Kommentaarid: Peapiiskop Urmas Viilma eutanaasiast: suhtumine „pole inimest, pole probleemi“ ei ole humaanne\nKunstlik kooma valudes inimestele ongi palliatiivse ravi osa. 31. jaanuar 2019 14:10\n25. jaanuar 2019 17:35\nMa arvan, et ükski inimene ei tahaks oma laste kaela jääda, aga meie hooldekodud on nagu on.Miks inimene peab vegeteerima siin ilmas.\nPsalm 96 25. jaanuar 2019 17:29\nmina 25. jaanuar 2019 11:58\nEilses TV-3 uudistes oli küsimus eutanaasia kohta ja.......................................90% toetas eutanaasiat!!\nJaak 25. jaanuar 2019 10:41\nääretult sügav ja täis Jumala armastust,,,oli see peapiiskopi selgitus,,,,kui me loobume kannatustest, valust, siis me pole enam inimesed,,,,nii lihtne see ongi,,,aga Saatan meelitab ja teeb kõike vastupidiselt, näiliselt ikka nii, et kõik oleks lihtsam,,,olemegi praegu ajas, kus valitseb Saatan,,,märgake inimesed, mis toimub, märgake, märke on küllaldaselt\nReformaator 25. jaanuar 2019 09:46\nUrmas Viilmalt oodanuks rohkemat ligimesearmastust, enamat empaatiat. Ka pühakirjas peaks leiduma inimlikumaid tõlgendamisvõimalusi. Ega peagi olema Martin Lutheri haardega, et endas mõningast kirikudogmasid revideerivat mõtisklust läbi viia ja seejärel neid rahvalegi serveerida nii, et kristliku armastuse mõiste ei devalveeruks tühjaks sõnakõlksuks. Nagu see peapiiskopil kahjuks praegu kipub olema.\nsee, kel silmad lahti 25. jaanuar 2019 09:44\nTäiesti minu mõte. Kui elu on püha, siis mida kostate inkvisitsiooni kohta. Millised julmused, õudused korda saadeti, kõik jumala nimel. Miks head inimesed kannatavad, psühhopaadid, keda on igas eluvaldkonnas uskumatult palju, elavad hästi. Palun vastake, aga mitte selliselt, et jumala teod on patustele (loe tavalistele inimestele) mõistetamatud\nlesk 25. jaanuar 2019 09:24\nkui see kõik on nii nagu viilmaa räägib miks siis viiakse vähihaiged kunstlikusse koomasse sest nad ei kannata lihtsalt muidu neid valusid välja?\nHr.Viilma! 25. jaanuar 2019 09:20\nkas siis on "humaansem" valudes ja piinades elamine?\nMiks on nii, et 25. jaanuar 2019 08:20\nusklikke peetakse helgeteks ja puhasteks? Paganaid aga pimeduses ja vaevas virelejateks? Usk on humaanne, paganlus vihkav? Mida te, usklikud, olete inimkonnale andnud, peale palvuste ja kellegi "jumala" poole pöördumiste. Paganad on teinud teadust, et inimene, ka Viilma, saaks kanda rõivaid, sõita autoga, kasutada elektrit. Ka lubada inimesel valida humaanse, valusid, kannatusi, vähendava võtte. Kas Viilma arvab, et seda kõike on loonud "jumal", siis miks ei ole "jumal" kõikvõimas ja lõpetaks sellise inimeste piinamise. Sadistlik mõtteviis Viilmalt, minu arusaamist mööda.\nAteism tähendab lihtsalt eitamist, mitte võitlust 25. jaanuar 2019 08:11\nEt siis kristluse nimel ei olegi veriseid sõdu peetud ja massiliselt inimesi tapetud? Et omavahel võitlevad ateistid, kes tapavad üksteist selle nimel, kes on suurem jumala olemasollu mitteuskuja?.Muuseas, head kristlased, kas te ka teate, et statistiliselt olete ka tie ateistid. Miks? Sest usute maailma ca 3000 ainujumalusse uskuvatest usunditest vaid ühte ja ei usus ülejäänud 2999. Seega olete ka teie statistiliselt lihtsalt ateistid, kes ei usu 3000 anujumalusse:)\n25. jaanuar 2019 08:08\nOlete valel teel. Suurepärane on see artikkel kristlastele. Meiesugustele, kes me väljamõeldud asju ei usu, ei oma see mingit tähtsust.\nRoigas 25. jaanuar 2019 07:42\nOlles ise kõrvalt pikka ja piinarikast vähilõppu näinud siis soovitan usuhulludel mokk maas hoida - teie piibel sellises põrgus ei tööta. Seda ei soovi isegi sellistele vagadele jeesusepoistele.\nUrmas Viilma! 25. jaanuar 2019 07:21\nMitte ei sooviks sulle sellist "humaanselt", ootavat surma, millise poolt sa ise oled! Näha pealt, kuidas sa tasapisi hääbud, abi aga kuskilt ei saa. Kas ei tee härdaks? Miks sa siis seda "humaansust" teistele soovid?\nseda küll 25. jaanuar 2019 07:11\nTunnen kaasa sellele pereemale ja perele,. Kui pereema teeb sellise avalduse , siis puudutab see teravalt nii tema lähedasi(kui neil on empaatiavõime) kui kõiki, kes peaksid nüüd annetama. Ja ei anneta. Inimene ju palub, kuid ei tea, mida ta teeb. Nii on see ju meie kõigi asi. Me ei aita hädasolijat. Ja kõiki neid tuhandet , kes elavad hirmus ja piinades, kuid valiksid lõpu. Probleem on nii tõsine, et ei tohiks olla selliselt üldrahvalikus arutelus. Austusest haigete, tervete, vanade, noorte... elu vastu. Tee ise mida suudad või ei suuda. Palu riigilt, et oleks halastusasutusi...\nselleks peavad meil olema 25. jaanuar 2019 07:00\nkohad, kus inimeste kannatust minimaliseeritaks, see on väärikas mitte süstisuts ja lähed nagu loom.\npeale seda sai 25. jaanuar 2019 06:55\nsinust parem inimene, elu mõtet teades.\nolen , kes olen, vahet pole 25. jaanuar 2019 00:24\nMida asja.... eutanaasia soovija (taotleja) teeb ise otsuse ja see otsus puudutab konkreetselt ainult teda ennast, mitte tema lähedasi. Ajendiks on vabastada ennast piinavast , vaevarikkast, parandamatust ja venivast eluetapist, mitte kui probleemist perekonna/lähedaste suhtes , ehk siis haigusega seotud olukorrast/kohustustest. Ehk siis ... otsuse teeb see inimene ise, mitte tema eest hoolitsevad inimesed, perekond, lähedased.\nKai 24. jaanuar 2019 23:21\nMida on usumehel targutada ateisti valikute üle? Karjatagu oma lambaid, teised st. suurem osa inimestest jätku rahule. Kui kõik on jumala kätes, siis miks härra piiskop ise jooksis esimese südame rütmihäire peale haiglasse mitte kirkusse?\n!!! 24. jaanuar 2019 22:36\nReligioossed silmaklapid ei lase asja sisu näha.\nMõned agarad kommentaatorid ei näi enesetapu ja eutanaasia erinevusest üldse aru saavat. 24. jaanuar 2019 22:34\nAbistatud enesetapp ja eutanaasia on kaks eri asja. Eutanaasias teeb mürgisüste KEEGI TEINE. Abistatud enesetapus avab inimene ISE mürgipudeli ja joob selle ISE ära. See on tema enda otsus ja tahe, mida ta ise ka teostab. Haigla poolt on ainult temale mürgi muretsemine ja kontroll selle käitlemise üle. Et see ikka sihipäraselt ära kasutataks ja see kuhugi "vasakule" ei satuks.\nKas me elame ikka veel XI-XII sajandis? 24. jaanuar 2019 22:24\nKeskaja teoloogid vastandasid inimese keha ning hinge. Keha piinade ja vaevade talumine pidi avama hingekesele rohelise te paradiisi, otse issanda paremale käele. Mistõttu mõned vagad usufanaatikud end ei pesnud, magasid spetsiaalselt kivipõrandal, end ise r00skadega vemmeldasid ja näljutasid. Et sedasi tema hing taevasse saaks. Aga enesetapp ehk omavoliline jumala võimkonda tungimine oli surmapatt ja pidi kaasa tooma igavesed põrgupiinad, keeva väävlijärve j.n.e.\n😢 24. jaanuar 2019 22:04\nMinu vanaema oli ka väga usklik inimene....ja kui ta voodihaigeks jäi palus ta iga minut ,et jumal ta endajuurde võtaks.....aga ta venitas ja venitas.....kõik me kannatasime, kes füüsilisest valust- kes hinge valust.....kui vanaemal neerud lakkasid töötamast ja kusihape kehasse jäi......ei olnud see kena vaatepilt-ei olnud😢ja siis palus ta......et ometi keegi ta piinad lõpetaks....sest lihtsalt ise ta seda enam teha ei suutnud.....\nnaine 40 + 24. jaanuar 2019 21:44\nSuurepärane artikkel. Olgu see mõtlemisaineks igale elavale inimesele! Ka vihkajatele ja ateistidele! Palvetagem koos selle inimese pärast!\nMeeli 24. jaanuar 2019 21:44\nKui ise sellises jubedas olukorras ei ole, siis on muidugi hea targutada\n+ 24. jaanuar 2019 21:32\nTegemist on ekslikku informatsiooniga. Jeesus (Jesuha) on nimi, Kristus on amet. Neid, kes on "surnud" ristil on suht palju. Kristus on inimjumal, tervendaja...\n24. jaanuar 2019 20:55\nOn inimene, on probleem! See on palju humaansem! On ju, mees mustas?\non 24. jaanuar 2019 20:09\nsee meil nii, shveitsis pole nii.\non 24. jaanuar 2019 20:07\nsinna 2019 aastat tagasi.\n24. jaanuar 2019 20:06\nkeda huvitab mingi jeebusepiiskopi arvamus?kannatagu kui tahab,vedelegu lamatistega s1ta sees ja tundku sest head meelt,aga jätku muud inimesed sest mängust välja.\nsee ongi jumala tahe 24. jaanuar 2019 19:24\nsest jehoova on vampiir, kes toitub inimkannatustest...\nto Sass, Uunult 24. jaanuar 2019 19:11\nSaa üle oma paranoiast ja tule sellest "sildist" ükskord välja.\nKes räägib humaansusest. Kui palju kurja on usu sildi all inimestele tehtud. 24. jaanuar 2019 19:07\nätt. 24. jaanuar 2019 19:00\nKirik räägib humaansusest-ise õnnistab sõjatehnikat ! Teie aga kannatage sest see on jumala tahe - kas ikka on ?\n24. jaanuar 2019 18:58\nHr. Viilmaa alles kuu aega tagasi kuulutas kui väga on meil Kristuses vedanud ja mis õnnistuse see kõik meile on kinkinud ka tervise kohapealt. Kuid nüüd on näpp suus ja loeb moraali!\nsisuliselt 24. jaanuar 2019 18:56\non kirik nagu partei, nt keskerakond. suurt vahet pole. kõik nad elavad tööinimese kukil.\nAhaa 24. jaanuar 2019 18:39\nKuule Rauno - kui sind kolm tumedat musulmani iga päev vangikongid panevad, ütle et sa ei soovi selle lõppemist halastussurma näol ;)\npenskar 24. jaanuar 2019 18:39\nOlen 73 ja kui lihtsalt elaksin nagu lihsalt surma ootuses,lastele ja lähedastele lihtslat koormaks,siis sellise valikuvõimalusega otsustaksin ise.\ndogmaatika 24. jaanuar 2019 18:18\nMilleks sellelt Viilmalt üldse midagi küsida - Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku autoriteet on ju Annika Laats, mitte Viilma.\nElus on nii, (õnneks) mida külvad, seda lõikad. Teie lendulastud mõte maandub...maandub bumerangina 24. jaanuar 2019 17:34\nKas mitte 24. jaanuar 2019 17:29\nEestlased ei käinud enne seda rüüsteretkedel viikingi kombel?