Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kuidas ma ühe käega olümpiaraamatu kirjutasin?\nEsmaspäev, oktoober 17, 2016\nPullerits: Kuidas ma ühe käega olümpiaraamatu kirjutasin?\nAh et kuidas või? Ega see kerge olnud. Kujutage ise ette, kui üks käsi on rangluu murru tõttu liikumatuna kaelas ning sellest pole abi, aga Eesti traditsiooniline olümpiaraamat ootab sellegipoolest kirjutamist. See, nagu ilmselt mõistate, on sel juhul aeglane ja vaevaline töö. (See ei ole nagu Tartu kesklinnast mööda Roosi tänava promenaadi Eesti rahva muuseumi ette liikumine.) Kuid ma ei saanud toimetaja Gunnar Pressi, kolleege Peep Pahvist Jaan Martinsonini, Eesti olümpialasi Rasmus Mägist Mart Seimini ega kogu Eesti rahvast alt vedada. Ühe käe kahe sõrme ja pöidla abil tuli see asi ära teha. Ja tegingi. Vähe sellest. Olümpiaraamatu (fotol ülal vasakul) suuremahulistest kirjutajatest olin Pressi kinnitusel esimene, kes oma tööga valmis sai.\nTulemust võite nüüd näha raamatupoodides (fotol paremal; aga kes on pildil?).\nMinu alad olid maahoki, kujundujumine, iluvõimlemine, batuudihüpped ja taekwondo. Lisaks kirjutasin raamatu ainsa portreeloo, Ameerika imeujujast Michael Phelpsist, pealkirjaks «Kas Phelps on tõesti alkohoolik?», ning Venemaa-kriitilise visiooni, pealkirjaks «Paras palk süsteemi orjadele».\nMiks andis toimetaja Press (vasakpoolsel fotol vasakul) mulle kajastada alad, kus eestlased ei võistle ning mille vastu eestlaste huvi on marginaalne, küsite ilmselt, tundes hingepõhjas salvavat meelehead, et pidin leppima teise- ja kolmandajärguliste aladega.\nÄrge rõõmustage enneaegu. Ise valisin need alad. Miks, imestate nüüd uuesti.\nAga sellepärast, et kirjutada sellest, mida kõik on nagunii telerist näinud ja millest olümpia jooksul kuulnud-lugenud, ei ole põrmugi huvitav. Rasmus Mägi (parempoolsel fotol vasakult teine) tegi Rios kõva jooksu, aga mida on olümpiaraamatusse lisada sellist, mida me juba ei tea ja mida ta pole rääkinud? Sellest kirjutamine, uskuge, ei ole sugugi põnev.\nPalju põnevam on süüvida aladesse, millest keegi peaaegu midagi ei tea ja mida Eesti ajakirjandus ka suurt ei kajastanud.\nNäiteks kas te teate, kuidas maahokis penaltisid lüüakse?\nKas te teate, kuidas ja miks iluvõimlemises favoriit Jana Kudrjavtseva olümpiakulla Margarita Mamunile kaotas? (Ja ärme unusta, et sel alal sai kolmanda koha siin blogis talvel Tartus käigu ajal meeste meeli erutanud ukrainlanna Anna Rizatdinova [fotol vasakul].)\nKas teate, kuidas batuudihüpete võitja Rosannagh MacLennan Kanadast sai üle nii kõvadest peatraumadest, mis ähvardasid tal olümpiale pääsu lörri ajada?\nKas teate, kuidas taekwondos viimasel sekundil olümpiakullast ilma võib jääda?\nKas teate, miks pikka aega kujundujumist valitsenud ameeriklannad on oma positsioonid viimasel kahel kümnendil Venemaale kaotanud (fotol paremal)? (Kujundujumise peatüki pealkiri: «Ameerika häving ja Venemaa hiilgus».)\nJa lõppude lõpuks, nagu juba mainisin, sai oma võimaluste piires – n-ö sulega ja paberil – ka Venemaale koht kätte näidatud.\nOlümpiaraamatuga on üks hea asi: seda veebist ega internetist ei leia. Otsige, kui palju tahate. Kui tahate teada, mida ma kirjutasin, peate raamatu ostma. Ent olge mureta: mina teie ostust rikkamaks ei saa ega ostu tegemata jätmisest vaesemaks jää. Autorina on mul kindlaks määratud honorar.\nKokkuvõttes, mis seal salata, on suur au kuuluda Eesti olümpiaraamatu autorite hulka. Või vaidleb mõni mees sellele vastu?\nFoto 1: Rio olümpiaraamat. Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 2: Kas teate, kes sirvivad Rio olümpiaraamatut? Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 3: Kipsis käega spordiajakirjanik Gunnar Press ning sõudjad Tõnu Endrekson ja Allar Raja möödunud neljapäeval Rio olümpiaraamatu esitlusel Tallinnas Apollo raamatupoes Solarise keskuses. Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 4: Allar Raja, Rasmus Mägi ning vehklejad Kristina Kuusk ja Erika Kirpu olümpialaste vastuvõtul Tallinnas Raekoja platsil. Foto autor: Mihkel Maripuu, Postimees/Scanpix\nFoto 5: Rio olümpial iluvõimlemises pronksmedali võitnud ukrainlanna Anna Rizatdinova aasta alguses Tartus. Foto autor: Sille Annuk, Postimees/Scanpix\nFoto 6: Venemaa president Vladimir Putin Rios kujundujumises kaks olümpiakulda võitnud Svetlana Romašina (vasakul) ja Natalja Ištšenkoga Kremlis. Foto autor: AP/Scanpix\nFoto 7: Kujundujumise viiekordne olümpiavõitja venelanna Natalja Ištšenko. Foto autor: TASS/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 18:08 kommentaare: 46\nAt 18:18, Anonüümne said...\nDopingust kah avameelselt nendes alimpiaraamatutest kirjutatakse? Mis suuremalt jaolt puudu olevast vene koondisest raamatus räägitakse?\nKas sellised sahkerdamised, nagu Juice alati välja toob, on nendes raamatutes avalikud? https://twitter.com/JuiceKowalczyk/status/786525291598471168\nAt 18:19, Juhan Käbi said...\nSelle peale ei mõistagi muud kosta, kui kuulutame nüüd välja konkursi Pulleritsule ratsamonumendi rajamisekst Tartu ovaalile, et Pullerits saaks ise välja valida õnneliku skulptori, kellele sähergune suur au osaks saaks.\nMis raamatu trükiarv on? Kui palju on see nõukogude aja hiilgusest alla tulnud?\n18:19, mis konkurss!? Tartus teeb monumente hr Karmin.\nAt 20:13, Märt, hobikorras riistvõimleja said...\nAnna on väga nummi jah, kiidame peremees!\nLisaks mulle justkui hingesugulane, kuna ta on ju enam-vähem kolleeg ka. Ehh...\nPildil üks on Ingrid Puusta, teise kaunitariga jään aga praegu jänni.\nAt 21:49, Vello, Aravete kilvaklubi juhatuse, "Tarvanpää kilb" 1986 6. koht meeskondlikus arvestuses said...\nÕhtust, kilvamehed! Küsimus:\nMitu jooksu on rattal? Silmas peame siin tavalist, mitte mõnd spets ratast.\nAt 22:17, Anonüümne said...\nVasakult lugedes Kaidi Kivioja ja Ingrid Puusta.\nJalgrattal on tavaliselt kaks jooksu. Tandemil kolm.\nOM raamatus on pooltühjad leheküljed 181. ja 230.\nKelle kirjutatud need on?\nAt 22:45, Vello, Aravete kilb said...\n22:41, kahjuks ei saa õigeks lugeda. Jalgrattal on kett, vändad, kaks jooksu. Ühel neist on vabajooks ehk tirr. Kokku kolm jooksu ja seda tavalisel ratta.\nAt 23:30, Peeter Karulauk said...\nHr Pullerits, kas te oma venevastase paskvilli pärast ebameeldivusi ei karda?\nTegelikult tuleks aga küsida, mille alusel te oma olümpiaraamatu kirjutasite? Käisite Rios kohapeal? Ei käinud? Vestlesite Eesti olümplastega? Ei vestelnud? Te ei pista nina Tartust välja. Kuidas, mille alusel te siis kirjutate? Loete spordiuudistest ja luuletate "analüütika" ise juurde?\nAt 23:54, Peeter said...\n"USA-Venemaa tuumakonflikt näib olevat lähedal", kirjutab uudiste- ja arvamusteportaal Objektiiv. Hr Pullerits, kas te ei karda, et teie kirjutis Rio olümpiaraamatus võib ärgitada venelasi uuteks agressiivsusepuhanguteks Eesti vastu?\nAt 07:23, Priit Pullerits said...\nEelmised kaks, ma ei karda midagi. Argpüksid kardavad. Teie olete vist argpüksid, kui teil sellised küsimused pähe tulevad. Mehistuge.\nPullerits mõtles olümpia süžee ise välja, keegi ju ei vaadanud ikka.\nAt 10:05, Anonüümne said...\nKas sõimasite lapsevankriga emal näo täis, et kaader eemaldatud?\nAt 10:32, Anonüümne said...\nKas imik või pensionär, selles on küsimus? Kumma ajab isesõitev auto alla algoritmi järgi valikuolukorras. Igatahes Vikerraadios öeldi südamerahuga, pensionäri. Kuigi pensionär on palju rohkem väärt kui imik? Palju rohkem elus teinud-näinud, kogemustega.\nAt 11:02, Vähemalt 2 võõrastele kingitud elu said...\nKui isesõitev auto suudab teha elu säästvaid otsuseid, siis on tegemist kõrgema taseme intelligentse olendiga. Seni juhtuvad õnnetused ja nende järelmid nii kiiresti, et roolis istujad ei jõua enam toimunud vigu parandada ja teha otsustavaid valikuid teemal kas imik või pensionär. Selline detail pole enam oluline. Sedasi targutavad inimesed, kes pole sattunud kas tapad või kingid elu valiku olukorda. Mitu elu on 10:32 targutaja kinkinud ullikestele?\nIsesõitva auto omanikuna on iga omaniku soov, et auto tapaks penskari, sest kohtusüsteemis on pensionäri elu vähemhinnatud. Juhul kui valida on kas pensionär, imik ja autojuht või autoomanik kes on rooli taga istumise kohustuse andnud autojuhile ja ise istub tagumises reas, siis sooviks on ikkagi autoomaniku elu, tervise parim säästmine ning kõik teised elud ei oma tol hetkel mingit tähendust. Iga autoomaniku hukkumine mineerib iseseisvate autode programmi. Vähemalt keegi ei maksa auto eest, mis tapab selle eest maksnud inimesele tema elu röövimisega.\nAt 11:17, Anonüümne said...\nAga kui algoritm on, jalakäija või jalgrattur?\nAt 11:31, Anonüümne said...\n11:17 on selgeltnägija või, et teab rooli taga teha õiget valikut kontrolli alt väljunud olukorras. Reaalne seis on ju see, et kui asi on p-s siis jää seisma ja hoia rool otse. Iga muu treenimata liigutus mis teed võib olla ohuks juhi elule. Pole ju mõtet olukorral kus säästad ette astunud jalakäija ja kuna juhi pool on võimalik ainult rekkat rammida siis keerad paremal teeääres teeületamist ootavale ratturile kümnesse.\nAt 11:35, Priit Pullerits said...\nTe jahute hämmastavalt mõttetult ja asjasse mittepuutuval teemal. Mina selle asemel rääkisin kahe Eestis väga tuntud vastupidavusalamehega, neilt oli ikka meeletult õppida. Meeletult! Ühte te teate, ta on mulle varemgi palju väärt nõu andnud, ta on Tartust, aga teisega, kes on Tallinnast ja oli hiljuti suurelt uudistes, rääkisin nii pikalt nagu nüüd elus esimest korda ega suuda varjata oma vaimustust - nii arukat ja sisukat ja analüüsivat juttu polnud ma juba pikka-pikka aega üheltki kõvalt spordimehelt kuulnud. Ülivõimas, mehed, ülivõimas - milline tarkus, milline oskus ennast tunnetada ja hinnata! Mega! Teate, kellest jutt? (Isesõitev auto - huu gives ö fakk...)\nAt 11:36, Anonüümne said...\nKui tihti on inimesel puru silmas ja kui tihti masinal?\nAt 11:46, Anonüümne said...\nPriit, kas te tõesti toksite 3 näpuga? Kas käsi nii ära ei väsi? Või on terve käe ülejäänud näpud halvatud? Vaata, kui nii, siis AI mis peaks juhtima isesõitvat autot ja tegema otsuseid, suudab asendada ka neid mitteliigutavaid 2 näppu ja isegi mitteliigutavat kätt ning tõstab oluliselt paberipaki üllitamise produktiivsust. Teisisõnu, muudkui lobised ja näitad AI-le oma videoid ja tema muudkui kirjutab ning küljendab ja illustreerib. Sina aga saad teha oma päevatöö murdosa ajaga valmis ning pühenduda oma kehalise toonuse tõstmisele.\nAga küsimusele vastaks, et ei tea pealegi mida selle teadmine juurde annaks, see tuleb varsti leheveerul enivei välja.\nAt 12:16, Priit Pullerits said...\nPriidud jagavad matsu. Nägite nüüd!\nTäna hiilgab Eesti Päevaleht ajakirjandusliku pealispindsuse ja poliitilise küündimatusega. Keegi Marta Jaakson kirjutab, et PPA statistika relvaomanike kohta ei kinnita, et Eestis oleks 5. kolonn. See on sisuldasa sama lühinägelik ja lombakas, kui kuulutada, et näiteks 237 kinni püütud roolijoodikut näitab, et Eestis ongi 237 roolijoodikut ja ei ühtegi rohkem. Lugu ei viita sellele, kas Eestis võiks olla põrandaaluseid relvi, lugu ei viita isegi sellele, et ajakirjanik oleks püüdnud seda uurida. Ma ei väida, et neid relvi on palju, aga väidan seda, et ametlik statistika ei kajasta kohe kindlasti kõiki Eestis olevaid relvi. Miks EPL on teinud nii sinisilmse ja küündimatu loo? Aga seepärast, et neil oli vaja Mart Helme suvine avaldus n-ö paika panna, mille läbinähtavale taotlusele viitab see, et Helme on oma avaldusega kohe ära mainitud loo alapealkirjas ja samuti on talle pikalt pühendatud loo kolmas lõik.\nMeeldetuletuseks: kindlasti ei olnud ka Ida-Ukrainas ametliku statistika järgi nii palju relvi, nagu me nüüd näeme, et seal tegelikult on. Jah, küllap on enamik neist sinna pärast sõja puhkemist Venemaalt sisse toodud, aga kas saab välistada, et enne seda ei olnud neid seal peaaegu ühtegi?\nAjakirjanduslik rumalus on lihtsalt küündimatus, aga poliitiline sinisilmsus - see on juba hukutav.\nEesti ajakirjandus vajab asjalikku meediakriitikat. Siit saab, kui anda viitsin.\nAt 12:47, Kärna Ärni said...\nMarko Albert on Spordimees ja Võhmamees. (suurte algustähtedega)\nHärra on hingega asjas sees. Respekt.\nAt 13:19, Anonüümne said...\nPriidu sõber Pahv hakkas U18 liiga korvapalli platsil märatsema ja eemaldati treeneripingilt. Märatses edasi ja käsutas oma käsualused platsilt minema..vastasele loobumisvõit tabelisse.\nKas see on täiskavanulik ja tasakaaluka inimese käitumine? Jahh meil kõigil käib vahepeal kohtunik närvidele. Kuid meeskond platsilt ära tirida?..kordan tegu U18 meeskonnaga. Miks me kasvatame jälle sellise eeskujuga mehi kes pärast rattarajal selja taga hüüaks, et tra. anna teed mis töllad siin? Kes kehtestavad ennast liikluses ja nõrgemate peal? Kas see siis ongi "mees" mitte memmekas?\nTugitoolisportlane/treener on midagi muud kui platsil/ platsi ääres olla.\nÜtle kes on su sõbrad ja ma ütlen kes sa ise oled.\nMiks mitte isesõitev mootorratas?\nAt 13:39, Kägu, kehakultuurlane said...\nTo 13:19. Kiidan Pahvi käitumise selles osas heaks, mis puudutab poiste platsilt minema kamandamist. Märatsemist ja enesevalitsuse kaotamist taunin. Riigis kus nõmedus, bürokraatia ja tölplus ruulivad ei olegi vahel kodanikul muud võimalust kui lihtsalt allumatust näidata. Pahv andis poistele selles suhtes head eeskuju, et alati ei pea jobu ees pükse rebadele laskma ja vaikselt kannatades ootama kuni sulle taha pannakse vaid on võimalus ka jobule laias kaares pähe urineerida. Pahv on munadega mees ja teab mis ta teeb ja kelle pisikesed pedemunad selliseid mehetegusid välja ei kannata, see hoidku lihtsalt eemale.\nVõibolla Pahv ainult käratses, käratseja on armas, nunnu tegelane, kelle verbaalne kõne on selgesti arusaadav.\nMeie kahjuks ei saa treener Pahv seda teemat avalikult rohkem kommenteerida, kui ühe lause Delfile andis, nimelt korvpalliliidu reeglid ei luba. Kahju tõesti, sest olen kindel, et Peep ütleks muidu ausalt ja otse oma seisukoha välja.\nIsesõitvad motorrattad peaksid suutma sõita ainult tagarattal, nii me hoiaks kokku väärtuslikku linnaruumi.\nAt 17:36, Anonüümne said...\n"Tegi tsirkust. Kaks tehnilist"\n"Seisis võistkonna eest."\nKes kirjutas Peking 2008 olümpiaraamatus batuudihüpetest ja taekwondost?\nAt 19:01, Anonüümne said...\n18:12, Peep Pahv.\nAt 21:12, Priit Pullerits said...\nSee on tase... masendav... Kõik on sissekandes kirjas ja isegi sealt ei osata õiget vastust välja lugeda, 19.01. Kirjaoskamatud...\nAt 22:35, Martin, TLÜ magistrant (sportoloogia) said...\nAt 22:49, Anonüümne said...\nКонечно дебилы, но и ситакотидь также!\nAt 23:20, Martin said...\nMuide, kilvahuvilised, kes punase okupatsiooniimpeeriumi NSVL juhtidest on teadaolevalt ülaltoodud väljendit avalikult kasutanud? Ja millele hinnangu andmiseks?\nAt 23:36, M said...\nVariandid ka (esimese küsimuse kohta):\n1) Vladimir Iljits Lenin\n2) Jossif Stalin\n3) Nikita Hruštsov\n4) Leonid Brežnev\n5) Mikhail Gorbatchov\nAt 23:48, Anonüümne said...\nMartin ära aja jura, nende kõigi meeste puhul on avalikuks tulnud selle sõna kasutamise juhtumid. Siinkohal üks vene keele õppematerjal ka meelelahutuseks, et teaksite kuidas tuleb jänkide ja russidega kõnelda kõige kõrgemal tasemel. Meie president kindlasti seda tehnikat veel ei oma aga äkki satub ka siia õppima.\n- Вашими молитвами. Тут вот какое дело — самолетик наш один летел... над Японией...\n- Так война у нас с ними, — сказал Сталин. — Сейчас бомбу на них и бросим.\n- А ваш Линкольн жид и пидарас, а Вашингтон гондон, а Джефферсон долбоеб, а своей конституцией жопу подотрите в день независимости. И вообще, пошел на хуй. Сейчас трубку положу, — мудро сказал Сталин.\n- Хорошо, мистер Сталин, — сказал он. — Мы бомбу бросим. Но и вы бросайте!\n- Бросим-бросим, — заверил Сталин.\nAt 00:43, MargusM said...\n: ) ehtne meeste läbirääkimine (Ürgmees)\nAt 03:28, Theresa williams said...\nTere, olen Theresa Williams Pärast olles suhted Anderson juba aastaid, et ta mind maha jättis, tegin kõik, mis võimalik, et too teda tagasi, kuid kõik oli asjata, ma tahtsin teda tagasi nii palju, sest minu armastust tema jaoks ma palusin teda kõike, ma lubadusi, kuid ta keeldus. Ma selgitasin minu probleem, et minu sõber ja ta soovitas mul tuleks pigem pöörduda õigekirja ratas, mis võiks mind aidata võluge teda tagasi tooma, kuid Ma olen tüüp, mis kunagi uskunud õigekirja, ma ei olnud muud valikut kui seda proovida, ma postiga õigekirja ratas, ja ta ütles mulle ei olnud probleemi, et kõik saab korda, enne kolm päeva, et minu ex naaseb mulle enne kolme päeva, ta cast õigekirja ja üllatavalt teisel päeval oli umbes 04:00. Minu ex helistas mulle, ma olin nii üllatunud, ma kõnele vastanud ja kõik ta ütles oli, et ta oli nii kahju kõik, mis juhtus, et ta tahab mind tagasi tema juurde, et ta armastab mind nii palju. Ma olin nii õnnelik ja läksin talle, et oli, kuidas me hakkasime koos elama õnnelikult uuesti. Sellest ajast alates olen teinud lubaduse, et keegi ma tean, et on suhe probleemi, ma oleks abiks selline inimene, viidates tal ainuke reaalne ja võimas õigekirja Ratas, kes aitas mul minu enda probleem. e-post: drogunduspellcaster@gmail.com e-posti teda kui teil on vaja oma abi oma suhe või muu.\n1) Love Loitsud\n2) Kaotatud Love Loitsud\n3) Lahutus Loitsud\n4) Abielu Loitsud\n5) Köitmine Spell.\n6) väljasõit Loitsud\n7) välja saata minevik Lover\n8.) Sa tahad edendada oma kontoris\n9) tahavad, et rahuldada oma väljavalitu\nVõta see suur mees, kui sul on mingi probleem püsiva lahenduse\nAt 03:19, Unknown said...\nAt 10:21, raybanoutlet001 said...\nAt 12:39, drones said...\nAt 20:54, Drone said...\nAccuracy, reliability, easy-to-use experience and material flexibility are the four fundamental motivations behind Raise3D. Since their first generation 3D printers and zortrax 3d printer too\nPullerits: Kuidas kaitseväe esindaja üritas mind s...\nPullerits: Kuidas ma viisin Tartu rattaralli probl...\nPullerits: Mehed, juurde on vaja panna! Aga panija...\nPullerits: Kes julgeb tulla mu keppe üle mõõtma?\nPullerits: Hurraa, valimised! Kas Eesti rajad on p...\nPullerits: Millega lõppes «Alfaisaste verepulm»?\nPullerits: Millega lõppesid mu kohtumised kuulsust...\nPullerits: Mis fiasko tabas eestlaste Moabi rattae...\nPullerits: Metsik kadu! Kuhu haihtus üle poole tuh...\nPullerits: Miks rattamaratoni võidutüdruk jäi auhi...


