detsember | 2011 | minumoodimaailm\nKelleks ma lapsena tahtsin saada?\n20/12/2011 23/09/2017 / Printsess\t/ 2 kommentaari\nTänase postituse idee sain omakorda sellisest postitusest:\nEhk siis tahan kirjutada sellest, kelleks ma kogu oma mineviku jooksul saada olen tahtnud. No kui ma viieaastane olin, siis unistasin seebikastaariks saamisest, haha 😀 Aga ma olin veendunud, et pean seal halba mängima, sest peategelased nutavad liiga palju, mis on aga meeletult igav. Ma usun, et sealt algaski mu armastus hispaania keele vastu. Umbes kuueaastaselt tahtsin firmajuhiks saada, aga ma polnud endale veel paika pannud, et millega see firma üldse tegeleda võiks. No siis algkoolis tulid need tavalised ametid: õpetaja, lasteaiakasvataja jne.\nPõhikoolis olin pikalt veendunud, et tahan ajakirjanikuks saada. Seitsmendas klassis saatsime teiste koolilehe tegijatega oma “suurepärase väljaande” mingile konkursile, kus saime viienda koha (selgituseks olgu märgitud, et ainult viis kooli saatsidki :D). Nojaa, teised võistluses osalenud kooliajalehed olid kõik gümnaasiumi õpilaste suurepärased väljaanded, seega võis tol korral selle viienda kohaga vist isegi rahul olla 😀 😀 Mäletan, et käisime kuskil autasustamisel isegi kohal ning Priit Pullerits oli seal õpetusi jagamas, meie saime neid muidugi kõige rohkem, aga samas hinnati ka seda, et üldse sellisele konkursile enda koolilehe julgesime saata.\nSiis mingil hetkel jõudis mulle pärale, et kirjutamisannet mulle küll nii palju antud pole, et ajakirjanikuks saada. Gümnaasiumis ma sellega enam ei tegelnud, siis mõtlesin, et seon oma tuleviku hispaania keelega. Samas olen ma selline inimene, kellele ei meeldi keelt ülikoolis õppida(sest grammatika pole mu tugevaim külg), seega pärast gümnaasiumi lõpetamist jätsin aasta vahele ning olin natuke aega Prantsusmaal ning Hispaanias (Viimane koht meeldis mulle rohkem, sest juba siis oskasin natuke hispaania keelt, prantsuse keelega on nukrad lood, kuigi ma peaksin teoreetiliselt seda ka oskama.). Kõige tugevama põhja aga panigi hispaania keelele alla see, et olin pool aastat Ladina-Ameerikas ning nüüd armastan just seda hispaania keelt, mida selles Ladina-Ameerika riigis räägitakse(Kuigi saan Hispaanias kõneldatavast ka väga hästi aru, lihtsalt teatud väljendid pole üldse nii omased). Nüüd üle pika aja olen jälle hispaaniakeelsete raamatute lugemise ette võtnud, viimati tegin seda kaugel maal ära olles. Keel ei ole kindlasti nii tugev enam, aga õnneks saan ikkagi mingisugust praktikat, sest suhtlen Skype abil sealsete sõpradega. Selles mõttes on kahju, et ma Guapoga enam ei suhtle(tema ei taha minuga enam suhelda, sest olen ju nüüd hõivatud), selle suhtluse abil sain päris palju praktikat juurde.\nPärast Ladina-Ameerikast tagasitulekut vaatas mulle paar nädalat tühjus vastu, aga siis mõtlesin minna õppima eriala, millele ma nii väga varem mõelnud polnudki. Kuid kindel on see, et selle eriala juures tulevad erinevad keeled kindlasti kasuks, sest tulevikus hakkab see hõlmama piisaval hulgal reisimist. Tegelikult ei pruugi, aga võib. Hetkel ei tea seda veel nii lubada, sest võimalusi on palju. Teoorias peaksin ma suutma end väljendada prantsuse, itaalia, saksa, inglise, hispaania ja soome keeles, sest olen neid kõiki keeli mingil perioodil õppinud(mõnesid neid õpin hetkelgi). Kuid praktikas suudan seda teha ainult inglise ja hispaania keeles, neile vist järgneb saksa keel, siis soome keel ja siis kas itaalia või prantuse keel, need kaks viimast on ikka väga mööda. Kuid mu kõige lemmikum on nagunii hispaania keel. Mul on veel palju õppida, sest kunagi tahan seda veel paremini rääkida. Aga hetkel nean küll end maapõhja, et ma prantsuse keelt paremini selgeks ei saanud, kuigi olen seda nii õppinud kui ka Prantsusmaal natuke elutsenud. Lihtsalt omal ajal (haha, nagu ma hetkel mingi meeletult vana inimene oleksin, kõigest 21-aastane, varsti küll juba 22ne :D) ei tahtnud ma prantsuse keelt üldse õppida, kogu tähelepanu sai endale hispaania keel, aga kuna prantsuse keel tuli nii-öelda komplektiga kaasa, siis pidin seda õppima. Kuigi mu prantsuse keele ja ka itaalia keele õpetaja ütlesid mulle kogu aeg, et ma räägin nende tundides hispaania keelt 😀 Kohe näha, mis keele mõju on alati kõige suurem olnud. Vastupidist juhust polnud mitte kunagi.\nHispaania keel on alati kuidagi lihtne tundunud, samas kui prantsuse keel üsna ilmvõimatu. Kuid seda oleks super osata!\nEhk siis kaldusin teemast juba kõrvale, aga tahtsin mainida seda, et hetkel olen rahul sellega, mida õpin. Eks ainult tulevik näitab, kas ka sellesse valdkonda lõplikult jään, aga hetkeseisuga tahaks loota küll 🙂 Ning oma iseloomu teades elan kindlasti tulevikus mingi aja välismaal. Hispaania keel hakkab selles mõttes juba igavaks muutuma, et kui sa juba oskad, siis tahaksid midagi muud. Elada kuskil, kus keelt veel nii hästi ei oska, panna end proovile. Kui ikka aastaks Prantsusmaale koliksin, siis saaksin keele küll palju paremini suhu 🙂 Ja siis oleks juba päris äge 🙂 Ka Venemaa oleks mulle paras katsumus, sest vene keelt ma pole õppinud 😀 Ja seega ei räägi mitte sõnagi, mis on tegelikult miinus, sest minu erialal on seda kahjuks või õnneks ka siinmail vaja. Väga paljudel erialadel, kus tuleb erinevate klientidega suhelda, on seda vaja. Üldse oleks seda hea osata, aga omal ajal sai saksa keel valitud.\nKuid nüüd ma küll lõpetan! 🙂


Tehke seda ise 💗 Sait Kaasaegse Naise - 2019\nEt.MothersForWomensLib.com> Tehke seda ise\nMaitsvad mustrid heegeldama pehme ja... Mittekalorikast toitu\nDiy kaunistused võivad tuua meie kodule tõelise suveõhu! Õppige, kuidas 2019. Aasta suveks teha diy-dekoratsioone. Lihtsad ideed meie kodu kaunistamiseks meie käsitsioskustega. Diy-ideed suveks\nViltuste uste silt, see ongi nii!\nViltuste uste silt, õpetus. Kodu algne idee, mis tuleb luua isegi spetsiaalse kingituse jaoks! Vilt, süda ja kujutlusvõime meie kodu uste isikupärastamiseks\nÕpetus: heegeldatud käevõru helmestega\nÕpetus: heegeldatud käevõru helmestega. Uurige, kuidas teha kaunist heegeldatud käevõru helmestega. Lihtne õpetus, mis aitab meil oma loovust vabastada ja teha midagi väga lahe!\nTutvustus: kootud kevadel käevõru. Avasta, kuidas teha imeline kevadel käevõru! Järgige juhendit ja õppige, kuidas teha kevadel käevõru ringikujuliste nõeladega kudumiseks\nJuhtmestik heegeldatud värvilise järjehoidja jaoks. Avasta, kuidas teha suurepäraseid heegeldatud järjehoidja, et anda sõpradele, kes armastavad lugeda. Siin on kõik saladused ja õpetus, et teha ilus heegeldatud järjehoidja\nTutorial, et teha tunda mobiiltelefoni ümbris!\nVildi mobiiltelefoni ümbrise õpetus. Kas soovite oma mobiiltelefoni jaoks tõeliselt originaalset korpust teha? Järgige seda juhendit samm-sammult ja näete, et tulemus üllatab sind. Tutvu uue juhendiga!\nJalgrattasõit, vanade objektide uueks muutmine, loovusega. Vanad objektid, mida me enam ei kasuta, on uued ja ilusad. Diy, mis kõik muudab, muutub kriisivastaseks, ökoloogiliseks ja isegi väga vip moeks. Näiteks diaz...\nTehke scrapbooking tehnikaga tervituskaart\nMe oleme juba rääkinud sellest, milline on scrapbooking ja kuidas seda tehakse. Miks mitte panna seda sünnipäevakaardi tegemisega praktikasse? Mõne teema abil saame teha sünnipäevaks, jõuludeks või mõneks muuks sündmuseks kaardi\nWC-paberi rullid: 10 ideed nende kasutamiseks\nWc-paberi ja köögirulli rullid sobivad hästi loovalt ringlusse. Vaatame 10 projekti koos, et neid uuesti kasutada\nAnna oma jõuludele kuldse kaunistusega rafineeritud kontakt\nJõulud kuldkaunistused kodus | paljud jõulud ideed kaunistada maja kaunistused ja kuldne kaunistused\n10 Lihtsat DIY ideed suveks\nDiy ideed lihtsate diy suve projektide jaoks! Avasta meie fantastilised õpetused, mis muudavad maitsvad diy töökohad suveks ideaalseks. 10 õpetust oma loovuse testimiseks suvehooajal, prov\nKuidas teha heegelnõusid st. Joseph heegeldama uurime, kuidas teha san giuseppe, mis on selle ilusa jõulu- õpetusega põhiline heegeldaja!\nKarnevalli kostüüm, mis muutub pin-upiks\nKuidas ehitada papist majad võrevoodi riputamiseks\nKuidas teha DIY kevadel keskosa\nKaunistatud lihavõttemunad: šokolaad, keedetud või polüstüreen, iga meetodi protseduur\nJõulupuu korgiga: originaalne õpetus\nJuhuslik Artikkel Kuidas kaunistada jõulupalle dekupaažiga


Kriitiline Wordi viga tekitab kasutajatele pahatahtliku tarkvara | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 13671\n19. Mail tuvastas symantec wordis uue vea, mis seab kasutajatele pahatahtliku tarkvara, mis avab teie arvutisse „tagaukse”. Eile avaldas microsoft turvanõuandeid, mis nõuavad wordi töötamist turvarežiimis, kuni plaastri saab teha juuni keskel. Viga on ära kasutatud, kui topeltklõpsate e-kirjale lisatud word-failile.\n19. mail tuvastas Symantec Wordis uue vea, mis seab kasutajatele pahatahtliku tarkvara, mis avab teie arvutisse „tagaukse”. Eile avaldas Microsoft turvanõuandeid, mis nõuavad Wordi töötamist turvarežiimis, kuni plaastri saab teha juuni keskel.\nViga on ära kasutatud, kui topeltklõpsate e-kirjale lisatud Word-failile. Oht ei ole teoreetiline. Suurt Jaapani ettevõtet on rünnatud ja Symantec on tõstnud 2. tasemele hoiatustaseme, mis tähendab, et oodatakse suurt haiguspuhangut.\nPahatahtlik tarkvara saabub Microsoft Wordi failina e-kirjale. Kui kasutaja avab dokumendi, käivitub haavatavus. Jaapani puhul kuvati Wordi dokument tegelikult teksti, mis oli seotud Hiinaga sõlmitud lepinguga, kuid teksti kuvamise ajal paigaldati süsteemile tagauks, ütles Weafer. Backdoori tarkvara võimaldab sissetungijatel varjatult arvutitesse siseneda.\n„Tagauksel on omakorda Aasias asuv IP-aadress. Lihtsalt öeldakse, et see on kättesaadav, kuid siis on loomulikult sinu süsteemis tagauks, ”ütles ta.\nHaavatavus kinnitati Word 2003-s, ütles Symantec. Pahatahtlik fail põhjustas Word 2000-i krahhi, kuid ei kasutanud pahatahtlikku koormust.\nNüüd soovitab Microsoft kasutajatel töötada turvarežiimis. See ei lahenda haavatavust, kuid see takistab kõige tuntumaid rünnakumeetodeid. Lisaks turvarežiimis töötamisele, ÄRGE kunagi topeltklõpsake Wordi manuses e-kirjas. Ettevõtte kasutajad saavad topeltklõpsata Wordi failides Outlookis, kuid mitte teisi kliente, näiteks Hotmaili.\nTurvarežiimis töötamiseks keelake Outlooki funktsioon, et kasutada Wordi e-posti redaktoriks ja lisamiseks / ohutu käsureale WINWORD.exe.\nÜksikasjalikud juhised selle kohta, kuidas seda teha, on saadaval turvaküsimustes jaotises „Lahendused”.