\nMedbrat 24. jaanuar 2019 17:29\nIlmselgelt Viilmaa pole palliatiivse ravi köögipoolt näinud.\naga 24. jaanuar 2019 17:04\nkui teie tule ja mõõgaga usutoojad siin seda reeglit aastasadu rakendasid polnud tõesti probleemi\nkes? 24. jaanuar 2019 16:56\nViilmaa vist ei suuda iseennast sarnasesse olukorda kujutada, kus surm tunduks pigem õnnistuse ja pääsemisena. Viilmaalt lihtsalt piinlik avaldus.\nHomo Deus 24. jaanuar 2019 16:52\nKui Auto on katki ja enam ei sõida siis läheb ta pressi alla või lammutusse.Hoolitsege oma Auto eest.Mootori ja juppide vahetus on kallis ja vahest võimatu.\nZz 24. jaanuar 2019 16:52\n..see slogan ei puutu ju asjasse..kui enam ei ole võimalik aidata...!\npensionär 24. jaanuar 2019 16:47\nKui minul lubatakse jumalale üks küsimus esitada, oleks see "Kuidas sa julged?"\nArvo 24. jaanuar 2019 16:41\nKui on lubatud tuhastamine siis võib kõike teha.\nto Elu tuleb AUstada 24. jaanuar 2019 16:19\nSa kulla kommentaator unustad ära, et ta naine, kes oli parimates aastates, nägi meeletut vaeva ning noore inimese elu jäi nägemata. See võis olla muidugi ka suure austuse ja armastuse pärast kaasa vastu, kuid kõik need asjad on siiski kahe otsaga.\nlugeja 24. jaanuar 2019 16:05\nIga kingi võib tagasi anda, kui see isegi kõige elementaarsematele nõuetele ei vasta.\nJürka 24. jaanuar 2019 16:04\nOlen kuulnud tuhat korda, aga nende olemasolu pole tundnud mitte kordagi oma pika elu jooksul. Usu sina neisse, kui sa tahad, see on sinu oma asi. Mina usun vaid nähtavasse ja käegakatsutavasse.\nvihane 24. jaanuar 2019 16:00\nMingitel muinajutu kuulutajatel pole küll kellelegi õigust öelda, kuidas keegi surema peab! Mis see tema asi on, enamus Eesti elanikke on ateistid!!! Huvitav, kas ta räägiks sama juttu ka oma lähedasele sugulasele kui see haiguse tagajärjel kuid/aastaid voodis vegeteerib ja piinleb? Kui inimesel puudub reaalne kogemus, kus tema lähedane on niimoodi kannatanud, siis ei tohiks tal selle koha pealt mitte midagi öelda olla!!! Seda "arenenud valuravi" juttu ta võib iseendale rääkida, pealegi voodihaige inimese ainus probleem ei pruugi olla valu!\nviilma 24. jaanuar 2019 16:00\nMõni haige 24. jaanuar 2019 15:57\nsureks palju loomulikumalt ja piinavabamalt aga medistsiin oma, voolikute, juhtmete, seadmete ja preparaatidega venitavad ja venitavad seda lõppu.\nKAS SEE POLEGI PÕHJUS --MIKS UKU NAINE KANNATAS 24. jaanuar 2019 15:46\nUKU vajas küll inimest --iga päev ; KUI NAINE KA ABI OTSIS JA PALUS .,,,,siis MEIE RIIGIKORD JA ÜLBED MINISTRID --POLE HOOLDAJALE RAHA ANDNUD ROHKEM ,,KUI 40,€ KUUS ....RIIKI MEIL POLE INIMESTE KAITSEKS\n24. jaanuar 2019 15:40\nToetan Viilmaad juba ammu! ; Polegi probleemi --kui veel inimesi Eestis vähemaks jääb ? Kui Eesti valitsus ja Arstide Liit --istuksid koos maha ::: MITU päeva arutaksid - KIIREMA --arstiabi küsimusi,, Haiglas ravimist _:: Enamus lahkunud inimesi ,,kas sureb kiirabi autos --nagu tuntud mees Toomas läks peale haiglat --kohe 1. päevaga surnukuuri : Miks haiglas ei ole kohti ---et koju väga haige Toomas saadeti\nKogu maailma Ajaloos 24. jaanuar 2019 15:38\nja Kõiksuses pole sellel mingit suurt tähtsust kuidas keegi sureb. Möödub 50 ja 100 aastat ja kõik lahkunud hinged on nagu puult langenud lehed. Olid ja läksid ja keegi enam suurt ei mäleta ja pole oluline ka. Et miks sellest suremisest nii suurt draamat teha kui inimene seda soovib. Katseklaasis lapsi luua on küll OK. See pole ka loomulik elu osa.\nRaunole 24. jaanuar 2019 15:34\nUsk sellisena, nagu seda harrastatakse (koos oma pappide, piiskoppide jt ebapühade meestega) on tegelikult täiesti tavaline püramiidskeem.\nRaunole 24. jaanuar 2019 15:32\nÕLi kommentaarium ei ole küll see koht, kus teadusliku ja ebateadusliku ilmavaate üle pikemalt heietama hakata. Niipalju siiski mainin, et need, mida Teie siin jumala olemasolu tõendavateks argumentideks peate, ei ole seda mitte . Ja minusuguseid Muinas-Jullesid mitteuskuvaid inimesi Teil ümber pöörata ei õnnestu, nii et ei tasu vaeva näha:)\n24. jaanuar 2019 15:25\nMis abi see kirik, peale kirikuruumide andmise ürituste jaoks, nii väga andnud ongi? Isegi vaeste kostitamine (jõulude aegu) on organiseeritud teiste inimeste poolt.\nRauno 24. jaanuar 2019 15:21\nVastupidi. Kui maailmas ei oleks haigusi,sõdasid ja kannatusi, kuidas saaks Looja siis inimesi proovile panna ja terad sõkaldest eraldada? Looja soovis luues, et toimuks evolutsioon, inimeste puhul evolutsioon ka vaimsel tasandil- paremuse poole,headuse,halastuse poole. Ja küllap igaüks meist saab peale surma teada kuidas ta elu hinnati. Nii mõnigi õnnetu hing võib igavikulises meeleheites kahetseda,et ei valinud seda ajutist kannatust maise elu lõpus,mis igavikulise kannatusega võrreldes on tühine.\nRauno 24. jaanuar 2019 15:11\nJürka, elu ongi kannatus. Me kannatame sündides,elades ja surres. Looja paneb tihti inimesi proovile. Ka Jane laste jaoks on see proovilepanek,mis tuleks läbida. Looja tahab näha inimlikku halastust ja hoolimist laste poolt oma kannatava sureva ema vastu. Mitte seda,et ema valib lihtsama tee endale ja lastele. See on Jane otsus ja mina ei ole keegi,et keelata. Saan ainult Jane hinge eest paluda..\nKixik 24. jaanuar 2019 15:09\nUsku on alati olnud vaja inimeste allutamiseks, mõjutamiseks suunamiseks. Kui jumal oleks olemas, ei oleks maailmas nii kohutavaid haigusi, hukkumisi - kui inimene oleks oma elu ära elanud, jääks ta õhtul magama ja lihtsalt ei ärkaks enam. Reaalsuses inimesed piinlevad, ka pisikesed lapsed, kellele ei saa isegi veel mingeid patte ette heita. Ja Jane puhul on lausa hirmus mõelda, millised piinad teda ees ootaks :(\nHalastaja 24. jaanuar 2019 15:08\nNagu ma kod. Viilma jutust aru saan, siis kõik, kes ise ei suuda süüa, juua, potil käia, mähkmeid vahetada jne. , on lahkelt kutsutud kiriku rüppe. Seal neid toidetakse ja kasitakse 24/7 ning tagatakse igati inimväärne hoolitsus kuni elupäevade lõpuni.\nElu tuleb AUstada 24. jaanuar 2019 15:06\nUku Kuut oli pikalt haige, aga ta austas Elu ning oli vapper lõpuni. Nii on Õige.\nRauno 24. jaanuar 2019 15:05\nKas kõik,mida Sa ei tea ja silmaga ei nõe, on olematu? Äkki selgitad siis, kuidas Universum EIMILLESTKI alguse sai? Füüsikaseaduste järgi on võimatu et kogu Universum mahtus aatomist väiksemasse osakesse ja siis plahvatas Suure Paugu tulemusel. Millest see osake tekkis? Eimillestki? Mõtle natuke..\n24. jaanuar 2019 15:05\nEi huvita, muinasjutt on muinasjutt.\nJürka 24. jaanuar 2019 15:03\nAga kui elu (või sinu arvates Looja) kingib sulle just mõne niisuguse saatuse, nagu sa siin kirjeldad, siis kanntavad sellega kõik sinu lähedased. Seda nii hingeliselt kui materiaalselt. Ja just sellpärast soovibki Jane, see hea ja südamlik inimene, oma elu ise lõpetada, et tema lähedased ei peaks tema pärast kannatama. Sina oled oma "õilsuses" ja usus Loojasse aga nii enesekeskne, et lausa piinlik hakkab.\nRauno 24. jaanuar 2019 15:00\nMind ootab just selline surm,nagu Looja on soovinud. Mina Temaga ei vaidle selle üle. Kui kohutav,siis kohutav. Olen siis üks sadadest miljonitest,kes enne mind on kohutavates piinades surnud. See ei ole minu valida.\n24. jaanuar 2019 14:59\nOlemas on need vaid uskuja peas. Tegelikult neid olemas ei ole.\n2000 aastat tagasi sündis Jeesus Jumala poeg\nTaat 24. jaanuar 2019 14:58\nSina ei ole Sulle elu andnud ja Sina ei tohi ka seda lõpetada!\nHalastamatud 24. jaanuar 2019 14:58\nKa kirikule meeldib, kuidas inimene piinleb viimse hingetõmbeni.\nSilmakirjalikkuse tipp 24. jaanuar 2019 14:57\nKui loom piinleb, siis pannakse ta humaansel kaalutlusel magama. Aga kui inimene piinleb, siis piinelgu lõpuni. Väga kummaline arusaam!\nvahest tundub 24. jaanuar 2019 14:53\nküll, et kirik hoopis juhib riiki. saab maksumaksja miljoneid jne\n24. jaanuar 2019 14:51\nTeadlastest olete ikka kuulnud? Jumal ei mahu küll maailma loojate hulka. Millal teie jumal ka sündis? Veidi üle 2000 aasta tagasi. Kui pikk on aga inimajalugu koos oma kultuuride ja kõige selle juurde kuuluvaga? tunduvalt pikem kui Muinas-Julle aeg.\nelu pole 24. jaanuar 2019 14:50\nmuinasjutt, aitab juba sellest udutamisest. inimesel on päris probleem\nnudol 24. jaanuar 2019 14:48\nPühakiri ei valeta.\nRauno 24. jaanuar 2019 14:47\nUniversum ei tekkinud iseenesest, tühjusest ja mittemillestki. Kindlasti on olemas Looja. Ja meie sündimine,nii nagu ka meie surm,ei saa olla meie enda otsus. Jah, on raske. Jah, miljonid inimesed enne meid on surnud veel kohutavamat surma,kui see,mis Janet ees ootab. On surdud eluagses orjuses ärapiinatuna, vangilaagrites kus eelnevalt nähtud oma laste piinarikast surma, on surdud kurjategijatest sadistide kujuteldamatuid piinu taludes enne surma jne jne. Ja ometi ei ole ennast tapetud. Kuna elu ongi püha. Sellisena,nagu ta antud on. Sellega peab julgema leppida.\nno on ikka uskumatu demagoogiaga lagedale tulnud! 24. jaanuar 2019 14:46\n„Eutanaasia valimine ja võimalik seaduslik lubamine tähendab kannatuste lõpetamise asemel kannatavast inimesest vabanemist\nJambo 24. jaanuar 2019 14:37\nSellised "viimase otsa" tegelased on kirikule kõige magusamad kunded. Kirjutavad oma vara neile ja teevad muid lollusi. Aga kui inimene ise veel olles terve mõistuse juures teeb otsuse siis teeb ta ka muud vara puudutavad otsused terve mõistusega. Seetõttu on muinasjutuvestja mure arusaadav.\n24. jaanuar 2019 14:27\nÕnneks on Eestis riik ja kirik lahus, nii et mustakuuemehed võivad omaenese leivaisa teenimise tõttu targutada, kui palju tahavad, inimene võtab otsused enda elu kohta vastu ikka ise (kui hästi läheb).