Torm murrab puid: päästeamet soovitab vältida autoga sõitmist - Uudised - Pärnu Postimees\nTorm murrab puid: päästeamet soovitab vältida autoga sõitmist\n27. oktoober 2019, 16:01\nTeele murdunud puu takistavad liiklust üle Eesti.\nTänane torm on terves Eestis teedele murdnud suure hulga puid ja muutnud teed läbimatuks. Samuti esineb juba praegu paljudes majapidamistes elektrikatkestusi, elektrita piirkondi võib lisanduda.\nRiigi ilmateenistus on Saare, Pärnu, Viljandi, Valga, Tartu, Põlva ja Võru maakonnale andnud teise astme tormihoiatuse.\nViimase paari tunni jooksul on päästemeeskonnad kogu Eestis olnud hõivatud sõiduteede vabastamisega, Lõuna-Eestis vajas ühel ajal teedelt koristamist üle 100 puu. Teed vabastatakse esimesel võimalusel, kuid ebamugavuste ja ohu vältimiseks soovitab päästeamet inimestel tormipiirkonnas liiklemist vältida.\nPäästeameti soovitused tormi korral liiklemiseks\nÄrge sõitke autoga! Kui sõit on vältimatu, tankige auto ja võtke kaasa laetud mobiiltelefon.\nTugeva vihma korral peatage sõiduk teeserval ja lülitage sisse ohutuled. Ohutuled lülitage sisse ka siis, kui teele langenud puu takistab edasi liiklumist: nii olete teistele liiklejatele märgatav ja vähendate raske õnnetuse juhtumise riski.\nHäirekeskuses on kell 16ks Pärnumaalt saanud kümmekond teadet puudest, mis on kukkunud elektritraatidele või teele.\nKell 14.19 kukkus Audru alevikus elektritraatidele puu, mille kõrvaldamisega tegelesid päästjad ühistöös elektrikutega.\nTeele kukkunud puudest on häirekeskusele teatatud Saarde vallast Kanakülast, Häädemeeste vallast Lepakülast, Laadi, Kabli ja Metsapoole külast, Lääneranna vallast Paatsalu ja Vatla külast, Pärnu linnast Ermistu külast ja Põhja-Pärnumaa vallast Mõisakülast.