MM-fookus. Prantsusmaa 2018 - «räpparite» ja «tantsijate» tõestamisvõimalus - Uudised - MM 2018 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMM-fookus. Prantsusmaa 2018 - «räpparite» ja «tantsijate» tõestamisvõimalus\n14. juuni 2018, 12:33\nPrantsusmaa peatreeneri Didier Deschampsi peamine katsumus on talendikatest, ent isekavõitu koondislased meeskondlikult toimetama panna.\nKui Napoleonit tabas 1812. aasta suvel Venemaal katastroof, mis lõppes suure häbiga, siis Didier Deschamps’il on võimalus vigade paranduseks. Poole miljoni sõduri asemel minnakse Venemaad vallutama 23-liikmelise Prantsusmaa leegioniga. Paberi peal on Prantsusmaa arsenal kõva, kuid küsimärke on koondise pea kohal liialt, et neile võidukat lõppu ennustada.\nFIFA maailma edetabelis Brasiilia, Saksamaa ja Hispaania järel neljandat kohta hoidev Prantsusmaa on ajaloos võitnud ühe MM-tiitli. Seda 20 aasta eest kodusel turniiril. Kuid toonane ja praegune Prantsusmaa koondis on väga erinev.\nDeschamps’i juhendatav Prantsusmaa hakkab enim silma on ründejõu poolest. Eeldatav ründetrio Kylian Mbappé (PSG), Antoine Griezmann (Madridi Atletico) ning Ousmane Dembélé (Barcelona) pakub uskumatult palju kiirust ja teravust.\nKui aga meenutada 1998. aastal MMi võitnud ning 2006. aastal finaali jõudnud Prantsusmaa koondist, siis paistsid need meeskonnad eelkõige silma kaitsest lähtuva mängu ning füüsilise jõu poolest. Need tiimid mängisid rohkem meeskondlikku jalgpalli, praegune koondis lähtub pigem individuaalsest meisterlikkusest.\nRündetrio Mbappe – Griezmann – Dembele on vägev, aga paljuks sellest piisab?\nTeisisõnu, tänane Prantsusmaa on täis superstaaridest individualiste, kelle ühise eesmärgi nimel mängima saamine on Deschamps’ile paras väljakutse. Seda ütles ka Prantsusmaaga MM-tiitli võitnud Christophe Dugarry: «Meeskonnas pole iseloomu, vaimset tugevust ega sihikindlust.»\nPrantsusmaa koondise liidrirolli hakkavad MMil kandma kahe aasta eest EMil säranud Griezmann ning Manchester Unitedi poolkaitsja Paul Pogba. Mõlemad mängijad on noorte jalgpallisõprade seas äärmiselt populaarsed, ent teenivad ekspertide käest ka tihtipeale palju kriitikat.\n«Pogbat ja Griezmanni vaadatakse kui meeskonna tugitalasid. Teised tunnevad nende kõrval mängides uhkust, aga nad ei kipu ise sellest aru saama. Nad mõlemad on samal ajal räpparid, näitlejad, tantsijad, jalgpallurid ja korvpallurid. Griezmann on isegi öelnud, et eelistab mängida korvpalli! Nad peavad nüüd keskenduma. Nende asi pole paluda ajakirjanikel meeskonna moraali tõsta. Nemad peavad meeskonnavaimu üles viima!» oli Dugarry koondise suhtes pärast märtsis Kolumbialt teenitud 2:3 kaotust kriitiline.\nPrantsusmaa koondisega käivad pahatihti kaasas ka sisepinged. Koondis on rahvuslikult kirev ning paratamatult tekivad meeskonna sees väiksemad grupid. Ilmekas on 2010. aasta näide, kui peatreener Raymond Domenech läks Mehhiko mängu vaheajal tülli Nicolas Anelkaga ning saatis ta MMilt koju.\nSeejärel otsustas koondis «üksmeelselt» kapten Patrice Evra eestvedamisel koondise treeninguid boikoteerida. Selge on see, et see otsus üksmeelne ei olnud ning seda on kinnitanud toona Prantsusmaa jalgpalliliidus töötanud endine profimängija Lilian Thuram. Kannatas kogu Prantsusmaa jalgpall. Samas on Thuram ka öelnud, et vahet pole, millisest etnilisest grupist mängija pärit, mängitakse Prantsusmaa koondise, mitte nahavärvi eest.\nPrantsusmaa ainsast MM-tiitlist möödub tänavu 20 aastat. Sel puhul peeti teisipäeval mälestuskohtumine, kus toonased sangarid taas platsil olid. Pildil Fabien Barthez (vasakul) ja Zinedine Zidane.\nMõneti võrreldavas olukorras on olnud ka Deschamps’, kes on alates 2015. aastast koondisest välja jätnud Madridi Reali ründaja Karim Benzema. Resoluutse otsuse, et tema käe all Benzema enam koondise sinist särki selga ei tõmba, tegi Deschamps pärast seda, kui avalikkuse ette jõudis info väljapressimisest, mille ohvriks oli koondislane Mathieu Valbuena. Kuna aga koondises on jätkuvalt mängijaid, kellel on Benzemaga head suhted, mis ei mõju peatreeneri positsioonile just tugevdavalt.\nPrantsusmaa meedia hoiak MMi eel on ettevaatlik. Muidugi soovitakse kahe aasta taguse edu kordumist, ent koondis pole silmnähtavat arengut teinud. Läbitud on noorenduskuur – kui kodusel 2016. aasta EMil oli mängijate keskmine vanus 27,8, siis tänavusel MMil 26 aastat. Meeskonna tasemes on seeläbi pigem astutud väike samm tagasi.\nMM-finaalturniir on määrav ka Deschamps’i tuleviku osas. Kuigi ta pikendas hiljuti jalgpalliliiduga lepingut 2020. aastani, muutus olukord huvitavaks, kui Madridi Reali kolme järjestikuse Meistrite liiga karikani juhtinud Zidane seniselt ametikohalt tagasi astus. Pole vaja mitu korda pakkuda, kelle päästva käe poole prantslased ebaedu korral vaatavad.\nMaailmameister 1998, MM-hõbe 2006, MM-pronks 1958, 1986.\nEuroopa meister 1984, 2000, EM-hõbe 2016.\nMaailmajagude karikaturniiri võitja 2001 ja 2017.


Esimesed elektrilised seeriaviisiliselt toodetud autod, mis meile jõudsid, eristusid ikka päris radikaalselt oma disainiga tavalistest sõidukitest. Meenutagem esimest Nissan Leafi või Mitsubishi ülitillukest i-MiEV-it – juba esimesest pilgust võis aru saada, et tegu on hoopis teist laadi sõiduriistadega. Nüüd, aastaid hiljem, minnakse aga hoopis teist teed ning suur osa tänapäevaseid elektriautosid ei erine oma sisepõlemismootoriga seeriakaaslastest välimuselt praktiliselt mitte millegi poolest. Kirjutan meelega „seeriakaaslastest”, sest tegelikult pole nad ei analoogid, teistsugused modifikatsioonid, vaid pigem õige kauged sugulased, milledel ühised ongi vaid turva- ja meelelahutuslahendused ja tootja nimi. Elektriautod on tehnilises plaanis ju täiesti erilised, alates kütusest lõpetades enamikel juhtudel ka jõuallika paigutusega ning seda erilisust poleks ju patt kuidagi ägedalt esile tuua.\nMercedese maasturi EQB välimus kannab endas firma stiilielemente nii tõetruult, et kui neid nüansse mitte teada, siis ei oskakski selles elektriautot kahtlustada. Kuid enam-vähem samasuguste mõõtmetega GLB kõrval seistes hakkavad kohe silma sootuks erisugused esi- ja tagaosad. Siinkohal tuleb muidugi tõdeda, et Mercedese disainimeeskonna oskus ajas edasi areneda võimaldabki neil oma mudelite ilmet pidevalt kaasajastada ning olekski kummaline, kui uus ja kolm aastat vana mudel päris sarnased välja näeksid. Lisaks pakub LED-tehnoloogia palju uusi võimalusi, mida hea maitsega disainerid oskavad kenasti ära kasutada. Nii muudetakse tänapäeval näiteks ka luugiga lõppevate mudelite pärad taaskord päris vaadatavateks.\nÜldiselt näeb EQB päris kena välja, kus profiili jässakust tasandavad kitsad esituled ja avala ilmega ninaosa muudavad kogu mulje muidu üsna kandilisest autost kuidagi koduseks ja hubaseks.\nSisemuses annavad tooni pehmed viimistlusmaterjalid ja digitaalsed ekraanid. Pehmed istmed lausa imevad endasse ning sobiv meeleoluvalgustus loob tõeliselt õdusa keskkonna. Tagumised istmed pakuvad korralikult põlveruumi, kuid seal sõitjad peavad arvestama asjaoluga, et kuna EQB akupakk asub põhja all, tuli selle mahutamiseks põrandat pisut kõrgemale tõsta, mis ühtlasi toob kaasa selle suhtes madalamad istmed. See tähendab, et jalad toetuvad sinna tavapärasest kõrgemal. Ebamugavust see kindlasti tekitama ei hakka, sest enne saab tühjaks auto aku ning niikuinii tuleb välja kobida. Aga läbisõidu ja laadimisega soetud asjadest räägime allpool põhjalikumalt.\nSisemuse põhiosa meenutab teistelt Mercedestelt juba nähtut. See tähendab, korralikult läbimõeldud paigutust ja mõistlikke ja intuitiivsuseid funktsioone. Tore, et suur puutetundlik ala roolirattal asendati oluliselt väiksemaga. Muidugi on tore kõike roolilt reguleerida saada, kuid ega juht jaksa ka lõpmatuseni käsi roolirattal ainult õiges asendis hoida ja tahab vahel ka kodarate kohalt sellest kinni haarata. Aga kerge liigutus üle puutetundliku ala ja juba hakkasid menüüd oma elu elama. Praeguse lahenduse juures seda kartust enam pole, või õigemini on oluliselt väiksem.\nVarustuse nimekirja pole siinkohal pikalt mõtet arutama hakata. Lisaks kolmele varustusastmele pakutakse veel tervet nimekirja kõikvõimalikke lisasid ning koos mugavusega, saab oluliselt tõsta ka oma auto turvalisust. Seetõttu jätame lisade üksipulgi tutvustamise töö Mercedes-Benzi müügiesindajatele. Kuna Mercedesel on, mida kliendi meelitamiseks pakkuda, siis tasub nende juttu põhjalikult kuulda võtta.\nElektriautode kaal jääb tänu rasketele akudele tavaliste sisepõlemismootoritega autode omast oluliselt kõrgemaks. EQB puhul mõõdetakse massi peaaegu 2,2 tonniga. Masinat liigutab kaks mootorit: asünkroonmootor esimeses sillas ja püsimagnetitega sünkroonmootor tagumises. Olenevalt modifikatsioonist ulatub hetkeline tippvõimsus kas 168 või 215 kW-ni. Pöördemomendid vastavalt 390 ja 520 Nm annavad mõista, et jõudu autol jätkub ning möödasõitudega probleeme üldiselt tekkida ei tohiks. Kiirendused sajani vastavalt 8,0 ja 6,2 sekundit.\nRoolitaguste labadega, kus sisepõlemismootoriga sõidukitel tavaliselt käike üles-alla lülitatakse, seadistatakse siin rekuperatsiooni taset, ehk seda kui aktiivselt hakkab auto gaasipedaali lahti päästes kineetilist energiat akudesse muundama. Maksimaalses seades võtab see hoogu isukalt maha ning põhimõtteliselt võimaldaks ettevaatlikul sõidul vaid üht pedaali kasutada – pidurit polekski vaja.\nTänu suurele massile käitub EQB sujuvalt. Ainuke müra, mis suurematel kiirustel kostma hakkab on tingitud tuulest. Auto tippkiirust piiratakse märgil 160 km/h.\nTehniliste andmete järgi suudab EQB ideaaltingimustel läbida 419 kilomeetrit. Reaalses elus maanteel jääb see hinnanguliselt 250 – 300 kilomeetri vahele. Lisame veel kütte või konditsioneeri, siis jõuamegi olukorda, et Tartusse sõidab selle autoga ära ja ehk ka törtsu pealegi. Tagasi aga ilma laadimiseta ei saa. Laadimise juures võib aga praegu kogu elektriautode segmendi nukra olukorra kokku võtta – need ei sobi pere ainsaks autoks. Veel mitte.\nEQB puhul lubatakse laadimist maksimaalselt 100 kW jaamast ning kuni 80 protsenti akudest peaks olema täis 32 minutiga.\nPeamised näitajad EQB tehniliste andmete tabelist: auto pikkus 4684, laius 1843, kõrgus 1701 ning telgede vahe. 2829 millimeetrit. Pagasiruumi maht varieerub 495 kuni 1710 liitrini olenevalt tagumise rea istmete seljatugede asendist. Pöördediameeter 11,7 meetrit. Tuuletakistustegur 0,28. Keskmine energiatarbimine 18 kWh saja kilomeetri kohta.\nEQB eristub paljudest teistest elektriautodest rikkaliku varustuse poolest. Kuna sellised sõidukid on üsna kallid, siis püüavad tootjad ilmselt varustuse ja disaini arvelt võimalikult kokku hoida. Premium-segmendi mudelina pakub EQB kõike seda, mida Mercedese teistelegi mudelitele pakutakse ning see polegi säärases võtmes vaadatuna ülemäära ulmeline. Hinnad algavad 58200 eurost.


Kartul ja kino | Kartuli Wabariik\nPekske mind enne,\nmul on kodu kaugel.\nJutustab Heno Pihlak 78 aastane\nLaanemetsa mõisa asundustalust.\nTeoorjus Saru mõisas: von Kosküll olnud hirmus kuri herra ja selle tõttu pidanud talupojad ka kannatama sagedast ihunuhtlust. Kartulivõtmisel kisanud kubjas: “Vaoga edasi!” ja kel juhtunud kartul maha jääma, see saanud üle õla jämeda sõlmise kablaga. Kord pannud keegi 15. aastane tütarlaps õhtul töölt koju mines 5 kartulat taskusse; sellest saanud kubjas teada ja tütarlapsele antud mõisas 25 hoopi, iga kartuli “varguse” eest 5 hoopi. Harilikult olnud peksmine mõisas nädala lõpul – laupäeval, kus antud siis kõige selle eest, mis süüd teinud nädala kestel. Inimesed seisnud üsna reas peksu ootel ja tihti olnud kuulda hüüdeid: “Pekske mind enne, mul on kodu kaugel!”\nPehmete viltkaabude puhastamine.\nPehmeid viltkaabusid hõõrutakse pärikarva ja võimalikult kuivalt, järgmise seguga:\nKeedusoola 2 osa\nPiiritust 11 osa\nAmmoniakki 10 osa\nYou are hereKartul ja kino\nEsimene filmilint mis oli tehtud tselluloidist ja see omakorda kartuli tärklisest, kas film ja kino selle väikese kartuli sekkumiseta olemata oleks, vaevalt küll aga ikka on tore pannil kartuleid praadida ja mõelda, et vaat kus ikka lood.\n1895. aastal esitlesid maailmale oma liikuvaid kujutusi näitavaid aparaate prantslastest vennad Auguste ja Louis Lumiére. Nende loodud kinematograaf täitis samaaegselt nii filmikaamera, kopeerimismasina kui projektori ülesandeid. Kaputsiinide\n1896. aasta sügisel reklaamiti liikuvaid pildikujutisi juba Tallinna börsihoone saalis. Näidati ameerika kiirrongi, supelranda, kaht naisakrobaati... ning ühtekokku kümmet filmilõiku. Pildid manati esile siiski Edisoni, mitte Lumiére’ide leiutisest.\n1897 - Eestisse jõudsid esimesed vendade Lumiére’de filmid. Tasapisi hakkas tekkima rändkinosid (1906 Tartusse, 1908 Viljandisse).\n1907 - Ehitati esimesed paikkinod: Tallinnasse Metropol ja Tartusse Illusioon.\n1910 - Tartus oli juba seitse kino.\n1913 valmis esimene Eesti mängufilm «Karujaht Pärnumaal», mille operaatoriks on Johannes Pääsuke. Film oli värviline (!), Pääsuke värvis kõik 15 000 üksikpilti (ehk 300 meetrit filmilinti) käsitsi üle. Filmis kasutati Vanemuise näitlejaid.\n1915 - Elektri andmine kinodele muutus linna elektrijaamadele koormavaks.\n1919 - Eesti siseminister andis korralduse, et näidatatulevatel filmidel peab olema tekstist ka eestikeelne tõlge. Hea käekirjaga noormees kirjutas selgitava eestikeelse teksti umbes 12 korda 12 cm suurusele klaasplaadile ja seda näidati filmide peale nii nagu diapositiive.\n1927 - Hollywood laskis ekraanidele esimese helifilmi «The Jazz Singer», peaosas Al Jolson ( Asa Yoelson, sündinud Srednikes Leedumaal).\n1927 - Eestis oli 38 paikkino.\n1929. aasta algul hakkas helifilm levima ka Eestis. Need olid nn. nõelhelifilmid, mille sünkroniseeritud heli saadi grammofoniplaadilt.\n1929. aasta lõpul hakkasid Eestis levima juba valgushelifilmid, tänapäevased helifilmid, heliribaga filmilindi äärtes.\n1935 - Prantsusmaal valmis esimene stereohelifilm.\n1937 - Eestis oli 63 paikkino.\n1952 - USA tõi turule esimesed stereoheliga laiekraan- ja panoraamfilmid.\n1955 - ehitati esimesed Eesti laiekraankinod: Tallinnasse Sõprus ja Tartusse Komsomol (praegune Illusioon).\n1989 - Eestis oli 673 kino.\n1995 - lõpp - 28. detsembril tähistas kogu filmimaailm eesotsas selle sünnilinna Pariisiga filmikunsti sajandat sünnipäeva. Sündmuse tähistamiseks tõmmati Eiffeli torni lähedal Trocadero väljakule üles 30-meetrine hiigelekraan, kus näidati vendade Lumiére’de filmiloomingut.\n2016 - Suvel avatakse Kartuli Vabariigis maailma esimene vannikino!\nKülastame kuulsate Laanemetsa nõidade Suridega seotud paikasid ja kuulame nendega seotud lugusid. Kust on tulnud eesti keelde nimed, suri-muri, surra-murra, vale suri? Kust on pärit lugu ussisõnu teadvast mehest? Retke pikkus 25 km, mis läbitakse vastavalt aastaajale ja soovile kas jala, jalgrataste või autodega. Retkele kuluv aeg autodega liikudes koos piknikuga 2 tundi, retke maksumus 7 Eurot inimese kohta. Täpsem info: president@kartulivabariik.ee\nUSA näitlejanna, laulja, modell. Teda on nimetatud 20 sajandi üheks kuulsaimaks näitlejannaks ja seksisümboliks. Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk. http://www.youtube.com/watch?v=WQIvhotZSUw&feature=related\nAmeerika džässtrompetist, suur kartuliarmastaja ja laulik.\nPalju erinevaid sõnu on Peruu Quechua keeles


TEDxYouth@Tallinn 2016 – TEDxYouth@Tallinn\nTEDxYouth@Tallinn 2016 “Astudes tulevikku” toimub juba viiendat korda!\nPakume terve päeva jagu kõnesid, tegevusi ja vestlusi noortele. Ootame osalema peamiselt gümnaasiuminoori, kuid vanusepiirangud meil puuduvad ja läbi aastate on meie publiku vanus ulatunud 7. eluaastast 66.-ni. Seega, oodatud on kõik noored ja hingelt noored, kellele lähevad korda tänapäeva noorte ees seisvad probleemid ja neile hingelähedased teemad.\nEsinejaid on seekord nii Eestist kui mujalt, teemasid muusikast teaduseni. Kõnesessioonide vahel olevatel pausidel on mitmeid põnevaid tegevusi, mõned neist seotud tehnoloogia või teadusega, mõned aga hoopis enda avastamisega. Loodame, et osa pausidest sisustab ka publik aktiivsete aruteludega kõnede teemadel.\nTavapilet: 7 €\nToetajapilet: 30 €\nPiletihinnas sisalduvad kõik tegevused ning lõunasöök ja kohvipausid.\nMeie meeskond koosneb vabatahtlikest entusiastidest, peamiselt kooliõpilastest. TEDxYouth@Tallinn ei saaks teoks ilma heade toetajate abita.