RR003 - Minu 9 õppetundi ühisrahastusest\nMiks 20% intress €100 pealt ei ole €20.\nMiks peaks korrektselt hajutama ja mida see tähendab.\nMiks ei tasu alati teiste soovitusi kuulata.\nMiks peaksid juba investeerimisega alustades ka exit plani peale mõtlema.\nMiks erinevate portaalide statistikat ei tasu üks-ühele võrrelda.\nja 4 teist õppetundi.\nTule räägi oma vigadest ja õppetundidest RahaFoorumi Facebooki grupis hashtagiga #RR003.\nMinu esitluse slaidid\nTere, mina olen Taavi Pertman ja te kuulate RahaRaadiot. Ja nüüd Teie saatejuht, kes on esinenud vähemalt kaheksal koolitusel.\nTere tulemast kuulama RahaRaadio kolmandat osa! Ja nagu sissejuhatuses mainiti, olen esinenud päris paljudel koolitustel. Ja seda peamiselt põhjusel, et tegelikult mulle meeldib seda teha. Sest seal on personaalsem side kuulajatega ja saab üsna palju huvitavaid mõtteid edasi anda ja ka koolitustel osalejatelt ja teistelt esinejatelt üsna palju huvitavaid mõtteid. Sisuliselt igakord kui ma kuskile esitlust tegema lähen, ma pean natukene teemasid pisut teise nurga alt läbi mõtlema kui ma seda tavaliselt teinud olen ja siis tuleb üsna palju huvitavaid uusi ideid või lähenemisi, millele enne ei ole mõelnud.\nJa sealt tegelikult tuli ka tänase osa sisu. Nimelt käisin mõni aeg tagasi ühel väiksemat sorti koolitusel, kus oli 20-30 ringis kuulajaid. Minult sooviti, et räägiksin natukene ühisrahastusse investeerimisest, et millist tootlust oodata, kuidas alustada ja mingid sellised suurimad vead ja õppetunnid selles varaklassis.\nJa siis otsustasin, et kui juba on vaja rääkida vigadest ja õppetundidest, siis paneks kokku minu vead ja head õppetunnid, millest õppida saab. Sest vigu olen teinud üsna palju. Sellest tulenevalt võiks ka tänase saate pealkirjaks panna: „Üheksa õppetundi minu vigadest ühisrahastuses”. Ehk siis püüan 9 erinevat õppetundi vigadest välja tuua.\nEsimese asjana tookski välja selle, et kui ma alustasin, see oli üsna-üsna ammu ehk siis 2010 millalgi – üle viie aasta tagasi praeguse seisuga, siis tol hetkel ma eriti ei jaganud sellest asjast midagi.\nÜhisrahastus kui selline kontseptsioon oli täiesti uus asi. Laene ma polnud ka kellelegi kunagi andnud. Ise olin õppelaenu võtnud, aga seal on natukene teistsugune kontseptsioon.\nSee oli minu jaoks väga uus ja siis ma ei saanud aru sellisest asjast, et kui ma annan 100 eurot välja 20% intressiga, siis miks ma ei saa intressi 20 eurot aasta peale? See mõnda aega nagu häiris mind, natuke nuputasin ja siis ühel hetkel sain aru.\nMa tean, et see probleem tegelikult on ka tänapäeval täitsa aktuaalne. Inimesed, kes ei ole varem sellise asjaga kokku puutunud, siis neile natukene tekitab segadust. Sest olen näinud korduvalt seda küsimust küsitavat ja usun, et see võib nii mõnelegi segadust tekitada. Kuigi see minule tänapäeval tundub juba iseenesest mõistetav, aga see on sellepärast, et ilmselt ma olen natuke selles vallas nüüd kogenum.\nAga sisuliselt miks see nii on, on see, et vähemalt Bondoras ja Omarahas ja enamus mujal portaalides on süsteem selline, et laenugraafikud on annuiteetmaksega. Mis tähendab seda, et laenaja maksab iga maksega iga kuu osa põhiosast tagasi. Ehk siis sinu väljaantud rahast saad sa tagasi esiteks intressi ja teiseks natukene seda sinu raha, mis sina andsid.\nNäiteks kui sa andsid 100 eurot välja ja esimese kuuga maksab ta sulle 10 eurot intressi, 5 eurot sinu põhiosa, siis see tähendab seda, et tema käes on veel 95 eurot sinu raha. Ehk järgmisel kuul koguneb intress ainult selle 95 pealt, mitte 100 pealt. Ja nii see edasi läheb. Ja kuna iga kuuga maksab laenaja järjest suurema põhiosa ka tagasi, siis seda raha, mille pealt intress tiksub, jääb iga kuuga järjest vähemaks.\nJa lõpuks makstakse kõik ära ja juhtubki nii, et sa ei saa mitte 20 eurot, vaid saad kas kuskil 10 eurot või oleneb maksegraafiku pikkusest. See asi tekitas minule tookord segadust ja usun, et mõnele tekitab täna ka. Aga kui see selgitus natukene keeruline oli, siis soovitan kas tagasi kerida ja uuesti kuulata või siis otsida Google’ist natukene annuiteetmakse kohta infot ja siis ehk saab asi selgemaks.\nTeise asjana, mis ma ka tol hetkel väga ei teadnud, ausalt öeldes, ma tegelikult ei mõelnudki üldse selle peale, et selline asi nüüd juhtub, Ma sain aru, et seda võib juhtuda, aga ma ei olnud seda läbi mõelnud, ühisrahastuse või üldse laenuandmise ärimudeli juures on hapud laenud garanteeritud.\nSul tuleb kindlasti paar haput laenu. Vahet pole, mida sa teed või millesse investeerid. See on sisuliselt garanteeritud, et sul tuleb kindlasti mõni hapu laen, kus laenaja lihtsalt ei maksa. Misiganes põhjused seal võivad olla, ikka juhtub, et inimesed jäävad tööst ilma, tekib raske olukord, tervis läheb halvaks või misiganes 150 varianti seal olla saab.\nParaku statistika näitab, et see juhtub. Sina saad muidugi seda tõenäosust vähendada, aga see juhtub ja sellega tasub arvestada juba enne investeerimist.\nSel hetkel kui mina seda tegin, siis ma olin üsna uus. Tol hetkel see oli väga põnev ja tol ajal oli selline aeg, kus portaal võimaldas (mina alustasin siis Isepankuris), et seal oli võimalik ka ainult käsitsi investeerida.\nSee tähendas seda, et ma sisuliselt logisin iga päev lehele sisse, vaatasin ringi seal ja vaatasin kõiki oma viivisesse minevaid laene suure paanikaga ja nii kui punaseks läks, siis oli ikka väga suur jama majas. See esimene punane on üsna emotsionaalne kui seda jälgida ja kui sa ei ole selleks valmistunud ka, et see juhtub. Selles mõttes tasub ennast ette valmistada.\nSee mudel põhinebki sellel, et osad laenud lähevad hapuks, aga ülejäänud maksavad intressi ja just sellepärast nad maksavadki sellist intressi, et see kataks need hapuks minevad ära. Ehk siis see, et üks laen läks halvaks, ei tähenda, et sa raha kaotad tingimata. See mudel ongi nii üles ehitatud, et need hapud peaksid seal intressi sees olema.\nSee tasub endale selgeks teha, et mida riskantsema strateegia sa võtad, seda rohkem on sul ka neid punaseid ja seda kõrgem peaks olema ka intress, et need punased ära katta ja sulle ka siis lisapreemiat selle eest anda, et sa nii palju riski võtsid.\nAga kui sa ei suuda taluda seda punast ja ei taha neid niiväga näha, siis soovitan võtta madalam risk ja näed neid vähem. Ja tootlus võib olla parem, võib ka halvem olla, oleneb, kuidas sa investeerid.\nKolmandaks õppetunniks on see, et hajutada tuleb korrektselt. Ja mis ma siinkohal silmas pean?\nKui mina alustasin siis, nagu ma mainisin, tehti tehinguid käsitsi. Tol hetkel, ma ei tea, kas seal ei olnudki seda funktsiooni või ma ei osanud seda vaadata, aga ma ei näinud kuskilt seda, et ma samale laenajale teise laenu olen juba raha andnud.\nJa siis juhtuski selliseid lõbusaid lugusid, kus mõnele laenajale, kellel oli kehtiv maksehäire ehk krediidiskoor 500, andsin kolmele erinevale laenule laenu. Ja muidugi need läksid punaseks ja see võttis üsna suure osakaalu portfellist ära tol hetkel.\nMa tean, et see sama laenaja nüüd vist, hiljuti pole küll vaadanud, aga alles selle aasta jooksul vaatasin, et ta oli juba üsna lõpule jõudmas oma tagasimaksetega. Aga see on nüüd siis kolm või neli\naastat peale seda kui ta pankrotistus. Ehk ei olnud kõige arukam strateegia minu poolt. Ja ausalt öeldes olen seda sama ka näinud täna.\nKuidas investorid teevad – kui muidu investeerivad näiteks 50 euro kaupa ühte laenu, siis vaatavad, et see on nüüd ülihea laen, siia ma panen 500 või 250. Ja siis juhtubki see, et su portfellis on kaks pankrotistunud laenu, aga sa oled omadega kahjumis, sest need kaks laenu võtsid pool sinu portfellist ära.\nSellised rumalusi on ka täna päris palju.\nKuidas seda hajutamist tegema peaks? Üldine standard on, et võiks olla vähemalt 200 laenuühikut. Ehk siis kahesajas erinevas laenus. Ütleme siis täpsustuseks, et kahesajas erinevas laenajas, sest kui sa sama laenaja erinevatesse laenudesse raha paned, siis sellest pole eriti kasu. Aga kahesajas laenus ja võrdsetes summades ideaalis, siis peaks olema piisavalt hea hajutus.\nSiin on üks suur „aga”, sest hajutatus sõltub laenude riskitasemest ehk mida riskantsem on laenugrupp, seda rohkem peaksid ka hajutama. Kui sa näiteks Bondoras võtad riskantsemaid gruppe,\nsiis mina isiklikult arvan, et see võiks jääda kuskile sinna 400-500 või sinnakanti pigem kui 200. Siis peab ka rohkem hajutama ja väiksemate summadega panema. Selles mõttes siin on sellised nüansid sees.\nÜldiselt, kui sa hajutad rohkem kui vaja, siis midagi hullu tavaliselt ei juhtu. Aga kui sa hajutad vähem kui vaja, siis võib juhtuda. Niiet siin on väike mõttekoht.\nNeljanda asjana – selline huvitav avastus, et kõik, kes tunduvad targana, ei pruugi seda olla. Olen seda foorumeid ja erinevaid kommuune jälgides ka tähele pannud, et mõned räägivad päris palju ja üsna tark jutt tundub ka olevat, aga tingimata ei maksa seda alati üks-ühele tõepähe võtta. Kõik see jutt ei ole päris puhas kuld.\nMõnikord, tegelikult isegi päris tihti, on sellised huvitavad stoorid juurde mõeldud mingitele enda arvamustele ja see justkui tundub nagu toetaks seda juttu, aga kui sa võtad need andmed ette, siis tegelikkus on sellest jutust üsna teistmoodi. Seega ei maksa päris igat kommentaatorit tõepähe võtta.\nJa ei maksa ka igat analüüsi päris tõeseks kohe pidada. Ka siin tegelikult on päris palju analüüse, mida jagatakse foorumis. Sellised, kus inimesed on kas siis analüüsinud midagi valesti ehk mingi\nloogikaviga on sisse tulnud või siis on lihtsalt niisama mingi viga seal analüüsi sees kogemata sisse tulnud, mida nad ei ole tähele pannud. Ja siis jagatakse seda foorumis ja kõik jooksevad ilusti tormi ja käituvad selle põhjal.\nHalvim, mis ma vist näinud olen siiani on see, kus üks inimene vaatas ühte analüüsi, tõlgendas seda valesti ja müüs sisuliselt kolmandiku portfellist maha allahindlusega. Selles mõttes ei maksa päris kulla pähe igat analüüsi võtta.\nSiinkohal ma olen ka ise teinud selle vea, et ma olen analüüsis kogemata midagi arvestamata jätnud, vaadanud, et päris huvitav tulemus on ja ütleme, et neid taktikaid, mida ma lühiajaliselt kasutanud olen, on üsna mitu korda valesti läinud natukene. Selles mõttes tasub alati natukene skeptiline olla nende kõigi asjade suhtes.\nÜks selline huvitav, minu jaoks ka natuke ootamatu õppetund on see, et riskide hindamise juures sisetunne või mujalt võetud standard üldiselt ei ole eriti hea lähenemine.\nKui sa näiteks võtad üldstandardi, kus öeldakse, et kõrgem laenukoormus on väga halb ja madalam on parem, siis näiteks Bondora andmeid analüüsides, see ei tule nii välja. Viimased analüüsid pigem näitasid, et on vastupidine seos.\nJa see on nagu üks näide, aga seal on neid näiteid päris palju, kus sisetunne justkui ütleb, et võiks nagu ühtepidi olla, aga kui sa paned andmed sisse, siis vaatad, et tegelikult on hoopis midagi muud. Ehk sisetunde põhjal otsustamine on üsna halb.\nTeine osa sisetunde otsustamise juures on see, et kui ma käsitsi investeerin, ma aegajalt ikka teen seda, siis ma olen tähele pannud sellist asja, et kui mu kontol on rohkem vaba raha, siis mu\ninvesteeritavad summad kipuvad minema kergesti suuremaks.\nVõi kui ma vaatan taotlusi, siis on jube lihtne leida taotlusest mingi selline hea omadus, mis annaks mulle õigustuse, miks ma sinna võin siiski investeerida. Need kriteeriumid kuidagi kipuvad minema leebemaks sel hetkel kui mul on rohkem raha kontol ja karmimaks kui mul on vähem raha kontol. Ja ma olen sellest aru saanud ja teadlikult ka üritan seda takistada, aga psühholoogia on kuidagi selline, et ikka juhtub.\nNiiet selles mõttes selline sisetunde asi eriti ei tööta. Pigem nüüd ma teen seda sellise strateegiaga, et mul on konkreetsed kriteeriumid paigas, kui laen nendele ei vasta, siis ma ei investeeri ja kogu lugu. Selline lähenemine võiks aidata selles osas.\nKuues õppetund on selline, mis õnneks ei lõppenud eriti kurvalt minu jaoks. Idee on siis see, et exit plan ehk siis plaan, kuidas sa investeeringust välja saad või millal, see võiks enne alustamist paigas olla tegelikult. Või vähemalt sul võiks olla mingit aimu sellest.\nSest, esiteks see mõjutab su tootlust. Sest kui portaalis järelturgu ei ole, milles täna praktiliselt üheski Eesti portaalis peale Bondora seda veel ei ole, siis see tähendab seda, et väljumiseks sa pead panema investeeringud pausile ja ootama kuni nad vähehaaval sulle lõpuni tiksuvad.\nMis tähendab omakorda seda, et sa ootad mingi kuu aega kuni sul on piisav summa kontole kogunenud. Mis tähendab jälle seda, et see raha seisab sul kuu aega ilma tootluseta, ehk siis vähendab sinu portfelli tootlust.\nJa siis sa võtad selle portaalikontolt välja, maksad selle eest pangatasu, mis väiksemate summade puhul juba läheb päris suureks osakaaluks. See sada eurot, mis kuu ajaga koguneb kontole, võibolla sealt 20 eurot on intress ja 80 eurot on põhiosa. Kui sa nüüd sealt 20 eurost intressist veel selle 50 senti või 38 senti või misiganes need hinnad on, tehingutasu maha võtad, siis tegelikult see tõmbab su tootluse omajagu allapoole.\nSee tasub läbi mõelda. Kui see väljumine on plaanis teha lähiajal, siis tasub sellega ka arvestada, et millist tootlust sa peaksid saama, et see väljumine ära tasuks. Ja teine külg sellel osal, mis mina kogesin, on see, et kui sa ei plaani väljuda, aga näiteks portaal muutub selliseks või midagi muutub selliseks, et sa enam ei kavatse investeerida sinna edasi. Tuleb\nkasvõi näiteks kriis ja häid laenutaotlusi ei ole enam või sa arvad, et seal ei ole enam või arvad, et portaalirisk läheb nii suureks, et sa tahaksid sealt väljuda, siis samamoodi needsamad probleemid.\nSa pead ootama kuni kõik laenud tagasi makstakase ja välja võtma need vähehaaval jne. Kui just nüüd ei pane konkreetset kuupäeva paika, siis võiks sellega siiski arvestada oma investeeringute tegemisel, et kui sa nüüd lõpetaksid investeerimise ära, siis see tähendab, et su tootlus tuleks pisut väiksem selle arvelt ja arvestada seda sealjuures.\nJõudsime juba järjekorraga seitsmenda õppetunnini. See oli midagi, mis ma alles hiljuti uuesti sain üle korrata. Sama mõiste või asi, mis ühes portaalis tähendab ühte asja, ei tähenda teises portaalis sama asja, kui mõtleme neid punaseid ja default’inud laene.\nKui võtad Bondoras selle 60+ päeva vana laenu ja selle näitaja kuskilt, siis seal näitab põhiosa jääki ehk laenudele, mis on üle 60 päeva viivises olnud – nende põhiosa jääki. Kui aga võtad Omarahas punased laenud ette, siis üks erinevus on see, et statistikas olev punaste summa on laenudele, mis on vähemalt 90 päeva viivises, mitte 60. Siin on juba üks erinevus sees.\nTeine erinevus on ka see, et sealt on maha lahutatud varasemalt saadud intressid nende laenude pealt ja müügist saadud tagasimakse ehk sisuliselt see mis sa niiöelda tagasi said selle müügi käigus.\nÜhesõnaga, loogikad on tegelikult väga erinevad ja kui sa üritad võrrelda mingeid numbreid või kriteeriume, siis on vaja sisust aru saada, sest neid päris üks-ühele võrrelda ei saa.\nJuba jõudsimegi kaheksandani. Kahjuks seitsmenda juures ei lõppenud – ei olnud nagu muinasjutud. Aga kaheksas õppetund on see, et üldiselt suurem ajakulu ei tähenda tingimata, et sa rohkem teeniksid.\nSa võid küll päevad otsa seal portaalis istuda, igasugu vingeid vidinaid ja arvutusi ja kõiki lehti jälgida ja mida kõike veel ja foorumisse ka kommenteerima minna, aga tihtipeale see su tootlust\nei tõsta. Päris tihti see võib isegi vähendada, nagu ma siin käsitsi investeerimise näitel välja tõin.\nSelles osas tasub läbi mõelda. Üks lisaaspekt selle juures on see, et sa küll käid ja isegi kui sa seda tootlust suurendad, siis oletame, et sa iga päev kaks-kolm tundi oled portaalis ja teed oma asju ja see suurendab su tootlust 12% pealt 14% peale.\nKüsi endalt nüüd, kas see on seda aega väärt. Kui su portfell on sadades tuhandetes ja nii edasi, siis võibolla. Aga kui su portfell on paartuhat eurot ja sa kulutad 2-3 tundi päevas ehk leebelt\nöeldes 60 tundi kuus, võibolla isegi rohkem, siis tekib tõsine küsimus, et kas see võit, see 2% on suurem kui see ajakulu, mis sa sinna paned?\nVõibolla oleks targem seda aega kuidagi mõistlikumalt kasutada ja teenida näiteks lisaraha, mida saaksid investeerida ja teeniksid palju rohkem selle pealt. Selles mõttes tasub läbi mõelda.\nÜheksas punkt on väga sobilik siia lõpetuseks. Oma strateegiad tasub regulaarselt üle vaadata.\nÜks selline kõige populaarsem küsimus, mida minu käest küsitakse ka alati, on see, et millesse sa investeerid või millistesse laenudesse investeerida tasub. Üldiselt minu vastus tekitab selles mõttes inimestele pettumuse, et ma ei ütle, et võta nüüd sellised laenud: „Pärnus elavad blondid naised vanuses 27-36, kes töötavad avalikus sektoris ja on vähemalt 4-aastase töökogemusega”.\nEhk mingit konkreetset näidet minu suust üldiselt ei kuule. Ja seda just sellel põhjusel, et see valdkond on väga uus, asjad muutuvad päris tihti ja minu investeerimiskriteeriumid täna on\nühesugused, aga võibolla isegi juba kuu aega tagasi olid hoopis teistsugused, kaks kuud tagasi võisid olla hoopis kolmandad ja aasta tagasi olid hoopis midagi muud.\nNiiet kui ma sulle täna ütlen, et investeeri sellesse ja sa jäädki sinna investeerima aru saamata miks sinna tasus investeerida ja mõistmata millal sinna enam ei tasu investeerida, siis paratamatult ühel hetkel oled sa üsna kehva diili otsas ja pärast hakkad mind süüdistama. Ehk siis tasub asjad üle vaadata, sest asjad muutuvad päris tihti. Selline tore õppetund on.\nMiks ma selle õppetunnini jõudsin, oli see, et ma ikka aeg-ajalt teen igasuguseid analüüse ja olen siis avastanud mingisuguseid huvitavaid gruppe ja hakanud sinna siis vähehaaval investeerima. Kuna ma olen üldiselt üsna konservatiivne investeerimisstrateegiate osas tänapäeval, siis ma hakkan väiksemate summadega ja kontrollin ikkagi üle regulaarselt neid arvutusi, et kas need ikka klapivad.\nJa siis olengi avastanud, et ma jätsin mingid nüansid arvestamata oma esimeses analüüsis ja tegelikult nagu ei ole nii hea diil seal. See aitab tegelikult natukene endale sellist lisakontrolli peale panna, et sa ei usaldaks oma esimest tegevust, mille põhjal sa oma otsuse tegid, sest paratamatult võivad seal vead sisse tulla kas siis tähelepanematusest või mingist muust asjast, mida sa arvestada ei osanud.\nJa asjad muutuvad ka, sellepärast tasubki asjadel silma peal hoida ja ennast kontrollida.\nAga ma nüüd tõin päris palju õppetunde välja. Siitkohalt annaks siis sõna üle ja kutsuks sind RahaFoorumi Facebook’i gruppi avaldama oma arvamust.\nMis on sinu parimad õppetunnid või suurimad vead, millest õppida võiks ühisrahastuses? Tule sinna gruppi, arutelu jaoks hashtag #RR003 ehk siis RahaRaadio kolmas episood ja jätkame seal oma vestlust.\nKui sa nüüd neid samu õppetunde tahaksid lihtsamas formaadis, et siin kuulates oli äkki natukene keeruline kõike ette kujutada korraga, siis blogipostitusest leiad ka lingi slaididele, mis ma seal\nesitlusel kasutasin. Seal on kõik need õppetunnid välja toodud, küll natuke lühemalt, sest ma slaididele väga palju teksti tavaliselt ei pane.\nSealt leiad ilusti kõik lingid, saad slaidid alla laadida ja üle korrata. Aga jätkame siis vestlust juba RahaFoorumi kommuunis ja räägime sinu tehtud vigadest ja õppetundidest.\n← RR002 – Kuhu investeerida väikeste summadega? → Börsil investeerimine väikeste summadega\nOne reply on “RR003 – Minu 9 õppetundi ühisrahastusest”\n30/08/2015 at 19:51\n[…] RahaRaadio 003 – Minu 9 õppetundi ühisrahastusest […]