Kes kahjustab alpikanne? - Maakodu - Delfi Lood\n12. jaanuar 2011 2 min.\nKes kahjustab alpikanne?\nAlpikann Foto: Astrid Lepik\nAlpikannid on armastatud ja populaarsed toataimed. Ometi on neilgi hulk kahjureid ja haigused.\nKurb, kui armastatud alpikann ühtäkki haigestub või satub kahjurite rünnaku ohvriks. Kõige levinumad alpikanni kahjurid on ripslased, punane kedriklest ja alpikanni- ehk maasikalest.\nTäiskasvanud ripslane on pikliku, umbes 1 mm pikkuse kehaga. Peamist kahju põhjustab ripslane õitele – algul kattuvad nad heledate, hiljem pruunikaks muutuvate täppidega (keskel väikesed mustad roojatäpikesed) ning deformeeruvad. Ripslased kahjustavad ka alpikanni lehti – neile ilmuvad hõbevalged täpikesed. Tugeva kahjustuse korral lehed kolletuvad, kuivavad ja langevad maha.\nPunane kedriklest, kes eelistab madalat õhuniiskust, tegutseb lehtede alumisel küljel imedes seal taimemahla ning kerides enda ümber hõbedase võrgendi. Lehed muutuvad täpiliseks, laiguliseks, kolletuvad ja kuivavad.\nVaid kuni 0,3 mm pikk ja palja silmaga praktiliselt nähtamatu alpikanni- ehk maasikalest eelistab kõrget õhuniiskust. Tema esinemisest annab tunnustust lehtede moondumine, lainjalt kõverdumine, samuti deformeerunud ja kuivama kippuvad õienupud.\nLiigse õhuniiskuse juures kimbutab alpikanne ka hahkhallitus. Kahjustuse tunnuseks on mädanema kippuvad õievarred ja hallikaspruunide laikudega lehed.


Korraldage ja broneerige Poissmeeste peod teie lähedal. Veebibroneering - Evendo\nKorraldage ja broneerige oma Poissmeeste peod\nOtsige kohe, et näha, mida on võimalik veebis broneerida Poissmeeste peod\nPopulaarsed aktiivsed kogemused poissmeeste pidudel\nFrom "capture the flag" to "seek and destroy", the games are …\nExplore Tallinn city with local photogra...\nExplore Tallinn city with local photographer. This is a p …\nHinnad alates69 € / isik\nSo, book the High Ropes Course for your Tallinn stag do for …\nKuva kõik (230)\nTähistage oma poissmeeste pidu koos söögi ja joogiga\nValige erinevate veinide, piirituse ja õlle degusteerimise vahel\nEvendol on 230 kogemust ja toodet, mille vahel valida Poissmeeste peod.\nTeave Poissmeeste peod kohta\nÄra ütle pruudile, kuid abiellumise parim osa on poissmeeste pidu. Peigmehe jaoks on plaanis veeta õhtu või nädalavahetus koos oma parimate sõpradega (ja inimestega, keda ta peab kutsuma, kuid tegelikult ei taha). Peigmeeste parima mehe jaoks on au korraldada - aga ka suur surve.\nSellise peo planeerimisel on oluline arv: liiga palju osalejaid ja teid võidakse piirata . Kuid kas väike ja intiimne on õige asi viimaseks õhtuks "vabaduses"? Mis vanuserühmas osaletakse? Kõik ei abiellu tänapäeval kahekümnendates eluaastates ja kas pruudi isa tuleb? See muudab asjad natuke vähem riskantseks.\nIdeedega tutvumine ei tohiks olla probleem: paar jooki, mõned tegevused? Mäng või kaks? Paintball ja kardisõit on poissmeeste peo klassikalised tegevused, kuid miks mitte kaaluda midagi muud ja vaadata püsti aerutamist /SUP-i, mullijalgpalli, põgenemistuba või võib-olla midagi veelgi loomingulisemat?\nTraditsiooniliselt on alkoholil on olnud suur osa poissmeeste peo kogemusest, nii et miks mitte lubada seltskonnale õlle degusteerimist, piiritusetehase tuuri või külastada viinamarjaistandust - ja kasutada võimalust õhtu nautimise ajal midagi uut õppida.\nkogu selle alkoholiga on mõttekas kaaluda söögikohti. Ilmselt peaks teie valikute loendis olema privaatne söögituba. Kuid paljud baarid ja restoranid pakuvad rõõmuga teie ainulaadset piirkonda - seal on alati võimalus valmistada kokandusklass, et saaksite söömise ajal lõbutseda.\nÄrge muretsege. Evendol on tuhandeid ideid poissmeesteõhtuks ja broneerimisvõimalusteks, sealhulgas õlletehased, baarid, hipodroomid, lasketiirud, sport ja palju mänge.\nMillised on kõige populaarsemad tegevused Poissmeeste peod?\nSiit leiate valiku populaarseid tegevusi Poissmeeste peod jaoks:\nOnline Escape Room with Games Master - Timeline\nRetro Fitness - Virtual 90's Dance Party\nMillised on kõige populaarsemad restoranikogemused Poissmeeste peod jaoks?\nSiin on mõned meie populaarseimad restoranikogemused Poissmeeste peod jaoks:\nPoissmeeste peod asukoha järgi\nPoissmeeste peod Tallinnas(54)\nPoissmeeste peod Maardus(4)\nPoissmeeste peod Paernus(2)\nPoissmeeste peod Tartus(2)\nRohkem ideid Poissmeeste peod


Esileht»SÕIDETUD AUTOD»Land Rover Discovery: Kellele seda Range Rover’it veel tarvis on?\nautor Argo Verk 16. mai 2017 Updated: 16. mai 2017 5 Mins Read\nJa kuigi proportsioonide poolest leidub maastikuautode kategoorias ehk kaunimaidki isendeid, tuleb kuhugi ju (vajadusel) 7 istekohta paigutada. Seega peame vaid grammikese alla 5-meetrise masina juures külgvaates leppima üpris pika tagaülendiga.\nTagantpoolt uurides jääb silma endiselt ebasümmeetriliselt paiknev numbrimärk ja tänu pisut kitsenevale tagaosale tundub Disco sealtpoolt uurides kipakalt kõrge ning kitsana.\nKVALITEETI KOGU RAHA EEST\nTänu õhkvedrustuse viguritele (sisenemiseks/väljumiseks vajub auto allapoole) on Discovery istmele ronimine lihtne. Heas varustuses masina sisemus ainult süvendab väljas tekkinud muljet – uus Disco on tõesti luksusmaasturiks muutunud.\nHSE versiooni imeilusad ehisliistud, kvaliteetne nahksisu (soovi korral ventileeritavad istmed), ülimugav isteasend jpm. ei jää milleski alla kallihinnalistele margikaaslastele.\nRuumi jagub arusaadavalt igas pikkuses reisijatele, sealjuures mahub ka kolmandasse istmeritta täiskasvanu suuremate probleemideta istuma. Tõsi, sel puhul tuleb kotid-kompsud ilmselt süles hoida, sest pakiruum kahaneb pea olematuks.\n5-kohalisena võib Discovery’ga see-eest kolimisteenust osutada. Jällegi on abiks õhkvedrustuse abil madalamaks laskunud laadimiskünnis, aga ka elektriliselt liikuv laadimisalus/iste, mis suletud luugi puhul serviti kerkides pakiruumi sisuliselt kastiks vormib.\nElektriliste istmete olemasolul saab seejuures nii teise kui ka kolmanda istmerea seljatugesid juhtida otse pagasiruumi küljel paiknevalt klahvipaneelilt.\nPanipaiku leidub sõitjateruumis igale maitsele, mõned neist vägagi nutikalt peidetud – näiteks kliimaseadme paneeli taha või keskkonsoolis topsihoidjate alla – ja USB-pistikute puuduse üle ei saa kurta isegi siis, kui kogu pere oma nutiseadmed korraga laadima soovib panna.\nÜLLATAVALT KINDEL KA SILEDAL PINNASEL…\nJuba eelnevast tekstist leiab vihjeid Land Rover Discovery ekstraklassist maastikuvõimekusele. Tõepoolest, võtame või süsteemi Terrain Response, mis vastavalt rataste alusele pinnasele lubab viie režiimi hulgast sobivaima valida. Sama paketi uhkem versioon (sobiva nimetusega Terrain Response II) leiab parima valiku ka automaatselt.\nLisaks on Discovery pardal vastavalt kulutatud rahasummale nii aeglusti, seadistatav kesk- ja lukustatav tagadifferentsiaal ning õhkvedrustus. Viimane tõstab masina kliirensi vajadusel tavaolude 210-lt 280 ja lühiajaliselt isegi suisa 350 millimeetrini.\nLoomulikult võib omatahtsi kas kauba või reisijate autosse laadimiseks masina põhja kõrgust maapinnast ka normaalsest allapoole lasta. Testisõidu kogemuse põhjal julgen küll õhkvedrustust soojalt soovitada.\nLisaks kirjeldatud maastikusuutlikkusele lisab see mugavust ka tavasõidul ja Discovery 5 käitumine asfaldil ongi muljetavaldav. Tavaliselt sunnib üht- või teistpidi veermikuhäälestus tegema kompromisse kas maanteel või metsas.\nDisco mõõdab asfaldilinti aga hämmastava kindlusega, olles samas ka märkimisväärselt vaikne. Arusaadavalt ei lase kõrge raskuskese ja (hoolimata kaalulangusest) siiski arvestatav mass sportautolikku kurvisõitu harrastada, aga tavaolukorras pole masinale tõepoolest ühtegi tõsisemat etteheidet. Kui tahta viriseda, siis võiks rool kurvilisel teel veidi kiirem olla, aga see on suures plaanis täiesti pisiasi.\n… JA LOOMULIKULT MAASTIKUL\nEt džiip vajab katsetamiseks asfaldilt kõrvalekeeramist, on siililegi selge. Kaameraga mööda noolsirget asfaldilinti kulgevat Discovery’t pole ilmselt üle 5 sekundi kuigi põnev jälgida.\nNii leidsimegi heade abilistega taaskord Männiku karjääride lähistel sobiva võttekoha. Mööda kergesti läbitavat liivast teed kaamera surisedes edasi-tagasi kulgedes tekkis mingil hetkel küsimus – kas eespool on veel asjalikke võttepaiku?\nSelgus, et operaator polegi kunagi sealpool käinud, sest vahepealne lahtise liivaga teelõik jääb enamikele masinatele ületamatuks. Land Rover Discovery roolis aga tundus, nagu oleks korraks asfaldilt murule keeranud.\nIlma igasuguse pingutuse või draamata ronis masin edasi ja oleks ilmselt ka kordades keerulisema pinnasega ilusasti hakkama saanud. Eks säärastes oludes aitavad kaasa rehvimuster ja kliirens ning õnneks kandsid isegi Disco suverehvid M+S tähist, olles seega sobilikud ka keerulisemate olude tarvis.\nSIIDISE KÄIGUGA V6\nProovisõiduauto kapoti all “nurrus” vana tuttav V6 diisel tähisega Td6, mis arendab oma 3-liitrise töömahu juures 190 kW ja 600 Nm.\nKüll aga saab uudismudelile soovi korral valida ka 4-silindrilise õlipõletaja. Seda pakutakse kas 132 kW või 177 kW seades ja pärineb Jaguari varudest. Võimsam versioon pakub kiirusnäitajatelt tõsist konkurentsi nimetatud V6 diislile, jõudes 100 km/h vaid 0,2 sekundit aeglasemalt.\nKolmas Land Rover Discovery džiibile saadaolev jõuallikas on 3-liitrine ottomootor, mis oma 250 kW-ga on küll arusaadavalt kogu valiku kiireim variant, aga samas ka januseim.\nKõik mootorid töötavad kokku ZF toodetud 8-käigulise automaatkastiga, mille headusest oleme varemgi kirjutanud. V6 diisliga on sõit igatahes mõnusalt sujuv, minek võimas ja käiguvahetused märkamatud.\nViienda põlvkonna Land Rover Discovery hinnad stardivad ca 50 tuhande juurest (2,0L Td4 S – 51 480 eurot). Proovitud V6 diisli eest tuleb välja käia minimaalselt 59 880 eurot ja korraliku varustusega HSE hinnasildile kirjutatakse veel ligi 10 tuhat rohkem.\nSamas on lisavarustuse nimekiri isegi paremate pakettide puhul endiselt lehekülgi pikk ja testiauto maksumus küündis suisa 90 tuhande euroni.\nSeega pole kahtlemata tegemist mingi odavautoga ja võimalike konkurentide hulk suurenes märgatavalt, hõlmates nüüdsest marke ja mudeleid, mille Discovery’ga samas lauses nimetamine vanasti kõne allagi ei tulnud.\nKüll aga on Disco sama jõuallikaga RR Sport’ist (varustuse nimekirja põhjalikult süvenemata) siiski pisut odavam.\nSeega tulebki lõpetuseks tõdeda, et kui V8 mootor pole eesmärk omaette või vajate autos aeg-ajalt üle 5 istekoha, on Discovery kindlasti parem valik, kui uhkema nimega liigikaaslane. Ja kui metsas kuhugi kinni jääte ega saa enam omal jõul välja, siis alla traktori pole mõtet appi kutsuda.\nFotod ja video Sten Ottep\nEelmine artikkelLegendi jälgedes: Jaapani mägedes “kummitav” Toyota Supra on leitud!\nJärgmine artikkel See on võimalik: soomlaste superauto Toroidion kulutab poole vähem energiat kui Tesla


