Vastuvõetud tekstid - Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruanne - Neljapäev, 8. veebruar 2018\nMenetlus : 2017/2071(INI)\nDokumendi valik : A8-0013/2018\nEuroopa Parlamendi 8. veebruari 2018. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2017/2071(INI))\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta,\n– võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud EIP grupi tegevuskava aastateks 2017–2019,\n– võttes arvesse EIP 2016. aasta tegevusaruannet,\n– võttes arvesse EIP 2016. aasta finantsaruannet ja 2016. aasta statistikaaruannet,\n– võttes arvesse EIP 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja EIP vahel 2017. aasta 2. mail sõlmitud kokkulepet teabe vahetamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusele (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond(1),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas(2),\n– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (COM(2016)0583),\n– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (COM(2016)0582),\n– võttes arvesse EIP majandusliku vastupanuvõime algatust,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond(3),\n– võttes arvesse 28. septembril 2017 Brüsselis toimunud esimest EFSD strateegianõukogu koosolekut,\n– võttes arvesse 17. novembril 2017 Göteborgis toimunud õiglase töö ja majanduskasvu teemalist sotsiaaltippkohtumist ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast,\n– võttes arvesse EIP grupi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks,\n– võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2015. aastal ning EIP 2016. aasta ühingujuhtimise aruannet,\n– võttes arvesse EIP keskkonna- ja sotsiaaltavade käsiraamatut,\n– võttes arvesse 2010. aastal kehtestatud EIP kaebuste lahendamise mehhanismi (põhimõtted, kohaldamisala ja töökord) käimasolevat läbivaatamist,\n– võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta dokumenti, mis käsitleb EIP poliitikat vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, ja selle 8. aprilli 2014. aasta lisa,\n– võttes arvesse EIP 4. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt,\n– võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke,\n– võttes arvesse president Junckeri 13. septembril 2017 parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis peetud kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta,\n– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8‑0013/2018),\nA. arvestades, et Euroopa Investeerimispanka (EIP) loetakse ELi rahastamisorganiks ja keskseks asutuseks avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel ELis ning samas on tal välislaenutegevuse tõttu ka oluline roll väljaspool ELi;\nB. arvestades, et EIP grupi finantstegevus hõlmab nii omavahenditest laenu andmist kui ka talle antud erinevate volituste täitmist ELi eelarve ja selliste kolmandate poolte toel nagu ELi liikmesriigid;\nC. arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks pöörata EIP grupi tulemuspoliitika ning haldamise, juhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade arendamisele;\nD. arvestades, et EIP säilitas 2016. aastal 2,8 miljardi euro suuruse netoülejäägiga kindla finantsseisundi, kooskõlas kõnealuse aasta prognoosiga;\nE. arvestades, et EIP peaks jätkama suuremate pingutuste tegemist oma laenutegevuse tõhusaks laiendamiseks, pakkudes tehnilist abi ja nõuandetuge, eriti madala investeeringute tasemega piirkondades, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused ja vähendada seejuures taotlejate halduskoormust;\nF. arvestades, et EIP kui Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhtimise eest vastutav asutus peaks peamise eesmärgina säilitama kvaliteetse ja geograafiliselt tasakaalus varade portfelli, mis annab pikaajalist majanduslikku kasu, luues kvaliteetseid töökohti, ning peaks selle muutma oma peamiseks prioriteediks kogu ELi territooriumil;\nG. arvestades, et Euroopa Investeerimisfondil peaks olema oluline roll EIP meetmete täiendamisel ELi riskikapitalile ja tagatistele spetsialiseerunud erifondina, mis on suunatud peamiselt VKEde toetamisele ja mis viib seega edasise Euroopa integratsioonini ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuseni;\nH. arvestades, et EIP grupi lepingusätted sisaldavad kaitsemeetmeid pettuste, sealhulgas maksupettuse ja rahapesu ning terrorismi rahastamise ohtude vastu ning need lisatakse EIP grupi ja selle vastaspoolte vahel sõlmitavatesse lepingutesse; arvestades, et EIP grupp peaks nõudma, et tema vastaspooled järgiksid kõiki kohaldatavaid õigusakte; arvestades, et EIP grupp peaks kehtestama hoolsuskohustuse auditi tulemuste põhjal täiendavad lepingusätted, et lahendada teatavaid läbipaistvuse ja usaldusväärsusega seotud küsimusi;\nI. arvestades, et EIP grupp on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule;\nJ. arvestades, et EIP grupp peaks säilitama oma ärimudeli alusväärtusena suure krediidivõimelisuse ning kvaliteetse ja tugeva varade portfelli, kuhu kuuluvad usaldusväärsed investeerimisprojektid EFSI raames, ning kõik finantsinstrumendid oma portfellis;\nÜleilmsed probleemid ja peamine poliitika\n1. toonitab, et majanduskriis on ELi majanduskasvu märkimisväärselt aeglustanud ja üks selle peamistest negatiivsetest mõjudest on investeeringute vähenemine ELis; rõhutab, et avaliku ja erasektori investeeringute vähenemine on jõudnud kriisist enim mõjutatud riikides murettekitavale tasemele, nagu näitavad Eurostati andmed; väljendab muret seoses makromajandusliku tasakaalustamatusega ja töötuse määraga, mis mõnes liikmesriigis on endiselt märkimisväärne;\n2. loodab, et EIP teeb ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikidega koostööd, et lahendada süsteemseid probleeme, mis takistavad teatavatel piirkondadel või riikidel EIP finantstegevusest täit kasu saamast;\n3. avaldab heameelt EIP grupi valmisoleku üle parandada ELi konkurentsivõimet, pakkuda tõelist tuge majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning aidata kaasa sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisele ELis ja väljaspool, püüeldes oma üldiste poliitikaeesmärkide täitmise poole innovatsiooni, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamise, taristu, keskkonna, majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning kliima valdkonnas; tuletab meelde, et need eesmärgid eeldavad ka avalike hüvede pakkumist; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide edukaks saavutamiseks peaks kogu EIP grupi tegevus olema majanduslikult jätkusuutlik ning aitama seejuures muuta ELi arukamaks, keskkonnahoidlikumaks ja kaasavamaks; palub EIP-l selles küsimuses teha koostööd väikeste turuosaliste ja kogukondlike ühistutega taastuvenergiaalaste väikesemahuliste projektide algatamiseks, mis oleksid EIP investeeringute saamiseks abikõlblikud; rõhutab, et nende eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite vahel on vaja sidusust;\n4. avaldab sellega seoses heameelt komisjoni töösuuna üle, millega ühendatakse erinevad finantsallikad, sh EFSI, keskselt juhitavad ELi tasandi finantsinstrumendid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmiressursid, liikmesriikide ressursid ning riiklike tugipankade ja -asutuste ressursid, mis on võimaldanud panna riskantsemaid projekte ja rahastamisele piiratud juurdepääsuga projekte VKEde huve teenima;\n5. avaldab heameelt asjaolu üle, et EIP on kinnitanud oma kohustust toetada Pariisi kokkuleppe täitmist; on veendunud, et 2018. aastaks kavandatud EIP energialaenu kriteeriumide läbivaatamine annab pangale võimaluse hinnata fossiilkütuste sektorile antavat toetust ning avaldada asjakohased ja seotud laiahaardelised andmed; palub sellega seoses tungivalt, et pank avaldaks oma 2015. aasta kliimastrateegiast tulenevad konkreetsed tegevuskavad ja kohandaks oma portfelli vastavalt Pariisi kokkuleppele seatud eesmärgiga hoida maailma keskmise temperatuuri tõus 1,5 °C juures, rakendades selleks kiiresti ja täielikult fossiilkütuste projektide järkjärgulist kõrvalejätmist ning seades esikohale energiatõhususe ja taastuvenergia projektid; tunneb heameelt nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta järelduste üle kliimamuutustega seotud rahastamise kohta(4) ja rõhutab, kui oluline on piisavate rahaliste vahendite olemasolu jätkusuutlike keskkonnahoidlike investeeringute jaoks, sealhulgas biotoorainel põhinevate tööstusharude jaoks(5); kutsub EIP-d jätkama rahalise toetuse andmist säästvatele kohalikele energiaallikatele, et kaotada Euroopa suur sõltuvus välisest energiast ja tagada energiavarustuskindlus; palub EIP‑l kaaluda OECD Rio kliimanäitajate kasutusele võtmist, mida kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavate kliimakulutuste seireks ja kontrollimiseks, et EIP ühtekuuluvuspoliitikaga seotud tegevust struktuuri- ja investeerimisfondide kliimamuutust pidurdava rolli hindamisel paremini arvesse võtta;\n6. juhib tähelepanu sellele, et EIP-l on olnud kliimameetmete osas väga vastandlikud tulemused, kuigi üldiselt võttes täitis ta oma 25 % eesmärki väikese varuga; väljendab muret selle üle, et 16 liikmesriigis ei ulatunud EIP toetus kliimameetmetele isegi 20 %‑ni ja et 2016. aastal toimus kliimameetmetesse investeerimine peamiselt ELi tugevamates majandustes, kusjuures 70 % EFSI taastuvenergia toetusest oli koondatud üksnes ühte riiki – Belgiasse – ning 80 % EFSI kaudu tehtud energiatõhususe investeeringutest eraldati Prantsusmaale, Soomele ja Saksamaale;\n7. peab kiiduväärseks tõsiasja, et EIP on kriisile reageerinud oma tegevuse märkimisväärse laiendamisega, sealhulgas kriisist kõige rängemini mõjutatud riikides; kutsub EIPd üles ELi riike veelgi toetama, et aidata kaasa nende majanduse elavdamisele;\n8. tuletab meelde, et on hädavajalik kiiresti välja selgitada, millist mõju avaldab EIP praegusele eelarvele ja tegevusele Brexit, et EIP saaks jätkuvalt oma rolli täita; märgib, et Ühendkuningriik andis 16,11 % EIP kapitalist ehk 3,5 miljardit eurot sissemakstud kapitalist ja 35,7 miljardit eurot panga sissenõutavast kapitalist; rõhutab, kui oluline on täpsustada Ühendkuningriigi osamaksu suurus EIP eelarvesse ning Ühendkuningriigi tulevane majanduslik osalus EIPs; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et Ühendkuningriigi lahkumine ei vähendaks EIP suutlikkust toetada ELi majandust; rõhutab sellega seoses, et Ühendkuningriigis käimasolevate EIP vahenditest kaasrahastatavate projektide küsimuses on vaja võimalikult kiiresti tagada õiguskindlus; on seisukohal, et kuigi Ühendkuningriiki tuleb enne selle ametlikku väljaastumist Euroopa Liidust kohelda investeeringutega seoses samamoodi kui kõiki teisi liikmesriike, on EIP‑l õigus asetada investeerimine sõltuvusse selle tagamisest, et investeerimiskõlblikkuse kriteeriumid, eelkõige keskkonnastandardid, on kogu investeeringute kestuse ajal täidetud;\n9. rõhutab EIP rahastamistegevuse tähtsust ida- ja lõunapoolsetes naaberriikides, kui sellega toetatakse riike, kes viivad teel ELi suunas ellu raskeid majanduslikke ja demokraatlikke reforme; tuletab meelde, et peamiste rahastamistegevuste eesmärk peaks samuti olema vastata nii kiireloomulistele vajadustele kui ka pikemaajalistele probleemidele, nagu taristu ümberehitamine, sobiva eluaseme ja hädaolukorras reageerimise taristu tagamine ning võitlus noorte töötuse vastu; rõhutab, et EIP‑l oleks vaja välistegevust ellu viia nii, et tema tegevus keskenduks eelkõige ELi jaoks väga tähtsatele valdkondadele; rõhutab sellega seoses EIP välislaenude andmise volituste laiendamist, et hoogustada tegevust lõunapoolsetes naaberriikides, Vahemere piirkonnas, Ladina-Ameerikas ja Aasias; rõhutab ka EIP tegevuse suurt potentsiaali majandusliku olukorra parandamisel eriti suure geopoliitilise tähtsusega piirkondades, eelkõige Ukrainas, kus Ida‑Ukraina jätkuva sõjalise konflikti tõttu valitsevad suured majanduslikud raskused;\n10. on seisukohal, et EIP kui nn ELi pank, mis on hõlmatud ja reguleeritud aluslepingute ja asjakohase lisatud protokolliga, peab paremini vastama sellele ainulaadsele staatusele, mis toob kaasa teatavad ainukordsed õigused ja kohustused; märgib, et EIP täidab olulist rolli üha suurema arvu rahastamisvahendite rakendamisel, mis võimendavad ELi eelarvevahendeid;\n11. märgib, et 2017.