Annu: ülevalt alla raglaan\nposted by Annu at 3:55 PM\nnüüd oleks veel tore teada mitu silmust sellise sallkrae jaoks luua :) Mul on üks imearmas noro lõng mingit tegu ootamas :)\n24 märts, 2009 18:38\nMina aga olen super laisk ja kõik kootud asjade õmblused õmblen õmblusmasinaga kokku :P Kiiresti ja korralikult saab. Ei hargne kah :P\nMa tean, et nii ei tehta, aga mina teen ;)\n24 märts, 2009 22:00\nikka ise tuleb oma väike proovilapike teha ja kael ära mõõta.\nmuide, ma ütlen väga vaikselt, et ma pole eales proovilappi teinud. no sellist õiget, piisavalt suurt, siis pressinud ja möllanud. ma koon niisukese jupi, et saan ligikaudse suuruse kätte ja siis harutan kohe üles. ma kardan, et see ei kvalifitseeru proovilapi alla.\n25 märts, 2009 07:41


AllerFlow | Gluten™ - Net-Foodlab Oy\nAllergeeni seireprogrammi kuuluv AllerFlow Gluten™ on kiire ja mugav test gluteenijääkide tuvastamiseks pindadel. Kombineerides Hygiena™ mugavat proovivõtu vatiotsaku disaini koos klassikalise külgvoolu tehnoloogiaga, võimaldab AllerFlow Gluten™ testida gluteenijääke lihtsamalt kui kunagi varem.\nLihtsalt hõõru, klõpsa ja vala.\nKui tegemist on spetsiifiliste allergeeni testikomplektidega, pakub AllerFlow Gluteni unikaalselt lihtsat mugavust. Proovikogumisotsak hoiab eelnevalt mõõdetud ekstraheerimispuhvrit, seega kõik mida teha tuleb on hõõruda pind, aktiveerida seade (klõpsa ja pigista testipulga pead) ning valada proov külgvoolukassetti.\nAllerFlow Gluten testitulemusi enam lihtsamal lugeda ei saa. Kui analüüsitav proov sisaldab 5 ppm või enam gluteeni, tekib kassetile punane joon. Iga kasutaja saab testitulemusest aru lihtsalt ja kiirelt ilma keeruliste tõlgendus vahenditeta.


õiguskaitsel puuduvad koolitused ja ressursid, et korralikult aspca-aruannet käsitleda - Uudised | August 2021\nKorrakaitsest puuduvad koolitused ja ressursid uue ASPCA aruande kohase koeravõitluse nõuetekohaseks käsitlemiseks\nfoto 2013. aasta nelja osariigi koerte võitlevast büstist (ajaloo suuruselt teine) Pildi allikas: ASPCA\nASPCA avaldas üleriigilise korrakaitseküsitluse®(Ameerika loomade julmuse ennetamise selts®) seab tõsised takistused õiguskaitseasutustele loomade julmuse ühe kõige kohutavama vormi - koeravõitluse - uurimiseks. Leiu avaldamine langeb kokku riikliku koertevõitluse teadlikkuse päevaga (8. aprill), päevaga, mis on loodud selleks, et valgustada seda laialt levinud teemat.\nKujutise allikas: Edge Research\nEdge Researchi poolt selle kuu alguses läbi viidud küsitlus leidis, et:\nKuigi pool (50%)üleriigiliste korrakaitseametnike sõnul väidavad nad oma töös koervõitlust,ainult 23%ütlesid, et nende osakonnal on vajalikud ressursid ja väljaõpe, et tõhusalt uurida oma kogukonnas koerte vastu võitlemise juhtumeid;\nÜle poole korrakaitsjatest (52%)ütlevad, et nad pole saanud ühtegi koolitust koerte lahingutegevuse uurimiseks;\nEnamik korrakaitsjaid peab koera võitlust raske kuriteoga, eriti kuna koeravõitlejad panevad toime muid vägivaldseid kuritegusid, viidates inimestevastase vägivalla ja loomade vastu suunatud vägivalla vahelisele seosele kuriteo raskusastme peamise tegurina. Samuti mainisid nad koerte hävitajate osalemist organiseeritud kuritegudes, nagu narkootikumid ja illegaalsed tulirelvad;\nNelikümmend protsenti korrakaitsjatestnimetatud piiratud ressursid, sealhulgas raha, aeg ja tööjõud, kujutavad endast suurt takistust koeravõitluse juhtumite uurimisel; ja\nLigi pool (49%)korrakaitsjate sõnul vajavad nad rohkem julgustust loomade julmuse uurimiseks üldiselt.\nSamuti väitis uurimus, et:\n“Enamik ohvitsere pole saanud ühtegi koolitust seoses koerte lahingutegevuse juhtumitega. Mis koolituse nad on saanud, toimub enamasti ainult jaotusmaterjaliks või akadeemias karjääri alguses. Lisaks ei ole valdav enamus ohvitseridest viimase aasta jooksul saanud koolitust ega juhiseid koeravõitluse juhtumite kohta (75%). ”\n'Me võtame peaaegu iga nädal kõnesid murelikelt kodanikelt ja politseiametnikelt, kes otsivad abi koeravõitluse juhtumite korral,' ütles Tim Rickey, ASPCA kohapealsete juurdluste ja reageerimise asepresident. 'Me teame, et see toimub kogu USA naabruskonnas ja meie eesmärk on, et korrakaitsjad saaksid rohkem teadmisi ja suutlikkust iseseisvalt uurida koerte võitlust, pakkudes selleks politseikoolitusi ja lisaressursse.'\nAlates 2010. aastast on ASPCA teinud õiguskaitseasutustega koostööd enam kui 100 koeravõitluse juhtumiga, pakkudes ekspertteadmisi ja ressursse, sealhulgas kahe suurima koerte võitluse reididega USA ajaloos 2013. ja 2009. aastal. Ainuüksi 2014. aastal koolitas ASPCA ligi 700 ohvitseri uurima koerte võitlus, neli korda rohkem kui 2010. aastal väljaõppinud ohvitseride arv. Lisaks töötas ASPCA koos USA justiitsministeeriumiga õiguskaitset käsitleva tõrjevõistluse tööriistakomplekti loomiseks, mida on kogu riigis kasutanud ligi 3000 ohvitseri.\n2013. aasta juhtumi tulemuseks oli kõige pikem karistus, mis kunagi föderaalses koeravõitluse kohtuasjas määrati - kaheksa aastat. Kujutise allikas: ASPCA\n'Ehkki koeravõitlus on kõigis 50 osariigis roim, toimub koeravõitlus ikkagi kogu riigis ja see on inimloomuse halvim,' ütles ASPCA president ja tegevjuht Matt Bershadker. 'Kui meie ühiskond ja seadused kajastavad selle kuriteo tõelist tõsidust ja laastamistööd, päästetakse kannatustest veel palju elusid.'\nUSA ringkonnakohtuniku Keith Watkinsi hinnangul olid kostjad koerte lahingutegevuse käigus vigastanud või tapnud 420–640 koera. Lisaks vanglakaristustele käskis kohtunik Watkins süüdistatavatel maksta ASPCA-le ligi 2 miljonit dollarit hüvitist. Kujutise allikas: ASPCA\nASPCA on algatanud kuu pikkuse kampaania 'Get Tough', kutsudes loomakaitsjaid, korrakaitsetöötajaid, prokuröre, valitsusasutusi ja avalikkust üles võitlema koerapüüdjate vastu. Inimesi julgustatakse avaldama oma muret sotsiaalmeedias, kasutades hashtagi #GetTough ja allkirjastades ASPCA kiri justiitsministeeriumile, milles kutsutakse koertevõitlejaid jõulisemalt jälitama. Lisateavet kampaania kohta leiate veebisaidilt www.aspca.org/gettough.


Rannavalve ja hooldus – Kuremaa rand\nAinus ametlik supelrand Jõgevamaal\nHaagissuvila ja telkimine\nRannavalve ja hooldus\nRannavalvet teostab Kuremaa Vabatahtlik Järvepääste juuni kuni august igapäevaselt kell 11.00-18.00. Rannavalvet ei toimu vihmase või mitte rannailma korral. Rannavalve olemasolust teavitatakse rahvast rannamaja seina küljes lehviva Järvepääste lipu olemasoluga.\nEsmaabi küsimustes tuleb alati pöörduda rannavalve või laenutus-hoolduse töötajate poole. Informatsioon juhtunud õnnetusest või saadud traumast tuleb alati edastada rannamaja personalile (rannavalve või laenutus-hooldustöötaja).\nRannavalve poole võib julgelt pöörduda randa ja ranna puhtust puudutavates küsimustes.\nVajadusel reageerib Kuremaa Vabatahtliku Järvepääste meeskond ka järvel asetleidvatele sündmustele. Lähemalt on võimalik järvepääste ühingust lugeda nende kodulehelt SIIT.\nRannamaja laenutuses abistab teid laenutus-hooldustöötaja, kes vastutab ranna- ja parklaala puhtuse, rannainventari laenutuse ja korrasoleku eest, tegeleb ka parkimise, haagissuvilatega ööbijate ja telkijate küsimuste lahendamisega ning vastutab käimlate ning WC-de puhtuse eest.\n(+372) 5916 1510\nRanna tn 1, Kuremaa, Jõgeva vald\njuuni-august kell 11:00 - 20.00\nCopyright © 2019 Kuremaa rand.\tKasutame WordPressi\t& The WP Theme, ceewp.com.


Valede kriisi selgroog on murtud\n12. detsember 2012 kell 4:20\nReformierakonna varjatud rahastamise saaga on Äripäeva peadirektoris Igor Rõtovis tekitanud veendumuse, et Eesti poliitiline kultuur on ajast maha jäänud. Avalikkus toimetab juba üle kümnendi 21. sajandis, aga Toompeal on aeg seisma jäänud 90. aastatesse.\nAvalikkus toimetab juba üle kümnendi 21. sajandis, ent Toompeal on aeg 1990. aastatesse seisma jäänud. Nüüd on aga avalikkusel kindel tahtmine tõsta Eesti poliitika tasandile, mida ühiskond väärib.Kui ma 1992. aastal Äripäevas tööd alustasin, siis oli Rootsi omanike loomulik soov, et firma oleks lojaalne Eesti seadustele ja maksaks kõiki makse. Arvasin naiivselt, et enamik firmadest talitab samamoodi. Peagi selgus aga, et valdav osa klientidest, koostööpartneritest ja ka konkurentidest püüab igal võimalikul viisil riiki tüssata. Tulude varjamiseks oli kombeks kasutada offshore’i, maksta töötajate palka ümbrikus või jätta näiteks sularahas laekunud maksed raamatupidamisest läbi kandmata.\nMeile tööle tulnud inimesed imestasid selle üle, et nende palgalt tasutakse makse. Reklaamikliendid olid üllatunud, kui kandsime kõik reklaamipinnad raamatupidamisest läbi ja esitasime arved koos käibemaksuga. Selline käitumine polnud auasi, pigem peeti meid veidrikeks või lausa rumalaks. Ajakirjanikena olime noored ja vihased mehed ning otsustasime maailma parandada. Ükski ettevõtjate seadusega pahuksisseminek ei leidnud leheveergudel armu. 1993. aastal avaldasime esimest korda Eesti ettevõtete TOP 100 koos käivete ja kasumitega. Oi, kui raske oli siis neid andmeid saada! Toonase peatoimetajana kogesin korduvalt ettevõtjatest lugejate survet: Äripäev peaks seisma ettevõtjate huvide eest, mitte tooma meile kaela maksuametit ja politseid – mis see Äripäeva asi on, kui palju teenin mina või mu ettevõte?\nÜhiskond on sellist olukorda omamoodi sallinud, kuid lõpuks sai karikas täis. Silver Meikari ülestunnistused vallandasid laviini. Mõne kuuga on Reformierakond kaotanud üle kolmandiku toetajatest.