Proact – vähendame kulusid ja täiustame võrgu jõudlust\nRiverbed aitab organisatsioonidel edukalt ja arukalt ellu viia strateegilisi algatusi, nagu virtualiseerimist, ühendamist, pilvandmetöötlust ja avariitaastet, ilma jõudlust ohverdamata.\nKoostöös Riverbediga aitab Proact oma klientidel võrkude läbilaskevõimet optimeerida, täiustades rakenduste jõudlust ja andes organisatsioonile võrgu ja rakenduste laialdase nähtavuse.\nMeie ühine asjatundlikkus ja edukas ajalugu võimaldab meie klientidel oma kõige kriitilisema tähtsusega IT-algatusi täiustada, sealhulgas rakenduste kiirendamine, ühendamine, pilvandmetöötlus, andmekaitse, avariitaaste, nähtavus, serveri ja arvutite virtualiseerimine, video jpt.\nMeie Riverbedi konsultantidel üle kogu Euroopa on kõrgeima taseme tehnilised sertifikaadid, laialdased kogemused aastatepikkusest väljakutset pakkuvast ja keerukast võrkude ja rakenduste optimeerimisprojektide teostamisest meie klientidele.\n„Ettevõtte Brul & Kj¿r IT peab andma äritegevuses eelise ning sama kehtib selle IT-partneritele. Proact oli oluliselt erinev. Tundsime, et nad kuulasid meie väljakutset. Proactil on väga professionaalne lähenemine äritegevusele, alates nõstamisest ja planeerimisest kuni projektijuhtimiseni”.\nJimmy Bengtsson, Brul & Kj¿r, Taani\n„Proact on üks Riverbedi suurimatest ja paremini väljakujunenud partneritest põhjamaade regioonis. Proactile on antud Riverbedi kõrgeim partnerlusstaatus ja ettevõte on Riverbedi toodetega välja arendanud arvestatava tehnilise suutlikkuse. Paljud põhjamaade organisatsioonid, nii suured kui väikesed, on saanud kasu väga edukast Riverbedi juurutamisest Proactiga. Riverbed on täielikult pühendunud meie väga eduka partnerlussuhte pikaajalisele arendamisele Proactiga”.\nPaul Coates, Põhja-Euroopa regionaalne müügidirektor, Riverbed Technology Inc.\n„Vajasime kogenud partnerit, kes võimaldaks meil kasutada oma kõige vilunumaid Riverbedi konsultante. Proact oli mitte ainult paindlik, vaid kättesaadav ka teistel turgudel, kus me vajasime kohalikku kliendituge.”\nArnt Hoaas, Elopaki IT-operatsioonid, Norra\nSuur asjatundlikkus Riverbedi WAN optimeerimisel koos üldiste laialdaste võrgunduse ja andmeside alaste kogemustega\nTõestatud ajalugu globaalsete ja kohalike ühendamisprojektidega\nVõib aidata teenuste täiustamisel ja kulude vähendamisel samaaegselt


Hiina - Hiina-Korea 1960 - 2 marki puhas** (119136457) - Osta.ee\nHiina - Hiina-Korea 1960 - 2 marki puhas**\nEseme ID: 119136457\nEseme ID: 119136457 Seisukord: vana\nCygnus100% / 24509 / Vaata müüja teisi esemeid\nväga heas korras, ilusamad, kui skännil. Kataloog 180 eurot. Lihtkiri 0.7€ tähtkiri 3.1, oksjoneid saab ühendada. Postikulu saab lisada juba makstud oksjonile: "vali tegevus" -"maksa juurde". Maksmisel eelistan SEB-panka, võib ka üle oksjoni e-makse (palun võitjal saata oma aadress ja täpsustada eelnevalt detailid “kokkuleppel müüjaga”, ma ei saa seda automaatselt). Kiirem kontakt läbi oksjoni postkasti. Edukat pakkumist!\nTallinn raudteejaam - tervikümbrik 1977\nLäti Gauja jõgi - tervikümbrik 1967\nVilsandi looduskaitseala linnud - tervikümbrik 1985\nKohvik Merepiiga Rannamõisa - tervikümbrik 1975\nKorea Nord,1960, 238 - 42,templiga\nTai - 2 marki templiga\nMalaisia Malaya " MAAKAART " 1960


Nõuanded Anneli Lahele ja Alen Vezikole - Avalikud domeenide kaalulangus artiklid\nNäitlejad võitsid lõpuks\nSellised sümptomid on äkilised ja tugev söögiisu suurenemine, tugev ja meeletu janu, äkilised ja seletamatud kaalumuutused, väsimus, gripitaolised sümptomid, naha haavade paranemise hilinemine. Diabeediga seotud raskete pikaajaliste komplikatsioonide hulka kuuluvad neerupuudulikkus, kardiovaskulaarsed haigused, diabeetiline retinopaatia jne. Eelnevat diabeeti on kahte tüüpi: Glükoositaluvuse halvenemine; Tühja kõhu glükoosisisalduse rikkumine. Eredusdiabeedi ja diabeedi erinevus Definitsioon Prediabeet:Prediabeet on seisund, mida iseloomustab püsiv veresuhkru tõus, mida pole piisav määratleda kui diabeeti.\nDiabeet on a haigus mida iseloomustab veresuhkru taseme tõus rakkude nõrgenenud reaktsiooni tõttu insuliinile või insuliini ebapiisav tootmine organismis.\nDiabeeti on kolme tüüpi: 1. Diabeedil on mõned vähem levinud sümptomid, sealhulgas ähmane nägemine, sagedased infektsioonid, haavade keeruline paranemine, kehakaalu langus, ketoatsidoos, ärrituvus, letargia, segasus jne. Kõiki diabeedi vorme saab kontrollida insuliini kunstlikult kehasse toomise teel.\nVälja arvatud rasedusdiabeet, mis tavaliselt pärast sünnitust kaob, ei saa diabeeti tavaliselt ravida ja see on krooniline haigus.\nIlma meditsiinilise ravita võib diabeet põhjustada palju ägedaid tüsistusi, näiteks diabeetikut ketoatsidoos või hüperosmolaarne kooma. Diabeediga seotud raskete pikaajaliste komplikatsioonide hulka kuuluvad neerupuudulikkus, kardiovaskulaarsed haigused, diabeetiline retinopaatia jne. Eredusdiabeedi ja diabeedi erinevus Definitsioon Prediabeet:Prediabeet on seisund, mida iseloomustab püsiv veresuhkru tõus, mida pole piisav määratleda kui diabeeti. Diabeet:Diabeet on haigus, mida iseloomustab veresuhkru taseme tõus rakkude nõrgenenud reaktsiooni tõttu insuliini või organismi ebapiisava tootmise tõttu.\nTüübid Prediabeet:Eelnevat diabeeti on kahte tüüpi - halvenenud glükoositaluvus ja tühja kõhu glükoosisisaldus. Diabeet:Diabeeti on kolme tüüpi - 1.\nSümptomid Prediabeet:Prediabeet on suures osas asümptomaatiline.\nVõimalike mittespetsiifiliste sümptomite hulka kuuluvad söögiisu äkiline ja tugev tõus, tugev ja meeletu janu, äkilised ja seletamatud kaalumuutused, väsimus, gripitaolised sümptomid, nahahaava viivitatud paranemine. Diabeet:Diabeedi kõige sagedasemad sümptomid on suurenenud urineerimine, janu suurenemine ja söögiisu suurenemine.\nVähem levinud sümptomiteks on ähmane nägemine, sagedased infektsioonid, haavade keeruline paranemine, kaalulangus, ketoatsidoos, ärrituvus, letargia, segasus jne. Ravi Prediabeet:Kui prediabeet diagnoositakse õigeaegselt, on enamikul juhtudel võimalik diabeeti ja selle tüsistusi ennetada, vähendades kehakaalu rasvumise korralsuurendades kehalist aktiivsust ja positiivseid muutusi toitumisharjumustes.\nDiabeet:Kõiki diabeedi vorme saab kontrollida insuliini kunstlikult kehasse toomise teel. Teist tüüpi diabeeti saab teatud määral kontrollida teiste ravimitega.\nEredusdiabeedi ja diabeedi erinevus Mis on prediabeet? Prediabeet on seisund, mida iseloomustab püsiv veresuhkru tõus, mida pole piisav määratleda kui diabeeti. Seda peetakse mööduva etapina normaalse metaboolse tasakaalu ja diabeedi vahel. Eelnevat diabeeti on kahte tüüpi: Glükoositaluvuse halvenemine; Tühja kõhu glükoosisisalduse rikkumine.\nPrediabeet vs. Diabeet: võrdlusdiagramm Eelneva diabeedi salmide kokkuvõte Diabeet: Prediabeet on tavalise metaboolse tasakaalu ja diabeedi vaheline ajutine staadium, mida iseloomustab püsiv veresuhkru tõus, mida ei saa diabeediks defineerida.\nÜks selge asi oli see, kuidas võistlejad auhinnarahast ilma jäid.\nSellised rikkumised nagu suudlemine ja seks tekitasid vahemikus kuni 20 dollarit, kuid ei olnud kohe selge, kas see võeti iga võitja sissetulekust maha või lihtsalt üks ebamäärane kollektiivne pott.\nKokku kaotasid saare paarid üle 50 dollari. Õnneks said suurimad kaotajad Harry ja Francesca võimaluse tagasi võita kõik nende kaotused, aidates ebamäärasel rahakassal leppida 75 dollariga ja tugevdades Maalikku Maksimi, et teie jaoks pole ilusal ajal tagajärgi. Lõpuks saame teada, et auhinnaraha jaguneb tegelikult ülejäänud kümne võistleja vahel.\nNetflixi oma Liiga kuum käiteda võitlejad võitlevad dollari uurue auhinna nimel. Iga ekuaale rikkumie korral väheneb auhinnaraha. Niiii, kui palju auhinnaraha tegi Liiga kuum\nNii et kõik võidavad. Kõik võidavad dollarit enne makse, mis on telerite reaalsuse standardite järgi üsna väike. Kuid ilmselt oleks naiivne arvata, et need Kreeka kujud tulid raha eest.\nPea seda investeeringuks. Võimalik, et leiate sama sisu muus vormingus või võite leida rohkem teavet nende veebisaidilt.