–2019. aasta tegevuskava kohaselt suureneb allkirjastatud EIP laenude väärtus prognoosi kohaselt 2019. aastal taas (76 miljardi euroni pärast vähenemist 77 miljardilt eurolt 2014. aastal 73 miljardi euroni 2016. aastal); juhib tähelepanu asjaolule, et praegune olukord peaks julgustama panka seadma sihiteadlikumaid eesmärke ja suurendama EIP allkirjastatud laene; tuletab meelde, et EIP peaks täitma peamist rolli strateegia „Euroopa 2020“ elluviimisel selliste vahendite raames nagu „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu;\n12. tunneb heameelt selle üle, et EIP on võtnud eesmärgiks võitlemise rände algpõhjuste vastu ning meetmete võtmise rändekriisist eriti mõjutatud riikides, sh humanitaarmeetmete tugevdamise ja täiendamise ning majanduskasvu, arengu ja selliste investeeringute toetamise, mida on vaja linnalise, tervishoiu- ja haridusalase, sotsiaalse, nüüdisaegse ja jätkusuutliku taristu loomiseks, stimuleerides majandustegevust töökohtade loomiseks ning edendades liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piiriülest koostööd; loodab, et EIP grupp suurendab sel eesmärgil jõupingutusi oma majandusliku vastupanuvõime algatuse ja muudetud välislaenude andmise volituse koordineerimisel Euroopa Kestliku Arengu Fondiga (EFSD); nõuab rahalise abi suurendamist projektidele, mis aitaksid leevendada rändekriisiga seotud majanduslikke kulusid ning avaldaksid samal ajal positiivset mõju kodanikele, pagulastele ja muudele rändajatele liikmesriikides, kuhu pagulasi ja rändajaid saabub kõige rohkem;\n13. avaldab sellega seoses heameelt EIP kriisile reageerimise ja vastupanuvõime algatuse üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa lõunanaabruses asuvatele riikidele ja Balkani riikidele antava abi summat 6 miljardi euro võrra; nõuab, et see algatus oleks tõeliseks täienduseks EIP praegusele tegevusele kõnealuses piirkonnas;\n14. võtab teadmiseks EIP ettepaneku asutada Euroopa Investeerimisfondi eeskujuks võttes grupisisene allorgan, mis tegeleks rahastamisega väljaspool Euroopat; ootab, et teda teavitataks õigeaegselt kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;\n15. tunneb rahulolu EIP grupi 2017. aastal avaldatud strateegiast soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks; on veendunud, et soolist perspektiivi tuleks kohaldada kõigi EIP grupi finantstehingute suhtes; loodab, et peatselt rakendatakse soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, milles on sätestatud sihiteadlikud eesmärgid ja millega kaasnevad konkreetsed näitajad;\n16. tunneb heameelt EFSI pikendamise ja kohandamise küsimuses saavutatud kokkuleppe üle ning avaldab lootust, et muudetud fond ja tõhustatud Euroopa investeerimisnõustamise keskus võimaldavad praeguses kavas tuvastatud probleemidele, mis on eelkõige seotud täiendavuse, jätkusuutlikkuse, kliimameetmete, geograafilise tasakaalu ja nõustamiskeskuse tegevustega, lahenduse leida; rõhutab, kui tähtis on vältida EIP laenutegevuse geograafilist tasakaalustamatust, et tagada laiem geograafiline ja sektoripõhine jaotamine ilma projektide kõrget kvaliteeti ohustamata; kutsub EIPd üles tugevdama veelgi oma tööd riiklike tugipankade ja -asutustega, et parandada ulatust ning arendada nõuandetegevust ja tehnilist abi, mis võimaldaks käsitleda geograafilise tasakaalu küsimust pikas plaanis; märgib, et EFSI rahastatud projektidest on saadud mitmekesiseid kogemusi; toetab ja ergutab heade tavade jätkuvat vahetamist EIP ja liikmesriikide vahel, et tagada ELi kodanike igapäevaelu muutva Junckeri kava majanduslik tõhusus ja piisav finantsvõimendus;\n17. märgib, et sotsiaalsektoris laenab EIP aastas keskmiselt 1 miljard eurot sotsiaaleluaseme projektidele (mille arv on viimastel aastatel järsult suurenenud ning mis on saanud juurde uusi arendajaid ja laenuvõtjaid), 1,5 miljardit eurot tervishoiutaristule ja 2,4 miljardit eurot haridustaristu projektidele; rõhutab, et EIP rahastamise edasine areng selles sektoris kajastaks praeguseid edusamme ELi sotsiaalõiguste samba säilitamisel ning selle tagamisel, et EIP grupp seab ootuspäraselt prioriteediks need projektid, millel on kestlike kohalike töökohtade loomisele kõige suurem mõju;\n18. tunneb heameelt asjaolu üle, et EIP majandusosakonna 28. septembri 2017. aasta kirja kohaselt suurendavad EIP grupi 2015. ja 2016. aastal heakskiidetud investeeringud kokku ELi SKPd 2020. aastaks 2,3 % ja lisavad 2,25 miljonit töökohta, mis näitab EIP olulist makromajanduslikku mõju; julgustab EIPd veelgi süvendama oma makromajandusliku analüüsi suutlikkust, sealhulgas uuringuid oma tegevuse makromajandusliku mõju kohta, aga ka oma üldist analüütilist tööd ja valdkondlikke uuringuid ning empiiriliste dokumentide ja väljaannete valikut, muutudes seeläbi ka teadmistepangaks; palub EIP‑l jätkuvalt parandada projektide hindamist, kasutades selleks põhjalikumaid, täpsemaid ja viimistletumaid mõjunäitajaid;\n19. tunnustab EIP viimaste aastate antitsüklilise rolli tähtsust; usub, et kui majandus saavutab uuesti kriisieelsete investeeringute taseme, peaks üheks EIP peamiseks prioriteediks olema keskendumine sellele, et aidata kaotada investeeringute puudujääk valdkondades, kus turud ei toimi, näiteks tulenevalt nende pidevast lühiajalisest fookusest ja suutmatusest hinnata õigesti pikaajalisi välismõjusid, et edendada jätkusuutlikke investeeringuid, tehnoloogia arengut ja uuendustegevust, mis toob kaasa jätkusuutliku majanduskasvu; rõhutab vajadust pidada esmatähtsaks innovatsioonipõhiseid projekte, millel on ELi jaoks selge lisaväärtus, samuti piirkondlikku arengut, toetades selliseid projekte nagu maapiirkondade ja muude vähem arenenud ja raskemini ligipääsetavate piirkondade taaselustamine;\n20. rõhutab, et EIP‑l on olnud ja on ka praegu positiivne roll avaliku sektori investeeringute puudujäägi vähendamisel; rõhutab, et investeerimine, vastutustundlikud ja jätkusuutlikud struktuurireformid ja usaldusväärne eelarvepoliitika peavad olema üldise strateegia lahutamatu osa; nõuab liikmesriikides toimuva EIP tegevuse ning riiklikes reformikavades ja riigipõhistes soovitustes ette nähtud valitsuste tegevuse, poliitika ja eesmärkide vahelist koordineerimist, kui selline koordineerimine on võimalik;\n21. rõhutab, et suurenev investeeringulõhe liikmesriikide vahel on tingitud ELi tasandi tõsistest struktuurilistest põhjustest; kutsub EIPd üles suurendama tehnilise abi andmist, et lahendada projektide koostamise vähese suutlikkuse probleem mõnes liikmesriigis; kutsub EIPd üles pakkuma üksikasjalikumat teavet iga rahastatud projekti loodud otseste ja kaudsete töökohtade kohta;\n22. rõhutab, et alusleping kohustab EIPd oma esmase laenuandmistegevuse kaudu kaasa aitama siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule ning toetama vähem arenenud piirkondade arendamiseks mõeldud projekte ja piiriülese iseloomuga projekte koostoimes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; rõhutab seetõttu EIP olulise täiendava rolli potentsiaali tõhususpõhise ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel muu hulgas tegevuse abil, mille eesmärk on tugevdada projektide ettevalmistamise alast suutlikkust, konsultatsiooni- ja analüüsiteenuseid ning laenude andmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklikuks kaasrahastamiseks; palub komisjonil ja EIP‑l paremini kooskõlastada oma tegevust parimate tavade levitamisel ja investeerimisvõimaluste tutvustamisel kõigis Euroopa piirkondades, sh Ühtekuuluvusfondist vahendeid mitte saavates piirkondades, pidades silmas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide paremat saavutamist;\n23. toonitab, et EIP kui avalik finantsasutus, mis rahastab ELi poliitika ja prioriteetide rakendamisele suunatud projekte, peaks aitama kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, sh vähem arenenud piirkondades, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus; märgib siiski kahetsusega, et laenuandmise geograafiline jaotus riikide lõikes, kus projekte ellu viiakse, näitab, et kõigist 2016. aastal antud laenudest on 54,11 % läinud viiele ELi suurima majandusega liikmesriigile; palub, et EIP ja komisjon uuriksid sellise olukorra põhjusi ning teavitaksid Euroopa Parlamenti tulemustest enne 2018. aasta keskpaika; toonitab vajadust vahendite laiema geograafilise jaotuse järele, sh ka EFSI vahendite osas, mis peavad alati olema täiendava iseloomuga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendite suhtes, et saavutada eesmärk vähendada piirkondlikke erinevusi; rõhutab vajadust EIP rolli suurendamiseks sotsiaalse ettevõtluse ja idufirmade, sotsiaalse taristu kasvu kiirendamise, taastuvenergia, energiatõhususe ja ringmajanduse projektide rahastamisel; tuletab siinkohal meelde, et EIP on suur investeerija ka ELi mittekuuluvates riikides;\n24. võtab teadmiseks kõigi EIP Grupi hallatavate programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahendite (InnovFin) vahehindamise ja selle raames esitatud 15 soovitust; ootab, et EIP Grupp koostaks üksikasjaliku strateegia selle kohta, kuidas ta kavatseb neid soovitusi rakendada;\n25. kordab oma seisukohta, et Euroopa õigusraamistikus, sh EIP põhikiri, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määrus, neli ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) määrust ja viis Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond), tuleks keelata ELi rahaliste vahendite andmine lõplikele abisaajatele või finantsvahendajatele, kelle puhul on tõestatud osalemine maksudest kõrvalehoidumises või maksupettuses;\n26. tuletab meelde, et EIP poliitika liidu õigust mittekohaldavate jurisdiktsioonide suhtes peab olema sihiteadlikum; märgib, et tuginemine ELi ühisele loetelule nendest kolmandate riikide jurisdiktsioonidest, kes ei järgi hea maksuhaldustava standardeid, mille Euroopa Liidu Nõukogu 5. detsembril 2017 heaks kiitis ja mis on konflikti korral teiste juhtivate organisatsioonide nimekirjade suhtes ülimuslik, on positiivne, kuid ebapiisav samm, ning nõuab, et riigipõhine aruandlus muudetaks ilma eranditeta EIP ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia põhielemendiks; kutsub EIPd üles: järgima asjaomaseid rahapesu-, terrorismi-, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastase võitluse alaseid nõudeid ja kohaldatavaid õigusakte; mitte kasutama maksudest kõrvalehoidumise struktuure, eriti agressiivseid maksukavandamisskeeme ega tavasid, mis ei vasta maksude hea haldamise kriteeriumidele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides, nõukogu järeldustes, komisjoni teatistes või komisjoni mis tahes märgukirjas, ega neis osalema; ning mitte säilitama ärisuhteid üksustega, mis on loodud või asutatud jurisdiktsioonides, mis ei tee liiduga koostööd rahvusvaheliselt kokkulepitud läbipaistvust ja teabevahetust käsitlevate maksustandardite kohaldamise suhtes; palub, et EIP vaataks pärast komisjoni ja sidusrühmadega konsulteerimist läbi ja ajakohastaks oma poliitika liidu õigust mittekohaldavate jurisdiktsioonide suhtes, arvestades eelnimetatud koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ELi ühise loetelu vastuvõtmist; kutsub komisjoni üles omalt poolt esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle poliitika rakendamise kohta;\n27. märgib, et komisjon on varasemalt blokeerinud teatavad rahvusvaheliste finantsasutuste esitatud projektid(6), sest need projektid hõlmasid põhjendamatult keerulist maksukorraldust, milles kasutati kolmandate riikide kahjulikke või olematuid maksusüsteeme; kutsub komisjoni ja EIPd üles lisama oma aastaaruandesse teabe projektide kohta, mille puhul vahendid on üle kantud offshore‑jurisdiktsioonidesse; rõhutab, et rahvusvahelised finantsasutused peavad välistama ohu, et ELi vahendid aitavad otseselt või kaudselt kaasa maksustamise vältimisele ja maksupettustele;\n28. märgib, et on väljendatud muret seoses EIP rahastatud projektidega, mis hõlmavad offshore‑struktuure ja koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone; palub komisjonil avaldada iga-aastase avaliku aruande, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite kasutamist seoses offshore‑struktuuridega ning EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) rahasiirdeid nendesse struktuuridesse, ja mis sisaldab blokeeritud projektide arvu ja laadi, selgitavaid märkusi projektide blokeerimise põhjuste kohta ja võetud järelmeetmeid, millega tagatakse, et ELi vahendid ei aita otseselt ega kaudselt kaasa maksustamise vältimisele ega maksupettusele;\n29. väljendab heameelt tõsiasja üle, et EIP võtab arvesse maksude mõju riikides, kus investeering tehakse, ja seda, kuidas see investeering aitab kaasa majandusarengule, töökohtade