Viidatud valu: ühised piirkonnad ja mida see tähendab, Uhised haigused olal valu\nMononukleoos – pikaaegset väsimust tekitav viirushaigus\nReumatoidartriidi diagnoosimiseks tehakse vereanalüüs ning röntgenuuring. Paranemine võib olla pikk protsess ja mõnikord võib patsiendil motivatsioon kaduda, ta ei pruugi ise arugi saada kui veidi paremaks läheb, kuid kui valuravi meeskonna liikmed teda uuesti hindavad ja nõustavad, uusi ülesandeid annavad, ergutavad edasi tegutsema, siis on võimalik paranemine ja kaebustevaba elu.\nSamuti soovitatakse kolm-neli nädalat pärast paranemist vältida füüsilist koormust. Haiguse ennetamiseks tuleks hoiduda lähikontaktist haigega ning mitte kasutada temaga ühiseid nõusid ja esemeid, mis võivad olla süljega saastunud.\nOluline on isikliku hügieeni reeglite täitmine, eeskätt käte pesemine seebi ja veega.\nTerviseameti andmeil registreeriti mullu Eestis mononukleoosi haigusjuhtu, mida on mõnevõrra rohkem kui eelnevatel aastatel. Viirus paljuneb suu- ja neelu limaskestal ning süljenäärmetes, sattudes edasi verre.\nNoorukieas haigestuvad umbes pooled nakatunutest. Teistel võib olla bioloogiline eelsoodumus või kalduvus teatud seisundi või mitme seisundi tekkeks. Vaimse tervise seisundid mõjutavad inimese meeleolu, mõtlemist ja käitumist kuni punktini, kus nende tegevus ja elukvaliteet on tõsiselt mõjutatud. See valu osutab konkreetselt rebenenud või vigastatud põrnale. Aju külmub Aju külmutamist, mis tekib pärast piimakokteili joomist või jäätise söömist, võib pidada nimetatud valu tüübiks.\nMononukleoos – pikaaegset väsimust tekitav viirushaigus - Tervis


Enamik mehi ostab suuri kondoome, väites, et nad pakivad - Tutvumisleht\nKummide ostmisel lähevad poisid meie uuringu kohaselt suureks\nSean Abrams 3. aprill 2019 Jaga piiksumist Klapp 0 jagamist\nKondoome on igasuguse kuju, suuruse, tekstuuri ja värviga. Suguhaiguste vältimiseks suguhaiguste ja ootamatu raseduse vältimiseks pakuvad kondoomid meestele vajalikke materjale, et vältida sperma sattumist partneri kehasse. Kuigi kondoomid võivad olla kättesaadavad praktiliselt igas supermarketis, lähikaupluses, seksikaupluses või tasuta kliinikus, ei tähenda see, et saaksite sisse logida lihtsa ja otsese ostu sooritamiseks.\nKuna kõik peenised pole ühesuguse suuruse ja pikkusega, ei ole kondoomid kõikidele mõeldud tooted, mistõttu on siin küsimus: mis teie kondoom täpselt on?\nAskMen küsitles 1. veebruarist 28. veebruarini üle 1600 inimese kondoomiuuringu käigus üle 1600 inimese, avastades meeste ja nende kummidega seoses väga huvitavaid asju. Suuruse osas näitavad numbrid, et mehed lähevad suureks, 44,5 protsenti küsitletutest väidab, et nad ostavad suuri kondoome. Umbes 42,4 protsenti valib meediumid, vaid 3,7 protsenti tunnistab, et haaras riiulitelt väiksuse. Ärgem unustagem ka 9,4 protsenti meestest, kes väidavad, et neil on monsterdongid, öeldes, et nende kondoomi suurus on eriti suur.\nSEOTUD: Lihtsalt kasutatavad kondoomi tellimisteenused ebamugava kassast eemaldamiseks\nKui mõtlete, kas mehed kipuvad lihtsalt näituse jaoks suuremat hinda võtma, väidab vaid vähem kui 7 protsenti, et on sellele mõelnud, samas kui ülekaalukas 82,9 protsenti ütleb, et pole kunagi ostnud suuremat kondoomi vaid selleks, et partnerile muljet avaldada.\nTrooja kaubamärgikondoomide seksuaaltervise nõuandekomisjoni liikme Shan Boodrami sõnul on see nende poolne hea üleskutse, kuna teie ostetav suurus loeb rohkem kui arvate. Liiga tihe ja see võib olla ebamugav (ja on potentsiaal murda ) ja liiga lõtv tähendab, et see võib kohe libiseda.\nKondoomi sobivus mõjutab teie seksuaalse kogemuse tunnet, seega on oluline leida selline, mis sobib teie soovitud kogemustega, ütleb Boodram.\nMõned inimesed soovivad, et kondoom oleks võimalikult tihe ja õhuke, kuid teised võivad soovida lõdvemat kinnitust, mis annab kondoomi sisemuses rohkem tunda. Samuti on olemas paksemad kondoomid, mis aitavad teil kauem vastu pidada. Oluline on mängida erinevate hoogudega ringi, et näha, milline neist tekitab tunde, mida otsite. Puudub vastus ‘üks suurus sobib kõigile’; see on pigem küsimus: 'Mis sobib minu jaoks kõige paremini ja millistes stsenaariumides?'\nTe tunnete ennast kõige paremini, nii et kondoomi valimisel peaksite valima oma isiklikele vajadustele vastava. See õige suurus on mõeldud teie kehale, mitte teie partnerile. Kui ujute kondoomis, mis pole kellelegi muljet avaldades mugav, siis keskendute oma kogemuse asemel kondoomile endale - mis on vastupidine sellele, mida toode peaks tegema, lisab Boodram. Kondoomid on midagi enamat kui lihtsalt ennetavad; need on kogemuse täiendus, mis suurendab seksuaalset mängu ja sidet.\nKuulete seda, poisid? Kui te selle kokku keerate, tehke seda õigesti - õige suurusega, see tähendab.