Dieet hemorroidide jaoks - Puuviljad September\nKefiari kasutamine hemorroidide haiguses\nHefeiro hemorroidid kui ravi idee ei tekkinud nullist. Ja asi ei seisne mitte ainult selles, et selle toote efektiivsust tõestavad paljude patsientide näited, vaid ka see, et keefi mõju kehale annab positiivse tulemuse.\nHemorroidide raviks on kasu kolm keefiini toimet:\nKõhukinnisus on üks kõige olulisemaid tegureid hemorroidide kujunemisel. Loomulikult räägime kroonilisest kõhukinnisest, mis kajastab soolestiku peristaltika, seedetrakti ja isegi mikrofloora tööd. Peaaegu iga isik, kellel on hemorroidid, on pikka aega kannatanud kroonilise kõhukinnisuse all (mis on muide iseenesest väga ebameeldiv seisund!).\nKeefiini kasutamine ei paranda kõhukinnisust ega hemorroidid, kuid positiivne mõju on kindlasti märgatav. On väga oluline jälgida fermenteeritud piimatoodete korrapärast kasutamist (mitte ainult keefir, kuigi see on endiselt kõige edukam valik).\nKuidas keefir aitab lahti saada kroonilisest kõhukinnisusest, vältida või aeglustada hemorroidide arengut? Siin saab esile tuua mõned punktid:\nmis tahes fermenteeritud piimatoodetes sisalduvate laktobatsillide positiivne interaktsioon teiste soole asustatud muude bakteritega;\nlaktobatsillide otsene osalemine kiu seedimise protsessis (selle ülemäärane juhtimine põhjustab seedetrakti mitmesuguseid häireid, sealhulgas kroonilist kõhukinnisust);\nmao keskkonna happelisuse normaliseerimine koos selle vähenenud happelisusega.\nEbapiisav vesinikkloriidhappe kogus toob kaasa asjaolu, et "töötlemata" olekusse siseneb märkimisväärne kogus toitu maos seedetraktist. Seedetraktid ei suuda koormaga kokku puutuda, mis lõppkokkuvõttes põhjustab kõhukinnisust ja hemorroidid. Loomulikult ei ole see piisav hemorroidide täielikuks ja tõhusaks raviks. Optimaalse tulemuse saavutamiseks tuleb kõik ülaltoodud mehhanismid (nii süsteemsed kui ka kohalikud) aktiveerida.\nKeefiir mõju seedetrakti normaalse ja tervisliku taimestiku säilitamisele on äärmiselt oluline. Tavaliselt tagavad soolestikus elavad bakterid teatud tüüpi toidu seedimise ja paljude oluliste ainete assimilatsiooni. Loomulikult, kui tervisliku ja patogeense taimestiku vahel on tasakaalus, tekib oht erinevate haiguste tekkeks. Hemorroidid pole erandiks.\nFermenteeritud piimatoodetes on laktobatsillide (piimhappebakterid) sisaldus, mis moodustab üle ühe kolmandiku kogu tavapärase geograafilise taimestiku, väga kõrge. Düsbioosi korral saavad need bakterid ravi peamiseks komponendiks. Siiski ei ole alati vaja võtta erivahendeid, eubiootikaid. Mõnikord on keefir taaskasutamiseks piisav.\nKeefi antiseptilised omadused ilmnevad enamasti kohaliku manustamisega. Need ei ole eriti tugevad, kuid seda kompenseerib väga kerge toime (see ei kehti paljude teiste antiseptikumide puhul). Keefiini kõige tõhusam kohalik kasutus teiste samalaadsete omadustega toodetega.\nSeega, pärast vastust küsimusele, kas keefirit saab kasutada hemorroididena, on saanud üheselt mõistetav vastus, tasub otsustada, millises vormis seda kasutada. Keefiini vastuvõtmisega sees (mis ei ole üllatav) on kõik väga lihtne. Peamine soovitus on see, et piimatoodete tarbimine peaks olema korrektne ja jätkama kogu aeg. Noh, kui sobiva toiduga kuu hõlbustab riik. Kuid isegi pärast seda ei ole dieedi võimatu visandamine: selle säilitamine on palju tõhusam.\nSelleks, et saavutada hemorroidide ravis märkimisväärseid tulemusi, peate jooma vähemalt 3 klaasi keefirist päevas. Peale paremuse tundmist võib selle kogust vähendada kaheks või isegi üheks tassiks.\nTüüpiliselt kasutatakse keefirit kompressi kujul, mis jääb 40-50 minutiks (selle aja jooksul on kompresseid parem muuta vähemalt 2-3 korda). Parim variant on keefirist, riisipuljongist ja meestest valmistatud kompress.\nHemorroidid ei meeldi keefirile ja võimlemisele\nMitte ainult, et peaaegu 80% maailma elanikkonnast kannatab hemorroidid, kuid see on ikka veel kiiresti noorem. Põhjused on hästi tuntud: noored on läinud kiirele, rafineeritud toidule, on huvitatud erinevatest võimsusastmetest või vastupidi, nad istuvad lauas ja autos kogu päeva.\nHaiguse ennetamisel on suur osa haigestumise õigel toitumis- ja joomise režiimil, mis peaks olema 2 liitrit vedelikku päevas, sealhulgas supid. Me juhime teie tähelepanu arsti nõustajale, Valery Perederinile, kuidas muuta teie elu intiimse haigusega lihtsamaks.\nTooted tuleks eelistada musta leiba, toores juurviljad, ryazhenka, jogurt, jogurt, jogurt, kaerahelbed, tatar, samuti melon, kõrvits, viigimarjad. Kuid pidage meeles, et kiu võluvähk võib põhjustada gastriidi, peptilise haavandi, soolestiku turse, kõhulahtisuse ägenemist.\nOad, herned, läätsed, kliid, soja provotseerivad gaasi moodustumist. Limit makaronid, nuudlid ja muud jahu tooted, samuti täispiim.\nPaljude salatite paljude retseptide seas on kõige lihtsam: värske kapsas, porgand, kurk, kuivatatud aprikoosid, purustatud kreeka pähklid, valatud rafineerimata päevalilleõli ja sidrunimahlaga. Või: keedetud peet, meriahven, kalmaarid, peeneks hakitud homos, rohelised sibulad, tillid, peterselli, maitsestatud kerge majoneesiga.\nPüsiva kõhukinnisuse korral võta 100 g viigimarju, ploomid, mandli pähkleid, segada 50 grammi aaloe ja mesi, lasta 2 päevaks praadida ja võtta supilusikatäis 3 korda päevas enne sööki\nAnuma perifeerse põletiku korral võite kasutada kauni vanni kahvatusroosa kaaliumpermanganaadi lahusega või tamme- ja hobukastani, piparmündi, naistepuna ürdi, niiskustõvega, mis on võetud võrdsetes osades, näiteks käputäis.\nSegu täidetakse ühe liitri keeva veega,\nHemorroidide raviks kasutatakse laialdaselt meditsiinilist klistiiat seedripuu, astelpaju, kibuvitsaga, kakaoga. Münt, kummel, tamme koor, naistepuna, immortal ja muud ravimtaimed sisaldavad mikroklistereid, millel on hea tervendav toime.\nVere ja väljaheitega verega väljaheidete korraliku värvumise korral pikaajaline kõhulahtisus või kõhukinnisus, püsiv valus anus, unmotitatiivne kehakaalu langus, aneemia - otsekohe pöörduda arsti poole!\nLikvideerige õlut ja kangeid alkohoolseid jooke. Ärge jääge ja ärge liigutage tualetti. Pärast iga soole liikumist puhastage kõhukelme ja määrige anus ala salvega,\nÄrge istuge pikka aega pehmete tooli, tugitoolide, nahkkattega kaetud diivanite jaoks, tekitavad need kasvuhooneefekti tuharapiirkonnas ja see ei ole haiguse jaoks kasulik, kuid kummist kaitsekile võib olla kasulik. Ära minna liiga kuuma sauna ja vanni. Ärge võtke kuuma vanni.\nTehke 2 kuni 3 korda päevas erilist võimlemist. Kui seisate, valetate või istute lennukis, rongis või autos, tõsta tuharad 20-25 korda ja seejärel lõõgastuda. Või lamades seljal, jäljendage jalgade liikumist kääridega. Kui hemorroidide konservatiivne ravi on ammendatud ja see areneb edasi, siis viiakse operatsioon päästetöödele.


Kuidas toetab EL täiskasvanuõppega seotud inimesi ja projekte? | EPALE\nPoliitika ELis > Kuidas toetab EL täiskasvanuõppega seotud inimesi ja projekte?\nEL toetab Euroopa täiskasvanuõppe valdkonda mitmel moel: tellides teadusuuringuid ja jagades häid tavasid, edendades uuendusi ja rahastades üksikisikute oskuste parandamist.\nTugevama ja tõhusama täiskasvanuõppe sektori loomise nimel investeerib Euroopa Komisjon EPALEsse. See on elektrooniline platvorm täiskasvanuõppe spetsialistidele: õpetajatele, poliitikakujundajatele, teadlastele, õppejõududele, koolitusteenuste pakkujatele – kõigile, kes töötavad täiskasvanuõppe valdkonnas. EPALE eesmärk on viia kõik need inimesed kokku ja luua elujõuline täiskasvanuõppe kogukond.\nKülastage EPALE kodulehte\nKõige edukama ELi programmina on laialdaselt tunnustatud Erasmus+ , mille üldeelarvest ligikaudu 5% on ette nähtud järgmiste meetmete toetamiseks:\ntäiskasvanuharidustöötajate õppega seotud liikuvus;\norganisatsioonide (nt täiskasvanuõppe keskused) rahvusvaheline koostöö;\npoliitilise innovatsiooni algatused (nt võrgustikud, mis toetavad konkreetseid poliitikavaldkondi, nagu kirjaoskus ja täiskasvanuõpe).\nKülastage Erasmus+ projektide tulemuste platvormi\n– rikkalikku andmebaasi, mis sisaldab kõikide programmi Erasmus+ raames rahastatavate projektide kirjeldusi, tulemusi ja kontaktandmeid.\nEuroopa Sotsiaalfond (ESF) on ELi peamine tööhõive toetamise rahastamisvahend. ESF aitab luua koolituse ja elukestva õppe süsteemi, mis võimaldab töötajatel ja tööandjatel oma teadmiste ja oskuste osas ajaga kaasas käia. Samuti toetab see tegevusi, mis aitavad täiskasvanud õppijatel alustada kolmanda taseme hariduse omandamist.\nKülastage ESFi projektide andmebaasi\n, et leida näiteid sellest rahastamisvahendist rahastatud täiskasvanuõppe meetmete kohta.\nViimati uuendatud: 28/01/2021 15:35:22


Äri Ukrainas keerukam\nSirje Rank • 27. november 2008 kell 22:00\n"Lükkasime edasi suure täiemõõdulise kasiino loomise Kiievi kesklinna," ütles eile Olympic Entertainment Groupi juhatuse liige Andri Avila kaubandus-tööstuskoja seminaril "Sihtturg-Ukraina".\nKokku on OEG Ukrainasse investeerinud 600 miljonit krooni, mis moodustab neljandiku Eesti ametlikest otseinvesteeringutest Ukrainasse. Edasisi plaane on raske teha, kuna pidevalt valimisteks valmistuvad Ukraina poliitikud pole aastaid suutnud vastu võtta kasiino ala reguleerivaid seadusi ning turg on ikka alles metsik, ütles Avila.\nSügisest on järsult halvenenud ka Ukraina majanduse olukord ning teravnenud valuutarisk - IMFilt saadud 16,4 miljardi dollarilise abilaenu üks tingimus oli paindlik valuutakurss. Sellest nädalast loobus Ukraina keskpank grivna aktiivsest kaitsest ning eile vajus see USA dollari suhtes madalaimasse seisu käibeletulekust 1999. aastal.\nAasta algusest on grivna odavnenud 30%. HSBC panga peaökonomist Moskvas Aleksander Morozov prognoosib aasta lõpuks 7,5 grivnat dollarist.\nÜlemaailmne finantskriis on löönud vankuma ka Ukraina pangad. "Raha hoiame Raiffeiseni pangas. Ehk jääb alles," ütles Avila.\n1993. aastast Ukraina ehitusturul tegutseva ASi Vestoris juht Ivo Liiv ütles oma firma põhjal, et mahud on poole võrra vähenenud. Raha ei ole. Lääne ja Venemaa investorid on turult lahkunud ning vahepeal juba 10%le alanenud pangaintressid taas üle 20% piiri.\nSamas kortermajad, kus vähemalt 70% pindadest on ette ära müüdud, ehitatakse valmis, ning ka eramajade ehitus jätkub, ütles Liiv. Raha tuleb sukasäärest, sest ukrainlased oma panku ei usalda. Eesti ehitajatel on siiski tulnud ka suuri projekte külmutada.\n"Ei ole plaanis tulla Eestisse tagasi ehitusega tegelema," ütles Liiv, lisades, et sarnasest ülepakkumisest nagu Eesti korteriturul on Ukraina kaugel. Kriis aitab turgu korrastada ning toob maa peale tagasi ehitusmaterjalide hinnad. Iga kriis loob uusi võimalusi.\nEile ütles Ukraina presidendi nõunik Oleksandr Šlapak, et tuleval aastal võib Ukraina SKP kahaneda isegi 5% pärast mullu 7,6% kasvu aeglustumist tänavu 3,5-4%-le.\nSelline "erakorraline olukord" majanduses, lubab Ukrainal taaskehtestada imporditollid, millest WTOga liitudes loobuti. "Kala, mööbel ja liha võivad saada 20% tollimaksu uuesti otsa," ütles Eesti Kiievi suursaatkonna majandusnõunik Margus Solnson. Eelnõu on juba Ukraina parlamendis.\nSamuti on ees raskemad ajad Ukrainas tegutsevatel Eesti jaemüüjatel, nagu Baltika ja Sangar. "See ilus aeg, kus jaekäibed kasvasid 30-40% ja ostujõud aina kasvas, on möödas," ütles Solnson.\nTurg aga on jätkuvalt suur ja võimalusi täis.