Mis näoga on minu Norra?\nPetrone Print uuris täna FB-s, et mida inimesed ootavad raamatult “Minu Norra” – soove ja ootusi ja ettepanekuid oli seinast seina ning see pani mind natukene mõtlema, et millise näoga on tänasel päeval minu Norra, kui palju see on 20 aastaga muutunud, on see üldse muutunud ja mis on muutunud. Kui vaadata kasvõi päise pilti, siis mina olen muutunud. Seega oleks ilmselt loogiline järeldada, et muutunud on ka minu Norra nägu.\nMinu esimene Norra (LINK) oli uudishimuliku näoga. Ma sattusin maale, millest ma ei teadnud suurt mitte midagi rohkem kui see, mis ma olin geograafiatunnis kuulnud. Ja seda ei saanud palju olla, sest geograafia oli üks selline tund, mis mind ei huvitanud. Kõik, mis ma kogesin, oli uus ja huvitav ja põnev ja teistmoodi. Ka mina olin uus ja huvitav ja põnev – ma olin “vaene Ida-Euroopa õpilane”. Jah, just nii tihti minusse suhtuti, Eesti oli “osa Venemaast” ja mina pidin vastama küsimutele poliitika ja majanduse kohta, millest ma mitte midagi ei teadnud. Mul ei jäänud midagi muud üle kui õppida Eestit tundma, sest ma olin siiski “meie riigi esindaja” ja ei tahtnud rumalana näida. Kindlasti oli minu Esimene Norra ka Norra looduse näoga. Põhja-Norrat ei saa keegi endal peast kui seal korra käinud oled. Ma mingil määral kadestan neid, kelle kodu Lofotenil või lausa Svalbardil on. Ma ei tea, miks isegi ja mis, aga midagi kisub mind sinna. Põhja-Norra vääriks ilmselt lausa omaette raamatut.\nMinu teine Norra (LINK) oli natukene poiste näoga. Ma erinesin Norra tüdrukutest ja torkasin silma (ilmselt) väljakutsuva riietuse poolest. Siia perioodi jäid suhted ja murdunud südamed, draamad. Ma õppisin tundma Norra noori ja mingil moel sai minust üks neist (kuigi ma mingil määral jäin alati võõraks).\nMinu kolmas Norra (LINK) oli Oslo näoga. See on see osa “minu Norrast”, kus ma käisin vist läbi kõik Oslo vaatamisväärsused, muuseumid, poed, tänavad. Eelmine kuu kui ma Oslos messil olin ja möödusin Majorstueni metroopeatusest tuli mulle meelde, kuidas ma sealt samas lihtsalt niisama laupäeviti istusin metroo peale ja sõitsin teadmata suunas. Kaasas raamat ja matpakke. Ma õppisin linna tundma. Ja lisaks Oslole võttis siin minu Norra Ibseni näo. Oslo ülikoolist sai alguse mu Ibseni armastus.\nNeljas Norra (LINK) võttis töö näo. Kui mõelda kolme esimese Norra peale, siis need on pigem jäänud lugudeks minevikus, aga töö näoga on minu Norra siiani. Olgu selleks kummaline asjaajamine (kui te arvate, et peale 1 aastat dokumentide edasi-tagasi saatmist olen ma oma lasteraha asjad korda saanud, siis te eksite), moefopaad ärikohtumistel (LINK) või lood Norras töötavatest inimestest (LINK). 11 aastat olen ma Norraga tööalaselt seotud olnud. Ma olen suhteid katkestanud, sest mul sai Norrast kopp ette, kuid ikka ja jälle olen ma tagasi. Vähemal või rohkemal moel ka ikka samas valdkonnas. On täiesti kummaline, kuidas ehitusvaldkonnast on saanud minu teetassikene, millest kuidagi lahti ei saa lastud. Ei tahagi.\nMinu viies Norra (LINK) on ilmselt samuti natukene töö näoga, kuid kõige rohkem on see Norra minu ja argielu näoga. Selline nagu minu elu-olu Norras on. Ma olen mitmes “eestlased Norras” grupis ja suhtlen erinevate siin elavate eestlastega. Meie kõigi Norra on nii erinev, kuid mulle tundub, et igaüks neist omal moel põnev, väärt jutustamist. Kui tulla tagasi küsimuse juurde, mida Norra raamatult oodata, siis ilmselt oleks kõige huvitavam lugeda sellist igapäevast kulgemist. Olgu selleks kulgejaks ehitustööline, pereema, arst, blogija, vahetusõpilane – kõik need Norrad sisaldavad mingil määral kindlasti heaolu ja “korras nagu Norras” tunnet, kuid kindlasti annavad nad igaüks Norrale just oma näo. Mulle meeldiks lugeda, kuidas kogeb Norrat pereema ja kuidas ehitustööline, kuidas norrakaga abielus olev eestlane, kuidas leedukaga koos elav eestlane. Kas nad tunnevad end Norras kodus või on nad siiski võõrad? Võrreldes aastaga 1997. tunnen mina end Norras palju kindlamana, ma tunnen, et ma ei ole enam “eksootiline näituseloom”, kuid teistpidi tunnen ma end rohkem võõrana. Kui vahetusõpilasena tundsid norrakad justkui kohustust oma maad ja kultuuri mulle tutvustada, siis nüüd on inimesed ükskõiksemad. Minu parimad sõbrad on pärit Eestist, Poolast ja Soomest, ma ei saa öelda, et mind oleks omaks võetud, kuigi suhtumine minusse (ja eestlastesse) on tunduvalt positiivsem kui 10-20 aastat tagasi. Enam uurita mult esimese asjana, kas Eesti on ohutu reisile minna või peaks maffiat kartma. Igatahes on ka minu viies Norra nagu paljudel paljudel teistel siin elavatel eestlastel argine, täis tavalise inimese rõõme ja muresid. Ma veedan norralikult pühapäevi puhates (LINK), ma käin Norra teatris (LINK), söön Norra toitu (LINK) Vaatamisväärsused ja loodus on juba osakene tavaelust, millele ei oskagi enam nii suurt tähelepanu pöörata. Nagu te aru olete saanud, siis minu Norra on hetkel kõige rohkem minu lapse ja lasteaia nägu. Erinevused, plussid ja miinused on hetkel need teemad, mis mind kõige rohkem puudutavad. Jah, minu Norra on igal juhul 20 aastaga oma nägu muutnud;)\n18 Oct 2016 EveliisMõttedMõtted, meie elu Norras, minu Norra\nPrevious Post Lasteaiasõprusest/ “Barnehage” friendship\nNext Post PK Ilmarine Hotel KINGILOOS


Elagu tööstusrevolutsioon: kuidas kujundada industriaalstiilis kodu? | kodus.ee\nIndustriaalstiilis kodu. | Shutterstock\n"Olen kodu sisustamisel vaadanud erinevaid fotosid ja kõige südamelähedasem tundub olevat selline industriaalne, nagu on sisustatud kodud vanades vabrikuhoonetes. Ent kuidas seda stiilselt teha?" pärib lugeja.\nMetall, karmi muljega ja raske puit, eksponeeritud torud ja talad, kivi, tööstuslikke meenutavad valgustid. Tume sein, sekka aga heledat plastikut ja toataimede rohelust - kokkuvõttes vaatab industriaalstiilis sisustatud kodust vastu eklektiline, ent efektne kooslus. Ent selle kõigega tasub pigem hoida minimalistlikku joont ja järgida põhimõtet, et vähem on rohkem, soovitab sisekujundaja Katariina Kalda.\n"Soovitaksingi selle stiili ihalejale liikuda kodukujundamises edasi sammhaaval, et kõike ei saaks korraga liiga palju, muidu võid sellest kergelt väsida. Praegu tuleb hirmsa hooga moodi minimalistlik industriaal - ehk siis ongi paar elementi eriti rasked. Pigem seinad väga tagasihoidlikud, mille peale saab kui lõuendile hakata asju sättima," soovitab ta. "Kui vorm on raskepärane, siis olgu tekstuur ülimalt kerge ja lihtne." Kalda sõnul on mõne aasta eest üleekspluateeritud industriaalstiil nüüd veidi stiilipuhtam, aga endiselt aktuaalne, lihtsalt oma niššis. "Aga loomulikult võib seda ka miksida, näiteks skandinaavia stiiliga," soovitab ta.\nSisekujundaja soovitab inimesel läbi mõelda, kas ta ikka on tõsine industriaalstiili austaja või teeb seda selleks, et mingis trendivoolus supelda. "Kui sa fänn pole, siis tüütab see päris kiiresti ära. Niipea kui moe suund muutub , muutub ka pilk, millega oma kodu vaatad. Kui siis selgub, et kodu pole ikkagi südame järgi kujundatud, on jama majas," hoiatab Kalda.\nAmmuta inspiratsiooni nendest kodudest:\nIndustriaalse hõnguga erakordne loft, mis on usutavalt elatav ja hubane\nIndustriaalisõbrast ja melomaanist omaniku tööstusromanikast kantud kodu Fahle majas\nFilmitäht Johnny Deppi värvikas penthouse, kuhu on osavalt põimitud industriaalseid elemente\nMilline stiil valitseb sinu kodus?\nMiksin julgelt kõike nagu mulle meeldib


Soome sotse teeb murelikuks paremäärmuslaste edu Rootsis - Maailm - Postimees.ee\nSoome sotse teeb murelikuks paremäärmuslaste edu Rootsis\n15. september 2014, 12:08\nRootsi sotsiaaldemokraatide poolehoidjad tähistasid Stockholmis erakonna võitu.\nSoome sotsiaaldemokraatide juht, rahandusminister Antti Rinne on rahul punarohelise opositsiooni võiduga, kuid näeb ähvardavaid muutusi Rootsi ühiskonnas.\nRinne tunnistas YLE uudistele, et teda teeb murelikuks sisserännet vastustavate Rootsi Demokraatide edu, mis viitab uudsele kultuurile Rootsi poliitikas.\nPunarohelise grupi võit tähendab Rinne sõnul seda, et valijad tahtsid panustada tugevale haridussüsteemile. Lisaks ei taheta, et tervishoiuteenusest saaks kaup.\nValitsusläbirääkimised tulevad keerulised, kuna punarohelised parteid said omale vähem kui pooled parlamendikohad. Nende potentsiaalsed kaaslased ehk feministide partei jäi aga vaatamata suurele meediakärale allapoole valimiskünnist, mistõttu on kaalukeeleks paremäärmuslikud Rootsi Demokraadid.\nKa Soome kunagine sotsiaaldemokraadist peaminister Paavo Lipponen tõdes, et Rootsi Demokraatide poolehoidjate arvu suurenemine on ka Soomest vaadates šokeeriv. Sarnast natsionalismi tõusu võib märgata ka mujal Euroopas. «Rootsis on teemaks sisseränne ranges vastustamises,» selgitas ta.\nLipponeni sõnul on Rootsi Demokraadid järsemate seisukohtadega kui vastav erakond Soomes ehk Põlissoomlased. «Rootsi Demokraadid on paremäärmuslikud, Põlissoomlaste probleem on see, et erakond pole loobunud rassismist.»\nLipponen andis positiivse hinnangu Moderaatidele ja nende juhile Fredrik Reinfeldtile, kuna nad suutsid seista vastu võõravihale.


Kuidas jõuda agiilse disaini ja programmeerimise põhjal innovatsioonini? Andres Kostiv selgitab - ITuudised\nAutor: Andres Kostiv • 18. veebruar 2022\nKuidas jõuda agiilse disaini ja programmeerimise põhjal innovatsioonini? Andres Kostiv selgitab\nEttevõtted peavad meeles pidama, et ainuüksi agiilsusega suurepärast tarkvara, disaini ja kasutajakogemust ei loo, väidab koolitaja Andres Kostiv.\nAjal, mil kuudepikkusteks tarkvaraarendusteks aega ei ole, peitub lahendus agiilses ehk paindlikus välearenduses. Ometi sellest üksi ei piisa.\nÄrivajadustega sammupidamiseks või lihtsalt oma toote turule toomiseks on mitmed ettevõtted mõistnud eeliseid, mis kaasnevad kiire ja paindliku disainimise ning tarkvaraarendusega. Lähenemine, mis garanteerib koheselt märgatava arengu tarkvara tootearenduses, ent samal ajal tuleb nentida, et ainult välearendusele truuks jäädes ei tasu oodata arengut ka tulemustes.\nKiiruse kõrval ära unusta süvitsi minekut\nEeskujuks soovitab Futurist võtta tehnoloogiaettevõtete välja töötatud võimalusi, mis kasutavad agiilsust küll maksimaalselt ära, kuid ei unusta ka süvitsi mineku vajalikkust edukate toodete väljatöötamiseks.\nKäesolevas postituses toome omalt poolt välja mõned mõtted, mida tasub meeles pidada, kui proovida välearendust sobitada tarkvaraarenduse erinevatesse etappidesse.\nLoe lähemalt koolitusest Product designer - UI/UX disaini kursus edasijõudnutele.\nSama oluline on ka toote- või teenusearenduse igasse protsessi inimeste kaasamine, kes päriselt tegelevad disainiküsimustega. Nad korraldavad agiilse meeskonna kõrval disainisprinte ja jälgivad, et loodud oleks lisaks persoonad ja klienditeekonnad ning neid kasutataks aktiivselt kogu tootearenduse käigus.\nSelline lähenemine kindlustab loodud toodete või teenuste laiema kasutuselevõtu, rakenduste lihtsuse ja väheväärtuslike funktsioonide olulise vähenemise.\nNäiteks reeglina töötavad DesignOps pideva disaini ja DevOps pideva tarkvaratarne meeskonnad ehk arendus- ja operatsioonide spetsialistid koos, loomaks kiiresti vastupidavat tarkvara. Kuigi DevOps on ideaal ning võimalustesse investeerimine populaarne, on vähesed loonud omavahel ühendatud tööriistade operatiivstruktuuri, toetamaks ühist ja ühtset projektijuhtimist, arendust, testimist, juurutamist, jälgimist ning vastavust.\nLisaks on oluline mõelda ka protsessidele, mis aitavad märgitud tööriistadel sujuvalt koos töötada. Tipptehnoloogiaorganisatsioonid paistavad silma, et neil on strateegiline vaade näiteks selle kohta, mida on vaja meeskonnaüleseks koostööks ja milliste tööriistade ning pilveteenuste valimisel on arendajatel ja meeskondadel vaja autonoomiat.\nUsalda andmeanalüütikat ja masinõpet\nAndmeanalüütika kasutamine äriväärtuse tõstmiseks on laialtlevinud, ent edukamad kasutavad kogutud infot toote- või teenusearenduse erinevates protsessides. Näiteks annab häid tulemusi selle integreerimine äriloogikasse.\nNii võib masinõppe lisamine isikupärastamismootorile parandada tootesoovitusi ja suurendada oluliselt e-kaubanduse oste. Samamoodi on võimalik rakendustesse luua tehisintellekti võimalused või mõõteriistad, mis aitavad tarkvaraarendajatel jälgida, kuidas kliendid toodet kasutavad ja seda pidevalt vastavalt täiustada.\nSiiski annab andmeanalüütika kasutamine annab parimaid tulemusi vaid juhul, kui andmeteadlased ja -insenerid on osa agiilsest tarkvaraarendusmeeskonnast. Märkimist väärib veel see, et innovatsiooni loojad tehnoloogiavaldkonnas keskenduvad esmalt just andmeanalüütikale ja rajavad arenduse lähtudes just sellest.\nTutvu Andres Kostivi koolitustega siin:


