitab järgmises faasis kampaaniate seadistustes luua õiged sihtgrupid. Ära unusta ka A/B testimist, sest alati on midagi, mida saab teha paremini ja bännerreklaame on lihtne jooksvalt täiustada. Olgu selleks siis reklaamide kaastekstide, bännerite, sihtgruppide, maandumislehe vm kampaania osa täiustamine.\nKui vajad abi oma järgmise kampaania läbiviimisel, siis võta meiega julgesti ühendust. Saada meile päring läbi kontaktvormi või kirjuta hello@hundred99.com.


BLRT Grupp - 1947-1989\n1947. aastal otsustas Nõukogude Liidu valitsus laevaremonditehase taastada. Täpsemalt usaldati tehasele nr 890 Laevaehitustööstuse Ministeeriumi 7. Peavalitsuse käskkirjaga sõjamereväe laevade remonti. Tehase taastumisel alustasid spetsialistid erinevate ujuvvahendite ja –mehhanismide remondiga, ning seadmedetailide ja laiatarbekaupade valmistamisega.\n1956. aastal hakati tehases ehitama mootorpraame, pargaseid, ujuvkraanasid ning rannakaatreid, ning remontima kalatööstuslaevu. 1950-ndate aastate lõpus ja 1960-ndate aastate alguses täiendati tehase tegevussuundade nimekirja muuhulgas tehnoloogiliste ja ebastandardsete seadmete valmistamisega, värviliste metallide valuga, hapniku ja atsetüleeniga varustamisega.\n1966. aastal algas tehase rekonstrueerimine, mille eesmärgiks oli suurendada tööstusmahte. Seda silmas pidades rajati ja ehitati ümber tehase tsehhid vastavalt nende sihtotstarbele, vananenud seadmed ja mehhanismid vahetati välja jne. Samadel aastatel ehitati tehase teine söökla 500 inimesele ning käiku anti 600 numbriga automaatne telefonikeskjaam.\nBalti Laevaremonditehase kollektiiv paistis silma selle poolest, et täitis mitmekordselt tootmisplaane, võitis mitmeid sotsialistlikke võistlusi ning viis sisse mitmeid uuendusi. Näiteks hakati siin remontima aluseid liinitöö meetodil.\nTehase töötajatele ehitati Pelguranna linnaossa Vasara tänavale ja Mustamäe linnaossa elumajad, lasteaiad ning kool. Lisaks rekonstrueeriti trammiliin, mis ühendas Kopli poolsaart linnaga.


Vooremaa Väike Mari kasvab suureks 21\nJaan vaatas üksisilmi oma roosat hoiupõrsast.\n“Oled sa kindel, et me peame su põrsa ära lõhkuma? Me ei pea ju neid ostma,” ütles Mari.\n“Jah, ma olen kindel. See on väga vajalik,” vastas Jaan ja virutas isa haamriga hoiupõrsa katki. Rahakassa tükid lendasid voodil laiali. Jaan luges raha üle. Kokku oli tal täpselt seitsekümmend üheksa krooni ja üheksakümmend senti.\nPaari kvartali kaugusel laste kodudest asus suur market. Poes olid alanud suve puhul soodustused ja mänguasjade osakonnas olid hinnamuutused eriti vägevad.\nLapsed küsisid vanematelt luba parki minna, kuid tegelikult läksid nad pargi kõrval asuvasse marketisse. Nad seisid ühe riiuli juures, kus oli palju mänguasju: karusid, autosid, väikesi palle, mängutelefone ja palju muud. Jaan võttis kätte patareidel töötavad telefonid. Kahe telefoni kaugus, nagu Jaan luges, võis olla kõige rohkem sada meetrit, et veel omavahel rääkida saaks. See oli suurepärane mõte osta need telefonid, mis päris ehtsad tundusid!\n“Ostame roosad!” rõõmustas Mari.\n“Ei. Võtame ikka rohelised. Kuidas siis mina roosa telefoniga räägin?”