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - IZ-18 MH?\nPostituse pealkiri: Re: Re:\nPostitatud: N Dets 24, 2009 1:06 pm\nNiisiis relv ostetud, õlga istub ta mulle isegi üllatavalt hästi, põsetoe järgi vajadust nagu ei tunnegi, samas kabale peab ilmselt pikenduse panema. Nagu vene asjadega ikka, tuleb enne kasutamist veidi töödelda, niimelt oli laesäär nii tihkelt vastu rauda, et paber ei läinud vahele, aga see tehti poes ära. Kaliibriks valisin siis 308 win ja tuleval nädalavahetusel lähen käin temaga ka tiirust läbi.\nTänud kõigile, kes aitasid\nRäägi millisest poest ostsid ja kaua ootama pidid ennem, kui kätte said?\nMa olen juba 2,5 kuud ootanud, aga relvast pole ikka kippu ega kõppu. Kui poest küsin lükatakse tähtaega jälle paar nädalat edasi.On see normaalne? ,\nVabandused, olen pikalt eemal olnud ja pole küsimust varem näinud. Mina ostsin Küti ärist ja kätte sain kohe, oli kohapeal olemas.\nPostituse pealkiri: Re: IZ-18 MH?\nPostitatud: L Okt 29, 2011 12:51 pm\nKas kellelgi on juhtunud, või on kuulnud, et antud mudel järsu kokkulöömise tagajärjel lahti läheb? Kaitseriiv tagab kaitse ainult päästiku tõmbe korral. Tuleb välja, et see mudel (või siis konkreetne relv) saab tugeva põrutuse peale edukalt lahti minna.\nPostitatud: L Okt 29, 2011 2:06 pm\nMitmel on se iz-18 aga sihukest asja kuulen esmakordselt. No kruvi laad tagant ära ja päästiku anatoomia hästi näha. Küsiks, et mispärast seda hirmsa hooga peab kinni lööma. Vast avamise hoob kuidagi asjasse segatud, või vinnaku hammas kulund. Samas paljud mehed omal käel päästikut kergemaks tehes neid nurkasi viilivad ja siis jah ebapiisava pidamise tõttu, võib tõesti relva kokku lüües paugu "lahti" päästa.\nPostitatud: L Okt 29, 2011 2:48 pm\nUus omanik avastas selle häda, kui püssi pauguga kinni lõi.... Täna vaatasin järgi- jutt õige. Ise sulgesin relva rahulikult ja surusin vinnastushoova tugevasti allapoole, et tõrget ei tekiks, jumalale tänu- õnnelik õnnetus. Ise kolasin 8 aastat selle relvaga mööda maid ja metsi, kuni otsustasin sellest relvast loobuda. Kui relvast endast rääkida, siis omalaetud 9,7grammise poolmantel norma kuuliga väga täpne, kerge kaasas vedada, samas kerge kaalu tõttu käelt lastes raske head tabamust sooritada. 1 lasu tõttu ei ole jahid pidamata jäänud. Mõtetes oli vasardamas teadmine, et jooksvale ulukile möödalasu korral oma apsakat parandada ei jõua- mõnes mõttes "kutsub kütti korrale valima ainuõiget momenti lasu sooritamiseks". Poltlukuga relvaga samas olukorras ilmselt nii kramplikult ei oleks mõelnud, aga see on hoopis teine teema.\nPostitatud: P Okt 30, 2011 9:51 pm\nPäris pauguga tõesti kinni lööma ei pea, aga korralikult küll... . Tean paari inimest, kes omavad vastavat relva ning nendel on olnud juhtumeid, kus jahisituatsioonides on olnud vaja vaikselt relva sulgeda ja seejärel on tekkinud tõrked laksmisel.\nPostitatud: R Dets 16, 2011 7:01 am\nKui relva kokkulöömisele järgneb lask on viga ilmsalt selles selles, et lööknõel jääb luku korpusest välja. Kas siis ei tööta korralikult lööknõela vedru või on löök-\nnõela pesa paksu õli ja sodi täis.Veel peaks saama neil mudelitel lööknõela reguleerida (kui pikalt korpusest välja tuleb), vanadel haavlipüssidel igatahes sai. Selleks tuleb laad maha kruvida ja ongi kogu luku ehitus näha. Normaalasendis ei tohi lööknõel korpusest välja ulatuda.See liigub välja vaid lasu momendil.\nPostitatud: R Dets 16, 2011 9:30 am\nHirvekütt tiba valesti aru saanud - jutt käis sellest, et kui päästik on liiga kergeks tehtud, siis mõne lukukonstruktsiooni korral võib tugev põrutus (mis ei pea ilmtingimata olema relva maha pillamine, vaid näiteks ka lahtimurtava pauguga kinni löömine) kuke lahti päästa. Ja järgnebki lask.\nOlgerdi kirjeldatud probleem on selles, et kuna IZ-18 on nii lahtimurdmise kui ka vinnastamise jaoks üks hoob, siis relva hooletul kokkupanekul, kui raud korralikult ei lukustu ja hoob poolde vinna jääb, blokeeritakse päästik ära. Luku olematu töötlemistäpsuse tõttu juhtub seda aga kahetsusväärselt sageli.\nPostitatud: N Märts 21, 2013 11:26 pm\nLiitunud: T Juuni 03, 2008 10:45 pm\nTere. Soetasin hiljuti relva IZ-18MH.\nKüsimust relvaomanikele: Millist padrunit soovitaksite kasutatada? Mis firma ja mis kaaluga?\nVeel üks: Esilaad loksub, kas seda saab parandada? Kas lae ja raua vahele kummjupp panna?\nPostitatud: R Märts 22, 2013 12:15 am\nKatseta erinevad padrunid läbi ja leia endale parim.\nEsilae loksu saab eemaldada aga ära pane mitte mingil juhul sinna vahele kummi(või ükskõik mida)!\nPostitatud: R Märts 22, 2013 10:47 am\nVõiksid siin ka padruni tüübi ära mainida ja kas on uus või kasutatud. Omal oli 308W ja seal kasutasi 11-12g poolmantel kuule, sest kergem küll lõhkus kitse ära, aga loom kippus peale rindkere pauku veel kaugele minema. Raua ja esilae vahele ära küll midagi topi! Mina sättisin selle liistu, mille külge esilaad kinnitub nii, et paber mahtus nii liistu, kui ka puitosa vahelt vabalt läbi(mis tegelt on ette nähtud). Loksu vastu aitab selle liigendi osa jootetinaga katmine, mis vastu lukku käib, häda pärast kõlbab ka paberteip või tükk ajalehte. Kui ilma esiklotsita rauda loksutada ja luku vahel loks on, siis muidugi asi halvem või isegi ohtlikum. Kõige õigem oleks relvameistril lasta püss üle vaadata, sest tegu on küllaltki lohaka tööga, mis ka uuena soetades vajab kerget ülekäimist.\nPostitatud: R Märts 22, 2013 5:02 pm\nPüssi remondid ise ära .Sa ju relvameister.\nPostitatud: R Märts 22, 2013 7:44 pm\nKuidas saab RELVAMEISTER nii rumalalt küsida?Peaksid vist kasutajanime muutma.\nPostitatud: R Juuli 11, 2014 3:06 pm\nTere.Kas keegi oskab vene saitidelt otsida infot,joonist selle kohta kuidas on sel relval ühendatud raud ja padruni pesa?\nPostitatud: R Juuli 11, 2014 8:04 pm\nÜhendus on tehtud tinajoodisega.\nPostitatud: N Aug 09, 2018 12:05 pm\nOstsin hiljuti IŽ-18-MH ning jagaks teistega oma kogemusi. Nagu öeldakse: tark õpib teiste vigadest, loll enda omadest ning täielik idioot on üldse õppimisvõimetu.\nRelv oli kasutatud, kuid tegelikult kümmekond aastat niisama Politseis hoiul olnud. Õigupoolest oli mõnes kohas veel konservmääregi sees. Hoolimata sellest, et tegemist oli põhimõtteliselt uue relvaga, hakkas paar viga kohe silma:\n1. Pooleks murdmine oli nii raske, kustkui vinnastaks õhupüssi.\n2. Padrunipessa õnnestus tühi hülss läbi raskuste lükata, kuid väljutamisel lükkas tõukur kinnikiilunud hülsi puruks.\n3. Esilaad oli tihedalt vastu rauda.\n4. Päästik käis raskelt ning nõksatuste kaupa.\n5. Kord poolepeale tagasi tõmmatud päästik ei liikunud enam ette.\nOtsisin võrgust natuke infot ning sattusin päris hea video peale, kus õpetati tüüpvigu likvideerima:\nKõigepealt võtsin relva juppideks lahti ning puhastasin konservmäärdest. Siis viilisin pisut laesäärt, et see vastu relvarauda ei ulatuks. Mõningase hingevärinaga poleerisin ära kuke, päästiku ja vedru need pinnad, mis omavahel kokku puutuvad. Viimaks asetasin 1 mm seibi vedru alla, et päästiku tõmbetugevust vähendada. Ja loomulikult määrisin Ballistoliga relva sisse. Tulemusega võib rahule jääda:\n1. Pooleks murdmisel pole enam vaja jõudu rakendada; kui hooba tõmmata, siis avaneb gravitatsiooni toimel.\n2. Padrunite sisse panemisel ning hülsside välja võtmisel probleeme ei ole.\n3. Esilae ja raua vahele võib paberilehe libistada.\n4. Päästik käib küll kergemalt, kuid endiselt nõksatuste kaupa.\n5. Poolenisti tagasi tõmmatud päästik ei liigu ikkagi ette.\nKäisin tiirus püssi proovimas ning 50 m pealt jooksid kuulid 5 cm diameetriga ala sisse.\nKokkuvõtteks tuletaks meelde Nõukogude ajast pärit tarkust: Vene asja ostmisel on väga oluline teada, kas see on tehtud enne või pärast palgapäeva. Ühel juhul saad mõistliku raha eest hea asja, teisel juhul hakkad kohe uut asja remontima. IŽ-18-MH puhul tekib aga kahtlus, et see on üldse projekteeritud pärast palgapäeva, sest tehas müübki tüüpdefektidega relvi, mille ostjatelt eeldatakse, et nad hakkavad ise poleerima-viilima-reguleerima.\nIse sain "tuunimisega" hakkama ning nüüd olen püssiga rahul. Aga kellel on kõik sõrmed pöidlad ning mõlemad käed vasakud, vaadaku heaga ette!


Pannitäiest isetimmitud soolapähklitest saab mõnusa külakosti.\n1. Laota pähklid ahjuplaadile.\n2. Vala pähklitele õli ja puista peale karripulber.\n3. Sega pähkleid, et maitseaine ja õli oleksid ühtlaselt jagunenud.\n* Kui soovid, et pähklid jääksid krõbedad, võid juurde segada ka veidi mett.\n* Sarnaselt võid valmistada maitsepähkleid näiteks tako- või fajita-maitseaineseguga või muude meelepäraste soolaste segudega, sh maitsepipardega.\n* Soovi korral puista pähklitele ka soola – kodus valmistatud maitsepähklite üks suur eelis ongi võimalus soola kogust ise doseerida, sest poepähklid on sageli tulisoolased.\nKogus 150 grammi.\nKaisu111Ruby 07.märts 2012 12:22\npole veel proovind aga tundub väha hea :Y