Pehmendav Vesi » 3 Tõestatud Meetodit - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardKuidas saab vett pehmendada?\nKõva vesi ei ole mitte ainult ebameeldiv nahale, vaid ka maitseb halb ja muudab tee ja kohvi maitset väga jätkusuutlikuks. Selles artiklis selgitatakse, mida veega pehmendada.\nVee keetmisel langeb karbonaadi kõvadus välja. Osa lubjast settib poti põhja ja keedetud vesi on juba palju pehmem kui vesi, mis on eelnevalt pottidesse valatud.\nSee on suurepärane kohvi valmistamiseks. Tänu pehmele veele areneb kohvi aroom paremini ja kohvimasin ka lõhestub palju kiiremini. Kui te keedate tee vett juba mõnda aega, enne kui teekotti selle sisse panete, on aroom parem.\nKalafiltreerimissüsteemi kasutamine vabastab vee lubjast ja vähendab vee karedust. Millisel väärtusel tahaksin vähendada vee karedust, saab kohandada kõigi katlakivieemaldusseadmetega.\nNende süsteemide puudused on seadmete kõrge maksumus (umbes 1000–2000 eurot) ja pidev soola tarbimine, mis põhjustab regulaarseid kulusid. Kuid need on praktiliselt ainus viis kraanivee eemaldamiseks ja pehme vee pidevaks tootmiseks.\nVeel üks viis, kuidas muuta pehme vesi kõvaks veest, mis on väga aeganõudev, on lisada lubi veele. See ei tee vett raskemaks, vaid vastupidi, pehmem. Mõne päeva pärast laeva põhjas veest eraldub lubja vees lahustatud lubjaga. Ülalpoole siphoneeritud vesi on alati pehme.\nEnamikul juhtudel ei ole see meetod praktiline.\nProbleem, mis kaasneb ioonvahetusseadmetega, on see, et see on "soolatud". Kõrge naatriumisisaldus ei ole terviserisk, kuid taimed ei talu seda hästi. Naatriumi sisaldava veega leotamisel võivad paljud taimeliigid isegi ära surra.


KOOGIKONTOR: Kohupiima-kondenspiimakook kookosega\nKookoshelbed saavad kondenspiimaga väga hästi läbi ning nad ei ole kadedad moodustama üht pehmet ja meeldejäävat maitsebuketti. Eriti õhuliseks ja kergeks teevad koogi eraldi vahustatud munavalged, tänu millele kergitab end kook ahjus olles nagu õhupall.\nVahusta munakollased vanillsuhkru ja kohupiimaga. Vala juurde kondenspiim, lisa kookoshelbed ja küpsetuspulbriga segatud jahu. Vahusta munavalged ja sega õrnalt teiste ainete hulka. Kalla tainas võiga määritud ja riivsaiaga ülepuistatud vormi, raputa peale veel veidi kookoshelbeid ja kata õhukeste võiviiludega. Küpseta 180 kraadi juures 40-50 minutit. Lase jahtuda ja serveeri vaarikatega.\nPosted by Merilin at 9:25 AM


Rumal oleks mitte nautida? Ehk teha ise endale keeruliseks võtmast vastu pidevalt muutuvaid järgmisi hetki, mis enam nii nauditavad ei pruugi olla?\nNauding orjastab ja teeb sõltuvaks. Müts maha kui suudad selle teadmisega ka sellest hetkest lahkuda ja võtta vastu uut hetke\nSellel filosoofial on vist oma nimi olemas juba, pole ju midagi uut või saan ma valesti aru - hedonism.\n(18-11-2014 11:33 )Krt Kirjutas: Hetkes ei ole mõtteradu ega möödarääkimist, vaid see on intuitiivne terviku haaramine. Te ületuupinud olete hetkest ikka väga kaugel.\nHetked on ju ometi igaühel. Samahästi võiks öelda, et sul pole gravitatsiooni\n(18-11-2014 11:51 )Krt Kirjutas: Kõik saavad hetkest kaugeneda, ka mina - oh teid lendureid küll.\nSa pead silmas oma hetke eitamist? Aga sa ju õpetad tunnistama vaid neid hetki, milles sisaldub nauding?\nEi pea eitamist silmas. Oleneb kuidas naudingut mõista. Lihtsalt puhtas hetkes on teatav nauding alati.\n(18-11-2014 12:09 )Krt Kirjutas: Ei pea eitamist silmas. Oleneb kuidas naudingut mõista. Lihtsalt puhtas hetkes on teatav nauding alati.\nKindel see, kui eitada kõiki muid komponente selles hetkes ja üldse laskuda hindamiseni hea-halb.\n(18-11-2014 12:11 )Temimoor Kirjutas: Kindel see, kui eitada kõiki muid komponente selles hetkes ja üldse laskuda hindamiseni hea-halb.\nPuhtas hetkes ei ole eitust ega jaatust, pole ka hindamist.\n(18-11-2014 12:20 )Krt Kirjutas:\nMilline on see mittepuhas hetk? Või siis lihtsalt hetk kui eksisteerib veel ka puhas hetk? Kas see on mingi destilleeritud hetk, et saavutada puhast naudingut?\nMittepuhas hetk ongi destilleeritud hetk, kus energia ei voola läbi täieliku potentsiaali, kus ei osata elada ega surra.\nLõppeks jõuame ikka sinna, et on olemas "paremaid" (õigemaid,puhtamaid) ja "halvemaid" (vähem õigeid, puhtamaid) hetki. Semantika kõigest.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-11-2014 12:46 Temimoor.)\n(18-11-2014 12:44 )Temimoor Kirjutas: Lõppeks jõuame ikka sinna, et on olemas "paremaid" (õigemaid,puhtamaid) ja "halvemaid" (vähem õigeid, puhtamaid) hetki. Semantika kõigest.\nJustkui tore ja õige, paraku see nii lihtne nüüd kah pole. Hetked võivad olla väiksemad, suuremad, asuda erinevates sagedustes, võivad olla ülevalt kärbitud ja alt kohitsetud - väga keeruline värk, kui puurima hakata. Sellegipoolest pole need veel kunagi hindavad tegevused ise.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-11-2014 12:53 Krt.)\n(18-11-2014 12:51 )Krt Kirjutas: Justkui tore ja õige, paraku see nii lihtne nüüd kah pole. Hetked võivad olla väiksemad, suuremad, asuda erinevates sagedustes, võivad olla ülevalt kärbitud ja alt kohitsetud - väga keeruline värk, kui puurima hakata. Sellegipoolest pole need veel kunagi hindavad tegevused ise.\nHetk ongi igasugune ja sisaldab kõike. Ise räägid pimeduse eitamisest ja ometi eitad ise teatud osi hetkedest ehk nende pimedust.\n(18-11-2014 13:11 )Temimoor Kirjutas: Hetk ongi igasugune ja sisaldab kõike. Ise räägid pimeduse eitamisest ja ometi eitad ise teatud osi hetkedest ehk nende pimedust.\nPuhas hetk küünib taevast alla pimedusse välja, kõik muud hetked ei ole puhtad.\n(18-11-2014 14:00 )murjam Kirjutas: Puhast hetke saab kogeda aint "valgustunu" aka ise puhas. Muul juhul on see vaid mõttemäng, milega sa krt tegeled ehk ajad end mõistatuste loomisega hulluks\nSee ongi kõige suurem lollus mis inimestesse on sisendatud, kuna siia ilma võiks vabalt juba kõik lapsed sündida valgustunutena, kui neil vaid vanemate poolt hirme poleks kaasa antud. Ja seda hetke ei saa kuidagi taga ajada, sellele tuleb lihtsalt vaikuses avaneda.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-11-2014 14:15 Krt.)\n(18-11-2014 14:19 )Minaelan Kirjutas: Tore, et algusesse jõudsime. Muidugi on valgustunud lapsed taassünni osalised, sest muidu seda sõna kasutada ei saakski.\nJa tõsi see on, et meie ühiskonna reeglid ja normid rikuvad lapse koheselt ära...aga areng siiski toimub. Kõigepealt peame mõistma, et midagi on mäda, siis tuleb leida, et mis asi see mäda on...ja siis hakkame muutma seda....\nTaassünd tuleb mängu ikka siis, kui ongi juba midagi mäda. Taas sünnivadki need, kes ei ole saanud elada lapselikult valgustunud elu. Loomuliku valgustumise taastamiseks pole vaja ka kuhugi areneda, vaja vaid üleliigne saast ja hirmud endast välja heita, aga muidugi see ei pruugi olla üldse kerge.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-11-2014 14:41 Krt.)\n(18-11-2014 14:40 )Krt Kirjutas:\nTaassünd on reaalne - aga kuidas sellest pääseda?\nVastus - hinge tasandil tuleb luua olukord kus sul ei ole enam hinges mingit viha ega kahetsust selle materiaalse maailma vastu. Sa ei ole enam kellelegi võlgu.\nOled hinge tasandil kõigile andestanud. Kõige ebaõigluse mis sinule on osaks saanud.\nNii lihtne see ongi. Samas nii raske et vähesed saavad sellega kohe hakkama.\n(30-12-2015 14:01 )keeris Kirjutas: Emmm, eelmiste elude mäletamine pole elu pärast surma, vaid elu pärast uuestisündi - mäluga eelmisest elust. Mis jääb surma ja uuestisünni vahele, sellele antud tsiteeritud lõik raamatust küll vastust ei anna.\nAga mul on paari lõigune mälestus lapsest saati, elude vahelisest olemisest, igatahes ssssee...\nKes maksavad adminne kinni ja milleks?\nKurja,varsti mehed mustas uksetaga\n(09-05-2017 20:24 )Marimu Kirjutas: Pavlik Morozov- pealekaebaja sümbol.\nTundub, et nii mõnigi, kes siin vaimsetes teemades kõige tihemini oma vaimsust demonstreerivad, väärivad topelt seda Pavlik Morozovi tiitlit.\nEi olnudki seda artiklit varem lugenud. Selgub, et Pavlik oli vaimselt alaarenenud, suutis 13. eluaastaks suurivaevu tähed ära õppida ega jaganud poliitikast tuhkagi.\nElu peale surma kinnitab aga ka USA bioloog ja teadusfilosoof Robert Lanza, kelle ajakiri Time tõstis hiljuti maailma saja mõjukaima inimese sekka.\nProfessor Robert Lanza väidab, et surm on vaid illusioon, mille loob meie teadvus. Lanzal on olemas kindel tõestus, et elu jätkub pärast surma – vastus peituvat nimelt kvantfüüsikas.\nLihtsalt meeldetuletuseks, sest Lanzast on eespool ka juba juttu. Olin unustanud.\n(selle postituse viimane muutmine: 11-06-2017 20:02 Müstik.)\n(18-09-2017 16:16 )Härra võrratu Kirjutas: Me ei teadnud enne sündi ka midagi,aga siin me oleme.\nPaljud lapsed oma esimestel eluaastatel mäletavad oma eelnevaid elusid. Neid juhtumeid on juba nüüdseks palju dokumenteeritud. Guugelda.\nOma unenägudes mäletame ka killukesi eelmistest eludest.\nOleks ju Universumi poolt julm ja mõttetu, kui inimene elab ja õpib oma 30-40 aastat ning siis hakkab kiiresti hääbuma ning tema kogemused ja õpitunnid samuti.\nNaljakas, et üle poole maailma rahvastest usub juba sajandeid reinkarnatsiooni kuid meie skeptikud siin veel kahtlevad. Eks igale oma aeg.\n(18-09-2017 17:43 )Marimu Kirjutas:\ninimese energeetilist karkassi võiks võrrelda kaardimajaga, ühel on see ülilihtne ja rohmakas, teisel keerulisem. Surm aga see mis selle kokku lükkab, et uut kaardimaja ehitada. Osad kivid lähevad täpselt paika, osad tulevad võõrastest kaardimajadest osad jäävad üldse kadunuks. See on suur juhus kui keegi mäletab midagi eelmisest kaardimajast. Nõidadega aga on teisiti, neil on need kivid tahtega liidetud ja suurem osa jääb alles, uuestisündides mäletatakse eelmiseid kogemusi ja kehastusi....küll ka mitte täielikult aga siiski. Uuesti alustada on siis kordades kergem kui vanal teel otsustatakse jätkata.\nPalju see n.n. tavainimene oma emotsioonide ja eluga erineb loomast? Suht sarnane elu elamise pärast, nälg taob jalaga pe....sse ja ongi kõik, elu on lihtsalt elamine, täpselt nagu loomal. 30-40a. on suht pikk aeg midagi teha (kui sedagi antakse ) ja enamus (mina kaasa arvatud) ei ole selle ajaga mitte kui midagi jalustrabavat korda saatnud. Surra aga on alati kergem kui on mingigi lootus, nagu juudi anektoodis juudiga kes esimest korda kohtus rabiga surivoodil.\nSellel teemal on Vigala Sass samuti kirjutanud ja pole üldsegi ime kui Sass kusagil vaikselt tegutseb ilma omale tähelepanu tõmbamata.\nKõige olulisem eelmiste elude uurimise puhul, on hinge valmisolek igasuguse info saamiseks, sest kui nüüd realistlikult mõelda, on inimesed Maa peal selleks, et õppida. Järelikult kehastutakse siia, sest midagi on jäänud õppimata, midagi olulist on jäänud märkamata või tegemata. Lühidalt öeldes, sa oled Maa peal, sest sa oled kuskil teinud mõne "vea", millest pead õppima. Tuleks meeles pidada seda, et alati ei ole võimalik ega ka vajalik oma vigu parandada, tuleb lihtsalt elada uuesti ja paremini.\nTeleennustaja mõisteti surma PiziIngliito 10 4,109 28-11-2009 18:58