loomisele ja ebavõrdsuse vähendamisele;\n30. leiab, et Euroopa Liidu pangana peaks EIP suurendama jõupingutusi, tagamaks et finantsvahendajad, kellega ta koostööd teeb, ei kasuta maksustamise vältimise struktuure, eelkõige agressiivset maksuplaneerimist, ega järgi tavasid, mis ei ole kooskõlas hea maksuhaldustava kriteeriumidega, mis on ette nähtud ELi õiguses, sealhulgas komisjoni soovitustes ja teatistes; rõhutab, et samuti peaks EIP kindlustama, et finantsvahendajad ei ole seotud korruptsiooni, rahapesu, organiseeritud kuritegevuse või terrorismiga;\n31. rõhutab, et EIP‑l on vaja saada usaldusväärset ja täielikku teavet tema vahenditest lõplike toetusesaajate tegelikult kasusaavate omanike kohta, sealhulgas juhul, kui rahastamine põhineb börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatel fondidel; nõuab seepärast tungivalt, et EIP tugevdaks finantsvahendajate kasutamisel oma hoolsuskohustuse menetlust ja läbipaistvust; on seisukohal, et finantsvahendajate valimisel kriteeriumide kasutamine ja ajakohase teabe omamine äriühingute (sealhulgas usaldusfondid, sihtasutused ja maksuparadiisid) tegeliku tulusaaja kohta on parim tava, mida tuleb pidevalt järgida; märgib tõsiasja, et EIP tuvastab selliste äriühingute tegelikud tulusaajad hoolsuskohustuse täitmise käigus; kutsub EIP Gruppi üles veelgi tugevdama oma lepingutingimusi, lisades neisse klausli hea juhtimistava kohta või viite sellele, eesmärgiga leevendada aususe ja mainega seotud riske; nõuab, et EIP koostaks rangete kriteeriumide avaliku loetelu finantsvahendajate valimiseks, et tugevdada ELi panust maksupettuste vastu võitlemisel ning vältida tõhusamalt korruptsiooniohtu ja kuritegelike organisatsioonide infiltreerumist;\n32. avaldab heameelt EIP jõupingutuste üle täita hoolsuskohustust EIP Grupi vastaspoolte ja toimingute suhtes, sealhulgas käimasolevad järelevalvetegevused ja kontrollid, tagamaks, et EIP ei hõlbustaks tahtmatult korruptsiooni, pettust, kokkumängu, sundi, rahapesu, maksupettusi, kahjulikke maksutavasid või terrorismi rahastamist, eelkõige vastavusbüroo juhi büroo (OCCO) korrapäraste tegevusaruannete avaldamise kaudu ja tehes tihedat koostööd EIP peainspektsiooniga; palub, et EIP kohandaks oma tegevuse komisjoni kavandatud uue varajase hoiatamise ja välistamise süsteemiga;\n33. avaldab heameelt EIP Grupi koostöö ja teabevahetuse üle komisjoni eri talitustega maksustamise vältimise vastases paketis sisalduvate meetmete valdkonnas, et selgitada õigusaktide paketi kohaldamisala ja põhielemente, EIP Grupi rolli ja kaasatust ning osalemist neid küsimusi käsitlevas dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonidega nii EIP Grupi direktorite nõukogu kui ka EIP talituste, näiteks vastavusbüroo juhi büroo tasandil; kutsub EIPd üles oma hoolsuskohustuse täitmise käigus pöörama suuremat tähelepanu maksustamise vältimisele;\n34. on veendunud, et EIP Grupi suurema rolliga majanduses, tema suurenenud investeerimissuutlikkuse ja ELi eelarve kasutamisega EIP tegevuse tagamiseks peavad kaasnema suurem läbipaistvus ja laiem aruandekohustus, et tagada tema tegevuse, projektide valimise ja rahastamisprioriteetide üle tõeline avalik kontroll;\n35. märgib, et EIP esitab oma tegevuse kohta parlamendile aastas kolm aruannet ning EIP president ja töötajad osalevad parlamendi ja selle komisjonide taotlusel korrapäraselt kuulamistel; tuletab siiski meelde oma nõudmist, et EIP parlamentaarne aruandekohustus ja läbipaistvus peaksid olema kõrgemal tasemel; kordab sellega seoses oma üleskutset allkirjastada institutsioonidevaheline kokkulepe EIP ja Euroopa Parlamendi vahelise teabevahetuse kohta, mis hõlmaks parlamendiliikmete võimalust esitada EIP presidendile kirjalikult vastatavaid küsimusi;\n36. tuletab meelde, et läbipaistvus ELi poliitika elluviimisel ei tugevda mitte üksnes EIP Grupi üldist ettevõtjapoolset vastutust ja usaldusväärsust, kui finantsvahendajatest ja lõplikest toetusesaajatest antakse selge ülevaade, vaid aitab suurendada ka rahastatavate projektide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust ning tagab EIP laenuportfellis nulltolerantsi poliitika kohaldamise pettuste ja korruptsiooni suhtes;\n37. tunneb heameelt asjaolu üle, et EIP Grupi läbipaistvuspoliitika aluseks on avalikustamise presumptsioon ning et igaüks pääseb EIP Grupi dokumentidele ja teabele ligi; tuletab meelde oma soovitust avaldada EIP Grupi veebisaidil sellised mittekonfidentsiaalsed dokumendid nagu institutsioonidevahelised kokkulepped ja memorandumid ning palub tungivalt, et EIP Grupp ei piirduks sellega, vaid jätkaks viiside otsimist läbipaistvuse suurendamiseks;\n38. soovitab EIP Grupil järgida Maailmapanga Grupi Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni eeskuju ja hakata avalikustama teavet kõrge riskiastmega allprojektide kohta, mida EIP rahastab kommertspankade kaudu (EIP Grupi poolt VKEde rahastamiseks kasutatud peamised vahendajad/finantsvahendid);\n39. väljendab heameelt seoses asjaoluga, et taotluse korral avalikustatakse mis tahes EIP Grupi valduses olevad projektidokumendid; palub EIP Grupil määratleda suunised mittetundliku ja põhilise teabe kohta, mis võidaks avaldada nõudmiste puhul, mis on seotud proaktiivse projektitasandi avaldamisega;\n40. nõuab, et EIP Grupi avalikustamispoliitikaga tagataks grupi hinnapoliitikat ja juhtimisorganeid käsitlevate põhimõtete läbipaistvuse järjest kõrgem tase; avaldab sellega seoses heameelt EIP Grupi direktorite nõukogu 2017. aasta jaanuari koosolekute protokollide avalikustamise, dokumentide avaliku registri ja projektiandmete avaldamise üle rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse kaudu(7); nõuab juhtkonna koosolekute protokollide avaldamist;\n41. võtab teadmiseks EIP Grupi rikkumistest teatamise poliitika käimasoleva läbivaatamise; nõuab tungivalt, et EIP Grupp tugevdaks oma kaebuste lahendamise mehhanismi sõltumatust, õiguspärasust, kättesaadavust, prognoositavust, võrdõiguslikkust ja läbipaistvust, sh kaasates direktoreid ja tõhustades kaebuste esitajate kaitset; on veendunud, et sellised meetmed on ilmselgelt panga, sidusrühmade ja ELi institutsioonide huvides;\n42. märgib, et peainspektsiooni pettuste uurimise osakonnale (IG/IN) 2016. aastal teatatud 120 juhtumist teatati 53 % EIP Grupi töötajate poolt; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP veebisaidil asuv pettustest teatamise mehhanism on nüüd kättesaadav 30 keeles(8); on seisukohal, et EIP peaks hoolega jälgima rikkumisest teatajate kaitsmiseks ELi tasandil tehtavat tööd ja sellega seoses veelgi parandama rikkumistest teatamise võimalusi;\n43. kutsub EIP Gruppi üles pöörama pidevat tähelepanu oma tulemuslikkuse kontrollimisele tulemuslikkuse ja tõendatud mõju hindamiste kaudu; julgustab EIP Gruppi jätkuvalt täiustama oma seirenäitajaid, täpsemalt täiendavuse näitajaid, et hinnata mõju projekti väljatöötamise etapis võimalikult varakult ja anda nõukogule piisavalt teavet kavandatava mõju kohta, eelkõige seoses projektide panusega ELi poliitikavaldkondadesse, näiteks nende mõju tööhõivele (nii rakendamise kui ka toimimise ajal); juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et EIP Grupi rahastamise tulemuslikkust ei saa hinnata üksnes selle finantsmõju hindamise põhjal, ning nõuab seetõttu, et oleks tagatud õige tasakaal tegevusmahu ja EIP Grupi mittefinantsteenuseid osutavate töötajate eesmärkide seisukohast määratletud tegevuseesmärkide vahel; nõuab näiteks, et tulemuslikkuse hindamine näitaks, millistele konkreetsetele eesmärkidele on projekt ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames suunatud ja millises ulatuses on see nende täitmisele kaasa aidanud; peab oluliseks, et elanikkond, kes elab rahastatud taristuprojektide piirkonnas, osaleks aktiivselt nende hindamises;\n44. avaldab heameelt asjaolu üle, et EIP jätkab tööd oma mõjuhindamise aruandlusmeetodite peenhäälestamisel, näiteks selleks, et täpselt kajastada mitmesuguste vahendatud laenuandmisstruktuuride ja uute toodete abil kasutusele võetud investeeringuid ning koos teiste mitmepoolsete arengupankadega ühiselt astutud samme mõju käsitleva aruandluse põhiaspektide ühtlustamisel, nagu hiljuti kliimamuutustega seotud rahastamist käsitleva aruandluse kohta koostatud aruandes ja kõigi sektorite laenude kohta praegu koostatavas aruandes;\n45. avaldab heameelt asjaolu üle, et tulemuste mõõtmine (ReM+) on EIP Grupis järk‑järgult kaasa toomas sisemise kultuuri muutumist; nõuab selle toimingu ühtlustamist ja üldistamist, kaasates lisaks võimalikult suures ulatuses Addis Abeba ja Pariisi näitajad; on veendunud, et selliste näitajate kohandamine kohalike seisukohtade integreerimise abil võib vähendada nende kaugeks jäämist, mõjutamata nende sõltumatust;\n46. palub EIP‑l võtta kolmandatesse riikidesse investeerimisel arvesse kohalikku konteksti; tuletab meelde, et kolmandatesse riikidesse investeerimine ei või põhineda ainult võimalikult suure kasumi saamise põhimõttel, vaid selle eesmärk peab olema saavutada erasektori juhitav pikaajaline jätkusuutlik majanduskasv ning vähendada vaesust töökohtade loomise ja tootmisressursside juurdepääsetavuse parandamise abil;\n47. märgib, et mitmes EIP tegevusriigis on inimõigused, eelkõige väljendus-, kogunemis- ja ühinemisvabadus mitmest suunast rünnaku all, seda alates protestide vägivaldsest mahasurumisest ja sõnavabaduse kasutamise karistamisest kuni meelevaldsete vahistamiste, inimõiguste kaitsjate kinnipidamiste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse piiramiseni; kutsub EIPd üles võtma vastu inimõiguste tegevuskava, et viia ellu ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete eesmärgid, et vältida EIP projektide kahjulikku mõju inimõiguste valdkonnas, tagada, et EIP projektidega aidatakse kaasa inimõiguste tõhustamisele ja elluviimisele, ning pakkuda õiguskaitsevahendeid inimõiguste rikkumiste korral;\n48. peab kiiduväärseks tulemuste mõõtmise raammetoodika avaldamist, kuid on veendunud, et selliste hinnangute tulemused tuleks avalikustada kõikide toimingute puhul (sh keskkonna- ja sotsiaalne mõju projektide või allprojektide tasandil); peab kiiduväärseks EIP välislaenude andmise volituse vaheläbivaatamist, mille tulemusena edastab EIP edaspidi parlamendi taotluse korral parlamendile tulemuste mõõtmise dokumendid projektide kohta, mis on kaetud ELi eelarvetagatisega; kutsub EIPd üles avaldama tulemuste mõõtmise dokumendid ka projektide kohta väljaspool ELi ja kolmel sambal põhineva hindamise dokumendid projektide kohta ELis, et suurendada panga läbipaistvust;\n49. palub, et EIP avaldaks kõik asjakohased dokumendid diiseltehnoloogia arendamiseks autotööstusele antud laenude kohta, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) vastava aruande ja selle soovitused Volkswagenile antavate EIP laenude kohta, ning selgitaks üldisemalt, mil määral anti laene autoettevõtetele, kelle puhul tuvastati, et nad manipuleerisid heitkogustega, ja annaks ülevaate sellest, kui paljud nendest laenudest on loetud kliimameetmeteks; palub sellega seoses selgitust kehtestatud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi asjus, millega tagatakse, et autoettevõtetega sõlmitavad uuemad laenulepingud, nagu need, millega toetatakse teadus- ja arendustegevust ühenduvuse, tõhusate bensiini-elektri hübriidmootorite, pikema sõiduulatusega elektriautode ja täiustatud juhiabisüsteemide valdkonnas, on tõesti suunatud puhtale tehnoloogiale;\n50. peab kiiduväärseks, et EIP grupp võttis VKEdele suunatud laenutegevuse jaoks vastu kõrged läbipaistvus- ja vastutusstandardid ning et finantsvahendajate kohustus anda aru iga VKE kohta, kes on EIP grupi toetust saanud, võimaldab võtta neid tulemusi arvesse, kui kaalumisel on sama vahendaja kaudu järgmiste tehingute tegemine;\n51. rõhutab, et pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371(9) (mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil) ning nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) nr 2017/1939(10) (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) jõustumist uurib juhtudel, kus riiklikel asutustel või Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on põhjust kahtlustada selles kontekstis kriminaalkuriteo kordasaatmist, EIP tegevust liikmesriikides Euroopa Prokuratuur;\n52. märgib, et olemasolev teave selle kohta, mil määral aitab EIP laenutegevus kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele, on piiratud; palub EIP‑l seetõttu lisada oma