A sa ei teadnudki, et sa ei pea täna kell 5 ärkama? Sorry ~ Mirell\nA sa ei teadnudki, et sa ei pea täna kell 5 ärkama? Sorry\nBy mm 18:35 // No comments\nSee nädal on olnud kohati laastav ja masendav mu jaoks ning järgmisel hetkel ajab see lihtsalt naerma. Okei ma tean, et Belgialased ongi lihtsalt ülimalt aeglased igasugu asjaajamiste juures. Natuke meenutab Portugali kus 30min hiljaks jäämine ei olnud veel hilinemine. Aga tee mis tahad mul on raske nii toimida kui ma ei tea oma päevakavasid ette.\nNäiteks täna tõusin kell 5 hommiku nagu ikka sest pean kell 7 olema juba ühes parklas, kus Tabora auto pargitud. Seal saan siis kolleegiga kokku ja koos sõidame Antwerpi (tööl olen nii umbes 8.30). Olin täna kell 6.50 seal, 25min olin kõndinud ka ja kuradi külm oli. Mis sest, et siin igavene sügis on aga need paar miinus kraadi tunduvad palju hullemad kui eesti -20. Ootasin siis kuni 7.20 kui ma olin täiesti külmunud juba ja mõtlesin, et kurja kah ma ei jaksa enam ja tulin oma ühikasse tagasi. Saatsin siis kirja nii ülemusele, kes pole mulle siiani vastanud. Kirjutasin ühele teisele töökaaslasele, kel oli vaba päev ja ei teadnud midagi. Sain selle naise numbri ja küsisin, et mis nagu juhtus hommiku. Selgus, et ta oli juba eelmine nädal öelnud bossile, et ta esmaspäeva ei sa tööle tulla ning mitte keegi ei taibanud mulle öelda, et mul on ka seetõttu vaba päev...\nOkei see vaba päev kulus ära, sest sain täna ühikas toad ära vahetada. Mu eelmine tuba hallitas, ausalt + seetõttu haises. Radikas oli tuksis seega mul oli koguaeg nii külm. Madrats oli vana vedrumadrats millest mul on väike sinikas ka puusal, sest seal magada oli jube piin. Mul kohe üldse ei vea siin Belgias. Nüüd sain toa mis on ülevärvitud, uus põrand, uuem voodi jne. Mõelge ma maksan selle eest 425€ kuus sest see oli kõige odavam variant üldse. Vetse on ka terve esimese korruse peale 1, samuti dušširuume. Aga okei, sain elatava sooja toa nüüd. Enam ei vingu..\nMa olin juba täna hommikul nii lähedal, et ma ütlen i'm done ja tõmban saba jalgevahel Eesti tagasi, Eriti kui Meelis andis teada, et on võimalus, et autoga jama ja ta ei saagi tulla siis iga nädalavahetus. Siis kadus nagu minu kõige suurem mott ära. Tegelikult ei ole ju olukorral häda midagi aga lihtsalt ajas närvi, et nädala jooksul nii palju pettuma pean või, et keegi mulle lihtsalt sulaselget valet räägib. Aga ma endiselt usun, et kunagi suvel saan nendele kolmele kuule tagasi mõeldes öelda, et need ei olnud mitte ainult ägedad kuud vaid ma õppisin neist nii ühte kui teist. Ja kõik sai korda ka - uus tuba on, vaba päev kulus ära ja auto ka ok ja meelis tuleb juba reede õhtu :)!\nPäeva õppetund: Ära ole nii järeleandlik Mirell, sa oled rohkem väärt!! Seda tagus mulle terve eilse päeva Meelis, kui ma järjekordse vabandusega lagedale tulin miks nad mulle sellise jubeda üsnagi elamiskõlbmatu toa on andnud kui teised samalajal on normaalsetes tubades. Poleks ta sundinud mind toa vahetust nõudma siis istukski oma nunnude karvaste hallitus junsudekõrval.


Staadionil saab näha haruldast lippu - Sport - Sakala\nEesti spordi- ja olümpiamuuseumi direktor Siim Randoja (vasakul) ja arendusjuht Toomas Koitmäe 1938. aastast pärineva Viljandi Tuleviku lipuga.\nSel pühapäeval saabus üle aastakümnete Viljandi linnastaadionile, oma päriskoju, üks väga eriline külaline, mille sünniaasta on 1938.\nSee on Viljandi spordiseltsi Tulevik algupärane, käsitsi õmmeldud siidist lipp, mis peideti Eesti-aegsete spordiklubide kui kommunistlikule korrale ohtliku elemendi laialisaatmise järel Nõukogude okupatsiooni eest ühe Viljandi maja pööningule. Taasiseseisvumise järel jõudis see Viljandi Tuleviku kätte. Sealt jõudis Eesti spordiklubide kultuuri ja ajaloo üliharuldase pärli tee lõpuks Eesti spordi- ja olümpiamuuseumisse.\nTartus tegutsevas muuseumis töötab aga kolm meest, kel on Viljandiga tugevad südamesidemed: direktor Siim Randoja, peavarahoidja Kaarel Antons ja arendusjuht Toomas Koitmäe. Nende kolme mehe algatusel jõudis spordiseltsi Tulevik lipp pühapäeval, 25. augustil üheks päevaks tagasi koju linnastaadionile Tuleviku perepäevale, kus seda eksponeeritakse kogu Viljandi rahvale. See on tõeline vaatamisväärsus: silmailu pakub ligi sajandivanune peen õmblustöö, omaette imetlusobjekt on aga ka legendaarse Roman Tavasti töökojas valminud lipuvarras.\nLipp on kõigile vaatamiseks, pildistamiseks ning imetlemiseks linnastaadionil alates kella 14-st kuni perepäeva lõpetava Premium-liiga mängu lõpuni.\nEesti spordi- ja olümpiamuuseumi arendusjuht Toomas Koitmäe ütles, et see on üks Eesti vanemaid spordiklubi lippe, mis on algkujul säilinud. Ta lisas, et tavaliselt muuseumid oma eksponaate välja ei vii, aga seekord tehti erand.\nNoor hooldekoduelanik: meditsiin hoiab elus neid, kes kunagi elama ei hakka (8) Loe artiklit


Hotellid orientiiri Plaza San Migueli ostukeskus lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Plaza San Migueli ostukeskus läheduses\nLinna Lima hotellid\nPlaza San Migueli ostukeskus hotellid – Lima\nLima – veel vaatamisväärsusi\nPlaza Norte Peru ostukeskusKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab tuntud ostuparadiis Plaza Norte Peru ostukeskus (asukoht – Independencia). Kunstigaleriid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotab pakkuda ka MegaPlaza ostukeskus.\nLarcomari ostukeskusKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab tuntud ostuparadiis Larcomari ostukeskus (asukoht – Miraflores (ringkond)). Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset silmapaistvat kunstielu ja kohalikke randu. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotavad pakkuda ka Larco Avenue, Paso 28 de Julio ostukeskus ja Calle de las Pizzas.\nfoto: Andrew Pain\nEl Silencio randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Punta Hermosa ja kesklinnast vaid 11,1 km kaugusele jääv El Silencio rand juba ootavad sind. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Playa Norte.\nKennedy parkKennedy park (asukoht – Miraflores (ringkond)) on populaarne jalutus- ja puhkeala vabas õhus. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobib hästi Mirafloresi keskpark, mis asub samas lähedal.\nUSA saatkonna hooneKeda huvitab, milline näeb välja USA saatkonna hoone, leiab selle vaid 3,4 km) kaugusel südalinnast. Kunstigaleriid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nSan Marcose peamine riiklik ülikoolLima on ka tudengielu keskus, millest annab tunnistust kesklinnast 5,3 km kaugusele jääv San Marcose peamine riiklik ülikool. Kunstigaleriid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Lima on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Õhkamiste sild.\nPlaza San Migueli ostukeskus – rohkem teavet\nKus on Plaza San Migueli ostukeskus?\nPiirkond – San Miguel. Ümbruskonna vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Kes tahavad lähiümbrusega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Plaza San Martin (linnaväljak) ja Leyendas park.\nPlaza San Migueli ostukeskus ja lähikond. Kus ööbida?\nLOCALIZE 31 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie reisisõprade sagedasemad valikud on järgnevad:\nHotel Baños Turcos Luz y Luna\nDepartamento - Para rentar 3 cuartos\n• 3 tärni külaliskorter • tasuta wifi • aed\nPlaza San Migueli ostukeskus ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Plaza San Martin (linnaväljak)\n• Mirafloresi keskpark\n• Plaza Norte Peru ostukeskus\n• Larcomari ostukeskus\n• Larco Herrera muuseum\n• Real Plaza Salaverry ostukeskus


Üle poole ei pea poliitikakajastusi meedias neutraalseks - Kõik\n"EKRE valijate kriitilisus on ootuspärane, kuna antud erakonna üheks peamiseks avaliku kommunikatsiooni võtteks on olnud peavoolumeedia süüdistamine kallutatuses," märkis MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi juhatuse ja ERR-i nõukogu liige Peeter Espak.\nÜle poole ei pea poliitikakajastusi meedias neutraalseks\nMTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel 2.-18. juunini läbi viidud küsitluses paluti inimestel anda oma hinnang selle kohta, kas Eesti suuremad meediaväljaanded kajastavad poliitikat neutraalselt.\nPoliitikakajastus ei ole neutraalne 56% küsitletute arvates. Meediat neutraalseks pidavad vastajad on ülekaalus vaid opositsioonierakondade toetajate seas, kuid koalitsioonierakondade toetajate ning erakondliku eelistuseta vastajate seas on ülekaalus need vastajad, kes ei pea meediat neutraalseks. Küsitluse viis 1000 täisealise Eesti Vabariigi kodaniku seas läbi Norstat Eesti AS.\nSelle aasta aprilli lõpus ja mais tõusis ühiskonnas üheks oluliseks aruteluteemaks meediaväljaannete neutraalsus. Näiteks tõi 29. aprillil Vikerraadios ajakirjandusõppejõud ning Postimehe ajakirjanik Priit Pullerits välja, et suurem osa ajakirjanikke on vasakule kaldu. Talle vastas 11. mail Vikerraadio päevakommentaaris Marju Himma rahvusvahelise teadusprojekti tulemustele viidates, et 13% projektis analüüsitud uudistes oli fakt ja arvamus segamini läinud. Anud teema on tähelepanu saanud juba varem ning ilmselt jätkub debatt ka edaspidi, mistõttu oleme oma küsitlustes uurinud, kui neutraalsena tajuvad kohalikku meediat Eesti inimesed.\nEKRE toetajad on kõige kriitilisemad\nKüsitluse tulemusi kommenteeris Espak, kelle arvates võib koalitsioonierakondade valijaskonna suurem skepsis meedia suunal tuleneda asjaolust, et alates uue valitsuse moodustamisest aastal 2019 on olnud valitsusparteid selgelt suurema meedia kriitika all.\n"Lisaks on EKRE valijate kriitilisus ootuspärane, kuna antud erakonna üheks peamiseks avaliku kommunikatsiooni võtteks on olnud peavoolumeedia süüdistamine kallutatuses ja EKRE-vastasuses. Keskerakond pole seda aga teinud alates Jüri Ratase saamisest esimeheks, rääkimata Isamaast. See on koht, kus meie eri meediamajad võiks veidi peeglisse vaadata ja endalt küsida, miks siiski suurema osa valijaskonna arvates opositsiooni nägu ollakse," jätkas Espak.