\n“Seda ei näe ju keegi. Oleme akende peal, seal on levi parem, ja nii saamegi rääkida.”\n“No ma tean seda,” teatas Jaan, “aga ma ei taha niimoodi. Võtame ikka rohelised.”\nNo olgu, see oli sinu mõte ja sinu raha. Aga mis siis, kui patareid tühjaks saavad?” küsis Mari.\n“Siis on hullusti. Tule nüüd!” hüüdis Jaan, krahmas telefonipaki enda kätte ja suundus kassa poole. Kuid äkitselt möödus neist suurem poiss, käes pakk õhupalle, ja põrkas Jaaniga kokku, nii et kogu Jaani raha, mis küll tugevasti peopessa oli surutud, põrandale laiali lendas. Mööduv poiss ainult naeris ja ei suvatsenudki aidata. Lapsed asusid kohe raha kokku korjama. Kui kõik koos, lugesid lapsed raha üle ja said kokku vaid seitsekümmend kaheksa krooni ja üheksakümmend senti. Üks kroon oli puudu. “Mis nüüd saab?” küsis Mari nukralt.\n“Ma tõesti ei tea. Ehk müüja saab aru, et meil on kroon kadunud.”\nLapsed läksid kassasse müüjannaga rääkima. Naine vastas:\n“Teate, niimoodi võiks igaüks öelda, et tal kadus raha siinsamas poes ära. Olge head, minge küsige ema-isa käest see kroon juurde ja tulge siis tagasi. Ja minge nüüd kassa eest ära. Kliendid ootavad.”\nJaan ja Mari kõndisid tagasi riiulini.\n“Aga meie oleme ka kliendid,” ütles Mari.\n“Ma tean. Aga mõni müüja kohe on selline. Ema rääkis ka, et siin on ülbeid töötajaid.”\n“Mida me nüüd teeme?” küsis Mari.\n“Ma ei tea, aga igal juhul me ei varasta seda,” vastas Jaan, pani mänguasjapaki tagasi riiulile, raha kurvalt taskusse ja asus ukse poole teele.\n“Aga Jaan! Mul on ju ka kodus raha!”\n“Miks sa siis varem ei öelnud?” küsis Jaan naerdes.\nMari kehitas õlgu.\n“Nüüd kähku koju ja jooksuga sinu tuppa!” hüüdis poiss, ja lapsed jooksid poest välja.


Kurjategijad üritasid ärimehe maja süütepudelitega süüdata - Äripäev\nKurjategijad üritasid ärimehe maja süütepudelitega süüdata\n16. märts 2001, 08:00\nÜlo Toomsalu 16. märts 2001, 08:00\nTundmatud kurjategijad viskasid eile öösel Jõgevamaal kolm süütepudelit skandaalse ärimehe Tiit Kuusiku kodu aknasse, ärimees suutis tulekahju enne selle levimist kustutada, kirjutab Eesti Päevaleht.\nTiit Kuusiku (47) Tabiveres Pargi tänaval asuva eramu aknasse öösel kell 4.30 visatud kolmest süütepudelist hakkasid kaks leegitsema ? üks klaas- ja teine plastikpudel.\nTulekahju avastas akna purunemist läbi une kuulnud ärimehe abikaasa, kes äratas oma mehe. Kuusik suutis tulele enne selle levikut piiri panna.\nÜlekuulatud ärimees väitis, et ei tea endal vaenlasi olevat, mistõttu ei oska ta ka arvata süütamise põhjust. ?Arvestades tema isikut,on meil kontrollimist väärt variante loomulikult mitu,? ütles kriminaalpolitsei juhtivinspektor Rauno Võsaste.\nKuusiku äritegevust uuriv keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude talitus algatas mehe suhtes 1999. aasta 3. detsembril kelmuse kriminaalasja. Politsei kahtlustab meest katses petta Hansapangast ja Optiva Pangast välja kümneid miljoneid kroone.\nKuusik nimetab end kannatanuks, kes sattus uurimise alla pärast Ukrainas ebaõnnestunud autoäri. Süüdistust pole politsei Kuusikule esitanud, sest seitse aastat tagasi Lõuna-Eestis toimunud relvaäri protsessil tunnistas arstlik komisjon mehe süüdimatuks.