aastaaruandesse vajaduse korral eraldi peatükid, mis oleksid pühendatud EIP mõju hindamisele seoses tema tegevusega, mille eesmärk on toetada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, sh ka algatuse Interreg raames, ning esitada üksikasjalik teave laenude kasutamise kohta ühtekuuluvuspoliitika projektides ja programmides, viidates ühtlasi toetuste geograafilisele jagunemisele, nende panusele ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide, sh horisontaalsete põhimõtete ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse ning konkreetsetele võimalustele mobiliseerida erasektori vahendeid; rõhutab siinjuures ka EIP kohustust anda Euroopa Parlamendile, kontrollikojale ja muudele asutustele piisavalt andmeid, sh oma toodete kulude ja haldamise kohta, ning võtab ühtlasi arvesse ühtekuuluvuspoliitikaga ja EIPga seotud investeeringute kombineerimist puudutavate koondandmete lisaväärtust ELi tasandil;\nEIP grupi finantstegevus\n53. kutsub EIP gruppi üles tegema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rahastamisvahendite arvu ja liikide ratsionaliseerimise protsessis komisjoniga aktiivset koostööd ning kavandama seda protsessi ette, juhtides esimese etapina oma kogemuste põhjal tähelepanu dubleerimisele või kattumistele;\n54. on veendunud, et EIP grupi rahastamisvahendid peaksid tooma kasu projektidele, mis valitakse lähtuvalt nende omadustest ning potentsiaalist luua kogu ELi jaoks lisaväärtust ja mõjusat täiendavust, eriti piirkondades, kus turud ei suuda projekte rahastada ega toetada, ning leiab, et selleks on vaja leida õige tasakaal potentsiaalselt kõrgema riskiprofiili ja hea krediidikvaliteedi säilitamise põhivajaduse vahel;\n55. hoiatab sellega seoses, et turupõhistel instrumentidel on oht suunata ELi eelarve kese ELi ühistelt avalikelt hüvedelt kõrvale, ja julgustab EIP gruppi tugevdama aruandlust komisjonile pigem oma rahastuse kvaliteedi kui selle kvantiteedi kohta finantsinstrumentide kontekstis;\n56. märgib, et täiendava riskivõtmisvõime täielikuks ärakasutamiseks on EIP grupp arendanud mitmeid uusi tooteid, mis võimaldavad võtta suuremaid riske (nt allutatud võlainstrumendid, omakapitalis osalemine, pankadega riskide jagamine), ja on vaadanud suurema paindlikkuse võimaldamiseks läbi oma krediidiriski poliitika ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid;\n57. kutsub EIP gruppi üles arendama veelgi oma riskijuhtimise kultuuri, et parandada selle tulemuslikkust ning täiendavust ja koostoimet oma sekkumismeetmete ja ELi eri poliitikavaldkondade vahel, toetades eelkõige innovatiivseid ettevõtjaid, taristuprojekte ja VKEsid, kes võtavad riske või arenevad majanduslikult ebasoodsates piirkondades, kus puudub stabiilsus, kooskõlas korduva ja pikaajalise eesmärgiga lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, kuid kahjustamata usaldusväärse juhtimise põhimõtteid ja ohustamata EIP head krediidikvaliteeti; tuletab meelde, et riski ülekandmisel põhinevad instrumendid ei saa olla riskivabad, kui nende eesmärk on aidata kaasa ELi majanduse arengule ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele koostööle; rõhutab, et EIP ja tema aktsionärid peavad olema sellest täiel määral teadlikud; julgustab EIPd hindama võimalust pakkuda EIP võlakirjade otsest ostmist;\n58. juhib tähelepanu sellele, et EIP grupi toetus VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ulatus 2016. aastal rekordilise 33,6 miljardi euroni ja toetati 4,4 miljoni töökoha loomist; rõhutab, kui oluline on, et EIP grupp toetab pidevalt VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid, tõhustades nende juurdepääsu rahastamisele; rõhutab, et VKEd on Euroopa majanduse tugisammas ja peaksid jääma EIP grupi laenutegevuse põhiliseks sihtrühmaks, milleks tuleks veelgi tugevdada rahastamisvahendeid VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks;\n59. tuletab meelde, et rohkem kui 90 % ELi VKEdest on mikroettevõtjad, kes annavad peaaegu 30 % erasektori tööhõivest; juhib tähelepanu sellele, et mikroettevõtjad on majandusšokkide suhtes haavatavamad kui suuremad ettevõtjad ja võivad laenude saamisel jääda suures osas kõrvale, eriti kui nad asuvad piirkonnas, kus majandus- ja pangandusolukord on ebasoodne; kutsub EIPd üles koostama strateegia, millega heastatakse asjaolu, et VKEdel on sellistes tingimustes raskusi projektidele toetuse saamisel;\n60. tunnistab, et juurdepääs rahastamisele on endiselt suurim kultuuri- ja loomesektori kasvu takistav tegur; rõhutab tungivat vajadust rahastamisalgatuste järele, mis seda sektorit tugevdaksid; rõhutab EIP ja EFSI potentsiaali loomesektori toetamisel, peamiselt VKEde rahastamise kaudu; kutsub EIPd üles tegelema EFSI rahastamise puudumisega kultuuri- ja loomesektoris, uurides võimalikku koostoimet programmiga „Loov Euroopa“;\n61. kutsub EIP gruppi üles tuginema edaspidigi rahanduslikult usaldusväärsetele vahendajatele, nagu riiklikud tugipangad ja institutsioonid, et valida teatavat liiki projekte, mis ei ohustaks tema head krediidikvaliteeti;\n62. leiab, et paljud EIP grupi juhtimiseeskirjad on kujundatud nii, et need kaitseksid tema head krediidikvaliteeti, kuid väga vähe teavet on kättesaadav selle kohta, kui lähedal on EIP grupp madalamale reitingule;\n63. rõhutab, et EIP grupi poolt rahastatavate investeerimisprojektide hoolsuskohustus peaks põhinema nii finantstuluga seotud teguritel kui ka teguritel, mis ei ole seotud finantstulemustega, vaid muud liiki eesmärkide saavutamisega, näiteks projekti panusel ülespoole suunatud majandusliku lähenemise ja ühtekuuluvuse suurendamisse ELis või strateegia „Euroopa 2020“ või kestliku arengu eesmärkide saavutamisse; leiab, et EIP grupp peaks neid muid kui finantskriteeriume institutsioonilistele ja erainvestoritele (näiteks pensionifondid ja kindlustusandjad) asjakohasel viisil selgitama, edendades seega kogu finantssektoris suuremat keskendumist sotsiaal‑majanduslikule ja keskkonnamõjule;\n64. on veendunud, et juhtudel, kus pingelised finantsturu tingimused takistaksid elujõulise projekti elluviimist, või kui on vaja hõlbustada investeerimisplatvormide loomist või projektide rahastamist sektorites või piirkondades, kus esineb olulisi turutõrkeid või valitseb ebasoodne investeerimisolukord, peaks EIP grupp tegema muudatusi (ja need dokumenteerima), eelkõige ELi poolt EIP‑le antava tagatise tasus, et aidata kaasa EIP grupilt rahastamisvahendite kaudu rahastuse saajate kantavate tegevuse rahastamiskulude vähendamisele, et hõlbustada projektide elluviimist; usub, et vajaduse korral tuleks teha sarnaseid jõupingutusi tagamaks, et rahastamisvahenditest toetatakse väikeseid projekte, ja et kui kohalike või piirkondlike vahendajate kasutamine võimaldab vähendada finantsinstrumendist väikeste projektide rahastamise kulusid, tuleks sellist kasutamise vormi samuti kaaluda;\n65. avaldab heameelt hiljuti heaks kiidetud omakapitaliinvesteeringute strateegia üle, mis hõlmab omakapitaliga seotud toimingute paremat hindamist, et kõrvaldada omakapitali kaudu rahastamise puudujääk ELi innovatsiooni ja taristu prioriteetsetes valdkondades, eelkõige kahes turusektoris: kaudne omakapitali kaudu rahastamine (omakapitaliinvesteeringud taristufondidesse ja kaasinvesteerimisprogrammidesse) ja otsene omakapitali kaudu rahastamine (kvaasikapitali laenud äriühingutele ja kvaasikapitali laenud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele) koos otseste ja kaudsete vahendite kombinatsiooniga (aktsiafondid ja osaluslaenud);\n66. avaldab heameelt Euroopa Investeerimisfondi (EIF) toetuse üle, mida on juba antud ühisrahastamisplatvormidele olemasolevate tegevuste raames, soovi üle jätkata platvormide valikulist toetamist olemasolevate programmide raames või nende laiendamise kaudu ning koos komisjoniga võimalike võlgade ning omavahendite kaudu ühisrahastamise katseprojektiga tehtud töö üle; teeb ettepaneku, et Euroopa Investeerimisfond leiaks viisid, kuidas tuvastada toetust vajavad FinTechi‑põhised finantsvahendajad ja kuidas nendeni jõuda;\n67. palub komisjonil hinnata ja jälgida tähelepanelikult EIP‑le antud arvukate volitustega seotud kulusid; tuletab meelde, et praegusi finants- ja inimressursse arvestades võivad kaasnevad halduskulud mõjutada EIP üldist tulemuslikkust;\n68. rõhutab, et EIP roll ühtekuuluvuspoliitikas suureneb, eelkõige rahastamisvahendite ja toetuste tõhusama kombineerimise tõttu; toonitab siiski, et nende kättesaadavus lõppkasutajate jaoks on endiselt väga madal ning et liikmesriigid ja piirkonnad tõstavad esile finantsmääruses ning ühissätete määruses sätestatud menetluste keerukust (sh ebaproportsionaalseid halduskulusid ja tasusid) ja konkurentsi huvipakkuvamate riiklike ja piirkondlike rahastamisvahenditega; kiidab sellega seoses heaks platvormi fi‑compass loomise, mis on ühtekuuluvuspoliitika raamesse kuuluvate rahastamisvahenditega seotud nõustamisteenuste ühtne kontaktpunkt; nõuab siiski ulatuslikumat tehnilist toetust, kehtivate menetluste lihtsustamist ja suuremat tähelepanu finantsvahendajate suutlikkuse suurendamisele, ühtlasi juhib tähelepanu vajadusele siduda halduskulud ja -tasud paremini Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kasutatavate rahastamisvahendite fondivalitseja tegevusega; tuletab siiski meelde, et toetused, mis on tõhus rahastamise vorm paljudes avaliku tegevuse valdkondades, peavad jääma ühtekuuluvuspoliitika eelistatumaks vahendiks ning et rahastamisvahendid tuleks suunata nendesse sektoritesse, kus neil on suurem lisaväärtus kui toetustel, jättes nende kasutamise korraldusasutuste otsustada; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on edendada tihedamat EIP ja Euroopa Parlamendi koostööraamistikku, et EIP tegevust oleks võimalik põhjalikumalt kontrollida;\nEIP grupi teavitus- ja nõustamistegevus\n69. peab kahetsusväärseks, et võimalikud EIP grupi rahastuse saajad ei ole üldiselt piisavalt teadlikud EIP grupi väljatöötatud toodetest; peab kaheldavaks, kas EIP grupi tarneahel on piisavalt mitmekesine ja kaasav;\n70. usub, et EIP grupi teavitustegevust tuleks koostöös tema asjakohaste riiklike partneritega parandada, et suurendada VKEde teadlikkust olemasolevatest rahastamisvõimalustest ning teavitada kodanikke ELi rahastatavatest kohalikest ja konkreetsetest projektidest paremini;\n71. väljendab sellega seoses heameelt rahvusvaheliste ja riiklike institutsioonidega sõlmitavate partnerluste üle, mille eesmärk on tagada vastastikune täiendavus EIP nõustamisteenustega;\n72. peab kahetsusväärseks, et andmed EIP rolli kohta ühtekuuluvuspoliitika igas konkreetses rakendusetapis puuduvad ning et teave selle kohta, mil määral aitab EIP laenutegevus kaasa ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele, on piiratud; rõhutab, et on vaja ja tuleks teha rohkem jõupingutusi suurema läbipaistvuse ja parema kommunikatsiooni saavutamiseks, et tagada teabe jõudmine kohaliku ja piirkondliku tasandi lõplike toetusesaajateni ja suurendada projektide nähtavust;\n73. avaldab lootust, et komisjon, EIP grupp ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused jätkavad ja tugevdavad koostööd riiklike tugipankade ja -institutsioonidega, püüeldes vastastikuse täiendavuse poole, et luua rohkem sünergiat Euroopa struktuuri- ja rahastamisfondide ning EIP rahastamisvahendite ja laenude vahel ning vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi, suurendada haldussuutlikkust, edendada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust ning parandada arusaama Euroopa struktuuri- ja rahastamisfondidest ja EIP rahastamisest, sest riiklikel tugipankadel ja -institutsioonidel on põhjalikud teadmised oma territooriumi kohta ja suutlikkus rakendada kohandatud rahastamisvahendeid kohapeal;\n74. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, EIP-le ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\n(1) ELT L 128, 19.5.2017, lk 1.\n(2) ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.\n(3) ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.\n(5) Näiteks hea reitinguga usaldusväärsed projektid, mis ei saa toetust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõttelt.\n(6) EIP, Euroopa Investeerimisfond ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond.\n(7) Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta. Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0200.\n(9) ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.\n(10) ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.