MINEA KAPLINSKI: Tallinna peatänav inimestele tagasi — Peatänav\nMINEA KAPLINSKI: Tallinna peatänav inimestele tagasi\nPeatänava ideekonkursi taustaks tuleb pidada viimase poolsajandi üldist suundumust, kus linnaplaneerimise keskmes on olnud üha hoogu koguv autostumine.\nMinea Kaplinski, Eesti Maastikuarhitektide Liit.\nAllikas: Bioneer.ee, 25.01.2016\nTallinna peatänava ideekonkursi lõpptähtajaks on 29. märts. Pärast võidutöö selgumist on eesmärgiks võetud tänava välja ehitamine, mis peaks lõpule jõudma 2018. aastal. Lisainfo võistluse tausta ja tingimuste kohta on leitav kodulehelwww.peatanav.ee


Uue lennufirma lennud jõuavad Tallinnasse viivitustega - Kasulik - Reisile\nUue lennufirma lennud jõuavad Tallinnasse viivitustega\nÄsja eestlasi teenindama hakanud Adria Airways lennud hilinevad erinevatel põhjustel.\nEstonian Airi järglase Nordic Aviation Groupi esimesed tööpäevad ei ole sujunud tõrgeteta, täna keskpäeval kuvas Tallinna lennujaama saabuvate lendude reaalajainfo kuni tunniajaseid hilinemisi.\nKella 12.15 ajal avanes saabuvate lendude reaalaja kuvas Tallinna lennujaama veebilehel info, mille kohaselt Nordic Avation Groupi all sõitval Adria Airways’il oli näiteks Oslo ja Kopenhaageni lendude puhul Tallinnasse saabumisel kuni viieminutiline viivitus. Samas hilisemate lendude puhul võis välja lugeda ka kuni tunniajalisi hilinemisi – näiteks algselt kell 12.50 saabuma pidanud Brüsseli lennu Tallinnasse jõudmise ajaks oli märgitud 13.44.\nSaabuvate lendude reaalajas kuvatud info Tallinna lennujaama kodulehel kell 12.15. Foto: kuvatõmmis\nFOTO: Kuvatõmmis lennujaama kodulehelt\nNordic Aviation Groupi kommunikatsioonijuhi Liis Veersalu sõnul lendude hilinemise põhjused varieeruvad. «Brüsseli lend oli ainuke, kus oli ka süsteemis pandud põhjuseks tehniline ja selle tagamaid uurides tuli välja, et lihtsalt tehti süsteemile restarti – et kõik andurid ilusti töötaksid ja kõik oleks korras,» selgitas Veersalu, lisades, et teiste lendude hilinemise taga olid kas ebasoodsad lennuolud või asjaolu, et väljuvates lennujaamades tuli tavapärasest kauem oodata lendutõusmise järjekorda.\n«Mõneti mõjutab tänane vastutuul – näiteks praegu lõuna ajal väljuvad lennud saavad mõjutatud sellest, et kui hommikune lend oli natukene pikem kui plaanitud, siis selle võrra on ka delay (viivitus – ing k),» märkis Nordic Aviation Groupi pressiesindaja, lisades, et hommikusi lende mõjutab veel ka mäsu, mis check-in’iga on, kuna inimesed jõuavad viimasel hetkel pardale.\n«Kuna lennukeid on hommikul hästi palju, siis nad ootavad õhkutõusu – selle lisainfo all, mis siin reaallennugraafikus kajastub, see on märgitud õhkutõusuaeg,» märkis Liis Veersalu, nentides, et lennukid võivad ka 5 kuni 10 minutit oodata selle taga, et neile antaks õhkutõusuluba.


Meditsiiniliselt läbi Cynthia keto Dieet Retseptid algajatele Filipiinid Cobb DNP APRN\nKeto Dieet Retseptid Algajatele Filipiinid\nExtreme exercise Crataegus laevigata teha keto dieedi retseptid algajatele Filipiinid hea reaalsus televisioon, kuid tõeline maa see võib teha skulptuurid probleeme see põhjustab tõsist kulumist ja laeng suurendab vigastuste ohtu dehüdratsioon ja elektrolüütide tasakaalust väljas ja psühholoogiliselt muutub töötada välja karistus toitmine Mai ütleb\nIha Buster Šokolaadi Rasva Keto Dieedi Retseptid Algajatele Filipiinid Pommid Elavad Hästi Ema\nKui sa üritad kärpima mööda midagi, olla Infotehnoloogia nuumata, saccharify, kaloreid või naatriumi, kvantifitseerida surnud kõike. Supilusikatäis võid on protsessi suurusega teenus. Mõõtke välja supilusikatäis võid ja kasutage keto dieedi retsepte algajatele, et seda mööda oma röstsaia. Kui tunnete, et vajate rohkem, kvantifitseerige muu supilusikatäis. Kui näete, kuidas praktiliselt olete ohvriks, soovite pöörduda rohkem valmis alustama tagasi helistamist, kui palju võid või juustu kasutate. Sa soovid ka teada, kui palju rasva sa ar söömine ja kus sa pead andma tagasi alla.