Kuulsad meetodinäitlejad | 10 parimat meetodinäitlejat - Filmide Loend\n10 Hollywoodi kuulsat meetodinäitlejat\nMeetodi näitlemine on karm ja on relv kõigile näitlejatele / näitlejatele, kes on tema soola väärt. See nõuab oskusi, visadust ja tohutut pühendumist. Pole ime, et ainult mantli eliitklass on suutnud selle mantli teha ja ekraanil eredalt särada. Loetleme mõned neist kindlatest, kes mitme filmi jaoks on omaks võtnud näitlemismeetodi karmi mantli. Siin on loetelu praeguse ja mineviku tippmeetoditest.\nAmeerika näitleja on geekide ja teismeliste seas populaarne kui Sam Witwicky üliedukate seas Transformeri filmi frantsiis . Kuid see kommertsnäitleja viis oma tegutsemise kriitiliselt tunnustatud filmides nagu „Disturbia” (2007) järgmisele tasemele, 'Nümfomaan' (2013) ja Charlie Countryman (2013). Ehkki tema mitme tegelaskuju kujutamine filmis „Disturbia” leidis positiivse hinnangu, kulus 2013. aastal kaks filmi, et suruda ta meetodinäitlejate selektiivsesse klubisse. Filmis „Nümfomaniakas“ seksis ta ekraanil Mia Gothiga (kellega ta hiljem abiellus) seksima, et tekitada selles toores ja väljakutseid pakkuvas filmis realismitaju.\nFilmis „Charlie Countryman” tarvitas ta peopildis tegelikult narkootikume, mistõttu peapööritus ja ekstaas tundusid originaalsed. See võib tunduda lõbus, kuid kõigi nende asjadega kaamera ees tegemine, lihtsalt rollide austamine, on tõepoolest keeruline ülesanne ja Shia LaBeouf tegi seda aplombiga. Ehkki tema esinemiste eest kriitiliselt hinnatud, ei leidnud Shia vaatajate seas suurt tunnustust ning pidi pöörduma tagasi kommertsfilmide ja etenduskunsti poole. On hullumeelne mitte näha tumedamates rollides noort potentsiaaliga näitlejat. Filmisõbrad kogu maailmas hindaksid kindlasti, kui see mees naaseks mõne tõsise kraamiga ja annaks kriitikutele midagi oma pastakat närida.\nKriitikud ja publik pole tema vastu alati lahked, tema uusim näitlemisviis tekitab temas rohkem vihkamist kui armastust. Kuid tema pühendumus täiusliku tegelaskuju otsimisele on viinud ta kohtadesse, kuhu vaid vähesed selles valdkonnas mõtlevad. Jared Leto on seda kõike teinud ainult täiuslikkuse nimel ja see armastus tema kunsti vastu on kiiduväärt. Ta on kiiresti kaalust alla võtnud ja saavutanud need võrdse elaniga tagasi. Ta on elanud tänavatel ja mõnikord täiesti eraldatuna, luues sotsiopaadi nagu persona.\nSest ‘Reekviem unenäost’ , kus ta oli mänginud a narkosõltlane loobus ta seksist kaheks kuuks (olles suhtes Cameron Diaz ) ja langes 25 naela. Saadud haiguse tõttu minestas ta võtteplatsil olles, kuid jätkas tähtede esitamist. Kui sellest ei piisanud, läks Leto Brooklyni tänavatele ja elas seal kaks nädalat lihtsalt selleks, et näha, mida tunnevad kodutud narkomaanid. 27. peatükis astus Jared Leto häiritud Beatlesi fänni Martin Chapmeni kingadesse, kes mõrvasid John Lennoni. Leto kogus selle rolli eest 62 naela, puhudes end üles kolesteroolist tühistatud dieediga. Ta oli jälle piiri ületanud, kusjuures liigsed lipiidid sundisid teda üsna pikka aega ratastoolil olema. Unustatud filmis paistis silma Jared Leto, kelle pühendumus tasus end ära.\n‘Dallase ostjate klubi’ nägi, kuidas ta kaotas taas 30 naela, et saada AIDS-i põdeva transseksuaalse naise kuju. Teda ootas Akadeemia auhind kõrvalosatäitjate kategoorias, kui Leto vahatas kogu oma keha, et saada transsoolise tunne. Ta hoidis karmi hooldamise kava rangelt ja tema esitus oli nii meeldiv, et žürii ei suutnud enam temast eemale vaadata. Kriitikud võivad teda Jokerina peamistest pahandustest kinni hoida ‘Enesetapurühm’ kuid ei saa eitada fakti, et Jared Leto on äärmiselt töökas ja pühendunud oma kunstile. Olenemata tagajärgedest, peate edasi liikuma - Jared Leto elab nende liinide järgi. Ta on tõeliselt inspiratsioon paljudele praeguses näitlejate sarjas, mis meil praegu on.\nAustraalia maverick esitas terve oma karjääri jooksul hiilgavaid etteasteid, eriti 2000. aastal ‘The Patriot’ ja Ang Lee Oscari võit 'Brokebacki mägi' . Tema roll Wyomingi homo rantšo-käe Ennis Del Marina tõi kiidusõnu nii kriitikutelt kui publikult, mõned neist võrdlesid tema ekraanilolekut legendiga Marloni bränd ise. Filmimaailm kaotas tõelise pärli 2008. aastal, kui Heath Ledger lahkus väljakirjutatud uimastitest põhjustatud joobe tõttu.\nJokeri tegelaskuju, milles ta mängis 'Pimeduse rüütel' , on üks enim kujutatavaid filmis ja animatsioonis, mille legendid on nagu Mark Hamill ja Jack Nicholson hingates elu keerulisse koomiksitegelasesse. Heath Ledger võttis selle mitu pügalat kõrgemale, tehes Jokerist läbi aegade ühe ikoonilisema filmikurja, etenduses, mida võib tervitada kõigi aegade parimate seas. Ta oli end täielikult tegelaskujuks muutnud ja temast sai Bruce Wayne'i anarhistlik nemesis, kes esitas talle väljakutse vaimselt ja füüsiliselt ning muutis kogu asja õudselt reaalseks. Kuid see meeldejääv etendus tuli kohutava hinnaga.\nMetoodilise näitlemise kooli õpilane Ledger sulges end nädalateks Londoni hotellituppa, et uurida mitut häält ja veidrust, avastada sisemist pimedust ja muuta ennast inimvalust tähelepanuta. Ta tuli selgroo jahutava naeru ja kuulsa reaga „Miks nii tõsine?” Kõndimine, poos, külm pilk - kõik kehastus ideaalselt. See oli nii täiuslik, et ajas ta peaaegu hulluks, olles võib-olla tohutu tegur tema varases surmas. Heathi pearaamat oli sõna otseses mõttes andnud kogu elu 'Pimeduse rüütel' . Akadeemia auhinna paneel andis parima kõrvalosatäitja auhinna vaikselt tema igihaljale hingele.\nJoaquin Phoenix on üks kõige alahinnatud ja töökamaid näitlejaid, kes on kunagi hõbedase ekraani kaunistanud. Tema pühendumus on võrratu ja oskused kaamera ees vaieldamatud. Ta on võtnud metoodilise näitlemise mantli ja annab kõik, et olla selles tegelaskujus, mida ta peaks mängima. Ta elab, hingab ja räägib nagu väljamõeldud kolleeg, tehes endast parima, et sobituda. Ta sai oma esimese Oscari nominatsiooni äriliselt eduka filmi eest ‘Gladiaator’ , kus ta mängis teist viiulit Russell Crowe . Tema roll perversse anastaja Commodusena tõi kriitilise tunnustuse rollis, mis oli vaimselt ja füüsiliselt kurnav.\nTeise Oscari nominatsiooni saamiseks kulus veel viis aastat, seekord parima näitleja kategoorias legendaarse Johnny Cashi ülevaate eest filmis „Walk the Line”. Siin tuli ilmsiks tema raske töö ja pühendumus. Nagu kõigil teistel näitlejatel, kes on lauljat käsitlevas elulooraamatus, kästi Phoenixil Cashi lauludega sünkroonida. Ta keeldus rangelt, valides kitarri õppimise ja laulmise. Järelmõju oli imeline, kusjuures fännid ei suutnud vaevalt eristada Cashi originaali ja Phoenixi sama esitust.\nKui tema Oscari kaotus tekitas „Walk the Line’i” jaoks hämmastust, keelas auhind tema sõjajärgse veteranina soost mõjutatud alkohooliku rolli eest PTA S 'Meister ‘, Nagu ta selle legendaarsele kaotas Daniel-Day Lewis ise. Muul aastal oleks tema karikakabinetis olnud mitu auhinda. Nii geniaalne oli tema esitus, mis meeldis kõvasti Jessica Chastain , Day Lewis ja teised kiitsid seda häälekalt. Ainuüksi ülekuulamisstseen oleks võinud talle Oscari anda. See paistab endiselt silma raske töö näitena. Ta peatas end pilgutamast, hoides silmad lahti stseenis, kus ei olnud lõikeid. Tema näole söövitatud võitlus oli tõeline ja kehakeel tegelik. Kui keegi väärib Oscarit kõige rohkem, pole see keegi muu kui Joaquin Phoenix ise. Ta on mõistatus omaenda tõelises minas.\nChristian Bale aastal väga noorelt silmapaistvaks lastud Spielberg ’S’ Päikese impeerium ’. Tähelepanu pälvis ta sarimõrvar Patrick Batemani häiriva kujutamise kaudu aastal Ameerika psühho . Bale astus meetodinäitlejate klubisse ‘Reign of Fire’, kus ta pidi oma rolli ettevalmistamiseks läbima tõsise poksikoolituse. Hiljem, 2004. aastal, a psühholoogiline põnevik pealkirjaga ‘Masinist’ esitas talle füüsilise ja vaimse väljakutse viisil, nagu ta polnud kunagi varem olnud.\nFüüsiline ümberkujundamine pole kunagi kerge ülesanne, kuid Christian Bale tegi seda oma karjääri jooksul mitu korda, muutes selle tema jaoks tavapäraseks ülesandeks. Pärast 2002. aasta „Tasakaalu“ tegi ta pausi, tehes aastase vaheaja, et saada ümber Trevor Reznikuks. Kui Bale oma kookonist välja tuli, oli ta vaevu äratuntav, kaotanud hämmastavalt 63 naela ja omandanud Trevor Rezniku luustiku. Selle saavutas ta sellega, et jäi iga päev kuidagi õunte ja tuunikalakonservi järgi ellu. Ta pööras oma pühendumusega pead, kuid kahjuks ei suutnud Akadeemia auhinna žürii teda austada.\nTa pidi koguma Christian Nolan ’Batman Begins’, võites 6 kuuga hämmastavalt 100 naela ja arendades kadedat ristirüütlit tähtkujutise jaoks kadedat keha. Ta loobus oma Suurbritannia aktsendist täielikult, valides oma rollis soliidsuse suurendamiseks Ameerika aktsendiga ajakirjanduse. 2010. aastal tegi David O ’Russell filmi„ Võitleja “ning Christian Bale kutsuti üles elama kunagise poksi imelapse Dicky Ecklundi elu. Bale langes selle narkojoobes poksi tegelase eest 30 naela ja noppis selle üldtunnustatud etenduse eest koos 30 teisega Oscari auhinna.\nBale’i muutumine rasvunuks, Irving Rosenfieldi lõtvamine filmis „American Hustle” muutis ta tundmatuks Robert De Niro komplektis. Ta sai küll oma esinemise eest veel ühe nominatsiooni, kuid suur auhind jääb siiski tema haardest kõrvale. Christian Bale on hästi teel, et teda tulevikus legendina tervitada. Kinohuvilised loodaksid siiralt, et see geenius pimestab meid jätkuvalt ja saab nende kõigi ihaldatud auhinna kätte peagi.\nVäike suur mees on tuntud kui laia silmaringiga Michael corleone kohta 'Ristiisa' frantsiis kogu maailmas. Tema näitlejatähed on vaieldamatud ja geenius ületamatu. Alates sellest, et filmis „Ristiisa” on ikooniline roll peaaegu tagasi lükatud, kuni täiuslikkuse tunnusmärgiks saamiseni, Al Pacino selles tööstuses pika tee. Alustades oma kuulsat karjääri Broadway näitlejana, kühveldasid tema visadused suuruse poole just tema visadus ja kalduvus tegutseda meetodil. 1973. aastal mängis Al Pacino varjatud politseiniku rolli, kes oli filmis “Serpico” otsustanud osakonna korruptsiooni välja rookida. Ta oli tõepoolest sisenenud oma tegelaskuju nahka ega suutnud ennast peatada, kui ta sõites autost välja astus, et peaaegu veoautojuhti vahistada heitgaaside väljaheitmise eest.\n1992. aasta imefilm “Naise lõhn” tõi kauaoodatud Oscari auhinna Al Pacinole, kes kirjutas pimeda advokaadi rolli. Pühendunult truuks otsustas ta filmitegemist mitte jälgida, jäädes juhtumite suhtes pimedaks. Ka pimestatud peafotograaf sai selle legendi käest komplimendi, öeldes, et kuigi ta ei näinud teda tööd tegemas, oli ta kindel, et sellega on hästi läinud. Al Pacino on seadnud tulevaste põlvede jaoks tee, mida järgida, kuid see on karm. Tee eduni pole lihtne, kuid kui kellegi pühendumus sarnaneb selle mehe omaga, muutub see natuke lihtsamaks.\nAmeerika näitlejageenius Dustin Lee Hoffman sai kuulsaks Mike Nicholsi segaduses kolledži lõpetanud Benjamin Braddockina 'Lõpetaja' . Sära temas oli ilmne ja tema puhas pühendumus oma kunstile tuli pildile, kui teda kutsuti John Scheslingeri 1972. aasta põnevusfilmis “Maratonimees” Babe Levy saapaid täitma. Hoffman kaotas 15 kilo, jooksis enne stseene, et kujutada tegelase närvilisust, ja oli isegi mitu päeva ja ööd üleval, et näida räpane ja räpane - kõik selleks, et tekitada noores doktorikraadis paanikat ja ärevust. kandidaat, keda jälitas natsipõgenik.\nTa võitis Oscari preemia rolli eest, mis oli filmis ‘Kramer vs Kramer’ lahutatud teesklusest haaratud täpilise isana. Tema partneriks oli teine tööstuse tugevaim esindaja, Meryl Streep . Komplektides heitis ta ekraanil valitsevatele segadustele pidevalt füüsilisi ja isiklikke solvanguid. Jumal tänatud, see oli teises otsas teine meetodinäitleja, muidu poleks see hiilgav film kunagi päevavalgust näinud.\nDustin Hoffman on üks mitmekülgne näitleja ja ta tõestas seda oma ristmänguosas filmis „Tootsie” (1982). Kõrge kontsa kandmine kogu võtteperioodi vältel pole naiseks kohanemise saavutamine sugugi halb ülesanne. Hoffman kottis oma teise Oscari suurepärase esinemise eest autistliku savandina Barry Levinsoni filmis 'Vihmamees'. Rolliks valmistumiseks sõbrunes ta autistidega kaheks aastaks, viies nad mängude ja lõbu jaoks välja. Järgnes mõistuse puhumine ja üks parimaid etendusi, mida maailm kunagi näinud on. Dustin Hoffman on üks omasugustest ja üks meetode näitlemise tõelisi pioneere. Üks kõigi aegade parimaid näitlejaid, ta on kindlasti keegi, kellele järele vaadata, ja eeskuju tulevastele näitlejatele üle kogu maailma.\nMees, kellele kuulus 80ndad pole meetodinäitlejate klubi võõras. Robert De Niro jääb siiani selle näitlejate eliitklassi üheks suursaadikuks. Tihti on rasked füüsilised muutused rasked, kuid hõlmates seda, et psüühiliste muutuste korral on psühholoogiline muutus tõesti raske. De Niro võib olla tavapublikule valgekraede kuritegevuse kogenud patroon ( ‘Goodfellas’ ja ‘kasiino’), kuid tema tõeline geenius peitus väljaspool jõukude ja kelmide maailma.\nTa pälvis kogu maailmas kriitikute tähelepanu Martin Scorsese S uusmust kultusklassika 'Taksojuht' aastal valvsaks muutunud häiritud taksojuhi nahka astumine pole sugugi karm ülesanne, kuid Robert De Niro tegi seda kergusega, muutes kogu teo loomulikuks. Siin tekkis tema armastus näitlemismeetodi vastu. Olles omandanud taksojuhiloa, töötas ta 12-tunnistes vahetustes New Yorgi cabbie'na, õppides tundma tänavaid nagu oma käsi ja kabiini elu, mille ta pidi kehtestama. Selle raske töö tulemus oli tormiline, võites talle mitu tunnustust ja märkides oma nime kivisse kuulsa monoloogi “Sa räägid minuga?” Eest\n„Taksojuhi“ Oscari paneeli pilk oli šokeeriv, kuid nad ei saanud seda sensatsiooni enam ignoreerida, kui ta uuesti põhikaadrisse tungis, ka seekord Scorsese eepose käe all. spordifilm Raevukas pull . Tema intensiivne füüsiline ümberkujundamine selle filmi jaoks oli kaks korda varem avaldamata. Ta läbis noorema Jake La Motta mängimiseks raske füüsilise väljaõppe ning olles ise legendilt poksitunde võtnud, võitles ta kolmes profihoos ja võitis neist hämmastavalt kaks. Seejärel kasvas ta massiliselt 60 naela, toppides end uskumatult, et mängida poksikooni vanemat rasvunud versiooni, ja muutis filmi tõeliselt ikooniliseks.\nDe Niro andis ‘Raging Bull’ kaudu täiuslikkuse õppetunni; etendus, millest räägitakse aeg-ajalt. Hõbedast ekraani kaunistab ta ka tänapäeval, ehkki harvemini. Ma tean, et paljud meist maksaksid kena hinda, et näha tema hõbedasel ekraanil veel kord oma sära - vanem Travis Bickle.\nOleks ennekuulmatu kuritegu kommenteerida, kui suurepärane Marlon Brando on. Paljude poolt tõeliselt metoodilise näitlemise ristiisaks peetud Marlon Brando määratles näitlejate kaamera ette astumise viisi. Enne teatud Daniel Day-Lewise ilmumist olid (ja on siiani) Marlon Brando etendused selle raske käsitöö õppimiseks ja valdamiseks.\nTema pühendumus sellele, mida ta kõige paremini teeb, kajastus enne kinodebüüdi. Truckline kohvikus mõrvatud psühhopaadina peetud Broadway esilavastuses nõudis haripunkt, et ta näeks välja nagu oleks ta just jäisest järvest välja tulnud. Nagu perfektsionist, kes ta oli, astus Marlon Brando igal õhtul enne lavale astumist sammu trepist üles ja alla ning lasi ämbritäie jääkülma vett vahetult enne publiku ette minekut kallata. See oli alles algus. Legend kandis oma peenust hõbedasele ekraanile, vaimustades publikut ja režissööre ülevate esinemistega teekondades 'Descar nimega Iha', 'Viimane Tango Pariisis' ja 'Mässaja ilma põhjuseta' ning pakkides kaks Oscari auhinda filmi 'On' jaoks veepiiril ”ja ikooniks 'Ristiisa' . Tal oli kombeks lisada reaalse elu juhtumid instinktiivselt kaamera ette.\nKuulus kinnaste valimise stseen filmis ‘On the Waterfront’ on selle fakti tunnistuseks, kuna originaalses stsenaariumis puudus kinnas. Eve Marie Saint oli selle kogemata maha visanud ja kärpimise asemel kutsus Marlon Brando selle üles ja mängis sellega kaunilt, muutes vea üheks kino meeldejäävamaks stseeniks. Marlon Brando inspireeris tegutsemisviise revolutsiooniks ja seadis end sillaks sirgete kangelaste nagu Gary Cooper ja Henry Fonda ning tumedamate antikangelaste põlvkonna, nagu Robert De Niro ja Dustin Hoffman, vahel. Ta on ikoon ja inspireeris paljusid tulevasi Oscarite võitjaid nagu Russell Crowe. Isegi pärast tema surma jääb Marlon Brando igaveseks kinos näitlemise meetodi igihalja näona.\nDaniel Day-Lewis on elav legend. See inglise näitleja, keda peetakse kino parimaks näitlejaks kunagi varem, on oma rollide suhtes liiga valiv, otsustades kogu oma aja pühendada ühe rolli mängimisele, tehes suurel määral oma tegelaskujus püsimist ja imet. Aastast 1998 kuni kuupäevani on ta mänginud ainult 5 filmis, võitnud veel kaks korda Oscari auhinna (esimene oli 1989. aastal) ja kandideerinud uuesti teisele. Selline on Daniel Day-Lewise tipptase.\nDay-Lewis pälvis oma esimese auhinna 1989. aasta klassika “Minu vasak jalg” eest, kuna ajuhalvatusega sündinud kirjanik ja maalikunstnik Christy Brown suutis kontrollida ainult oma vasemat jalga. Selle väljakutsuva rolli ettevalmistamiseks külastas Daniel Dublinis asuvat Sandymounti koolikliinikut, luues sõprussuhteid puuetega inimestega ja tundes nende sisemist võitlust. Kogu tulistamisperioodi jooksul pidi meeskond teda ratastoolis kandma ja sööma lusikaga, tekitades meeskonnaliikmetes ärritust. Pärast filmi tegemist ei saanud keegi kaebusi esitada, kuna Day-Lewise esinemine tõi kiidusõnu ja kiitust kogu maailmast.\nPärast metsikult püssiga elamist ja filmi 'The Last of the Mohicans' kanuude ehitamise õppimist pälvis ta Oscari nominatsiooni 'Isa nimel', kus ta tegelikult vangikongis aega veetis ja meeskonnalt küsis. liikmed teda kuritarvitama, et lihtsalt tegelase nahka sattuda. Ta võitis oma teise Oscari PTA-de eest 'Verd saab olema' , kuid enne seda tuli Scorsese eepos ‘New Yorgi jõugud’. Kivisilmaga, noaviskevõimaluste ja raske New Yorkeri aktsendiga Bill Cutting oli kohutav. Daniel Day-Lewis elas selle tegelase järgi, palgates tsirkuseartistid, kes õpetasid talle noaheitmise kunsti.\nSteven Spielbergi oma biograafiline Lincoln, andis ta võib-olla oma parima tulemuse läbi aegade, täiusliku reinkarnatsiooniga varalahkunud Ameerika presidendil. Ta kujutas Lincolnit kui asjatundlikku võlu ja maneerimeistrit, kehtestades oma autoriteedi ebaleva anekdoodiga, pannes teisi tahtma talle meeldida ja õigete asjadega õigel ajal hakkama saada. Pika elu järel kurnatud ning professionaalsetest ja isiklikest katastroofidest haavatud vana mehe väsimus ja hääle väsimus on tema poolt laitmatult ellu äratatud.\nOn hämmastav näha, kui kaugele võib Daniel tegelaskuju sisse saada - viis, kuidas ta oma kehaehitust maagiliselt muutis kummardatuks, õhukeseks ja kallutatuks, hoides paremat kätt vasakuga selja taga, tuues esile tsiviilstaatuse, naeratuse kui ta kuuleb kaht mustanahalist sõdurit arutamas. Ta andis vaatajale kindla lootuse ka nendel segaduste aegadel. Ta pani meid soovima, et Lincoln oleks jälle tagasi. Daniel Day-Lewis püsis kogu võtteperioodi vältel tegelaskujus, saates Sally Fieldiga selle perioodi keelt kasutades sõnumeid ja paludes meeskonnal teda härra presidendiks kutsuda. Day-Lewis on keegi, kellest kõik näitlejad peavad lugu. Ta on alandlik, vaikne ja tõeliselt pühendunud oma kunstile. Meie fännide jaoks on tõesti kurb, et ta on pärast Paul Thomas Andersoni näitlemist taandunud ‘Fantoomniit’ .\nkatherine ryan õde\nboruto 2. hooaeg