pikad soengud, mis tunduvad vanematele naistele uhked\nPikad soengud, mis tunduvad vanematele naistele suurepärased\nTrendis püsimine muutub vananedes keeruliseks. Ma armastan külma riputatud teksadega õlakampsunit, kuid kui vana on selle eemaldamiseks liiga vana? Kunagi pole see dilemma olnud nii segane kui juuksurisalongis.\nPaljud meist on pikad juuksed maha kirjutanud kui midagi, millega pidime 20–30-aastaselt hüvasti jätma, aga mis oleks, kui eksiksime? Mis oleks, kui pikkadel juustel ei oleks aegumiskuupäeva? Rääkisin mõne juhtiva juuksuriga, et leida vanemate naiste jaoks ideaalsed pikkade juuste stiilid. Iga stiil on lihtne, šikk ja ajatu.\nKihiline pikk bob\nPikk bob või 'lob' meelitab peaaegu kõiki. Ma armastan seda stiili, sest see näeb välja stiilne ja šikk, kuid vajadusel võite selle siiski hobusesaba visata.\n'Bobid on toredad, kuid lokid on veelgi paremad. See soeng sobib kõige paremini neile, kellel on südamekujuline või ruudukujuline nägu, ja pikk kaelus ei tee ka haiget, 'toimetus Fashion Hair Expert Diana Gallegos ütles mulle. 'Kihiline pikk bob on ilus ja lisab juustele täiskõhutunnet. Proovige pika ja seksika bobi jaoks lisada pehmemate otstega küljelt pühitud ribad. '\nPaljud naised kaotavad vananedes juuste täiskõhutunde, nii et kihilise bobiga kleepumine võib taas helitugevust suurendada.\nVärske juuste muutus võtab teie näolt alati aastaid. Soengu ajakohasena hoidmine on ülioluline, et vältida selle vananemist. Lihtne viis uue ilme proovimiseks on värv. See on kiire viis kõike värskendada.\n'Pole tähtis, millise soengu valite; vanemate naiste soengud on väga mitmekülgsed, 'Juuksur Andrea McCoy kirjutas edasi LinkedIn . 'Mõned naised otsustavad isegi oma uuele välimusele värvitooni lisada. Esiletõstud võivad olla ka suurepärane viis värvi lisamiseks ja madalad valgustid aitavad õhukestele juustele illusiooni paksusest anda. '\nEsiletõstude ja vähese valguse lisamine toob teie lukkudele uue mõõtme ja hoiab need paksud ja läikivad.\nKeskmise pikkusega täius\nKui eelistate tavalisest lobist rohkem pikkust, minge keskmise pikkusega juustele. See on endiselt meelitav välimus, hoides juukseid kergena ja mahukana. 'Vananedes kipuvad juuksed õhemaks minema,' ütles Gallegos mulle. 'Pikkuse täieliku väljanägemise saamiseks minge keskmise pikkusega juukselõikusele. Tekstuuri ja täidluse saavutamiseks lisage mõned kihid. ' Rääkige oma stilistiga oma näo parimast lõikest ja kujust.\nTeine meelitav pikk bob on nüri lõige. Selle asemel, et kihid kogu kihti asetada, on sellel lobil pikemad tükid ees ja veidi lühemad taga. See on veel üks suurepärane trikk suurema helitugevuse lisamiseks.\n'See on ideaalne lob - see on lahe, ilma et see oleks räpane,' juuksur Matt Fugate rääkinud Ahvatleda . 'Kui see on liiga kihiline, vananeb. See peaks olema tagant pisut lühem kui eest, sest palju tihedust teil juuste taga on loomulikult. '\nKas pole veel valmis bobi jaoks oma lukud lahti lõikama? Ikka saate oma pikki lukke kiigutada. Valige pikkade lainetega lihtne stiil, et see oleks noor ja värske.\n'Mul on igapäevaselt palju vanemaid kliente ja minu isiklik lemmik pikem soeng vanemate naiste puhul on laineline soeng ja lõige,' Juuksur Mai Plaza juuksurisalongist ütles mulle. 'Ma armastan enesekindlaid küpseid isiksusi, kes tahavad ikka veel pikka soengut noorema, flirtiva väljanägemise saavutamiseks. Lainete hooldamine ja kujundamine on lihtne ning need näevad vananenud juustele eriti head välja. '\nKui teie juuksel on mingi loomulik laine, küsige lihtsalt juuksurilt näpunäiteid, kuidas neid iga päev kujundada. Minge lõikamiseks, mis sobib teie juuksetüübiga.\nMis puutub pikkadesse stiilidesse vananedes, siis sobivad kõige paremini lihtsad lõiked. Klassikaline lõik, mis sobib ideaalselt küpsematele naistele, on värskete paukudega keskosa. See välimus on kaasaegne, ilma et peaksite liiga palju proovima. See juhtub olema ka selline, mida näeme paljude kuulsuste seas ja nad üritavad alati nooremad välja näha, nii et selles peab olema midagi.\n'Igaüks selles vanuses saab seda ilmet raputada,' Fugate rääkinudAhvatleda . Mulle meeldib, et tema [Mary Steenburgeni] tukk on kohmakas ja räpane, mitte nüri. See on 'lahe'. ' Võiksite neid tükkidena ees hoida või küljele pühkida.\nKui teil on piisavalt õnne, et teil on paksud ja lainelised juuksed, ärge hakkige neid lihtsalt sellepärast, et olete jõudnud teatud vanuseni. Pikad kihid on ka klassikaline meelitav välimus, eriti kui teil on loomulikult paksud juuksed. Omastage oma loomulikku ilu pika soenguga.\n'Kui olete teatud vanuses, on loomulik soov juuksed lahti lõigata ja ma ei saanud rohkem nõustuda,' Patty Mocarski , ütles mulle väikese kosmosesalongi omanik. 'Üks asi, mis hoiab juukselõikusi vananedes, on inimene, kes kannab neid enesekindlalt. Nagu öeldud, moodustavad tekstuur, juuste loomuliku mustriga töötamine ja lahkuminek moodsa stiili. Naised, kes tulevad meelde, on Julianne Moore, Meryl Streep ja Andie MacDowell. '\nÜks viga, mida teevad igas vanuses naised, on selline, nagu näeks nad liiga palju vaeva. Iga suundumuse järgi elamine ja suremine jätab teid vanemaks. Parimad soengud on lihtsad ja lõdvestunud. Kohe nooruslikuma välimuse saamiseks proovige lihtsat tagasivõtmisstiili.\n'Lõikamata lõikamine võib olla ka väga meelitav ja flirtiv. Mõelge Helen Mirrenile ja Diane Keatonile nende kihiliste bobidega, mis on täis liikumist ja nägu kujundavat äärist, 'ütles Mocarski mulle. 'Hoidke kõik pehme ja kiik. Liikumine kergendab kõike nii otseses kui ka ülekantud tähenduses. Vananemisprotsess võib olla piisavalt raske, nii et te ei vaja ka tugevat soengut. '\nVananedes hakkavad paljud meist fikseeruma teatud kehaosadele. Mõni meist vahtib tunde järjest kaela. Teised tahavad varjata oma uusi otsaesiseid kortse. Selle asemel, et obsessiivselt peeglit kontrollida või ilukirurgi poole kihutada, alustage meelitava lõikega, mis peidab need kortsud ennekõike ära.\nTäielikud, külgmised pühitud paugud katavad vaevata otsaesise, andes samas moodsa stiili. 'Meelitav pikkus ja külgmine pühkimine muudavad selle värskeks ilma lühikeseks jäämata,' ütles Alberto V05 pressiesindaja ja juuksur Chris Lospalluto rääkinud Ahvatleda . 'Pikemad kihid võimaldavad teil otsi alla või välja painutada või painutada. Liikumise ja keha parandamiseks võite kasutada isegi takjarulle. '\nKaaluge oma nägu\nOma täiusliku pika soengu üle otsustades pidage alati silmas suurt pilti. Keskenduge oma juuste tüübile, näokujule ja elustiilile, et leida endale sobiv stiil. Vastasel juhul tunnete end lihtsalt pettunud, et te ei saa oma juukseid salongis välja nägema.\n'Kõige olulisem samm küpsete naiste jaoks soengute otsimisel on otsustada, mis see teile meeldib,' McCoy kirjutas edasiLinkedIn . 'Stiili valimine on vanematele naistele sobivaks muutmisel väga oluline. Soeng tuleb mitte ainult kohandada vastavalt teie näokujule, vaid see peaks sobima ka teie maitsega. Ühendage soovitud stiil populaarsega. Selleks, et püsida kursis, ei pea te oma pikkadest juustest lahti saama. ' Alustage sellest, mis teile meeldib, ja seejärel isikupärastage see ainult enda jaoks.\nSiit saate teada, kui palju dollaripuu töötajatele palka makstakse\nSiit saate teada, kui palju Yvette Nicole Brown tegelikult väärt on\nMelissa Etheridge'i poja traagiline surm\nLauljatar Melissa Etheridge pöördus sotsiaalmeediasse, et jagada väga kurbi uudiseid oma poja Beckett Cypheri kohta, kes lahkus siit ilmast ootamatult 13. mail.\nnetflixi saated naistele\nsuper tervendavad toidud\narve ja jen\non mariah hooliv kena


Deprecated: mysql_connect(): The mysql extension is deprecated and will be removed in the future: use mysqli or PDO instead in /home/np10642/domains/hansapaevad.ee/public_html/2008/index.php on line 18 Programmimuudatused Tartu Hansap�evade kavas\nAvaleht Uudised Programmimuudatused Tartu Hansap�evade kavas\nProgrammimuudatused Tartu Hansap�evade kavas\nTartu Hansap�evade programmis on toimunud m�ned muudatused, mis on linnade kaupa �ra toodud.\nLaup�eva, 19. juuli programmi on lisandunud Kaie Mikheimi esitus. J�elinna laval ei esine Katariin Raska ja Toomas Valk. P�hap�eva, 20. juuli programmi on lisandunud Jalmar Vabarna, Rasamrita ning �lle Paltseri ja Katrin Soon. J�elinna laval ei esine p�hap�eval Kaie Mikheim, Asso Int ja Toomas Valk.\nJ�elinna on lisandunud ka kaks uut t��tuba:\nSahaja Yoga – tuntud tervise ja hea tuju maaletoojad.\nValge K�rts – k�sit��liste ja kunstnike ateljee, kes pesitsevad Tartust 10 km kaugusel Uhti k�la Valges K�rtsis.\nTerviklik linnaprogramm: siit\nJaanilinna programmi on lisandunud viis uut t��tuba:\nMuldvalutehnikas ehete valamine - H�beehted, metall ja tuli.\nMuinaskeraamika tuba - Fotod kiviajast kuni 19. sajandini Eestis valmistatud v�i kasutatud savin�udest, mis on leitud arheoloogilistel v�ljakaevamistel. Muistse keraamika j�rgi eksperimentaalselt valmistatud anumad. Keraamikute juhendamisel savin�uside tegemine erinevate ajastute tehnikaid kasutades.\nPaberikoda - K�sitsi paberi valmistamine (Reedel, 18. juuli kell 18.00-22.00, Laup�eval, 19. juuli kell 11.00-20.00, P�hap�eval, 20. juuli kell 11.00-16.00, Eesti Postimuuseum, R��tli 15)\nPitsatikoda - Hansap�evade tempel ja k�rvaltempel Dorpat (Reedel, 18. juulil kell 18.00-22.00, Laup�eval, 19. juulil kell 11.00-20.00, P�hap�eval, 20. juulil kell 11.00-16.00, Eesti Postimuuseum, R��tli 15)\nSkriptoorium ehk kirjakoda - Sule ja tindiga kirjutamine ja kirja voltimine keskaegse kombe kohaselt (Reedel, 18. juulil kell 18.00-22.00, Laup�eval, 19. juulil kell 11.00-20.00, P�hap�eval, 20. juulil kell 11.00-16.00, Eesti Postimuuseum, R��tli 15)\nTerviklik linnaprogramm: siit ja siit\nLaup�eval, 19. juulil kell 17.00 esineb Raelinna laval EL Youth In Action rahvusvahelise noortevahetuse asemel Mehhiko tantsuansambel Alianza.\nKell 18.00 esineb ansambel Marionette asemel puhkpilliorkester Popsid.\nP�hap�eval, 20. juulil esineb kell 14.00 V�ntorelikontserti asemel Trubaduurid.\nLaste- ja Tulevikulinn\nLaste- ja Tulevikulinna on lisandunud kaks uut tegevustuba:\nGeenivaramu - info, kummikarudest DNA ja salakeele koostamine Laup�ev, 19. juuli kell 12-16.\nKukerpalli m�ngutuba – lastehoid.\nViimati uuendatud: 16. juuli 2008


2021 aasta rahaasjade kokkuvõte\njaanuar 8, 2022 jaanuar 8, 2022 isiklik kogemusNo Comments on 2021 aasta rahaasjade kokkuvõteInvesteerimine\nOn hea traditsioon ja harjumus teha möödunud aastast kokkuvõte.\nPeres tasub analüüsida ja võtta aasta kokku ning seada uue aasta plaanid (ja eelarve).\nEnda rahaasjade ja investeerimise eesmärgid oleks hea vähemalt kord aastas üle vaadata.\nRahaasjade valdkonda saab eri aspektidest kokku võtta, sest finantsid ei ole midagi muud, kui peegeldus meie tegevustele. Ehk siin saab kokkuvõtteid teha eraldi:\nkuludest (ehk kui palju tarbime ja kuidas kulutame rahaasju),\ntuludest ehk kuidas sissetuleku suurendamisega tegeleme,\nsäästmisest (ideaalis peaks siin olema kõik ära automatiseeritud ning kokkuvõte peaks saama tehtud 1 minutiga)\ninvesteerimisest ehk aktiivsetest või passiivsetest tegevustest, kuidas kõrvale pandud raha kasvatame, paigutades seda erinevatesse varadesse.\nKuna kulude kontrolli all hoidmine on meil fookuses olnud viimasena, siis alustasime peres tööalastest kokkuvõtetest ja investeerimisest.\n2021. aasta möödus rahatarkuse tähe all, jõudsin mitmeid suuri ja uusi asju alustada ning läbi viia, sh:\nJaanuaris alustasin Ettevõtluskõrgkoolis Mainor eraisiku rahanduse aine õpetamisega, kus iga aasta vähemalt 3 rühma rahatargemaks saavad. Kui tahad vene keeles rahaasjadest ülevaadet saada, siis astu läbi. See on ainus koht, kus täispikas formaadis vene keeles rahaasjadest ja investeerimisest räägin.\n2021. aasta suvel sündisid minu tasuta rahaasjade väljakutsed. Augustis läbis finantseesmärkide väljakutse peaaegu 900 inimest ning oktoobris üle 1400 inimese. Juba 10. jaanuaril algab uus tasuta 5 päevane väljakutse, kus ülesandeid ja kogemusi jagavad seekord ka Kristi Saare, Liisi Kirch ja Kadri Mäsak. Kirjutamise ajal on registreerunud juba üle 5000 inimese.