Tea's Garden Stories: July 2020\nSiseõue roosipeenra kujunemise protsess\nEnne kesksuviseid pilgupüüdjad siinkohal ka mõned suve alguse tegijad ...\nSellel aastal õnnestus tabada hetke, kui tulbid ja laugud õitsesid samal ajal!\nVeidi sombuse ja vihmase ilma pildid ...\nPüüan nii sõnas kui pildis jäädvustada ühe peenra kujunemise lugu.\nAlustuseks, et maja ostsime 2003. augusti kuus ja sellest esimesest kohtumisest majaga ei ole ühtki pilti. Minul ei olnud siis veel digifotokat (või siis polnud selle kasutamine igapäevane), rääkimata mobiilist, millega saaks pilte teha. Aga minu enda mälus on selgelt olemas pilt siseõuest koos endise majaomanikuga. Sauna ja maja vahelisel alal oli tohutul hulgal musti sõstraid ja mitu õunapuud. Ukse ees oli metsviinapuuga kaetud veidi lagunenud võrestik ja selle all istumise koht koos lauaga. See kõik jättis üsnagi metsistunud mulje. Vanamemm oli ilmselt elanud mõnda aega siin üksi ja poeg, kes maja müüs tegi vaid hädapäraseid toimetusi siin.\nEsimesed paar pilti, mis mul õnnestus leida on 2004. aasta juuni kuust. Selleks ajaks olid põõsad ja muu mudru siit maha võetud. Alles olid kõnnitee plaadid ja mingi imelik kividest kujundatud ring. Ega ma aru ei saa, veel vähem mäletan, mis plaanid sellega olid :) Ilmselt oli sellega märgitud maha koht, kuhu peab peenar tulema.\nNagu pildilt näha on üks õunapuu ka alles jäetud. See on Liivi Kuldrenett, mis siiani kannab maitsvaid õunu. Praegu vaatan, et hea kui piltidel on tegemise kuupäevad peal.\nJärgmised pildid on juba aastast 2007. 2005-2006 kui renoveerisin maja ja õppisin ETJ's, siis ei tegelenud veel peenardamisega, ainult niitsin. Aga ilmselt vähesel määral ikka juba hakkasin mõtlema aia peale ka.\n2007.aastaks on vahetatud kõnniteeplaadid ja peenra jaoks on loodud mingid piirjooned ja alustatud taimestusega. Ei ole küll sellist süsteemset lähenemist, et kaevaks peenraala kenasti läbi ja siis hakkaks taimestama, rääkimata siis mingi plaani tegemisest. Elupuu oli üks esimesi okkalisi, mis sai ostetud. Algul ilus väike nunnu põõsas osutus mingil hetkel liiga suureks siia väikesesse peenrasse. Esialgu lõikasin tal ladva maha, et ta taevasse ei kasvaks ja kõike varjutama ei hakkaks. Aga siis otsustas ta hoopis laiusesse trügida ja nii sai 2008.aasta sügisel, see õige mitme aastane taim välja kaevatud ja viidud aia äärde, kus pole roose ja muid õrnemaid lilli, mida ta segama saaks hakata. No ja kasvab see elupuu mul siiani seal aia ääres. Kusjuures õige mitu aastat oli ta üsna mõõduka juurdekasvuga, aga nüüd viimased aastad on temagi uue kasvuväe sisse saanud!\nHea kui mõned jalad pildi nurgast paistavad, see on kindel märk sellest, et on 2008.aasta sügisel tehtud pilt :) Siin on lisaks elupuule istutatud ka üks ebaküpress, mille vanem tütar mulle kingituseks reisilt kaasa tõi. Teda ma istutasin hiljem mitu korda ümber, kuid lõpuks sai päikesepõletuse ja ikka kuivas ära. Aga ta pidas ikka aastaid minu juures vastu! 2008. istutasin ka esimesed roosid, mis tellisin garden.ee'st ja millest sai alguse väike roosihullus. Sünnipäevaks lasin endale kinkida Rooside entsüklopeedia. Seda tudeerides jõudsin Tantau roosideni ja sain mõningase kirjavahetuse tulemusena ka kontakti rooside müüjaga ja lõpuks ta nõustus mulle müüma 50 roosi. No endale ma ilmselgelt niipalju ei soovinud ja nii sai otsitud sõpru ja tuttavaid, kellel sama huvi. Nii kujuneski, et tegelesin Tantaust rooside tellimisega järjest 10 aastat.