Eesti kutsikavabrikud kurnavad loomi ja toodavad armetuid koerapoegi - Maaleht\nEesti 22. märts 2013\nEesti kutsikavabrikud kurnavad loomi ja toodavad armetuid koerapoegi\nNeed kutsikad konfiskeeris veterinaaramet Saku vallast, nüüd ootavad nad hoiupaigas uut kodu. Foto: Eero Vabamägi\nEesti kennelliidule, loomakaitsjatele ja varjupaikadele tuleb iga kuu teateid tegutsevatest kutsikavabrikutest ning inimestest, kes koeri rahateenimise eesmärgil kokku ostavad. Odavad tõukoerad lähevad kaubaks nii Eestis kui ka Soomes, ent kõige selle juures jäävad kannatajateks loomad.\nNii ostis soomlanna Nina Tilus möödunud kuul endale Eestist kutsika, kes uues kodus suri kuue päevaga maksapõletikku. „Ta haigestus kahe päeva järel maksapõletikku, ei söönud, ei joonud, kõhulahtisus, magas kogu aeg, haises,” kirjeldas Tilus. Tema koer oli ostetud kuulutusteportaalist Keltainen Pörssi ning 350-eurosest tehingust lõikasid kasu nii Soome kui ka Eesti pool. Makstud summast läks 50 eurot transpordile, ülejäänu omanikule.\nProbleem polekski suur, kui tegu oleks vaid üksikjuhtumiga, ent Tiluse kutsikas on kurb näide sellest, kuidas koertevabrikutest loomi hoolimatult Soome vahendatakse. „Usun, et kui asjad saavad avalikuks, muutuvad inimesed ettevaatlikeks ja kutsikate tootmine lõppeb!” ütles ta.\nSeda, et Soome kutsikaid vahendatakse, kinnitas ka veterinaar Helen Laur. „Kutsikad on segaverelised ja populaarsemad on väiksemat kasvu koerad. Mulle tundub, et kiibistamas käijad on vahendajad. Meil on küll paar kindlat inimest,” lisas ta. Just Laur kiibistas ja vaktsineeris ka Tiluse ostetud kutsika enne, kui too Soome jõudis.


Telia tõi turule mobiilipõhise reisikindlustuse, mis lülitub välismaale minnes automaatselt sisse - Kasulik.ee\nTelia tõi turule mobiilipõhise reisikindlustuse, mis lülitub välismaale minnes automaatselt sisse\nTelia hakkas selle aasta alguses pakkuma uut ja laia kaitsepaketiga reisikindlustust, mis on mobiilipõhine ning rakendub automaatselt siis kui kliendi telefon mõne välisriigi mobiilivõrku lülitub, teatab ettevõte pressiteate vahendusel.\nUue reisikindlustuse muudab eriliseks see, et kindlustuskaitse rakendub kliendi jaoks kohe kui inimene reisile läheb ning tema mobiiltelefon mõne välisriigi mobiilivõrku lülitub.\nTelia Eesti finantseerimise ja lisaväärtusteenuste valdkonna juhi Maksim Melamedi kinnitusel pole Eestis varem midagi sarnast pakutud. „Teenuse tellimisel ei maksa klient midagi ning kindlustuse päevatasu rakendub vaid siis, kui klient läheb reisile. Seega ei pea inimene enne igat reisi uuesti vormistama kindlustuspoliisi, sest reisikindlustus on nüüd taustal alati olemas ning aktiveerub automaatselt välismaale reisides,“ selgitas Melamed.\nKui klient mõnel reisil kindlustuskaitset kasutada ei soovi, saab teenuse ajutiselt SMS-i teel peatada (ilma teenusest endast loobumata) ning kindluskaitse aktiveerub uuesti järgmisel reisil.\nMaksim Melamedi sõnul sobib Telia reisikindlustus nii pikkade kui lühemate puhkuse- ja tööreiside jaoks. „Me ise näeme uue kindlustusteenuse kasutajate seas just neid inimesi, kes on seni pidanud iga reisi jaoks ostma eraldi kindlustuspoliisi või aastapoliisi, teadmata, palju aastas tegelikult reisida tuleb.“\nTelia reisikindlustuse päevahind on 2,49 eurot ning teenust saavad kasutada Telia ja Diili mobiiliteenuste lepingulised kliendid. Kui klient tarbib kindlustust aastas rohkem kui 30 päeva ulatuses (ehk 75 euro väärtuses), saab ta selle summa täitudes kasutada reisikindlustust ülejäänud aasta lõikes tasuta.\nNutika reisikindlustuse teenusega saab liituda Telia iseteeninduses ja Telia esindustes.\nÕnnetusjuhtumi kindlustus (sh mäesuusatamine ja\ninstruktoriga sukeldumine) 10 000€


Hiina ühekordselt kasutatavate elastsete kõrvaklappide tehas ja tootjad Limeng\nMeie ettevõte impordis professionaalse tootmise seadmeid ja kõrgtehnoloogiat elastse kõrva silmuse riba tootmiseks. Peamine tooraine on chinlon ja spandex. Pakume mitmevärvilist kõrva silmuse riba. Kõrva silmuse riba on valget värvi ja laius on 3 mm ümmargune. See sobib ühekordselt kasutatavate lamedate meditsiiniliste või kirurgiliste näomaskide jaoks.\nTavaliselt on näomaskide kõrva aasariba, selle tugevus on 17 N.\nMeil on kotid või rullid pakendis\nKohaletoimetamine on võimalik kiirelt lennuki kaudu.\nÜhekordsete maskide valimiseks on parem valida ühekordsed kirurgilised maskid ja kirurgiliste maskide sõnad kuvatakse pakendil.\nMeditsiinilised kirurgilised maskid hoiavad väga hästi ära vedeliku lekkimist, mille hulgas õhus üle 5 mikronise suurusega osakeste filtreeriv toime on üle 90%. Bakterite ja viirustilkade leviku tõkestamise võime osas on kirurgilised maskid väga head. Võib takistada viiruse ja bakteri tõhusat tungimist hingamisteedesse, avaldada isoleeritud kaitset. See koosneb tavaliselt kolmest kihist, välimine kiht on veekindel kiht, keskmine kiht on filtrikiht, sisemine kiht on mugavuskiht, sageli allergiavastane toime ning on ka nina-, põse- ja kõrvapaelu, mask sobib nahale paremini. aja jooksul on vaja maski õigesti kanda, et paremini kaitsta.\nJärgmistel juhtudel tuleb kasutada ühekordset meditsiinilist maski või kirurgilist maski\n1. Bussid, taksod, bussid, rongid ja muud ühistranspordi töötajad ning reisijad.\n2. Kõik töötajad avalikes kohtades, kuhu inimesed kipuvad kogunema, näiteks kaubanduskeskused, supermarketid, näitusesaalid, muuseumid, gümnaasiumid, kinod ja teatrid, koosolekusaalid, töökojad, internetikohvikud, kaubikute liftid ja nii edasi.\n3. Kogu personal välitingimustes, näiteks parkides ja väljakutel, kus sotsiaalne ohutu kaugus ei ületa 1 meetrit.\n4. Töö- ja teenindustöötajad kauplustes, restoranides, söögisaalides, hotellides, igasugused "väikesed uksed", ettevõtete vastuvõtulauad ja muud kohad.\n5. Haigla töötajad, kes otsivad ravi, külastavad või käivad kaasas.\n6. Võõrtöötajad ja teenuseosutajad hooldekodudes, hoolekandekodudes, vanglates ja vaimse tervise asutustes.\nTeie ja minu kaitsmiseks kandke maske\nEelmine: Ühekordne meditsiiniline näomask\nJärgmine: Ühekordne viiruse proovivõtutoru\nÜhekordne Earloop näomaski jaoks\nÜhekordselt kasutatav elastse riba kõrvaklapp\nNäomask Earloop ühekordseks kasutamiseks


ÕppimineÕppejõuleE-õpeHead e-õppe praktikad\nSoovitusi distantsõppe läbiviimiseks:\nPööra ekstra tähelepanu selguse loomisele. Distantsõppe perioodil väheneb vahetu suhtlus ning suureneb digitaalselt edastatava info hulk. On ideaalne, kui kõik ühe ainekursusega seotud info (järgmise kohtumise veebilingid, õppematerjalid, kodutöödele esitatud nõuded, kodutööde tagasiside, muud jooksvad juhised) on leitav ühest kohast. Näiteks võimaldab EKA Moodle lisaks materjalide, ülesannete ning tagasiside koondamisele luua õppijale ka visuaalne vaade oma edenemisest (edenemisriba) – see võimaldab õppijale hoida mugavalt ülevaadet, kas kursuse ülesanetega ollakse järjel.\nÕppijate aktiine kaasamine distantsõppes võib olla omaette väljakutse. Flipped classroom ehk pööratud klassiruum on üks populaarsust koguv lähenemisviis. Alati ei pea õppejõud sisu looma ise, sobib ka parimat teemakohase sisu edastamine (avalikud videod, artiklid, podcastid). Vastanduvad seisukohad, intrigeerivad vaatenurgad loovad hea eelduse diskussiooni kujunemiseks kohtumisel.\nVeebiseminari grupitöödes kasutatakse enamasti breakout room’i võimalust. Kuigi õppejõul on võimalus liikuda ühest ruumist teise, et kuulata, kuidas grupitöö edeneb ning vajadusel abi pakkuda, lõhub õppejõu ootamatu ilmumine enamasti grupi arutelu. Paremini jääb õppejõud distantsile siis, kui on omalt poolt loonud igale grupile oma virtuaalse töölaua. See võib olla eeltäidetud küsimuste/ struktuuriga Miroboard tahvlil grupipõhine sektsioon (frame) või kasvõi igale grupile jagatud oma Google Docs fail. Mõlemal juhul on õppejõul võimalik jälgida, kuidas hakkab grupp oma sektsioonis/failis tööle ning liituda breakout room’iga juhul, kui grupp näib vajavat abi ja suunamist.\nVõimalusi õppijate aktiveerimiseks distantsõppe ajal:\nPalu õppijatel ettevalmistava õppematerjali pinnalt koostada ja postitada 3 küsimust/teemat, mis jäid kas ebaselgeks või mille kohta õppijad soovivad rohkem teada saada. Keskendu seminaris eelkõige tudengite püstitatud teemadele.\nLoengu aktiivsemaks kuulamiseks palu tudengitel loengu ajal koostada käsikirjaline visanditega konspekt, mõiste- või mõttekaart ning pärast loengut palu neid jagada kogu kursusega. Miks käsikirjaline? Sest käsitsi kirjutamine ning visandite loomine aktiveerivad ajukoore terviklikumalt ning see loob tugevamaid kontseptuaalseid seoseid kui trükkimine.\nWebquest (veebiseiklus) suunab õppijad uurima ning analüüsima veebis leiduvat infot. Õppejõu roll on tõstatada asjakohased küsimused, mille vastused on leitavad küll veebist, kuid ideaalis eeldavad ka allikate võrdlemist, analüüsi, järeldamist. Webquesti võib luua kasvõi GoogleForms põhjale. Põnevam on mäng aja peale (nt tund aega vastuste leidmiseks) ning väärtust tõstab hilisem küsimuste ühine läbivaatamine, arutelu.\nKalavaagna meetod toimib kõige paremini küll kontaktkohtumisel, kuid on ülekantav ka veebikohtumisele.\nAuditooriumis: Moodusta 5 toolist sisemine ring ning kutsu neljale toolile tudeng, üks sisemise ringi toolidest jääb vabaks. Ülejäänud tudengid võtavad tooli ning istuvad välisringi. Käivita arutelu kohtumise eel loetud/vaadatud materjalide pinnalt. Arutleda võivad üksnes siseringi tudengid. Kes iganes välisringist soovib midagi lisada, küsida, vaidlustada, peab liikuma siseringi vabale toolile. Üks neljast siseringi tooli istunud tudengitest peab tõusma ning liikuma vaikselt vabaks jäänud välisringi toolile.\nVeebis: Kaamerad võivad olla avatud vaid neil neljal tudengil, kes diskuteerivad. Kes iganes soovib midagi lisada, avab oma kaamera ning üks eelnevast neljast arutlejast peab oma kaamera sulgema. Siiski peab arvestama, et arutelu veebis kaldub olema vähem aktiivne ning seetõttu on eriti oluline, et seminari eeltööna jagatud allikad toetavad erinevate vaatenurkade esilekerkimist.


Krüptoraha jahutab kinnisvaraturgu\nRaul Reino • 15. mai 2018\nRaul Reino Foto: Erakogu\nNoorem põlvkond vaatab investeerimisvõimalusi otsides pigem krüptoraha poole, see hoiab kinnisvaraturgu mõistlikus seisus, kirjutab Domus Kinnisvara juhatuse liige Raul Reino.\nKui meenutada kümmekond aastat tagasi toimunud sündmusi kinnisvaraturul, siis kõige paremini võiks seda võrrelda rahvaspordiga. Tegemist oli massiüritusega, milles osalesid kõik – treenitud ja treenimata inimesed, noored ja vanad, teadlikud spordimehed ja ka need, kel ainsaks motiiviks olla naabrist parem. Võib-olla ka taksojuhid, kuigi tundub, et selle elukutse esindajad on veidi teenimatult saanud sel alal liigset tähelepanu. Puid loopisid lõkkesse pea kõikide elualade, vanusegruppide, rahvuste ja sugude esindajad.\nKinnisvaraturu ülekuumenemise ohust on tänaseks räägitud juba mitu aastat. Ometi pole juhtunud suurt midagi, turg on arenenud oma loomulikku rada pidi, inimesed on muutunud jõukamaks ja soovivad parandada oma elamistingimusi. Suund on olnud aastaid kasvule, nimekirja selle põhjustest saab piisavalt pika: alates kehvavõitu elamufondi seisundist kuni palgakasvu ja soodsa intressimäärani välja. Kui kogu turgu võrrelda näiteks õhupalliga, siis on see püsinud stabiilselt õhku täis, vaikselt kerkinud ülespoole, kuid plahvatust pole vähemalt seni veel olnud. Nõelaga on proovitud torkida, aga seni edutult.\nPraegu pole kinnisvaraturul toimuv veel rahvaspordiks muutunud. See oht oli 2015–2016, kui ühisrahastuse projektid tõmbasid ennast hoogsalt käima ning massid kehastusid väikeinvestoriteks. 15% tootlust teenida oli ahvatlev, kuid peagi avastas 20ndates generatsioon, et seegi pole piisav, sest finantsturgudel on võimalik teenida ka 150% tootlust.\nJutt käib eelkõige krüptorahast, aga teataval määral ka aktsiainvesteeringutest. Kinnisvaraturg on osa investeerimismaailmast ja midagi pole teha, kui konservatiivne ning igavavõitu betoon ja puit kaotavad investeerimise olelusvõitluses koha kaasaegsele maailmale, kus märksõnadeks bitcoin, ICO ja token. Plokiahela tehnoloogiatel kasutust leidvad ja virtuaalvääringutel baseeruvad rahastamisviisid on uue põlvkonna jaoks oluliselt seksikamad.\nKinnisvara on investeeringuna kuum ikka, kogu rahvastikku arvestades selgelt esikohal, kuid kipub üha enam jääma vanema põlvkonna pärusmaaks. Kinnisvara ostjaskonna hulgas domineerivad küll Y-generatsiooni liikmed, kuid investeerimishuvi osas on trend pigem selline, et mida noorem inimene, seda rohkem vaatab ta eri finantsinstrumentide suunas.\nSee on koht, kus kinnisvaraturg konkureerib investeerimisraha pärast ülemaailmsete krüptorahade ja plokiahelatehnoloogiaga. Need on võimsad konkurendid, neisse võib uskuda või mitte, aga igatahes on nad aidanud kaasa sellele, et kinnisvaraturg püsib mõistlikus arengus ja investorid iga ülehinnatud või ebakvaliteetset vara kokku krabama ei hakka.