\nAasta lõpu seisuga kasutas üle 4000 inimese minu tasuta tööriistu, kokku üle 800 inimese on osalenud avalikel koolitustel ning erakoolituste käigus olen koolitanud mitusada erinevas vanuses inimest.\nSügisel sündinud Hommikused Rahajutud saatesse on olnud üle 1000 registreeruja.\nTuhanded inimesed on käinud minu blogis ning aasta populaarsemateks artikliteks osutusid artiklid Swedbank Robur fondide ja Indeksfondide kohta.\nAasta lõpus alustasin vaikselt ka raamatupidamise teenuse osutamist koostöös kogenud raamatupidajaga ning läbisin Yale professori Krosinsky ja Sustainability Institute jätkusuutliku rahanduse kursuse, mis andis teadmisi (aga ka väljakutseid), et hakata enda investeerimisteekonnas ESG faktoritega arvestama. See tähendab arvesse võtta mitte vaid kasu, mida ettevõte näitab, vaid ka mõju, mida tekitab keskkonnale ja inimestele.\nJätkates ESG teemaga, sooviksin enda ettevõtte edukust tegelikult mõõta sotsiaalses mõjus, ehk kui palju oleme läbi ettevõtluse inimeste elusid paremaks muutnud.\n2021 oli ametlikult aasta, kus mul ei olnud enam 9st 5ni töökohta, nüüd on minu töö 24/7, mis loob palju põnevust ja arengut. Õnneks pole ma enam üksi. Aasta jooksul on mind abistanud paljud inimesed, sh väljakutse tiim ja aasta lõpus võtsin appi ka assistendi. 2022. aasta plaanidest ei hakka isegi rääkima, sest ambitsioone jätkub ja võiks jätkuda sama palju energiat ning tööaega. Ettevõtte müügitulu on tihti läinud ettevõtte investeeringutele: abitööjõu ja paremate töövahendite peale.\nOlen ka varem öelnud, et minu eesmärk on ehitada mission-driven või purpose-driven company, mis loob positiivset väärtust inimestele (ideaalis ka keskkonnale). Ettevõte, kus töötajad saavad osa selle edust ning kus kasum aitab ka mingit maailma probleemi kasvõi natukene lahendada. Näiteks ÜRO poolt välja toodud probleemid, millele peaksime keskenduma, leiad SIIT.\nSiinkohal on mul hea meel, et järjest on tulemas uue mõtteviisiga firmad ka mujal maailmas. Näiteks Saksamaalt purpose-company, kus ettevõte on sisuliselt ühistu, mis kuulub töötajatele, USAs B corporation, mis seab kõikide inimeste mõju sama kõrgeks kui vajaduse omanikele tulu teenida. Samuti on majandusteadlasi, kes sarnastele lahendustele viitavad, et saaksime planeedil elada jätkusuutlikult.\nNüüd aga investeerimise juurde.\nInvesteerimisel on mitmeid eesmärke:\nsäästmise eesmärk ehk kui palju raha portfelli sisse paneme\nportfelli eesmärk ehk kui suureks võiks aasta lõpuks portfell kujuneda\ntootluse eesmärk ehk mis on keskmine tootlus\nTänu kriisist taastumisele ja aktsiate kiirele kasvule on selle aasta tootlus olnud oluliselt suurem, kui 7-9%, mille peres mõõdukaks pikaajaliseks eesmärgiks seadsime. Maailma aktsiaid tõusid aastaga kuskil 26% ringis, minu portfell tõusis aga veidi üle 20%.\nSee on selge, et aastad pole vennad, mõnel aastal võib tulla suurem kukkumine ning teisel vastupidi väga suur tõus. Aga nagu ka indeksites meeldib mulle pikaajalist keskmist vaadata, siis teen seda ka portfelli juures (rahaga kaalutud tootlikkust), mis Portfolio Performance tarkvara näitel on viimase 5 aastaga veidi alla 12%.\n2021. aastal ei olnud mul kinnisvara, mida saaksin kõrgemalt hinnata, et portfelli tootlust suuremaks saada. Ei ole ka selliseid startupe, mille väärtust suuremaks hindasin.\nAasta lõpu seisuga on portfellis: 61% aktsiaid, sh 37% ETFides, 18% laenuinstrumentides, 10% kinnisvaras, 4% kullas, alla 2% krüptos.\nETFi portfellis on mul erinevaid strateegiaid, mille sisuliselt võib jagada kolmeks suureks plokiks:\nVanilla ehk suuresti III sammas (MSCI ACWI indeksi järgi investeerimine), mida 2021. aastal olen jätkanud.\nDividendi ETFid, millest kunagi ETFidesse investeerimist alustasin ja mis jäänud portfelli tiksuma.\nArenenud riikide faktori ETFid ja üks arenevate riikide ETF, kus proportsioone ise määran ja suurema panuse arenevate riikide ETFile tegin. Aasia turgudel kukkunud aktsiahindade tõttu on ka 2021. aasta tootlus olnud kehvem.\nAasta lõpu poole olen ostnud Pariisi kokkuleppega joondatud aktsia-ETFi, olen lähemalt hakanud uurima nende toodete mõju ning suuremat üleminekut selliste fondide peale veel ei teinud.\n2021. aastal ostsin kulda samuti läbi börsil kaubeldava toote, mida füüsiliselt ei pea hoidma, pikaajalise portfelli strateegia osana, et riske maandada. Eesmärk hoida osakaalu 4% juures.\nKrüptot soetasin ka 2021. aasta ja algne mõte oli hoida osakaalu 1-2% juures.\n2021. aastal ostsin portfelli juurde Balti börsilt aasta alguses suurema osakaaluga Šiaulai panka, müüdud sai Tallinna Vesi.\nÜhisrahastuses oli mul viimasena kasutuses vaid Mintos, kust olen raha välja viimas. Põhjuseks see, et P2P pratvormide risk tundub suurem, kui võlakirjade oma, kuid nendesse laenupakkujatesse, mida olen läbi Mintose valinud, saab investeerida läbi võlakirjade. Lisaks on siin ka eetiline põhjus, sest ise koolitajana ju selgitan inimestele, et pole mõtet tegelikult neid kalleid laene võtta.\nKas mu portfell on nüüd jätkusuutlik ja eetiline?\nMinu portfell pole veel täielikku puhastust läbinud, kuid uute investeeringute juures olen rakendanud jätkusuutliku investeerimise põhimõtteid. Seega lisaks sellele, et vaatan tootlust ja riske, mõtlen ka selle peale, et tahan enda rahaga toetada jätkusuutlikke praktikaid ning ettevõtteid, mis meie maailma kuidagi aitavad.\nKui me kõik tahaks homme elada paremas maailmas, kas see ei peaks olema kõikide investorite praktika?\nJätkusuutlik investeerimine võtab hoogu juurde maailmas ja ka Eestis, kuid tekitab palju segadust. Seega järgmise aasta ajal on hea minu Hommikused Rahajutud saate (või podcasti?) jooksul sellest rohkem rääkida.\n2022. aasta võtmesõnaks on fookus.\nInvesteerimisel ja tööalaselt läheb fookuse alla jätkusuutlikkus (või vana sünonüümiga vastutustundlikkus). Sealhulgas ka minu 4 nädalases programmis (tutvu programmiga siin) Liisa Aavikuga koostöös (suletudring.ee) eraldan vähemalt ühe päeva, kus räägime just teadlikust tarbimisest.\nRahaasjades ja ka isiklikus elus lähevad suurema fookuse alla eesmärkide asemel süsteemid ehk harjumused, tööriistad, põhimõtted ja muu, mis on igapäevaselt kasutuses või mida igapäevaselt teen, et saaks järjepidevalt paremaid tulemusi saavutada.\nKokkuvõtteks tahan öelda, et 2022. aastal on meid ootamas järjest suuremad ja ägedamad sündmused ja ettevõtmised. Koos on äge liikuda ning mul on hea meel, kui koos minuga selles blogis, Hommikustes Rahajuttudes või koolitustel teekonda jagad.\nSuur aitäh sulle selle eest!\nPalun jaga, kuidas sul on aasta läinud ja mida ootad raha- ja investeerimise maailmast uuel aastal?\nKui palju saan III sambasse investeerida enne aasta lõppu?\nRahaasjade Restart. Lühikokkuvõte\nPAKKUMINE SULLE: Proovi Myfinancieri põhipaketti esimene kuu TASUTA\nKasuta ostes koodi: TINT1KUU\nLihtsasti jälgitavad ja praktilised veebiseminarid, mis õpetavad, kuidas suurendada sissetulekut, koostada pere eelarvet ning panna raha läbi pensionifondide ning investeeringute kasvama.\nAlusta ETF investori kursusega just sulle sobival ajal ja kohas\nKursusel selgitame ja õpetame, mis on indeksfondid ja ETFid ning julgustame tegema esimesi tehinguid. Soovi korral võid avada välismaakleri, Interactive Brokers juures konto. Kursus koosneb videomaterjalidest, juhenditest, seminaridest + live kohtumistest. Õpi mugavalt omas tempos ja ajas.\ndividendid ETF finantsplaneerimine III sammas II sammas indeksfond indeksid Interactive Brokers investeerimisega alustamine isiklik kogemus kasvuaktsiad kriis LHV kasvukonto Lynx maksusoodustused rahaasjad Swedbank Robur tuludeklaratsioon tulumaks tähtajaline hoius


Suhtlusrollid - 28 õppematerjali - Annaabi.ee\n"suhtlusrollid" - 28 õppematerjali\nsuhtlusrollid on järgmised: 1) esindaja roll on seotud organisatsiooni esindamisega väljaspool ja ametlike tähelepanuavaldustega töötajate suhtes; 2) eestvedaja roll seisneb alluvate motiveerimises ning organisatsiooni ja alluvate vajaduste ühitamises; 3) sidepidaja roll hõlmab ühistegevust organisatsiooni muude juhtidega ja firmale vajalike organisatsiooniväliste isikutega.\nVolituste delegeerimine Delegeerimine  juhi õiguste, vastutuse ja kohustuste osaline üleandmine teisele isikule, kes harilikult asub sama ettevõtte madalamal juhtimisastmel. Volitus  õigus käsutada ja kasutada ettevõtte eesmärkide saavutamise nimel teatud ressursse. Vastutus  kohustus vastutada teatud ülesannete korraliku täitmise eest. Delegeerimise puudus näitab juhi nõrkust juhtimises. Delegeer...\nMainori Kõrgkool Disaini Intituut Sisekujundus Heidi Pihla DS-1-E-Q-rap JUHI ERINEVAD ROLLID Referaat Juhi erinevad rollid 2 Rapla 2008 SISUKORD...\nJuhtimise alused, eksami küsimused\nTeadusliku juhtimise koolkond keskendus põhiliselt: a) Töötajate heaolu tõstmisele b) Tootlikkuse tõstmisele c) Töötajate tööga rahulolu tõstmisele 2. Õigeks organiseerimiseks tuleb tagada, et: a) Oleks vajalik arv vajaliku kvalifikatsiooniga töötajaid b) Töötajad tunneksid oma rolli organisatsioonis ja seost teiste töötajatega c) Töötjad tunneksid oma eesmärke d) Iga t...\nKontrolltoo kordamiskusimused: SISSEJUHATUS JUHTIMISSE\nTEEMA: SISSEJUHATUS JUHTIMISSE 1) Millisest tegevusest saavad juhid suurema osa oma teadmistest? Tööülesandeid täites ja oma eksimustest õppides. Vähemal määral kaastöötajate ja juhendajagha suheldes ning erialastest teadmistest ja täiendkoolitustest. 2) Kes on juht? Juht on inimene, kellel on vähemalt 1 alluv. 3) Mis on juhtimine? Juhtimine on protsess, mis võimaldab saavutada organisatsiooni...\nTurismiettevõtte juhtimine ja... - Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž\nJuhtimine kontrolltÖÖ küsimused\n· Süstemaatiliselt kirjeldada inimeste käitumist erinevates tingimustes. · Aru saada, miks käituvad inimesed nii, nagu nad seda teevad. · Ette näha alluvate nii soovitavat kui ebasoovitavat käitumist. · Kontrollida ja arendada inimeste tööalast aktiivsust. 2) Millisena näeb juht töötajat ja enda rol...\nJuhtimise alused KT kordamisküsimused\nJuhtimise alused Kontrolltöö kordamisküsimused TEEMA: Sissejuhatus juhtimisse 1) Millisest tegevusest saavad juhid suurema osa oma teadmistest? Tööülesandeid täites ja oma eksimustest õppides. Vähemal määral kaastöötajate ja juhendajagha suheldes ning erialastest teadmistest ja täiendkoolitustest. 2) Kes on juht? Juht on inimene, kellel on vähemalt 1 alluv 3) Mis on juhtimine? Juhtimine on protsess, mis...\nMis on organisatsioon? Organisatsioon on kindla iimrühma terviklikult korraldatud ühendus, mis võimu ja eestvedamise mõjutusel tegevusi kooskõlastades püüab saavutada ühist eesmärki. 2. Mis on juhtimine? Millistest komponentidest koosneb juhtimine? Juhtimine on teiste inimeste tegevuse k...\nJuhtimise mõiste Juhtimist on väga mitmeti defineeritud. Juhtimine on tulemuste saavutamine teiste inimeste kaasabil. Juhtimine on protsess, mis võimaldab saavutada organisatsiooni eesmärke oma ressursside planeerimise, organiseerimise ja kontrollimise kaudu. Juhtimine on organisatsiooni ja tema keskkonna tasakaalu säilitamine. Juhtimine on vastuolude tuvastamise, loomise ja ületamise protsess sihtse...\nJuhtimine - Kutsekool\nJuhtimis alused - Tlü Juhtimise alused Üldine sissejuhatus Kus me juhtimist kohtame? - Ettevõtted, organisatsioonid - Sõjavägi - Sport - Kunstid - Kodanikualgatused - Kogukond, küla, pere Homo oeconomicus  inimene, kes tegutseb alati majandusliu otstarbekuse kaalutlustest lähtudes. Ratsionaalsus - Saavutada kindel tulemus minimaalsete vahenditega - Saavutada antud...\n09-17.10) Seminar: 10.10 Arvestus: 17.10 Iseseisev töö on essee/analüüs/arutelu Iseseisva töö kirjaliku esitamise TA: 3.10 Ott.alemaa@tlu.ee Hinne: Arvestus= max 70p Iseseisev töö: max 30p Kodutöö ettekandmine= 10 boonuspunkti Kodutööde ettekandmisel ehk seminaril osalemine= 5 boonuspunkti Kodutöö ülesehitus Font 10p, ca 2lk Pealkiri,...\nJuhtimisaluste eksami kordamisküsimused\nMcGregori X- ja Y-teooria kohaselt? X-teooria: Inimene ei armasta töötada ja püüab seda vältida kui võimalik, pole vastutustunnet ega ambitsioone ja ta püüdleb kõiges turvalisuse poole, on enesekeskne ja nad hoolib vähe organisatsiooni vajadustest. Juhi roll on sundida ja kontrollida oma alluvaid...