Jerry West Biograafia, vanus, pikkus, naine, poeg, esiletõstetud sündmused, tsitaadid, logo ....... - Kuulsad Inimesed Usa-S\nJerry West Biograafia, vanus, pikkus, naine, pilt, poeg, esiletõstetud sündmused, tsitaadid, logo jne.\nJerry West (täisnimi: Jerry Alan West) on Ameerika korvpalli juht ja endine mängija, kes mängis professionaalselt Rahvusliku Korvpalliliidu (NBA) Los Angeles Lakersi eest.\nTema hüüdnimed hõlmasid hr Clutchi võimet teha siduri olukorras suurt mängu, näiteks tema kuulus 60-jaluseline pikselöök, mis viis 1970. aasta NBA finaali 3. mängu New York Knicksi vastu; Logo, viidates tema silueti lisamisele NBA logole; Härra väljas,\nviidates tema perimeetri mängule Los Angeles Lakersiga; ja Zeke Cabin Creekist oja poole oma sünnimaa Chelyani lähedal Lääne-Virginias.\nWest mängis oma karjääri alguses väikest ründaja positsiooni ning ta oli silmapaistev East Banki keskkoolis ja Lääne-Virginia ülikoolis, kus ta viis mägironijad 1959. aasta NCAA meistrivõistluste mängule.\nTa pälvis kaotusest hoolimata NCAA neljanda silmapaistvaima mängija au. Seejärel alustas ta 14-aastast karjääri Los Angeles Lakersis ja oli 1960. aasta USA olümpiakuldmeeskonna - kapteni - meeskonna kaaskapten, mis lisati 2010. aastal Naismitsi mälestuskorvpalli kuulsuste galeriisse.\nkes on wtae wendy kell abielus\nWesti NBA karjäär oli üliedukas. Valvuripositsiooni mängides hääletati ta 12 korda All-NBA esimesse ja teise meeskonda, valiti 14 korda NBA Tähtede meeskonda ja valiti 1972. aastal All-Star MVP-ks, samal aastal kui ta võitis ainsana tema karjääri tiitel.\nWest omab play-off-sarja 46,3 punktiga NBA rekordi, mis on keskmiselt mängu keskmiselt. Ta oli ka viie esimese NBA kõikkaitsemeeskonna liige (üks sekund, millele järgnes neli esimest), mis võeti kasutusele 32-aastaselt.\nÜheksa NBA finaali mänginud mees on ka NBA ajaloos ainus mängija, kes on kaotajate meeskonnas (1969) osalenud, hoolimata finaali MVP-st. West võeti 1980. aastal Naismithi korvpallikuulsuste halli ja hääletati 1996. aastal NBA ajaloo 50 suurima mängija hulka.\nPärast mängijakarjääri lõppu asus West Lakersi peatreeneriks kolmeks aastaks. Ta viis Los Angelese igal aastal play-offi ja teenis korra Lääne konverentsi finaali koha. Kolm aastat mängijana töötades nimetati West enne NBA hooaega 1982–83 Lakersi peadirektoriks.\nTema valitsemisajal võitis Los Angeles kuus meistrivõistlust. 2002. aastal sai West Memphis Grizzlies'i peadirektoriks ja aitas frantsiisil võita nende esimesed playoffi kohad.\nOma panuse eest võitis West kaks korda NBA aasta auhinna, kord Lakersi mänedžerina (1995) ja seejärel Grizzliesi mänedžerina (2004). Westi poeg Jonnie mängis Lääne-Virginias kolledži korvpalli.\nJerry Alan West on endine Ameerika korvpallur. Arvatakse, et ta on üks parimaid valvureid, kes on kunagi NBA-s mänginud. Ta mängis 1960–1974, kõik koos Los Angeles Lakersiga.\nJerry Alan West on alates 2019. aastast 81-aastane. Ta sündis 28. mail 1938 Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginias Chelyanis.\nJerome Alan West sündis Lääne-Virginias Chelyanis vaeses majapidamises. Ta oli koduperenaise Cecil Sue Westi ja söekaevanduse elektriku Howard Stewart Westi kuues lapsest viies.\nWest oli varasemalt noorpõlves agressiivne laps, kuni venna surm Korea sõjas muutis ta 21-aastaseks, kui Jerry oli 12/13.\nTa oli nii väike, habras ja nõrk, et vajas oma arstilt palju vitamiinisüste ning teda hoiti laste spordist eraldi, et vältida tõsiseid vigastusi.\nSuureks saades veetis West päevi jahti pidades ja kalastades, kuid põhitegevuseks oli korvpallirõngast tulistamine, mille naaber oli naelutanud tema hoiuruumi.\nWest veetis päevi iga võimaliku nurga alt korve, ignoreerides tagaaias muda ja lund, samuti ema piitsutusi, kui ta tuli õhtusöögiks tundide viisi hiljaks; ta mängis nii tihti, et NBA tunnistas seda “obsessiivseks”\nJerome Alan West on Ameerika korvpalli juht ja endine mängija. Aktiivse karjääri jooksul mängis West professionaalselt Rahvusliku Korvpalliliidu Los Angeles Lakersi eest. Jerry kõrgus on 1,88 m (6 jalga)\nJerry West Netoväärtus ja palk\nJerry West on pensioneeritud Ameerika korvpallur, kes mängis kogu oma profikarjääri Los Angeles Lakersi eest, kelle netoväärtus on 55 miljonit dollarit.\nJerry West sündis 28. mail 1938 Lääne-Virginias Chelyanis, kus ta oli silma paistnud East Banki keskkoolis ja Lääne-Virginia ülikoolis, viies mägironijad 1959. aasta NCAA meistrivõistluste mängule, pälvides NCAA neljanda silmapaistvaima mängija au. vaatamata kaotusele.\nSeejärel alustas ta 14-aastast karjääri Los Angeles Lakersis ja oli Rooma 1960. aasta USA olümpiakuldmeeskonna kaaskapten.\nTema hüüdnimede hulka kuulub „Mr. Sidur ”, võime eest siduri olukorras suurt mängu teha, The Logo, viidates tema silueti lisamisele NBA logole; 'Härra. Väljas “, viidates tema perimeetrimängule, ja„ Zeke Cabin Creekist “.\nWest hääletati All-NBA esimesse meeskonda 12 korda ja teine meeskond valiti NBA Tähtede meeskonda 14 korda ja valiti 1972. aastal All-Star MVP-ks.\nWest valiti 1996. aastal NBA ajaloo 50 suurima mängija hulka. West oli kolm aastat Lakersi peatreener, viies Los Angelese igal aastal play-offi ja teenides korra Lääne konverentsi finaalturniiri.\nKolm aastat mängijana töötades nimetati West enne NBA hooaega 1982–83 Lakersi peadirektoriks. Tema valitsemisajal võitis Los Angeles kuus NBA meistritiitlit.\nJerry lääne naine | Abielus | Isiklik elu\nWest abiellus oma kolledži kallima Martha Jane Kane'iga 1960. aasta aprillis Morgantownis; nad lahutasid 1976. aastal. Neil on kolm poega, David, Mark ja Michael. Jerry abiellus oma praeguse naise Kareniga 1978. Neil on kaks poega, Ryan ja Jonnie. Jonnie mängis valvurit West'i kolledži meeskonnas, Lääne-Virginia mägironijates.\nInimesena kirjeldati Westi sageli introvertse ja närvilise tegelasena, kuid kes pälvis kõrgeimat kiitust ka kompromissitu tööeetika eest.\nOma häbelikkuse kohta tunnistas WVU toanaaber Jody Gardner, et West ei käinud terve oma esmakursuseaastal ja Lakersi treener Fred Schaus meenutas kord kahenädalast perioodi, kui tema valvur ei öelnud sõnagi.\nLisaks häbelikkusele oli West alati rahutu: Schaus kirjeldas teda kui 'närvide kimpu', Celticsi kaasaegset Bob Cousyt kui 'alati liikvel' ning kolleegid Laker ja Mägironija Rod Hundley tunnistasid, et baarikülastuste ajal nurruks West kiiresti ja nõuavad mujale minekut enne, kui kõik teised on elama asunud.\nTema esimene naine Martha Kane meenutas, et abikaasal oli sageli raskusi tema avanemisega. Pärast suurt kaotust sõitsid Westsid koju ja ta üritas teda lohutada, kuid West ütles, et 'tule välja' koduväljakul ja sõida minema - see kogemus tappis naise.\nJerry West Pojad\nWest lõpetas 1956. aastal East Banki keskkooli ja tema vastu tundis huvi üle 60 ülikooli. Lõpuks otsustas ta jääda oma koduriiki ja minna Morgantownis asuvasse Lääne-Virginia ülikooli (WVU).\nEsmakursusel (1956–57) kuulus West WVU esmakursuslaste koosseisu, mis saavutas hooaja jooksul täiusliku rekordi - 17 võitu - kaotusteta; teiste meeskonnaliikmete hulka kuulusid Jay Jacobs ja Willie Akers.\nEsimesel ülikooliaastal peatreener Fred Schausi käe all viskas West 17,8 punkti mängus ja viskas keskmiselt 11,1 lauapalli; samuti alustas ta kõigis 28 mängus, laskes samal ajal väljakult 49,6% ja vabaviskejoonelt 73,2%.\nNeed esinemised pälvisid talle hulgaliselt autasusid, nende seas ka kogu Ameerika kolmanda meeskonna kutse; Esimene võistkond All-Southern konverents; Lõuna-konverentsi turniiri kõige väärtuslikuma mängija auhind ja esimese meeskonna autasud; Chuck Taylor – Converse'i teise meeskonna kogu Ameerika autasud; ning Associated Pressi ja United Pressi rahvusvahelise kolmanda meeskonna kogu Ameerika autasud.\nMägironijad läksid sel aastal 26–2, lõpetades hooaja kaotusega Manhattani kolledžile hooajajärgses turniirimängus.\nJuunioriaastal (1958–59) viskas West 26,6 punkti mängus ja noppis 12,3 lauapalli. Ta viigistas NCAA viie mängu turniirirekordi 160 punkti (32,0 punkti mängus) ning juhtis kõiki Lääne-Virginia mänge kõiki skooritegijaid ja tagasilööjaid, sealhulgas kogus finaalis Californias 71–70 kaotuses 28 punkti ja 11 lauapalli. West nimetati selle aasta Final Fouri silmapaistvaimaks mängijaks.\nEdasised auhinnad olid üle-Ameerika, Lõuna-konverentsi turniiri MVP ning Lõuna-konverentsi aasta mängija ja aasta sportlane.\nSamuti nimetati ta kuldmedali võitnud USA Pan American Games korvpallimeeskonna liikmeks. West demonstreeris oma mängu visadust mängus Kentucky Wildcatsiga.\nMurdis mängus toimunud vahejuhtumi ajal nina, kuid jätkas mängimist hoolimata intensiivsest valust ja pidi hingama suu kaudu. Teisel poolajal viskas ta 19 punkti, viies WVU ärritunud võiduni.\nViimasel kolledžihooajal (1959–60) oli Westil mitu karjääri kõrgpunkti, nagu näiteks 29,3 punkti mängus, 134 hooajalist korvisöötu, 16,5 lauapalli mängus ja keskmiselt 50,4% tabamust, 76,6% mängust. vabaviskejoon.\nTeda autasustati taas mitmete auhindadega: üleskutse üle-Ameerika valimisele ja ta valiti Lõuna-konverentsi MVP-ks. Westi parimaks mänguks osutus mäng Virginiaga, kus ta haaras 16 lauapalli ja viskas 40 punkti.\nVeelgi enam, selle viimase aasta jooksul oli tal 30 kaksikduublit ja viisteist 30 punkti. Kolledžikarjääri jooksul kogus West 2309 punkti ja 1240 lauapalli.\nTa kogus keskmiselt 24,8 punkti mängus ja 13,3 lauapalli. Alates 2011. aastast on Westil kõigi aegade 12 WVU rekordit. Westi ja Oscar Robertsoni kaptenid olid 1960. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali võitnud USA meeste korvpallikoondis.\nEast Banki keskkool\nWest õppis aastatel 1952–1956 Lääne-Virginias East Bankis East Banki keskkoolis. Esimesel aastal pürgis ta pikkuse puudumise tõttu treeneri Duke Shaveriga. Raseerija rõhutas tingimise ja kaitse tähtsust, mis oli õppetund, mida teismeline hindas.\nWest sai peagi esmakursusmeeskonna kapteniks ja 1953. aasta suvel kasvas ta 1,83 m kõrgusele. Lõpuks sai West meeskonna alustavaks väikeseks ründajaks ja ta kinnitas end kiiresti oma põlvkonna parimate Lääne-Virginia keskkooli mängijatena.\nAastatel 1953–56 nimetati teda üleriigiliseks, seejärel 1956, kui ta oli Lääne-Virginia aasta mängija, üle-ameeriklaseks, saades osariigi esimeseks keskkooli mängijaks, kes kogus hooajal üle 900 punkti, keskmiselt 32,2 punkte mängu kohta.\nWesti keskmaastikuline hüppelöök sai tema kaubamärgiks ja ta kasutas seda sageli väravate löömiseks vastaste kaitsemängude survel.\nWest viis idakalda selle aasta 24. märtsil osariigi meistrivõistlustele, sundides East Banki keskkooli 24. märtsil igal aastal oma nime korvpalli imelapse auks oma nimeks muutma. See tava kehtis kuni kooli sulgemiseni 1999. aastal.\nElus ei saa palju ära teha, kui töötad ainult nendel päevadel, kui tunned end hästi. Enesekindlus on palju sellest mängust või mis tahes mängust. Kui te ei usu, et saate, siis ei tee. Kui mul on aeg millestki eemale kõndida, siis kõnnin sellest eemale. Mu mõistus, keha, südametunnistus ütleb mulle, et piisab.\nLos Angeles Lakers,Härra sees ja härra väljas.West andis end 1960. aasta NBA drafti jaoks vabaks ja Minneapolis Lakers vormistas ta teise üldvalikuga vahetult enne meeskonna Los Angelesse kolimist. Westist sai ümberpaigutatud frantsiisi esimene kavandivalik. Tema ülikoolitreener palgati ka Lakersi treeneriks.\nTa mängis Westit valvurina, erinevalt West'i kolledžipäevadest ründajana. Lakersi kapteniks oli kuulsuste ründaja Elgin Baylor, keda täiendasid keskused Jim Krebs ja Ray Felix; ründajad Rudy LaRusso ja Tom Hawkins; ja valvurid Rod Hundley (Lääne-Virginiast, nagu West), Frank Selvy ja Bobby Leonard.\nSellel meeskonnal olid igavesti tugevad ründajad ja valvurid, kuid ta oli keskmes pidevalt nõrk, andes neile oma kuulsuste keskuse Bill Russelliga Boston Celticsi vastu ebasoodsa olukorra.\nEsialgu tundis West oma uues keskkonnas veidrat. Ta oli üksildane. Tema kõrge hääl pälvis talle hüüdnime „Tweety Bird” ja ta rääkis nii paksu apalaakikeelse aktsendiga, et meeskonnakaaslased nimetasid teda ka kui „Zeke Cabin Creekist” (hüüdnimi tunnustas tema riigi juuri ja aktsent oli nii paks, et ta hüüdis hüüdnime avameelselt - 'Zeek Cap'n Creekist').\nKuid West avaldas peagi oma kolleegidele muljet oma kaitsva saginaga, vertikaalse hüppega - üles tõustes võis ta ulatuda 16 tolli kõrgemale - ja oma tööeetikaga kulutades oma mängu kallal lugematul hulgal lisatunde. Põrandal viskas West 17,6 punkti, haaras 7,7 lauapalli ja andis 4,2 söötu mängus.\nWest võitis Schausi usalduse ning vaheldumisi Hundley, Selvy ja Leonardiga mängis 35 minutit mängus ja kinnitas end Lakersi teise skoorivalikuna.\nNBA kommenteeris, et Lakersil oli nüüd tugev üks-kaks lööki - 'Mr. Toas “(madala postitegija Baylor) ja„ Mr. Väljas ”(kauglaskur, West). Need esinemised pälvisid Westile peagi neljateistkümnest NBA kõigi tähtede mängu kutsest.\nWest aitas Lakersil oma eelmise 25 võiduni peetud hooajast paraneda 36 võiduni, kui nad jõudsid 1961. aasta NBA Playoffi. Neil oli Detroidi Pistonsi ära panemiseks vaja kõiki viit mängu; kuid kaotas siis seitsmes mängus St. Louis Hawksile, kaotades finaalmängu 105–103.\nLääne teisel NBA hooajal sai Lakers kasutada vaid piiratud hulgal Baylorit, kelle kutsusid USA armee reservid ja kes võis mängida ainult 48 mängu. West võttis aga sujuvalt üle meeskonna liidri rolli ja kehtestas end Lakersi peamise skooritegijana, saades keskmiselt 30,8 punkti, 7,9 lauapalli ja 5,4 resultatiivset söötu mängus, võites kogu NBA esimese meeskonna autasud.\nWest sai tuntuks eelkõige oluliste hilistes löökides löömise eest ja Lakersi diktor Chick Hearn nimetas teda „Mr. Sidur ”- käepide, mis jäi Westile külge kogu tema karjääriks.\nLakers võitis 54 põhihooaja mängu ja kindlustas esimese vooru hüvasti 1962. aasta NBA play-off'is. Nad võitsid Pistonsi neli mängu kaheks, et pääseda 1962. aasta NBA finaalturniirile Boston Celticsi vastu. Meeskonnad jagasid kaks esimest mängu ja 3. mängu lõpus Los Angeleses viigistas West mängu 115-le.\nCelticsi mängija Sam Jones viis poolel väljakul palli kolm sekundit sisse. West varastas palli, kihutas ülesmäge ja muutis sumina kõlades jooksva paigutuse. Celtics viigistas seeria 6. mängus kolme mänguga ühes tükis ja meeskonnad suundusid Bostonisse 7. mänguks.\nSuurema osa mängust lakerdas Lakers, kuid West ja Frank Selvy lõid mitu sidurikorvi ja viigistasid mängu seisule 100. Selvy eksis seejärel 8-meetrise lahtise löögiga, mis oleks Lakersi esimese tiitli võitnud.\nBaylori näpunäite katkestas Sam Jones. Lisaajal viskas Jones mitu sidurikorvi, et tagada Celticsile 110–107 võit. NBA 1962. aasta finaalturniir on NBA ajaloo suurima võistluse algus\nNBA hooajal 1962–63 oli Baylor täiskohaga tagasi. West viskas keskmiselt 27,8 punkti, 7,0 lauapalli ja 5,6 korvisöötu ning oli taas NBA kõigi tähtede ja kogu NBA esimene meeskond; ta mängis siiski vaid 55 põhihooaja mängus, kusjuures viimased seitse nädalat jäi puudu reieluu vigastuse tõttu. Jällegi jõudis Lakers finaali ja jälle võitlesid Celticsiga.\nKuna West polnud veel vormis, langesid Baylor ja Lakers 3–2 tagasi; siis alistusid nad 6. mängus kodupubliku ees 112–109 kaotusega. Mängu lõppedes viskas veteranide Celticsi mängujuht Bob Cousy palli kõrgelt L.A. spordiareeni sarikatesse.\nJärgmisel NBA hooajal 1963–64 tõusis West esimest korda Lakersi skooriliidriks. Tema 28,7 punkti mängu kohta varjas Baylor 25,4, väites, et kannatas põlveprobleemide all.\nLakers nägi kogu hooaja vältel vaeva, võites vaid 42 mängu, ja Hawks võitis 1964. aasta NBA Playoffi esimese vooru jooksul viie mänguga.\nJärgmisel NBA hooajal 1964–65 viskas West keskmiselt 31,0 punkti (tollal oli karjääri tipp), edestades seda vaid mitmeaastase skoorimeistri Wilt Chamberlaini poolt. Pärast põhihooaja 49 võiduga lõpetamist L.A.\nmängis 1965. aasta NBA Playoffide esimeses voorus Baltimore Bulletsiga, kuid siis sai meeskonna kapten Baylor karjääriohtliku põlvevigastuse.\nWest võttis Baylori juhirolli suurejooneliselt üle, kuna ta viskas 49 punkti ja viis šokeeritud Lakersi võidule. 2. mängus ei suutnud Baltimore 118–115 võidus peatada Lakersi valvurit, kes kogus 52 punkti, mis on peaaegu pool L. A. koguarvust.\nBullets võttis oma kaks kodumängu, hoolimata sellest, et West viskas vastavalt 44 ja 48 punkti, kuid L. A. otsustavas 5. mängus aitas valvur tihedas 117–115 võidus Bulletit 42 punktiga võita. West kogus keskmiselt 46,3 punkti mängu kohta, mis on endiselt NBA rekord.\nKuid 1965. aasta NBA finaalis võitis Celtics kergelt lühikeste käega Lakersi 4: 1. 1. mängus, mille Boston hõlpsalt võitis, hoidis Celticsi kaitsev kaitsja K. C. Jones Westi vaid 26 punktini ja 2. mängus viskas West 45 punkti, kuid Boston võitis siiski 129–123.\n3. mängus viskas West 49 punkti ja L. A. võitis lõpuks mängu, kuid 4. ja 5. mängus võideti Lakers kahekohalise numbriga; 5. mängu viimasel veerandil eksis West 15-st viskest 14 ja ei suutnud takistada veel teiste Celticsi võitu. Sellegipoolest lõpetas Lakersi valvur play-offi 40,6 punktiga mängu kohta.\nNBA hooajal 1965–66 viskas West karjääri parimana 31,3 punkti, lisaks 7,1 lauapalli ja 6,1 korvisöötu mängus. Ta sooritas NBA rekordilised 840 vabaviset ja teenis veel ühe paari Tähtede meeskonna ja All-NBA esimese meeskonna nominatsiooni.\n45 mängu võitnud Lakers võitis tihedas seitsmemängusarjas St. Louis Hawksi ja kohtus 1966. aasta NBA finaalis taas Boston Celticsiga.\nWesti abistas Baylor, kes oli enda hinnangul “75 protsenti” tema vigastuseelsest minast. Kaks pikka aega tegutsenud rivaali jagasid esimesed kuus mängu, kusjuures West'i tavapärase väravate ülekaaluga vastas sellele Celticsi ründaja John Havlicek, kelle suurus ja suurus kiirus tekitas Lakersi jaoks tõsiseid ebakõla probleeme.\nSeitsmendas mängus tulistasid West ja Baylor esimesel poolajal kokku kolm 18st ja Lakers jäi kaugele maha; L. A. tahtis end nelja sekundi pärast tagasi 95–93 lähedale, kuid Celtics jooksis kellaaega välja ja Lakers keeldus taas.\nNBA hooajal 1966–67 mängis West vigastuse tõttu vaid 66 põhihooaja mängu; tema keskmised näitajad langesid veidi - 28,0 punkti, 5,9 lauapalli ja 6,8 korvisöötu kohta.\nLakersil oli pettumust valmistav hooaeg, kes võitis 1967. aasta NBA play-offi esimeses voorus vaid 36 mängu ja sai San Francisco Warriorsi käe alla. Veteranitreener Fred Schaus läks pensionile ja Butch Van Breda Kolff asus ametisse; tema valitsemisajal võitis Lakers NBA hooajal 1967–68 oma esimesel hooajal The Forumis 52 mängu.\n52 võitu kogunes hoolimata sellest, et West mängis vigastuste tõttu vaid 51 põhihooaja mängu ja viskas 26,3 punkti, mis on madalaim keskmine näitaja pärast tema uustulnukaaastat: pärast seda, kui ta oli esmaklassiline kuus korda blokis, pääses ta alles üle-NBA teiseks Meeskond.\n1968. aasta NBA play-off'is võitis Lakers Chicago Bullsi ja Warriorsi, et luua järjekordne Lakers-Celticsi NBA finaal; seda peeti suuruse ja kiiruse matšiks, kuna Lakersil polnud kedagi vastu seista Celticsi treenerile / keskele Bill Russellile või ründajale John Havlicekile korvi lähedal, kuid Celticsil oli vastutasuks lääneriikide Baylori ja teiste kaaslaste viljaka LA valvamisel raskusi. valvur Gail Goodrich.\n1. mängus tabas West 24 tabamusest vaid seitse ja Lakers kaotas 107–101, kuid L.A ühtlustas seeriat mõlemas mängus. Kuid 4. mängu võitus 38 punkti visanud West oli oma hüppeliigese nikastanud ja ülejäänud seeria ei mänginud täie jõuga. 5. mängus viskas vigastatud West 35 punkti, kuid Boston võitis kolme punktiga.\n6. mängus purustas Havlicek Lakersi 40 punktiga ja pärast järjekordset finaali kaotust Bostonile kommenteeris West, et Lakers kaotas kaks mängu, mille nad oleksid pidanud võitma: „Andsime neile esimese mängu ja andsime neile viienda. Kuid ma ei võta neilt midagi ... Nad on kõik Celticsil ja nii ei saa te seda õpetada. '\nWilt Chamberlaini saabumine\n9. juulil 1968 tegi Lakers tehingu, mis tõi NBA hooaja 1968–69 alguses Los Angelesesse Philadelphia 76ersi valitsevaima mängija Wilt Chamberlaini. Keskuse saamiseks vahetas Lakers West'i tagamängupartneri Archie Clarki, stardikeskuse Darrall Imhoffi ja varuründaja Jerry Chambersi Philadelphiasse.\nTreener Van Breda Kolff tundis muret valvurite positsioonide tühjendamise pärast pärast Clarki kaotamist ja eriti pärast seda, kui kaotas Goodrichi Phoenix Sunsile paisumise draftis.\nTal oli West'i kõrvale jäänud vaid vähese tähtsusega, kaitses nõrk Johnny Egan. Kui West ise sai uue värbajaga hästi läbi, vaidles Chamberlain sageli meeskonna kapteni Elgin Bayloriga ja olid Van Breda Kolffiga kehvad.\nVan Breda Kolff nimetas Chamberlainit halvustavalt “Koormaks” ja kaebas hiljem, et Chamberlain oli egoistlik, ei austa teda kunagi, lõdvestas end praktikas liiga sageli ja keskendus liiga palju omaenda statistikale. Vastutasuks lasi keskus Van Breda Kolffi läbi aegade kõige rumalama ja halvema treenerina.\nEnne Baylori sekkumist toimus Chamberlain, kus Chamberlain hakkas Van Breda Kolffi lööma. Läänet häiris selgelt riietusruumi pinge; harjunud mängima hea keemiaga meeskondades, muutus tema mängukvaliteet ebakorrapäraseks ning tema keskmine skoor 25,9 punkti oli tema madalaim alates uustulnukahooajast. Siiski kuulus ta sisseehitatud ülikaitsemeeskonna teiseks meeskonnaks.\nNBA 1969. aasta play-off'is alistas 55 võitu võitnud Lakers Atlanta Hawksi ja San Francisco Warriorsi, seades kaheksa aasta jooksul Bostoniga võrreldes kuuenda finaalseeria.\nEnne 1. mängu kaebas West eraviisiliselt Bill Russellile kurnatuse üle, kuid siis viskas Lakersi valvur Bostoni lähedases kahepunktilises võidus 53 punkti. L.A võttis ka 2. mängu, West viskas 41 punkti.\n3. mängus valis Russell kahese meeskonna Westi ja valvuri kurnatus hakkas ilmnema: West palus kaks korda pikemat aega alistamist ning mõlemad korrad langesid Lakersid kahekohaliste numbritega tagasi ja kaotasid lõpuks kuue punktiga.\nNeljandas mängus nägi Celticsi valvur Sam Jones seeria viigistamiseks tasakaalust väljas suminat-kloppijat, kuid 5. mängus lõi Lakers tagasi ja võitis 13 punktiga; nad said siiski suure löögi, kui West - kes viskas 39 punkti ja juhtis kaugelt kõiki mängijaid kogu seeria jooksul värava löömises - hüppas mõttetu hilise mänguga palli järele ja tõmbas tõsiselt tagakülge: oli kohe näha, et vigastus ei kahjusta paranema kuni seeria lõpuni.\nLonkav West kogus 6. mängus 26 punkti, kuid Celtics võitis 99–90 tugeva Bill Russelliga, kes hoidis Chamberlaini kogu mängu jooksul vaid kaheksa punktini. 7. mängus oli Lakersi omanik Jack Kent Cooke Los Angelese Foorumi sarikadesse pannud tuhandeid õhupalle.\nSee üleolevuse ilmutamine motiveeris keldi ja vihastas Läänt. Lakers jälgis kogu mängu ja oli pärast 3 veerandit 91-76 taga, kuid lonkava lääne jõul lõi Lakers kahe minuti jooksul vahe 103-102-ni ja oli pall käes.\nKuid West sooritas kulukaid pallikaotusi ja L. A. kaotas mängu 108–106 vaatamata läänepoolsele kolmikduublile 42 punkti, 13 lauapalli ja 12 korvisöötu, kellest sai kaotajate meeskonna ainus NBA finaali kõige väärtuslikuma mängija auhinna saaja.\nPärast kaotust nähti Läänt traagilise kangelasena: pärast mängu hoidis Bill Russell kätt ja John Havlicek ütles: 'Ma armastan sind, Jerry'.\nNBA hooajal 1969–70 algas uue treeneri Joe Mullaney käe all Lakersi hooaeg šokiga, kui Wilt Chamberlain vigastas tõsiselt põlve ja eksis praktiliselt terve tavahooaja.\nNagu pärast Baylori vigastusi aastaid varem, astus West tühjusse, juhtides NBA keskmist skoori 31,2 punktiga mängus ning keskmiselt 4,6 lauapalli ja 7,5 korvisöötu mängus, teenides talle esimese neljakesi kaitseväeliste esimese meeskonna hääle ja veel ühe kõik -NBA esimese meeskonna kai kahe teise meeskonna aasta järel.\nLakers võitis 46 mängu ja 1970. aasta NBA play-off'is võitis seitsmes mängus napilt Phoenix Sunsi ja pühkis Hawksi neljasse, seades esimese NBA finaalturniiri Lakersi ja karmi New York Knicksi vahel, mida juhtis Hall-of -Famers, nagu Willis Reed, Dave DeBusschere, Bill Bradley ja Walt Frazier.\nL.A. ja N.Y. jagasid kaks esimest mängu, kusjuures mõlemad mängud otsustasid vastavalt keskused Reed ja endiselt hobistav Chamberlain.\n3. mängus tabas DeBusschere kolme sekundiga keskväljal hüpatud hüppe, mis viis Knicksi juhtima 102–100 ning Lakersil ei olnud enam ühtegi vaheaega. Chamberlain viis palli Westile, kes kihutas mööda Walt Frazierist ja viskas 60-meetrise löögi.\nFrazier kommenteeris hiljem: „Mees on hull. Ta näeb välja kindlameelne. Ta arvab, et see tõesti toimub! ' West on uskumatult ühendatud ja seda korvi nimetas NBA hiljem üheks suurimaks hetkeks.\nKuna kolmepunktilist joont polnud veel sisse viidud, viigistas löök lihtsalt mängu. Lisaajal venitas West aga vasakut kätt ja eksis kõik viis lasku ning Knicks võitis 111: 108.\n4. mängus viskas valvur 37 punkti ja 18 korvisöötu ning Lakers võitis. Suurem pettumus ootas Läänt aga 5. mängus, kui Reed reielihase tõmbas ja sarja jaoks välja paistis; selle asemel, et ära kasutada kahekohaline edumaa ja kerida kerge võit,\nLakers sooritas 19 teise poolaja pallikaotuse ning kaks peamist skooritegijat Chamberlain ja West tulistasid kogu teise poolaja jooksul palli vastavalt ainult kolm ja kaks korda ning kaotasid NBA finaali üheks suurimaks tagasitulekuks nimetatud 107-100. ajalugu.\nPärast seda, kui Chamberlain viskas seeriat viigistavas 135-113 Lakersi võidus 45 punkti ja West 31 punkti pluss 13 korvisöötu, tundusid Lakers enne 7. mängu favoriidina.\nKuid West oli vigastanud ka tema paremat kätt ja saanud mitu manuaalset süsti ning Reed lõi enne 7. mängu kuulsaks kohtusse: Knicksi keskus viskas esimesed neli punkti ja inspireeris oma meeskonda kõigi aegade kuulsamatesse play-offi häiretesse.\nVigastatud kätega tabas West oma 19 löögist endiselt üheksa, kuid mängust jäi välja Walt Frazier, kes viskas 36 punkti ja andis 19 söötu ning kellele omistati Lakersi valvuri Dick Garretti mitu üliolulist varast.\nNBA hooajal 1970–71 lahkus Lakers Gail Goodrichilt, kes tuli tagasi Phoenix Sunsist pärast LA-s mängimist kuni aastani 1968. 32-aastaselt viskas West keskmiselt 26,9 punkti, 4,6 lauapalli ja 9,5 korvisöötu ning aitas Lakersil võita 46 mänge ja pääseb 1971. aasta NBA Playoffi.\nPärast Elgin Baylori kaotamist Achilleuse kõõluse rebenemisele, mis tema karjääri tegelikult lõpetas, vigastas West ise põlve ja oli hooaeg väljas; lühikese käega Lakers kaotas viies mängus läänekonverentsi finaalturniiri meistriliiga võitnud Milwaukee Bucksile, keda juhtis värskelt kroonitud kõige väärtuslikum mängija Lew Alcindor (hiljem tuntud kui Kareem Abdul-Jabbar) ja veteran Kuulsuste halli valvur Oscar Robertson.\nJerry West Foto\nHiline edu ja hämarad aastad\nEnne NBA hooaega 1971–72 oli West nutikas oma sagedaste vigastuste ja kaotuste vastu ning kaalus pensionipõlve.\nLakers palkas peatreeneriks endise Celticsi staarikaitse ja tulevase kuulsuste halli treeneri Bill Sharmani. Kuigi vigastatud kapten Elgin Baylor lõpetas karjääri, oli Lakersil hooaeg läbi aegade.\nMeeskonda toetas Sharmani rõhk karmil kaitsel ja kiirel rünnakul ning L. A. alustas enneolematut 33 mängu võiduseeriat, olles teel tavahooaja toona rekordiliselt 69 võiduni.\nWest panustas ise 25,8 punktiga ja juhtis liigat karjääri kõrgeima 9,7 korvisööbiga mängus. Ta nimetati All-Star, All-NBA ja All-Defense esimeseks võistlejaks ning hääletas 1972. aastal All-Star Game MVP-ks.\nHooajajärgsel hooajal alistas Lakers nelja mänguga pühapäeval Chicago Bullsi,läks seejärel vastu Milwaukee Bucksile ja alistas nad kuues mängus.\n1972. aasta NBA finaalis kohtus Lakers taas New York Knicksiga. Ehkki West kannatas 1. ja 2. mängude ajal kohutavat laskurilangust, viigistas Lakers seeria kumbki ühe võiduni ning 3. mängus viskas ta 21 punkti ja aitas L.A-l võita 3. mängu.\nSelles mängus oli ta nüüd kogunud 4002 play-off'i punkti, mis püstitas kõigi aegade NBA rekordi.Pärast 4. mängu võitu Wilt Chamberlaini suurepärase väljapääsu tõttu viskas West 5. mängus 23 punkti ning ta võitis mängu ja nende kõigi aegade esimese NBA tiitli.\nJerry West tunnistas, et oli mänginud kohutava sarja, ja panustas meeskonda edu eest. Aastaid hiljem ütles ta: 'Ma mängisin finaalis kohutavat korvpalli ja me võitsime ... See oli eriti masendav, sest mängisin nii halvasti, et meeskond sai minust üle. Võib-olla on see meeskond. '\nSelle kauaaegse häda võitnud West jõudis oma 13. NBA aastasse. NBA hooajal 1972–73 oli põhiline skooriroll Goodrichil ja West oli nüüd skooritegija asemel mängujuht.\nWest kogus aga keskmiselt 22,8 punkti, kuid andis keskmiselt 8,8 resultatiivset söötu ka mängu kohta ning oli jällegi Tähtede, All-NBA ja Kaitsemeeskondade esimene võistleja.Lakers võitis 60 mängu ja pääses New York Knicksi vastu 1973. aasta NBA finaalturniirile.\n1. mängusisene West kogus enne rikkumist kolme minuti jooksul 24 punkti ja L. A. võitis 1. mängu tulemusega 115–112.Knicks võttis aga mängud 2 ja 3 ning West pingutas mõlemaid reieluupi: 4. mängus ei olnud lühikeste lakeritega New Yorki vastane ning 5. mängus olid vaprad, kuid vigastatud Westil ja Hairstonil viletsad mängud ning Vaatamata sellele, et Chamberlain viskas 23 punkti ja noppis 21 lauapalli, kaotasid Lakersid 102–93 ja seeria.\nNBA hooaeg 1973–74 pidi mängijana olema Westi viimane. Nüüd 36-aastane veteran-valvur kogus keskmiselt 20,3 punkti, 3,7 lauapalli ja 6,6 korvisöötu mängu kohta.Kahes vastloodud statistikas, varastamises ja blokeerimises arvestati talle 2,6 vaheltlõiget ja 0,7 blokki mängu kohta.\nVaatamata pingutatud kubeme tõttu ainult 31 mängu mängimiseleWestit peeti endiselt eliitvalvuriks, kes teenis veel ühe kutse oma viimasesse Tähtede mängu.NBA karjääri lõpetanud Chamberlainita võitis Lakers 47 mängu ja kaotas viies mängus Milwaukee Bucksile.\nPärast seda kaotust läks West Cooke'iga sõlmitud lepinguliste erimeelsuste tõttu pensionile ja esitas hagi väljamaksmata tagasipalga saamiseks.West tahtis oma lepingu uuesti läbi rääkida ja mängimist jätkata, kuid ta ütles, et Cooke “käskis mu agendil põhimõtteliselt põrgusse minna. Tundsin, et mind peteti. Kui tunnete, et olete petetud, ei taha te ühtegi organisatsiooni osa, mis teid petaks.\nMa oleksin võinud mängida veel ühe väga hea aasta. Iga sportlane ütleb seda. Aga oleksin saanud ja teadsin, et saan. Kuid ma ei oleks enam kunagi Lakersi eest saanud mängida ega kavatsenud kellegi teise eest mängida. 'Lahkumise ajal oli West kogunud rohkem punkte kui ükski Laker NBA ajaloos.\nTreeneri- ja juhikarjäär\n1996. aasta suvel vahetas West tulistamisvalvurit Kobe Bryantit ja allkirjastas tollase vabaagendi Shaquille O’Neali.\nLakersi omanik Jack Kent Cooke oli tuntud oma silmatorkava juhtimis- ja õpetamisomaduste tuvastamise poolest (ta andis ka kuulsuste hallile Sparky Andersoni ja Joe Gibbsi esimesed juhi- / peatreenerikohad),ja palus Westil treeneritööd teha ja osaleda mängijate personaliotsustes.\nHooajal 1976–77 sai West Los Angeles Lakersi treeneriks. Kolme aasta jooksul viis ta Lakersi ja staarkeskuse Kareem Abdul-Jabbari rekordile 145–101, jõudes kõigi 3 hooaja jooksul play-offi ja jõudis 1977. aastal korra läänekonverentsi finaali.\nPärast treeneriaega töötas Jerry West kolm aastat skaudina, enne kui sai hooajaks 1982–83 Lakersi peadirektoriks.\nNBA.com tunnustab Westit 1980. aastate suurepärase Lakersi dünastia loomises, mis viis Los Angelesse viis meistrivõistlust (1980, 1982, 1985, 1987 ja 1988).\nPärast madalseisu 1990. aastate alguses ehitas West treener Del Harrise meeskonna ümber Vlade Divaci, ründaja Cedric Ceballose ja 48 mängu võitnud valvuri Nick Van Exeli ning läks Lääne konverentsi poolfinaali; meeskonna ümberpööramise eest sai West oma esimese aasta juhtide auhinna.\nKaupledes Vlade Divaci Kobe Bryanti vastu, allkirjastades vabaagentide keskuse Shaquille O'Neali ja allkirjastades treenerina kuuekordse NBA meistri Phil Jacksoni, pani West Lakersi kolme turba põhialuse, mille järgi LA võitis kolm NBA tiitlit 2000–2002.\n1999. aastal sõlmis West kuuekordse NBA meistritreeneri Phil Jacksoni. 2002. aastal sai West Memphise Grizzliesi peadirektoriks.\nJerry West selgitas oma otsust sooviga uurida midagi uut: „Olles nii palju aastaid olnud Lakersi edu osa, olen alati mõelnud, kuidas oleks ehitada võitnud frantsiis, mis pole eriti edu kogenud.\nMa tahan aidata midagi muuta. 'Westi Memphise stint ei olnud nii tähelepanuväärne kui tema Los Angelesi stard, kuid ta muutis frantsiisi, mis kavatseti müüa, usaldusväärseks play-offi meeskonnaks, tehes vähe tehinguid, kuid saades maksimaalselt kättesaadavatelt mängijatelt (nt Pau Gasol, James Posey ja Jason Williams) ning lepingut sõlminud treener Hubie Brown, kellest sai 2004. aastal aasta treener.\nWest ise võitis samal aastal oma teise NBA aasta tippjuhtide auhinna.69-aastaselt jäi West 2007. aastal Grizzliesi peadirektorina pensionile ja andis juhtimiskohustused üle Lääne-Virginia osariigist Buckhannonist pärit Chris Wallace'ile.\n19. mail 2011 liitus West Golden State Warriorsiga juhatuse liikmena, alludes otse uutele omanikele Joe Lacobile ja Peter Guberile.\nSelle rolliga kaasnes ka avaldamata vähemusosalus meeskonnas.2015. aastal võitsid Warriors 40 aasta jooksul oma esimese meistritiitli; meistrivõistlused olid West seitsmes teenitud meeskonna juhina. Hooajal 2016–2017 teenis ta kaheksanda koha.\n14. juunil 2017 teatas West, et läheb Los Angeles Clippersisse juhatuse liikmena.\nJerry West Tähtsündmused\nkui vana on Rachel feinsteini koomik\nmiks on Andy Bassich karkudel\nkristine lopsakas pikkus