Aasta läbi on meeldiv imetleda linnakese ühtlast ja miljööväärtuslikku arhitektuurset ilmet. Mereäärsel promenaadil asub Kuursaal, kaunimaid puitehitisi Eestis.\nPõhjamaade Veneetsiaks kutsutud linnakeses toimub suviti mitmeid rahvusvaheliselt hinnatud kultuurisündmusi: Augustibluus, Haapsalu Vanamuusikafestival, Joogafestival, Valge Daami Aeg. Ja kui juba Haapsalus oled, ära unusta osta läbi sõrmuse mahtuvat õhkõrna käsitsi kootud Haapsalu salli!\nUhke piiskopilinnuse osa Haapsalu toomkirik on suurim ühelööviline kirik Balti riikides.\nVaata ka Haapsalu ja Läänemaa Turismi kodulehte


Hundi ulg: november 2011\nPostitaja: Hundi ulg kell 21:37 20 kommentaari:\nMõnikord saab lugeda jaburaid uudiseid või väiteid. Kõik me teame näiteks, et Euroopa Liidus on "seadus", mis määrab banaani suuruse ja kõveruse. Aga vaevalt, et keegi meist on oma silmaga näinud sellise regulatsiooni teksti. Ja ega keegi ei viitsigi hakata otsima EL dokumendipahnast, kas tõepoolest eksisteerib mõni direktiiv banaani kohta. Lihtsalt meile meeldib uskuda, et selline tobedus on olemas.\nMingil moel sarnaneb ülaltoodud banaaniloole eelmise kuu alguses kusagilt vene portaalist loetud uudis meditsiinivallast, mis järele mõeldes aga nii tobe ei tundugi. Muuseas ja millegipärast tundub mulle, et ma olen seda uudist ka aastaid varem lugenud, kuid see selleks. Uudis ise siis aga selline, et Maailma Tervishoiuorganisatsioon on tunnistanud armastuse haiguseks. Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis paikneb see haigus väidetavalt psüühika- ja käitumishäirte peatükis koodiga F63.9 kui täpsustamata impulsihäire. Armastus on selles haiguste klassifikatsioonis siis samas kompotis pataloogilise hasartmängimise, püromaania, kleptomaania ja muu seesugusega. Jah, armastus on üks imeline sõltuvustunne, mis annab tiivad ning mida tahad tunda ikka veel ja veel..\nOlen minagi seda tõbe paar korda elus põdenud ja paranenud, kuigi raskelt. Kuna tegemist haigusega, siis peaksin tervenemise üle olema ju igati rõõmus. Siiski vaatan mõnikord heldiva kadedusega omavanuseid, kes aastakümneid juba haiged, nii heas kui halvas ja lõpuks surevadki selle haigusega.\nPostitaja: Hundi ulg kell 21:55 9 kommentaari:\nPostitaja: Hundi ulg kell 12:49 1 kommentaar:


Rajaleidja.ee > Ühisteemad > Karjäärituul > Karjäärituul > Numbrilises järjekorras > Karjäärituul 20 > Mida innovaatilist on teie koolis viimase aasta jooksul toimunud?\nJärvamaa Kutsehariduskeskuse direktor\nJärvamaa Kutsehariduskeskuses võib innovaatilisena vaadata mitmele asjale, kuid olulisimaks peame täiendkoolituse alast koostööd kohaliku omavalitsuse ja ettevõtjatega. Veebruaris käivitub koostöö Paide Linnavalitsuse ja AS Ruukkiga. Meie korraldada on valtsplekk-katuse paigaldamise koolitus. Kasu saavad sellest Paide linn, kus miljööväärtuslikus piirkonnas renoveeritakse vana maja katus, AS Ruukki, kes saab juurde spetsialiseeritud kaadrit, ning ka tooteid edasimüüvad firmad, kellele õpetame välja 17 katusepaigaldamise spetsialisti.\nTallinna Lasnamäe Mehaanikakooli arendusjuht\nTallinna Lasnamäe Mehaanikakooli viimaste aastate innovaatilisus seisneb tegevuses, mis pidevalt kindlustab ja toetab läbi täiendkoolitussüsteemi ettevõtete personali kompetentsi tõusu, mis omakorda suurendab Eesti tööstusharu konkurentsivõimet.\nKoostöös Euroopa Keevitusföderatsiooni, Saksamaa Keevitajate Liidu ja Rahvusvahelise Keevitajate Ühinguga korraldab meie kool regulaarselt rahvusvaheliselt tunnustatud keevitusalaseid koolitusi.\nEesti Mereakadeemia Merekooli direktor\nEMA Merekool on üle minemas uuele meresõiduspetsialistide riiklikule õppekavale, mille haridus- ja teadusminister kinnitas käimasoleva aasta 22.jaanuaril. Selle käigus toimub erialaainete uute õppekavade väljatöötamine. Kooli eesmärk on õppevormide mitmekesistamine, vastuvõtutingimuste laiendamine, praktiliste oskuste tõhustamine, koostöö tugevdamine merendusklasside ja mereakadeemiaga, hoiakute kujundamine elukestvaks õppeks. Uus õppekava hakkab kehtima 1.septembril 2009. a.\nVana-Antsla Kutsekeskkooli arengujuht\nVana-Antsla Kutsekeskkool on esimene kutseõppeasutus Eestis, kus pakutakse täiendkoolitusi erivajadustega õppijatele – vaimse puudega inimestele. Alustasime 2007/2008 õppeaastal RAK meede 1.1. projekti „Erivajadustega inimeste haridusvõimaluste arendamine Kagu-Eestis" raames. Piloottäiendkoolitused toimusid aianduse ja puhastusteeninduse erialadel (vastavalt mahus 80 ja 120 tundi). Sel õppeaastal koolitused jätkuvad ja neid rahastatakse täiskasvanute koolituse riikliku koolitustellimusena Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest. Koolitustel omandavad puuetega inimesed uusi ja täiendavad olemasolevaid tööalaseid oskuseid, mida nad saavad rakendada nii päevakeskustes kui osalise koormusega töötades.\nHiiumaa Ametikooli direktor\nJärgmisest õppeaastast on Hiiumaa Ametikoolil kavas korraldada õppetööd ühes õppehoones – Suuremõisa lossis. Sellega kaasnevad mitmed eelised, näiteks omanäoline ja väärikas keskkond, head eeldused meeskonnatööks, efektiivsem majandamine.\nMeie kooli õpetajad korraldasid möödunud aastal Hiiumaa üldhariduskoolide loodus- ja ajalooõpetajatele e-õppe kursusi jagades nii põhikoolide õpetajatele teadmisi kaasaegsete õpetamismeetodite kasutamisest.\nKooli nime muutmisega seotud arenguseminariga „Suuremõisa Tehnikumist Hiiumaa Ametikooliks – mitte ainult nimevahetus!?“ kaasati kogu Hiiumaa kogukond kooli arendamisse. Koolil on uus tunnuslause „Professionaaliks!? Alusta Hiiumaa Ametikoolist!“\nOsaleme kahes ettevõtluse klastrialgatuses – Hiiumaa Tööstusklastris ja Eesti Plastitööstusettevõtete Liidu klastris.\nLuua Metsanduskooli arendusjuht\nLuua Metsanduskoolis võib viimase aasta jooksul pidada innovaatiliseks kompetentsipõhist õpet, selle metoodikat. 2008. aasta septembris jõustus Eestis kutseseadusega 8-tasemeline kompetentsidel põhinev kutsekvalifikatsiooniraamistik. Sellega seoses oleme Leonardo da Vinci programmi raames koolitanud oma õpetajaid kompetentsipõhise õppe alal Hollandis Wellantcollege's. Ühtlasi osalesid metsanduse ja maastikuehituse erialade õpilased rahvusvahelises projektis, kus võrreldi omavahel kuue Euroopa riigi kvalifikatsiooniraamistiku 3. ja 4. taset reaalses töösituatsioonis. See kõik on võimaldanud ümber hinnata kooli õpetamis- ja hindamismeetodeid.\nSillamäe Kutsekooli direktor\nSillamäe Kutsekool teeb noorsoo tervisliku elulaadi propageerimise eesmärgil juba üle kolme aasta koostööd Terviseinstituudiga. Töös osalevad 15 vabatahtlikku kutsekooliõpilast, kes teevad noorte hulgas suurt teavitustööd.\nKutsekool tegeleb ka keskkonnakaitsega. Iga-aastaselt on meie õpilased kaasatud Langevoja joa ja rannaala koristustöödel, üle 40 õpilase osales koos õpetajatega aktsioonis Teeme Ära 2008.\nKvaliteetse kutselise ettevalmistuse tagamiseks on kutsekooli töökojad varustatud vajalike seadmetega, mis vastavad kutsestandartidele. 2008. aastal käivitus õppetöö universaalsel keevitusaparaadil, mis töötab alalis- ja vahelduvvooluga võimaldades keevitada erinevaid metalle.


Pakendiaruande auditeerimine | Grant Thornton\nEttevõtted peavad hakkama pakendiaruandeid auditeerima\nTarmo Rahkama 06 mai 2015\n1. jaanuarist 2015 jõustuvad pakendiseaduse muudatused, mis puudutavad umbes 3000 ettevõtet. Kui praegu kehtiv seadus ei kohusta pakendiettevõtjat pakendiregistrile esitatavaid andmeid auditeerima, vaid ainult tarbitud pakendite kohta arvestust pidama, siis uuest aastast on pakendiaruande auditeerimine ja seega ka audiitori valimine pakendiettevõtjale kohustuslikud.\nSeega tuleb pakendiettevõtjail (sh neil, kes on taaskasutusorganisatsiooniga liitunud) juba tänavuse kalendriaasta kohta esitada pakendiaruanne koos sõltumatu vandeaudiitori kokkuvõttega ja teha seda hiljemalt 30. juuniks 2015.\nPakendiseaduse nõuete täitmata jätmine võib ettevõttele kaasa tuua sunniraha ja trahvid. Nende maksimaalne piirmäär suureneb tulevast aastast 10 korda ehk 32 000 euroni ühe rikkumise kohta.\nKes on kes pakendiseaduse mõistes?\nIlmselt tekib paljudel ettevõtjatel küsimus, kas ka mina olen kohustatud pakendiregistrile andmeid esitama ja mida peab nüüd edasi tegema?\nPakendiseaduse järgi on pakendiettevõtja juriidiline isik, kes oma majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa. Pakendiettevõtjateks on nii suured tootmisettevõtted toitlustuses või tööstuses kui ka väiksemad ettevõtted, kes pakendavad klientide jaoks erinevaid tooteid kaasa viimiseks näiteks kile- või paberkottidesse. Siia alla kuuluvad ka lillemüüjad, reklaamilevitajad jne. See nimekiri ei ole ammendav ning hõlmab nii suuremaid kui väiksemaid ettevõtteid.\nMillised pakendiettevõtted peavad andmeid esitama?\nAndmete esitamine pakendiregistrile on kohustuslik kõikidel pakenditega tegelevatel ettevõtetel, kui nende poolt käibele lastud plastist pakendi mass ületab 100 kg ja muust materjalist pakendi mass ületab 200 kg piiri aastas. Kui pakendiseaduses kehtestatud piirmäärad ületatakse, siis on ettevõttel kohustus korraldada pakendite tagasi võtmine müügikohas või selle vahetus läheduses.\nEttevõtetel on võimalik see kohustus eraldi lepingu alusel üle anda taaskasutusorganisatsioonile. Taaskasutusorganisatsiooni ülesanne on korraldada talle kohustused üle andnud pakendiettevõtjate pakendi ja pakendijäätmete üleriigilist kogumist ja taaskasutamist ning arendada edasi taaskasutussüsteemi. Selle teenuse osutajatena tegutsevad Tootjavastutusorganisatsioon OÜ, MTÜ Eesti Taaskasutusorganisatsioon, Eesti Pandipakend OÜ ja MTÜ Eesti Pakendiringlus.\nPakendiaruande auditeerimine võtab aega\nSõltuvalt ettevõtte tegevuse mahtudest ja erinevate pakendite arvestuse keerukusest võib pakendiaruande koostamine olla erineva ajamahuga. Pakendiaruande esitamise tähtaeg on sõltumata sellest nii pakendiettevõtjale kui taaskasutusorganisatsioonile sama ehk kuus kuud pärast kalendriaasta lõppu, st 30. juuniks.\nSellega kaasneb halduskoormuse suurenemine, kuna pakendiettevõtjad peavad olema võimelised organiseerima audiitorkontrolli, et esitada taaskasutusorganisatsioonile tähtaegselt auditeeritud pakendiaruanne.\nTaaskasutusorganisatsioonidele kehtib endiselt ka uues seaduses nõue korraldada oma klientide aruannete põhjal koostatud koondaruande auditeerimine. Kuna taaskasutusorganisatsiooniga liitunud pakendiettevõtjatel võib kuluda uute nõuete tõttu oma pakendiaruande esitamiseks rohkem aega, siis võib ilmselt esineda olukordi, kus pakendiettevõtjate esitatud pakendiaruandeid ja audiitorite kinnitusi ei jõuta pakendiregistri kehtestatud tähtajaks valmis.\nKindlasti aitab olukorra lahendamisele kaasa pakendiaruandega varakult tegelema hakkamine. Esmalt tuleks pakendiettevõttes veenduda, et kõikide seaduses väljatoodud nõuetega ollakse vastavuses ning seejärel alustada arutelu audiitoriga pakendiaruande auditeerimiseks. Kui selle käigus ilmneb asjaolusid, mis võivad takistada pakendiaruande õigeaegset esitamist, siis saab pakendiregistrile esitada avalduse tähtaja pikendamiseks.\nMida pakendiaruande auditeerimine täpsemalt tähendab ja milliseid ettevalmistusi pakendiettevõte selleks peaks tegema, saab lugeda siit.