Kana-riisi ahjuroog – Kirsiku retseptiriiul\nArgiõhtu, Kana, Kiirelt ja lihtsalt, Porgand, Riis\nPosted by Kirsiku retseptiriiul on 08/11/2016 08/11/2016\nKas teil on mõni selline roog, millest võiks ennast lihtsalt sõne otseses mõttes lõhki süüa? Tunned, küll, et kõht on täis, mis täis aga ikka tõstaks juurde. Jah, mõnikord on selleks peened ja uhked road aga teinekord on selleks lihtsad ja kodused road, nagu see kana-riisi ahjuroog. No mulle on see roog täpselt stiilis “ahh parem võta kohe terve pannitäis endale ette, sest nii kui nii sa pidama ei saa”. Tegemist on aga äärmiselt lihtsa ja kergelt valmiva roaga. Ju ma, siis olen lihtsalt üks riisi ja kana kombo fanatt.\nPS! Nagu ka allpool retseptis öeldud kasuta kana kintsuliha ja tiivaotsi (pooltiibu, kuidas parasjagu iga ettevõte neid nimetab). Kondiga kanatükid ja kintsuliha annavad juurde mahlakust. Olen proovinud ka rinnafileega, kuid jäi liiga kuiv.\n200 gr kana kintsuliha\n100 gr kana pooltiibu\n0,7 l kanapuljongit (0,7 l keevat vett + 2 kana puljongikuubikut)\nKasuta kindlasti kintsuliha ja tiivaotsi, sest nii tuleb roog mahlasem.\nTükelda kanakintsuliha. Prae pannil õlis kintsuliha ja tiivaotsa tükid pruuniks, maitsesta soola ja pipra ning soovi korral ka broilerimaitseainega. Tõsta pannilt eraldi kaussi. Pese ja riivi porgandid jämeda riiviga. Tükelda sibul. Prae sibulat ja porgandit samal pannil kergelt läbi. Tõsta porgandi ja sibula segu kergelt õlitatud või võiga määritud ahjuvormi. Lisa juurde keetmata riis ja sega segu läbi. Tõsta kanatükid riisi porgandi ja sibula segu peale. Vala peale puljong (kuumas vees lahustatud puljongikuubikud). Kata ahjuvorm fooliumiga ja küpseta eelkuumutatud 200°C ahjus 40 minutit.\nEelmine postitus Lavašiampsud\nJärgmine postitus Kohupiima-õunakook kaerahelbe põhjal\nSuur tänu hea retsepti eest – tegin seda täna juba teist korda ja no nii-nii maitsev! Lisaks täpselt selline toit, kus ei pea koguseid piinliku täpsusega mõõtma ja saab vaba käega visata sisse porgandit, sibulat, riisi.. kõike silma järgi. Täna riivisin lisaks ka veidike kõrvitsat ja see sobis samuti.\nOma pere jaoks oleme samast retseptist avastanud uue versiooni, segades puljongi sisse 200ml kohvikoort, saab mõnusalt koorese vormiroa, küll rammusama, kuid siiski maitsva.\nAitäh ja nii hea oli 🙂 Veidi sai küll mugandatud ja kana panin enne kergesse marinaadi\nMa olen ise jah truuks jäänud kergelt pannil pruunistatud soola-pipraga maitsetatud kana versioonile. Aga väga tore, et maitses.\nTundub väga maitsev roog olevat ja plaan on see järgi proovida. Kuid küsiks, kui suurele ahjuvormile on kogused mõeldud?\nAntud kogustega teen ise alati kandilisse küpsetusvormi, nii öelda lasanjevormi. Mõõdud peaks minu vormil olema 25×35 cm.\nSiis on parajalt nii kana, porgandit kui ka riisi.


3-toaline korteriomand Rohuneeme tee 51a-5, Viimsi (57.2m2) (147358524) - Osta.ee\nAntique items and artworks (19547)\nWatches, jewels, valuables (2416)\nEstonian art (471)\nTape cassettes (1597)\nPhonograph records (7236)\nStereo equipment (718)\nAmateur radio equipment (2377)\nSpare parts (8974)\nSpare parts and accessories for motorcycles (1109)\nM: Mercedesele sobivad Velied 5x112 Rial 17 Et 35\nJewellery and valuables (18095)\nHobbies and leisure (14799)\nOther hobbies (834)\nWeapons, hunting equipment and game trophies (1246)\nSports equipment (1977)\nMEGA! CORSAIR HS35 Stereopeakomplekt, Kõrvaklapid! UUS!\nBeauty and health (8480)\nGarden and yard (12377)\nSeasonal goods (1040)\nGlass, china, tableware (5366)\nHousehold linen (3778)\nKitchen goods (2080)\nLamps and mirrors (3240)\nOther household items (2088)\nMEGA! Kinkekarpide komplekt 24tk! UUS!\nTickets, lottery tickets (1744)\nMaps, plans (450)\nCar and train models (2046)\nBadges, medals and orders (26010)\nSoviet goods (14639)\nBank notes (15622)\nPostcards until 1945 (15774)\nPostcards from 1945 (13151)\nPocket calendars (4762)\nProducts for children (8157)\nChildren's products (2280)\nPrams, strollers & accessories (469)\nSchool supplies (336)\nBooks, newspapers (132946)\nHistory, culture (11611)\nBiographies, memoirs (6116)\nEsotericism, religion (2944)\nRare books (1381)\nBelles lettres (31076)\nCalendars, notebooks (337)\nLanguage and literature (1227)\nHome and garden (1241)\nArt, architecture (2676)\nTravel guides, travelogues (2798)\nForeign-language literature (6410)\nHarry Potter ja tarkade kivi, 2005 - J. K. Rowling\nClothing and shoes (91094)\nMen's footwear (2273)\nGirls' clothing (9571)\nGirls' shoes (2867)\nBoys' clothing (7427)\nBodies, underwear (537)\nMobile phone accessories (23299)\nTools, machinery, cunstruction (15483)\nConstruction materials (3803)\nOffice and business supplies, services (3026)\nOffice supplies (1384)\nErotic clothing (587)\nKasutatud cabin-size "Travelite" kohver, 2-rattaline (ese nr 051)\nKasutatud cabin-size "Travelite" kohver, 4-rattaline (ese nr 005)\nKasutatud cabin-size "Travelite" kohver, 4-rattaline (ese nr 003)\nItem ID: 147358524\nItem ID: 147358524 Item condition: used\n87 700.00 EUR\nThu 17.12.2020 21:00:00\nRohuneeme tee 51a-5, Viimsi vald, Harjumaa, Eesti\nAadress: Harju maakond, Viimsi vald, Pringi küla, Rohuneeme tee 51a-5\nKorteriomand: 2. korrusel asuv 3-toaline korter nr 5, üldpinnaga 57,2 m2 ja 5720/55109 suuruse mõttelise osaga kinnistust\nRegistriosa nr: 4750250\nKatastriüksuse tunnus: 89001:001:0508\nKinnistu pindala: 2 350 m2\nObjekti kirjeldus:Rõduga kolmetoaline korter, mis asub hinnatud elamupiirkonnas. Korter asub maja päikesepoolsel küljel ja sellelt avaneb vaade tagahoovi, mis on korralikult hooldatud. Hoovi on rajatud varjualune, kus võimalik grillida või nautida ilusat ilma. Korteril avar rõdu päikesepoolsel küljel. Hoovis olemas parkimiskoht.\nKõigest jalutuskäigu kaugusel Haabneeme rand, restoranid Paat ja OKO, Siidrimaja, Viimsi Vabaõhumuuseum. Ligiduses olemas ka koolid ja lasteaiad ning sportimise- ja lõõgastumise võimalused.\nOlemas korralik ühistranspordiühendus Tallinna linnaga (liinid nr 114, V1, V5).\nViimsi Keskus ca 3 km ja Tallinna kesklinn ca 12 km kaugusel.\nAsjaõiguslikud koormatised: 1) Isiklik kasutusõigus Aktsiaselts Eesti Gaas (registrikood 10178905) kasuks. Isiklik kasutusõigus kinnistul maagaasitorustiku omamiseks,\nremontimiseks, korrashoiuks, hooldamiseks ja maagaasitorustiku kaudu ööpäevaringselt maagaasi juhtimiseks vastavalt lepingu punktile 3 ning lepingu lisaks olevale katastriüksuse kaardile.\n2) Isiklik kasutusõigus Imatra Elekter Aktsiaselts (registrikood 10224137) kasuks. Isiklik kasutusõigus on tähtajatu ja seatud kinnistuga püsivalt ühendatud elektrivõrgu (liinirajatised) kasutamiseks vastavalt Tallinna notar Robert Kimmel’i poolt 04.02.2014 tõestatud lepingu punktidele kaks\nüks (2.1) kuni kaks kümme (2.10) ning 04.02.2014 lepingu lisaks olevale plaanile.\nEhitised: Ehitisregistri andmed ehitiste ja rajatiste kohta:\nKorterelamu (ehitisregistri kood 116045499) suletud netopinnaga 813,2 m2;\n10kV kaabelliin (ehitisregistri kood 220689991) ehitisealuse pinnaga 38,3 m2.\nMärkused:Hoonele on 09.03.2015.a väljastatud energiatõhususarvu klass H. Korter vajab remonti – siseviimistlus on kulunud, aknaraamid on halvas seisukorras ja vajalik paigaldada uued aknad. Samuti rõduuksed, mis sulguvad raskelt. Köögimööbel puudub (olemas vaid valamukapp, kubu ning elektripliit, mille seisukord teadmata). Korteri juurde kuulub keldriboks. Keldriboks võib vihmaperioodil üle ujutada. Hoovis loodud igale korterile oma parkimiskoht. Keldriboks ja parkimiskoht on jagatud korteriühistu sisese kokkuleppe alusel. Notariaalset kasutuskorda tehtud ei ole.\nOlemas korteriühistu Rohuneeme 51a KÜ (registrikood 80430074). Korteriühistu ei ole laenu võtnud. Korteriühistu erakorralisel koosolekul 09.11.2020 otsustati võtta pakkumised, et vahetada hoones külma ja sooja vee torustik.\nLiitumised ja kolmandate isikute\ntehnovõrgud- ja rajatised:\nImatra Elekter AS, korteriühistu kaudu\nTsentraalne, KÜ kaudu; soe vesi lokaalse keskküttega. Veemõõdikud puuduvad.\nElektri baasil lokaalne keskküte, KÜ kaudu\nTarbimislepingud:Puuduvad. Võimalikud lepingud korteriühistu nimel.\nKinnistu Rohuneeme tee 51a, Pringi küla, Viimsi vald suhtes kehtivad piirangud/kitsendused (seisuga 11.11.2020.a.): kinnistu asub elektripaigaldiste kaitsevööndites, sideehitiste kaitsevööndites, ranna või kalda piiranguvööndis ja avalikult kasutatava tee kaitsevööndis.\nKinnitatud juhatuse otsusega YLD-3/2020-2307\nRiigi Kinnisvara AS müüb elektroonse enampakkumise teel veebikeskkonnas Osta.ee Harju maakonnas Viimsi vallas Pringi külas Rohuneeme tee 51a-5 asuva korteriomandi alghinnaga 87 700 (kaheksakümmend seitse tuhat seitsesada) eurot.\nPakkumused esitatakse ja fikseeritakse Osta.ee keskkonnas vastavalt portaalis kehtivatele reeglitele. Pakkumuste esitamise tähtaeg on 17.12.2020. a kell 21:00.\nRiigi Kinnisvara Aktsiaselts (Müüja) ei vastuta kinnistul ja korteriomandil (sh selle olulistel osadel) esinevate võimalike varjatud puuduste eest, millest Müüja ei olnud ega pidanud olema teadlik enampakkumise väljakuulutamisel ja/või müügilepingu sõlmimise hetkel, ning tulenevalt eeltoodust, ei ole ostjal õigust esitada Müüja vastu nõudeid müüdava vara puudustega seoses ning kasutada mistahes õiguskaitsevahendeid. Müüja müüb korteriomandi seisuskorras „nagu on“ („as is“).\nHoonele, milles paikneb müügiobjektiks olev korteriomand, on 09.03.2015.a väljastatud energiatõhususarvu klass H.\nKorteriomandi valdus antakse ostjale üle hiljemalt kolmekümne (30) päeva jooksul arvates müügilepingu sõlmimisest, kui müügilepinguga ei lepita kokku muud tähtaega. Müüja kannab kõik korteriomandiga seotud kulud kuni valduse üleandmiseni, tasudes need hiljemalt ühe kuu jooksul arvates valduse üleandmisest.\nMüüja lõpetab korteriomandi suhtes kehtiva kindlustuslepingu korteriomandi valduse ostjale üleandmise päeva seisuga ning juhuks, kui ostja kantakse kinnistusraamatusse korteriomandi omanikuna enne selle valduse ostjale üleandmise päeva ja seega ka enne eelnimetatud kindlustuslepingu lõpetamist, annab ostja käesolevaga Müüjale tagasivõetamatu, tähtajatu ja edasivolitamise õiguseta volituse eelnimetatud kindlustuslepingu lõpetamiseks.\nKorteriomandit koormavad isiklikud kasutusõigused jäävad kehtima ka pärast müügilepingu sõlmimist ja ostja kandmist kinnistusraamatusse korteriomandi omanikuna ning Müüja ei pea isiklikke kasutusõigusi kinnistusraamatust kustutama kõrvaldama.