Hooaeg 2017: märts 2011\nPosted by Heiki at 3/31/2011 11:05:00 AM 1 kommentaar:\nEelmine treeningnädal läks haigusega võideldes. See andis tunda ka oluliselt treeningkoormuses - hetke plaani kohaselt on tulemas 5-7 päeva täiesti trenni vaba päeva. Viimati oli 5 järjestikkust trennivaba päeva septembris. Eks näis, mida organism lõpuks kõigest sellest arvab, kui jälle liigutama saab hakata. Kas on rõõmus, et sai puhata või hoopiski kriisis ja tuleb hakata seda alt üles ehitama jälle?\nAga haigus mõjub suhteliselt hästi kaalule :).\nVaatamata nädala lõpu õgimisele on kaalu number olnud stabiilselt alla maagilise 75 kg piiri. Käies ära 74,1 juures ja viibides hetkel 74,4 kg juures.\nSeega massi, mida jooksu- ja/või rattarajal mäest üles viia on oluliselt vähem. See vist hea :)\nAga eelmisel nädalal sai kokku tehtud kaks trenni. Aega kulus 02:20:23. Kõik see maa sai läbitud joostes.\nSel nädalal üritab kergemaid ja pikemaid jookse teha aga seda siis nädala teises pooles. Loodetavasti tervis paraneb ja planeeritu saab teoks.\nPosted by Heiki at 3/28/2011 11:27:00 AM 4 kommentaari:\nNo kellele nüüd seda tõbe oli vaja?\nNina "paks" peas, õhk läbi ei käi, pea valutab. Vastik. Trenni ka teha ei saa.\nEile oli tegelikult juba parem aga kogemust ja oidu polnud, et piirduda rahuliku jooksuga. Ikka oli vaja kiirendusi ka teha. Jube raske oli kiirendusi teha ja pärast tundsin, kuidas palavik tõusis - kraadiklaasi igaks juhuks ei kasutanud.\nIgatahes tänaseks planeeritud Ventti trenni tõmbasin plaanist maha. Sõltuvalt tundest õhtu poole teen võibolla hästi kerge jooksu. Oluline on mitte külma saada ja mitte organismi liigselt koormata.\nPosted by Heiki at 3/24/2011 10:48:00 AM 2 kommentaari:\nPosted by Heiki at 3/22/2011 03:39:00 PM 1 kommentaar:\nNii hooaja viimane suusk tehtud. Vähemalt plaanis pole rohkem suusklema minna. Kuid kes teab võibolla mõtlen ümber ja ikka teen veel paar tundi lähitulevikus.\nIgatahes viimase trenni pikkus oli 1:45:05, läbitud sai 24,8 km, keskmine kiirus seega 14,2 km/h, keskmine pulss 164 SLS.\nÜldiselt oli plaan 45 min kauem sõita aga kusagil 5 min enne lõppu tundsin, et raske on. Põhjust otsida, miks raske on, polnud vaja kaugelt. Nimelt olen saanud vanema lapse poolt koju toodud tõve osaliseks - nohu ja kähe kurk. Ju see väike tõbi on lihtsalt energiat ära võtnud. Otsustasin, et pole mõtet jõuga planeeritud treeningaega täis teha ja katkestasin trenni. Loodetavasti õige mõte.\nTrenn ise oli selline mitte väga raske aga nagu ikka uisku sõites pulss kõrge. Loodetavasti järgmise suusahooaja alguseks saab selle mure murtud ja on võimalik uisku ka mõistliku pulsi juures sõita.\nKokku siis suusatatud 981 km, aega kulutatud selleks 80 tundi, sõidukordi 45.\nMaagiline tuhat jäi kätte saamata aga ju selle siis võtab järgneval aastal ära. Idee poolest võiks järgmisel aastal olla liikumiskiirus juba suurem ja sama aja vältel võimalik oluliselt rohkem kilomeetreid läbida.\nNüüd keskendume täiega jooksule ja rattale!\nPosted by Heiki at 3/20/2011 03:47:00 PM 2 kommentaari:\nEilne Ventti oli vastuoluline. Osaliselt mõnus ja tore aga osaliselt kuradlikult raske.\nEi saagi täpselt aru, kas põhjus väikses nohus ja kähedas kurgus või lihtsalt asjaolus, et Ventti juba on selline trenn, kus kunagi ei hakka kerge, kui vähegi ennast piitsustada suudad. Kui juba jõudu ja oskusi rohkem, siis keerad vinti juurde, et kõvemini teha ja kui arened, siis pane aga vinti veelgi juurde.\nAga ei, mõnus on ikkagi :)\nTrenni aeg, koos 10 min soendusega, 01:09:47, keskmine pulss 149 SLS, max 188 SLS. Kahjuks jäi umbes 17 minutit trenni pulss mõõtmata, vöö küljes olev andur tuli lahti ja side telefoniga kadus ja kuigi anduri tagasi külge panin siis oli piisavalt palju aega mööda läinud, et ühendust enam ei suudetud luua. Seega võibolla lõplikult keskmine pulss võis ka natukene kõrgem olla aga mitte väga palju.\nTäna puhkan ja homme lähen proovin jälle rulluisutamist. Täitsa mõnus asi on see rullitamine, pealegi aitab kenasti tasakaalu ja kordinatsiooni treenida.\nPosted by Heiki at 3/18/2011 02:20:00 PM Kommentaare ei ole:\nPosted by Heiki at 3/17/2011 09:37:00 AM Kommentaare ei ole:\nEile tegin planeeritud 60 min jooksu trenni. Keskmine pulss oli soovitav hoida 140 SLS juures, lõpuks tuli 138 SLS. Noh pole hullu.\nTrenn läks paar minutit pikemaks, kokku siis 01:02:03, läbitud sai 8,43 km ehk keskmine km aeg 7:21. Aeg näitab järjest vaikselt paranemist. See on hea.\nVäljas aga on jätkuvalt krdima libe.\nPosted by Heiki at 3/15/2011 10:54:00 AM 4 kommentaari:\nPosted by Heiki at 3/13/2011 08:34:00 PM Kommentaare ei ole:\nÜleeile oli siis kavas 75 min jooksu. Väljas oli päris korralik tuul aga mõtlesin, et mis siis ikka, lähen ja jooksen. Kui aga soov on joosta konkreetses pulsi vahemikus, siis tuleb tõdeda, et selline ilm just abiks ei ole :)\nPärast 30 sekundilist jooksu keerasin vastu tuult ja siis oli täpselt selline tunne nagu hakkaks mäkke jooksma. Üritades hoida seatud pulssi (keskmine 140 SLS juures), tuli vahe peal liikuda olematul sammul. Tunne oli nagu jookseks koha peal :)\nÕnneks aga edasi tagasi joostes on tulemiks see, et kord tuul takistab, siis jälle abistab :)\nIgatahes täitsa huvitav jooksu kogemus 01:17:09 jooksul. Läbitud sai 10,1 km (ei lootnud 10 km-i täis saada aga näed, läks õnneks). Keskmine pulss tuli täpselt 140 SLS (enne trenni seadsin vahemikuks 135 - 143 SLS), max pulss väidetavalt 180 SLS aga ei tea, kuidas ja millal see tuli. Kahtlustan tehnika viperust. Kella pealt pulssi jälgides jäi silma maks number 150 SLS. Vaadates SportsTrackeri pulsi graafikut, siis seal ka max liigub 153-ni, v.a üks anomaalia kohe trenni alul.\nEnesetunne oli hea, jalad juba harjuvad jooksmisega. Sulaks kõnnitee jääst vabaks, saaks kindal pinnasel ka joosta :)\nEile käisin IntervallVenttis kah.\nOn ikka hea trenn. Õlad olid eile kuidagi tuimad ja väsinud aga muidu täitsa hää. Hüpetes sai väheke rohkem intensiivsust tõstetud ja see mõjutas kindlasti ka keskmist pulssi. Kahjuks Sportstracker ei töötanud eile (jälle) ja seega täpselt pulsi numbrit ei oska öelda.\nParemas servas asuvate linkide alla panin treeningplaani järgnevaks paariks kuuks. Võibolla pakub kellegile huvi :)\nPosted by Heiki at 3/11/2011 09:48:00 AM 2 kommentaari:\n... kui vaid nii libe ei oleks :)\nTegelikult tuleb tõdeda, et kõnniteed kodu juures ei ole väga libedad ja üllatav on see, et joostes ei tunne seda libedust nõnna palju. Võibolla põhjus selles, et toetad jalad vaid korraks maha ja pole aega "kõikuda" jää peal.\nIgatahes treeningplaan nägi esmaspäeval ette 60 min jooksu pulsiga 140. Seadsin, siis pulsikella ilusti piiksuma ja asusin liiklema. Esimene kilomeeter tuli sellises normi piires kiirusega 07:27, kuid järgnevad kilomeetrid tulid pea minuti jagu aeglasemalt.\nTulemuseks see, et läbisin 7,98 kilomeetrit. Aega läks tsipa rohkem kui tund, 01:04:02, aga no kuidas sa jääd seisma kui tund täis ja pole veel kodu ukseni tagasi jõudnud :)\nKeskmine pulss tuli 139 SLS, maksimum oli 148 SLS. Vaadates graafikut, siis kenasti väikste kühmudega ühel ja samal joonel oli pulss.\nTunne hea, ootan, mil libedus ära kaob. Eks siis näis, kas kindlal maal liiklemine tõstab sama pulsi juures ka kiirust. Loogiliselt võttes võiks ju :).\nTreeningu jälgimiseks kasutasin muide Endomondo nimelist tarkvara. Päris põnev on, telefon taskus ja siis keegi kisab, et kogu aeg 40 min, viimane km 8 min. Hea ülevaade.\nTäna kavas sama pulsi juures 75 min jooksu. 10 km-i veel kokku ei vea :)\nPosted by Heiki at 3/09/2011 09:23:00 AM Kommentaare ei ole:\nPosted by Heiki at 3/06/2011 08:22:00 PM Kommentaare ei ole:\nEile õhtul vedasin ennast enam kui kuu ajase pausi järel jälle IntrervallVentti trenni.\nErilist ootust ega hirmu trenni ees polnud. Tegin alguses 15 min soendust sõudeergomeetri peal ja esimesed paar harjutust olid päris mõnusad aga vot siis läks raskeks.\nVasaku jala reie tagakülg tahtis hakata krampi kiskuma ja see tõmbas treening hindu all. Aga võtsin natukene hoogu maha ja võimalusel mudisin lihast ja pärast paari kümne minutilist kannatamist tekkis trenni lõpuks jälle hoog sisse.\nViimased harjutused sai ootamatult suure intensiivsusega tehtud juba.\nTänaseks siis reied jooksust enam valusad ei ole aga keha üldiselt on raske (seda ilmestab ka asjaolu, et eile õhtu kukkusin kergelt ära ja hommikul oli raske ärgata). Õnneks tundub, et üle pingutatud ei ole ja lihased nii valused ja kanged ei ole nagu hooaja esimese trenni järgselt.\nTrenni aeg koos soendusega 01:11:45, keskmine pulss 150 SLS.\nPosted by Heiki at 3/04/2011 09:38:00 AM Kommentaare ei ole:\nPosted by Heiki at 3/02/2011 09:39:00 PM Kommentaare ei ole:


Äriklientide elektritarbimine kukkus 14%, kodudes kasvas 10%\nOled siin:Home»VIIRUSEPÄEVIK»Äriklientide elektritarbimine kukkus 14%, eraklientidel tõusis kümnendiku\nautor accelerista 9. apr. 2020 Kommentaare pole\nElektrilievi võrguandmete analüüsist selgub, et märtsis kehtima hakanud eriolukord on oluliselt muutnud tarbimist: äriklientide elektritarbimine kukkus 14%, kodudes aga kasvas kümnendiku.\nMärtsikuus on eriolukorra kehtestamise järgsel perioodil Elektrilevi äriklientide elektritarbimine kahanenud 14% võrra, selgub Eesti suurima võrguettevõtte Elektrilevi võrguandmete analüüsist.\nVõrdluse aluseks on ettevõtete elektritarbimine käesoleva aasta märtsi viimasel nädalal (25.-31. 03) võrrelduna sama kuu esimese nädalaga (4.-10. 03).\nEkspertide hinnangul on tõenäoline, et reaalne koroonakriisist tingitud kahanemine on paari protsendi võrra väiksem, kui võtta arvesse ka kasvanud välistemperatuuri ja ööpäevas pikenenud valge aja mõju ent vahe on siiski märgatav.\nMaakondade lõikes kahanes ettevõtete elektrienergia tarbimine kõige enam Tartu (19%), Pärnu (18%), Saare (17%) ja Harju (15%) maakondades.\nJoonis: Elektrilevi äriklientide elektritarbimise vähenemine märtsi viimasel (25.-31.03.2020) vs märtsi esimesel nädalal (4.-10.03.2020)\nKui tõmbekeskuste Tallinna ja Tartu ümbruskonnas ning samuti Pärnumaal ongi enam äriettevõtteid, sh majutus- ning kaubanduskeskusi, siis mõju Saaremaal on tõenäoliselt seletatav sellega, et tegemist on viiruse kriisikeskmega.\nKodumajapidamiste vaates on olukord vastupidine – eriolukorra kehtestamisest alates on tarbimine kasvanud 10% ja enamgi.\nElektrilevi koduklientide puhul on kriisi mõjude hindamiseks õigeim kõrvutada sama perioodi tänavuse ja möödunud aasta märtsis, kuivõrd kodutarbimisele avaldab märgatavat mõju välistemperatuur ja valge aja pikkus.\nSeetõttu on võrdlusesse võetud märtsi kaks viimast nädalat sel ja möödunud aastal: elektritarbimine on enam kui 10 protsenti kasvanud. Andmetes on ka näha, et rohkem on liigutud hajaasustusega maapiirkondadesse.\n2019. aastaga võrreldes on märtsi lõpus kasvanud koduklientide elektritarbimise maht kõige enam Põlva (15%), Võru (14%) ja Rapla (13%) maakondades.\nJoonis: Elektrilevi koduklientide elektritarbimise kasv märtsi teises pooles 2020.a (17.-31.03.) vs 2019.a (17.-31.03.)\nKui muidu Eesti hajaasustuse tingimustes teenindab Elektrilevi 60% liinidest vaid 5% tarbimist ehk liiklus võrgus on äärmiselt ebaühtlane ja koondunud rohkem tõmbekeskustesse, siis kriisi ajal on hajavõrgu kasutamine ühtlasem.\nKuna kogu elektritarbimisest võrgus moodustavad ettevõtted ligikaudu kolm neljandikku ehk nende mõju domineerib, siis kokku hindavad Elektrilevi analüütikud koroonakriisi mõjuks elektritarbimise kahanemisele tervikuna ligikaudu 7-8 protsenti.\nEelmine artikkelPärgviiruse pandeemia röövib Euroopa autotootjatelt kümneid miljardeid\nJärgmine artikkel Viiruseväsimus: karmimad piirangud inimesi rohkem kodus istuma ei pane\nHonda leiutas autode “näomaski”, mis tapab autos olevad viirused\nPool mootorikütuste ostjatest eelistab kontaktivaba maksmist\nYandex Go pikendab koroonast mõjutatud juhtide toetusfondi\nForte uurib: kas gruusia „Sakartvelo” on parem kui venepärane „Gruusia”?\nEbatavaline vaatepilt – oskad aimata, mida auto veab?