\nsamal ajal tehtud pilt teise nurga alt. Igasugu tuuste sai selles peenras ikka ära proovitud. Ja tegelikult alates 2008. hakkasin tundma huvi ka kujundamise vastu. Kuidagi ära tüütas see taimede ümber istutamine, sest ikka jäi mõni madalam tuust kõrgema varju. Suvel käisin aiakülastustel ja sattusin ka Palusalu aeda. Tänu Palusalule ma ka Räpinasse õppima läksin 2009.aastal. Esitasin talle tollel aia külastusel nii palju küsimusi, et ta lõpuks ütles, et no tule Räpinasse õppima, et ta ei jõua ju kõike mulle mõne minutiga ära seletada! Siiani mäletan, et vähemalt ühele sisseastumise küsimusele sain vastuse sellelt aiakülastuse päevalt: nimelt, et osi juured on mustad! Ma ju olen küll maal kasvanud, aga ilmselt silmad kinni, nii et ei teadnud ma taimedest eriti midagi.\n2009. aasta suve alguse pilt peaks see olema. Peenra ääres metssalvei on üsna pikalt ilus, aga lõpuks ta kipub liiga laiutama ja rooside kõrval jäi talle ruumi napiks.\n2009. aastal sai hangitud kaljukadakas 'Blue Arrow'. Elupuu on siit peenrast juba mujale rännanud\nSellelt pildilt on näha kaljukadakas 'Blue Arrow', mis on tänaseks hiiglaseks kasvanud. Sai istutatud selle mõttega, et varjab veidi sauna ust tänava vaatest. No ega ta seda funktsiooni pikka aega ei täitnud, alles viimastel aastatel on arvestava suurusega. Kõrval olev ebaküpress, mis sai 2011. aastal ilmselt ümber istutatud, sest hakkas roose varjutama.\n2012. aastal on roosid juba päris kenad ja peenar üsna peenra moodi :) Kaljukadaka ees paistab ka mägimänd 'Mops', mis ka siiani kenasti kasvab.\nRoosid on kenad ja lopsakad. Nendest hellikumad on välja läinud, tugevamad siiani kasvamas. Alles on pinnakatteroosid Santana alates 2009.aastast ja Rosarium Uetersen, mis küll ühe aasta veetis kasvuhoone kõrval poolenisti umbrohu sees, aga kuna ta muutus siis väga kenaks, siis istutasin ta peenrasse tagasi.\nValgeõieline metssalvei 'Shneehügel' on korduvalt asukohta vahetanud ja teda on ka mitmeid kordi jagatud. Ilus ja vastupidav. Kui peale õitsemist pügada, siis püsib kenana sügiseni.\n2014. aastal sai soetatud veidi rohkem madalaid kuuski ja nende ümber rajatud nn. kivipeenar. See õigustab ennast täiesti, lihtsam hooldada ja okkalistele ka paistab meeldivat.\n2015. enne vana sauna lammutamist oli kaljukadakas veel üsnagi sihvakas. Vaatan ja uurin pilte, et millal sai istutatud roomav kadakas, ilmselt 'Blue Chip'. Tundub, et see istutatud siia peale sauna ehitust, sest siis oli kaevu ümbrus ülesse kaevatud. Ja kas ta tõesti nii kiiresti kasvab? Praeguseks juba üle 2 meetri läbimõõt. Või siis istutasin ta kuskilt ümber... no ei ole sellised detailid kuskil salvestatud...\n2016. aasta kevadel on peenar juba üsna sellise näoga nagu praegugi. Veidi kive on juurde laotud ja taimed on suuremaks kasvanud. Kuna sauna ukse asukoht muutus, siis on ka kõnnitee teises kohas ning peenar ulatudb kaevuni. Enne oli ümber kaevu eraldi peenra osa.\n2017.aasta mai kuus harilik kuusk '`Frohburgi` ja kaljukadaka ´Blue Arrow´ vahel paistab veel kena vahemaa olevat. No kes see oskas arvata, et kadakas sellise hooga veel edasi kasvab. Sai ju kuusk istutatud selle teadmisega, et kadakad on üldiselt lühiealised ja kui kaljukadakas saba annab, siis on kuusk juba parajalt suur.\n2018. on kivipeenar laienenud kadakate ümber. Ainult rooside jaoks on mullaga kaetud ala alles. Lisaks paistab siit kenasti ka üks jaapani enelas ja tagapool kõrreline kahe Rosa rugosa Foxi vahel.\nLisaks roomavale kadakale `Blue Chip` on lisandunud harilik kadakas 'Tatra' - efektne kollaseokkaline sort. Samuti paistavad roosade rooside ees ka kaks hariliku jugapuu sorti 'Filip's White Column'. Koht on valmis ka harilikule kuusele `Acrocona Nana `, mis esimesel katsetusel hävis.\n2019 aastaks on rooside osakaal okkaliste kasuks oluliselt vähenenud\n2020. aastal on kuused saanud kasvuhoo sisse nii, et põhiline töö on nende vormi lõikamine ehk pügamine.\nLabels: Püsikud, Roosid, Uuendused, Vaated