Oleg Sapožnin – džentelmen iga ilmaga | Õhtuleht\nOleg Sapožnin – džentelmen iga ilmaga\nUrmas Vahe, 9. jaanuar 2012, 07:00\nNAUDIB PENSIONIPÕLVE: «Oleme abikaasa Virvega leidnud endale uue hobi – reisimise. 77aastaseks saingi Saalomoni saartel,» ütles juubilar Oleg Sapožnin eilsel sünnipäevapeol. Teet Malsroos\nKunagine Eesti Kontserdi direktor tähistas oma 80. aasta juubelit\nOleg Sapožninit ei oskagi keegi liigitada, kas kuulub ta sportlaste seltsi või on ta kultuuriinimene. Ikkagi ENSV Riikliku Filharmoonia viimane ja Eesti Kontserdi esimene peadirektor. Teisalt maailmas kõige kõrgemale tõusnud Eesti jalgrattakohtunik.\nAastalõpusagin kiskus nii tormakaks, et Eesti Kontserdi suur peosaal ei leidnud augukest tähistamaks maja kunagise peremehe Oleg Sapožnini 80. sünnipäeva. Eile kõlistas tipmine osa kultuuri- ja spordirahvast hoolega vahuveiniklaase ega teinud väljagi, et õige päev rohkem kui nädal jagu möödas.\nJuubilar, kui praeguses postijaamas viivuks oma elule mõtlete, kas on see siis rohkem täis olnud kontserdikorraldust. Või ikkagi rattasõitu?\nEelkõige olen ma ikkagi insener-elektrik, kes pärast TPI [praegune Tallinna Tehnikaülikool] lõpetamist töötas 21 aastat Eesti Energias. See on minu elu kõige pikem periood samas kohas ametis olla. Elektrijaama valveinsenerist alates Eesti Elektrivõrkude Ehituse juhatajana, kus pidin vastutama kõikide Eesti uute võrkude ehitamise ja vanemate hooldamise eest.\nOhoo – üsna vähetuttav fakt! Millise jõu sunnil sai teoks nii kapitaalne kannapööre?\nKui olin juba seitse aastat võrkudes olnud, tundsin, et traat on ennast ammendanud. Kolm korda tahtsin minna hoopis teadustööle. Aga nagu nõiavitsa toel hakati aina enam rääkima koju kätte tulevast olümpiast. Pooljuhuslikult kohtasin poes toonast spordikomitee esimehe asetäitjat Urmo Kala, kellele mokaotsast poetasin, et kui asi nii tõsiseks läheb, ehk leiate mullegi mõne koha. Aga sinnapaika see jäi.\nUrmo ei osanud kuidagi näha, et minust saab kord tema ülemus. Teadsin ju üht-teist ehitusest ja montaažist, samavõrd ka spordist. Ning elus üldse palju kasu toonud oskusest rääkida puhtalt prantsuse ja saksa keelt. Nii minust Tallinna olümpia orgkomitee juht saigi. Ameti poolest juhtis seda tegelikult Moskva asutust Arnold Green [toonane ENSV Ministrite Nõukogu esimees].\nKuidas aga elupõlisest energeetikust estraadi- ja rokibändide juhtija sai?\nOlümpia sai läbi ja korraks välgatas peas mõtegi Eesti Energiasse tagasi minna. Kui Rein Ristlaan [toonane ENSV Ministrite Nõukogu aseesimees] seda tööd pakkus, pidin ehmatusest kangeks jääma, aga siis pahvatasin südamest naerma. Kõike oleks võinud arvata: midagi spordist, midagi elektrist, aga...\nRistlaan muidugi rahustas, et bändide jaoks on seal juba inimesed olemas. Korda tuleks aga panna filharmoonia majandus, mis pidi lonkama kahte jalga. Anti nädal mõtlemisaega. Mis seal siis ikka – isa oli ju teada artist, abikaasa Virve muusikaõpetaja, nii et olin päris tõsiselt muusikaga seotud.\nJäite sellele toolile 12,5 aastaks ehk kauemaks, kui keegi teine tänini...\nHuvitav aeg oli, artiste tuli pidevalt päästa. Rokk oli tulemas võimule ja seda vaadati Liidus ikkagi rohkem kõõrdpilguga. Igasugused esinemiskeelud olid tavaline kasvatusvahend.\nOlid need rokkarid siis nii suured pujäänid?\nRäägin ühe loo varalahkunud Gunnar Grapsist, kellel oli kirves pidevalt pea kohal. Saime oma kanalitest teada, et tallegi tahetakse disklahv panna. Gunnar oli ise Venemaal, nii et konsulteerida polnud kellegagi. Leidsin, et ainus pääsetee on Magnetic Band ise laiali saata ja see formuleerida uue bändina. Ainult kaks transameest ei pääsenudki riigileivale tagasi. Kui Moskvast kurjad kirjad hakkasid tulema, teatasin vastu, et Magnetic Bandi polegi enam olemas. Loomulikult jätkasid kõik vanas vaimus, ainult uue nime GGG all.\nSeoses Joalaga aga mäletan, et olime Kasahstanis mingitel kultuuripäevadel. Avakontsert oli tõsisema muusika päralt, Joalal ja tema pundil oli vaba päev. Kontserdi vaheajal helistab hotellist mu asetäitja, et Joala asjad on kadunud ja räägitakse, et ta on hoopis Moskvasse ära lennanud. Selgus, et korruse korrapidaja oli näinud, kuidas Venemaa suur staar kellelegi ütlemata tõesti lennuväljale sõitis. Panime asetäitjaga koos järele. Läksime üks lennujaama ühest, teine teisest otsast sisse ja leidsimegi ta saadikute toas põõnamas.\nSelgus, et Jaagule oli ema Tallinnast helistanud ja teatanud, et talle on Lasnamäele eraldatud korter esimesel korrusel vaatega prügikastile. Seepeale otsustas staar lennata kohe Tallinna asju klattima.\nLõin hiljuti kokku, et olin jalgrattaspordiga 2008. aastaks laulatatud täpselt 60 aastat. Siis tegin lõpu.\nOlümpial käisin vähe. Vaid 1972. aastal Münchenis ja 1996. aastal Atlantas. Moskva pani mulle 10 aastaks väljasõidukeelu, sest jõudsin hierarhias natuke liiga kõrgele ja see ei mahtunud suurtele ülemustele pähe – Moskvaski jätkub häid inimesi, keda välismaale saata. Süüks pandi see, et jõudsin UCI [Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu] tehnilise komisjoni liikmeks ilma Moskva kooskõlastuseta.\nKokku tuleb mul 1485 päeva rattavõistlusi. Olen osalenud kohtuniku või peakohtunikuna 43 mitmepäevasõidul, neist 27 on olnud rahvusvahelised.\nKuidas noore pensionäri elu praegu välja näeb?\nRahulik ja mõnus.\nOleme Virvega leidnud endale uue hobi – reisimise. Teeme tagasi seda, mis Vene ajal tegemata jäi. Mina olen maailmas viibinud 55 riigis ja ühel ümberilmasõidul. Proovisin veel 77aastasena, kas pean valule vastu. Pidasin vabalt. 77 aastaseks saingi Saalomoni saartel.\nPensioniga ikka välja tulete?\nEga naljalt ei tuleks, kui ma aastaid tagasi oma osalust VV Passaažis maha poleks müünud. Nüüd on ta täiesti tundmatute inimeste käes ja maja käekäiku on valus vaadata.\nAga tervis peab sellest hoolimata vastu?\nTervis on hea. Ehkki arstid proovisid vahepeal kihva keerata. Võtsin 17 kilo maha. Ega see mõjumata jää. Viga on selles, et musklid ei tule enam tagasi. Ehkki teen juba 1992. aastast saadik õues päris intensiivset hommikvõimlemist. Iga päev ja iga ilmaga. Naine kiidab.


Juht ja aasta aruanne – midagi enamat kui kinnitav allkiri! VIIMANE!\nOsalejad eelmisest koolitusest:\n"...vastas igati ootustele..."\n"...uued, praktiliselt kasutatavad teadmised ja süsteemsuse paranemine..."\n"...oleksin pidanud ka enda raamatupidaja kaasa võtma..."\nMillist rolli mängib juht majandusaasta aruandes? Kas juhi ja majandusaasta aruande vaheline seos peitub pelgalt allkirjas? Millele ma alla kirjutan? Neile ja paljudele muudele küsimustele saab põhjaliku vastuse käesoleval koolitusel, kus Marguse lähenemine ei jäta arusaamatuks ühtegi koolitusel käsitletavat punkti.\nKoolitus on suunatud peamiselt juhtidele, kuid ootame ka neid, kes tunnevad, et koolitusel käsitletavad teemad võivad igapäevases töös kasulikuks osutuda.\nKäsitletakse nii 2015. aasta aruannetele rakendatavat reeglistikku kui juba vastuvõetud ja 2016. aastal kehtima hakkavaid olulisi raamatupidamise seaduse muudatusi.\nÜhtlasi luuakse piltlik ja süsteemne arusaam bilansist, kasumiaruannetest ja rahavoogudest (kasum on, aga kuhu kadus raha), tehakse kodusemaks olulisemad finantsterminid ja näidatakse, kuidas aruande alusel saab hinnata, kas ettevõte ka 2-3 aasta pärast elus on.\nTavapärasest, numbritel põhinevast finantskoolitusest täiesti erinev – graafilisel esitusviisil, süsteemsusel ja tervel mõistusel põhinev originaalse metoodikaga koolitus\nOriginaalsele metoodikale ehitatud koolituspäeva käigus käsitletavad valdkonnad:\nKirjeldab bilansi olemust\nAnalüüsib juhi, raamatupidaja ja audiitori rolli majandusaasta aruandes\nTunneb kasumiaruannete loogikat, sisu ja ülesehitust ja oskab koostada rahavoogude aruannet\nTunneb majandusaasta aruande koostamise ja esitamise protseduure ja oskab neid oma igapäevatöös rakendada\nKoolituse vorm ja õppetöö meetodid\nKoolituse täies mahus lõpetanutele väljastame tõendi!\nLisaks käesolevale koolitusele, viib Margus EMI EWT´s läbi ka kolmeosalist finantskursust:\nI osa bilanss ja raamatupidamine\nII osa aruannete analüüs, investeeringud ja rahastamine\nIII osa kuluarvestus ja eelarvestamine\nKompaktselt informatiivse ülevaate saab koolituselt "Kogu finantstõde kahe päevaga"\nKõiki finantsvaldkonda puudutavaid koolitusi on võimalik tellida ka sisekoolitusena!\nMargus Tinits, Ph.D., EMI EWT lektor, vandeaudiitor\n10.00 - 11.30 Saame tuttavaks.\nMajandusaasta aruanne ja seadusandlus.\nMajandusaasta aruande otstarve, sisu ja peamised komponendid.\nRaamatupidamise olulisemad muudatused 2016.\nBilanss, kui kogu finantsarvestuse ja -aruandluse süda.\nBilansi loogika, sisu ja ülesehitus läbi graafilise esitusviisi\nOmakapitali ülesehitus ja sisu\nBilansi ja kasumiaruande vahelised seosed. Tulud - kulud = kasum.\n14.00 - 15.30 Kasumiaruanded, nende loogika, sisu ja ülesehitus.\n15.45 - 17.15 Omakapitali muutuste aruanne.\nTegevusaruanne ja ühingujuhtimise aruanne.\nBilansi tähtsaimad suhted ja proportsioonid.\nMajandusaasta aruanne kui hädavajalik infoallikas juhile.\nJuhi, raamatupidaja ja audiitori rollid ja vastutus.\nSõltumatu vandeaudiitori arvamuse (järeldusotsuse) tähendus.\nMajandusaasta aruande koostamise ja esitamise protseduurid.\nJuht ja aasta aruanne - midagi enamat kui kinnitav allkiri. VIIMANE!\nAeg 28. aprill 2016\nKoolitaja Margus Tinits, Ph.D