Pöördumine Afganistani kõrghariduse jätkuva toetamise poole – ülemaailmne rahuhariduse kampaania\nJaanuar 11, 2022 Märguanded toimingute kohta, Uudised ja tipphetked 0\nNaised Gawhar Shadi ülikoolis õpivad õendust ja terviseõpetust, keskendudes emade lapse tervisele. (Foto: Otsene abi Flickri kaudu, CC BY-NC-ND 2.0.)\nKutsume kõiki ülemaailmse rahuhariduse kampaania ameeriklasi üles võtma viivitamatult meetmeid, et takistada USA kõrgharidusele Afganistanis abi andmise lõpetamist. Palun saatke allolev tekst oma Kongressi esindajale, senaatorile, USAID administraatorile ja presidendile.\nTänan teid solidaarsuse eest Afganistani rahvaga. (BAAR, 1)\nViimase kahe aastakümne jooksul on Ameerika Ühendriikide valitsus olnud üks tõhusamaid hariduse toetajaid Afganistanis. Tüdrukute ja naiste kasu haridussektoris, eriti kõrghariduses, on väga olulised. USA maksumaksjate toel taaselustati avalik-õiguslikud ülikoolid, võimalused riigisisesteks kraadiõppe programmideks õitsesid ja meelitasid ligi palju naisõpetajaid, naisprofessorite edutamine kasvas märkimisväärselt, mille tulemusel töötasid nad mainekatel ametikohtadel, nagu kantsler, prorektorid, dekaanid ja paljud teised. juhtivatel kohtadel ülikoolides, ja kõikides ülikoolides loodi palju täiendavaid kraadiõppe programme. USG toetus andis tulemuseks tuhandeid stipendiume õppejõudude ja üliõpilaste oskuste tõstmiseks. Kõik see tipnes sellega, et 700,000. aasta augustiks astus ülikoolidesse üle 2021 33 üliõpilase (neist XNUMX% olid naised).\nLisaks ülaltoodule töötati välja lugematu arv akadeemilisi poliitikaid ja suuniseid, et parandada Afganistani õppejõudude ja üliõpilaste kvaliteeti, juurdepääsu, võrdsust, oskusi ning võidelda inertsi ja korruptsiooniga ülikoolides. Asjaolu, et 2020. aastal sai söekaevuri tütar ülikooli sisseastumiseksamil, kus võistles 170,000 2000 keskkooliõpilast, kõrgeima punktisumma, räägib palju sellest, mida USA maksumaksjate rahastatud programmid Afganistanis saavutasid. Veelgi enam, Kabuli Meditsiiniteaduste Ülikoolis USAID rahaga loodud assotsieerunud kraadiõppe programmi üliõpilased valmistasid ise ventilaatori ajal, mil Afganistan seisis pandeemia ajal silmitsi äärmuslike raskustega; see näide demonstreerib veelgi USG antava toetuse positiivset mõju ja tõhusust. Kõige tähtsam on see, et alates 2021. aasta nullist eraülikoolist oli Afganistanis 135. aasta augustiks enam kui XNUMX erakõrgkooli, mis suurendas juurdepääsu kõrgharidusele enamikus riigi osades.\nKuna USG/USAID tegeleb Afganistani haridustoetuse strateegiaga, on oluline, et kõrghariduse toetamine jääks uues strateegias kesksele kohale. USG peab toetama koostööd eraülikoolidega (võimaluse korral isegi avalik-õiguslike ülikoolidega), et stipendiumide ja muude suutlikkuse suurendamise algatuste kaudu saaksid naisüliõpilased jätkata registreerumist ja akadeemilist edasijõudmist. Naisõppejõud vajavad ülikoolides töö jätkamiseks toetust. Praegu on naisüliõpilaste õpetamiseks vaja rohkem naissoost õppejõude.\nKõrghariduse mittetoetamine murraks Afganistani kõrghariduse enneolematu edenemise hoo, mille käivitas USA maksumaksjate helde toetus. Ülikoolilõpetajad on riigi majandusliku stabiilsuse selgroog. Kui Afganistanis kõrgharidust ei toetata, oleks madala kvaliteediga tööjõust tingitud fiskaalhävitus ohtlik ning viiks riigi veelgi vägivalla ja meeleheite nõiaringi. Naiste kõrghariduse puudumisel oleks Afganistani sotsiaalsele struktuurile hävitavad tagajärjed.\nKutsume kongressi liiget üles pöörduma USAIDi kolleegide poole ja julgustama neid uurima kõiki aspekte ja koostama strateegiaid tõhusate kõrgharidusprogrammide väljatöötamiseks Afganistanis, mis oleks kasulikud noortele, eriti tüdrukutele ja naistele.\nNew Yorgi religioonidevaheline Denter\nRalphe Bunchi instituut, CUNY\nRahvusvaheline Rahuhariduse Instituut\nÜlemaailmne rahukoolituse kampaania\nAustusavaldus piiskop Desmond Tutule\nNOORTEUURINGU ARUANNE: Noorte teadmised ja huvi rahuhariduse vastu\nRahutagamise tee rahukoolituse kaudu Afganistanis (veebiseminari salvestus)\nMärtsil 31, 2021 Uudised ja tipphetked 1\nGeorgetowni ülikooli konfliktide lahendamise magistrikraad korraldas rahutagamise tee rahuhariduse abil Afganistanis: õpitud õppetunnid ja rahutagamise tee. Veebiseminari video on nüüd saadaval. [jätkake lugemist ...]\nKiireloomuline üleskutse Afganistani teadlastele, üliõpilastele, praktikutele, kodanikuühiskonna juhtidele ja aktivistidele\nAugust 19, 2021 Märguanded toimingute kohta, Uudised ja tipphetked 0\nTeadlased ohus (SAR) koostöös kõrgkoolide, ühenduste, võrgustike ja spetsialistidega, kes on mures Afganistani kolleegide pärast, otsivad allkirju kõrgharidusringkondade liikmetelt USA valitsusametnikele adresseeritud kirjale, milles kutsutakse neid üles viivitamatult abistama. päästa Afganistani teadlased, üliõpilased ja kodanikuühiskonna osalejad. [jätkake lugemist ...]\nRahu õpetamine lahinguväljal: Mindanao osariigi ülikool tähistab 57. aastat\nSeptember 11, 2018 Uudised ja tipphetked 0\nMSU loodi ka rahva sotsiaalseks laboriks Mindanao, Sulu ja Palawani kolmikrahvale. Linnakus suhtlevad üksteisega erineva etnoreligilise taustaga inimesed. [jätkake lugemist ...]


Medalid, millel igaühel on rääkida oma lugu | Lauri Luik\n← 2012. aasta tähtsaim otsus on peretoetuste reformi käivitamine\nLugu memmest, kes istus oma voodinurgal →\nMedalid, millel igaühel on rääkida oma lugu\n22.12.2012 12:27, Blogi\tkommentaare pole\nSelliseks on kujunenud minu saak viimaste aastate jooksuvõistlustelt. Võrreldes venna Marguse medalimassiiviga on see muidugi naeruväärselt väike ja võrreldamatu kogus, kuna tema võidud pärinevad kas Eesti meistrivõistlustelt või veel suurematelt jõukatsumistelt, minu omad aga pelgalt rahvajooksudelt.\nTõele au andes tuleb siiski nentida, et ka minu kollektsioonis on üks kohalik tiitlivõistluse medal- see on Eesti noorsoo meistrivõistluste pronks aastast 2003, distantsiks 3000m takistust.\nRahvajooksumedalid on pigem suveniirid, mis meenutavad ilusaid aegu ning taasloovad vahvaid emotsioone rajalt. Nende kogumine pole eesmärk omaette, kuid kindlasti teeb kaelariputatud autasude vaatamine meele rõõmsaks, annab jõudu ja suurendab motivatsiooni.\nNäiteks selle aasta Nõmme-Harku metsajooksu pronksmedalil on “rääkida” oma lugu. See tuletab meelde, et sel päeval oli Nõmmel paks (esimene)lumi maas, joosta tuli buraani poolt sisse sõidetud suusarajal.\nMeenub, kuidas mu jalg vajus igal sammul sügavale lumme. Hästi on ettekujutatav ka valu, mis läbis hüppeliigest ohtlikul libastumisel, kui laskusin järsult mäelt. Medal “jutustab” ka raskushetkedest 12. km, kus finišini jäi veel lõputuna tunduv viiendik distantsist ning Ahto Tatteri pikkade sammude kõminast kaugel seljataga, kes lõpuks röövis mult hõbeda. Aga eelkõige meenutab see võit mulle rõõmu- ja õnnetunnet, mis valdas mind, kui ületasin finišijoone ning teadvusesse jõudis, et olin teinud enda kohta väga hea jooksu 🙂


KIRJEID: Tiit Hennoste elab vastuolude ajas\nTänan Tiiat Tiit Hennoste 16. septembril ilmunud ajalehes „Sirp“ avaldatud artiklile „Vastuolude aeg“ viitamise eest! Soovitan lugeda artikli täisversiooni. Siin on mille üle mõtiskleda.\nTiit Hennoste arutleb värskelt ilmunud inimarengu aruande teemadel ja ütleb, et meil on vastuolude aeg. Mina leian, et elame tõepoolest vaimu ja võimu vastuolu ajal ja selles mõttes tuleb mul küll Hennostega nõustuda. Samas näib mulle, et Hennoste ise peab silmas mingeid muid vastuolusid. Toon allpool välja mõned mõtted viitetega algallikale.\n1. Hariduse allakäik\nHennoste kirjutab, et haridus ei ole Eestis enam väärtuseks. Tulemuseks on ühiskond, kus\n„Kõrgel valitsevad mehed, kes pole ennast veel surnuks töötanud. All joovad mehed, kes pole ennast veel surnuks joonud. Ja keskel on naiste valitsetav paks kiht.“\nMilline huvitav illustratiivne ja emotsionaalne skeem! Meeste kohapealt tabelipaigutuses võin päri olla, aga kindlasti ei taha ma nõustuda väitega nagu oleks kusagil keskel kiht, mille üle valitsevad naised. Koolides, haiglates ja sotsiaalhoolekandes on juhtivatel kohtadel ikka needsamad „lumpeniseerunud“ mehed (on ka mõningaid andekaid muidugi). Erandiks on siin ehk lasteaiad, mille maine ja rahastamine on juba nii madal, et sinna ei taha mehed enam minna isegi juhatajateks.\nHennoste ütleb, et meie õpetajad elaksid justkui ikka veel 90-ndateks. Minu arvates on selles väites omamoodi tõetera sees. Õpetajad elavad ikka veel iseseisvusaegsetes ideaalides, samas kui ühiskonna teised liikmed on asunud igapäevaste toimetuste juurde, et tagada iseenda ellujäämine. Õpetajad ei saa vabalt reisida, neil ei ole piisavalt sissetulekuid ja vaba aega, et pidevalt end kultuurieluga end kursis hoida ja kõige uuega, mis nüüd igast tuhandest allikast peale voolab, kaasas käia. Loomulikult on siin erandeid ja tegemist on pigem utreeriva üldistusega.\nHennoste ei piirdu ainult olukorra kaardistamisega, ta kirjutab ka võimalikest lahendusstenaariumitest.\n„Kujutame ette, et haridussüsteemi muudetaksegi nii, et meeste osakaal kõrghariduses hakkab kasvama. Siis on üsna ootuspärane, et kasvab ka meeste osakaal kõrgeimas tipus. See aga on selges vastuolus naiste ootustega saada kõrgemas otsas endale suurem roll. Kuidas kahte vastuolulist eesmärki korraga saavutada?“\nTiia Lister kirjutas hariduslistis, et lahenduseks on poistele suunatud programmid. Mina leian, et see ainult süvendaks probleemi meie ühiskonnas. Meil ei ole vaja poisse tüdrukutest eraldama hakata ja neile mingeid erikvoote kehtestada, vaid mõelda hariduse väärtustamise peale kõige üldisemas plaanis. Senikaua kui traktorist saab rohkem palka kui õpetaja koolis klassi ees õpetades, kui haridusreformidel puudub rahastus ja läbimõeldud korraldussüsteem, ei muutu midagi.\nLihtne tõde on ka see, et kui haridus ikka ei ole väärtus, siis keegi seda ka ei väärtusta. Mingite programmidega siin midagi ära teha, hmmm... ei usu. Põhikooli lõpetanud (see tunnistus pole ju tegelikult isegi oluline) poisil on „targem“ kohe Soome ehitama minna, kui veel kolm aastat koolipinki nühkida. Igaüks teab, et koristaja saab Helsingis rohkem palka kui kõrgelt tunnustatud õppejõud Tallinna Ülikoolis.\nHennoste hoiatab ka, et kool justkui kaotaks oma rolli eestlastele juurte ja ajaloo loojana. Väide on väga asjakohane ja murettekitav, sest kool muutub järjest enam lihtsalt tööliste ettevalmistajaks. Haritlus on omamoodi eliitkoolide eelis. Kui oled Kapa-Kohilast, siis oledki tehases tööliseks määratud.\nKui siin muutust tahta, siis peaksid meie koolid muutuma kaasaegseteks õppimise keskusteks, mitte jätkuvalt toimetama justkui oleksid nad 20. sajandis. Tuleks olla valmis paindlikuks toimimiseks, sh ka täiskasvanuid vastu võtma ja õpetama.\nHennoste teeb ka teravat kriitikat „Eesti haridusarengu tulemuseks on terav haridusklassiühiskond. Tippkoolid, mille nimel vahetatakse elukohta ja petetakse ühiskonda. Õpetajate väika palk ja poliitiliste juhtmete kõrge palk. Ülikoolides professorite ja lektorite üha suurenev palgavahe.“\nSamas räägib Hennoste iseendale vastu väites, et kui kõrgkoolides on järjest enam õppijaid, siis justkui devalveeruks ka haridus iseenesest. Mina seda väidet ei usu ja ei usu ka eliitkoolide ideesse. Justkui oleksid olemas inimesed, kes väärivad kõrgharidust rohkem kui teised. See ei ole nii lihtne. Kõrgkool saab luua eeldused inimese arenguks. Kas oodatud areng ülikoolides toimub või kuhu suunas, on ju alati iseküsimus. Ka andekate puhul. Muidugi on hea, kui koolis väärtustatakse õppimist, aga selline kool ei saa olla erand vaid peab olema reegel.\nMeie ülikoolid on väga erineva taseme ja prestiiziga juba täna, kuigi Hennoste paistab arvavat, et see nii ei ole. Enam-vähem on teada, milline on edetabel mingis valdkonnas. Samas on meil kõrgharidust vaja ka tehases pingil töötades. Põhikoolis, gümnaasiumis ja enamikes kutsekoolides sulle vajalikke oskusi ja teadmisi ei õpetata. Kõrgtehnoloogilistes töökohtades on ülesanded keerukad ja vajavad mitmekülgseid teadmisi/oskusi, õppimiseks kulubki aega.\nViimase teemana kirjutab Hennoste ka eesti keele problemaatikast. Ta märgib, et meil on\n„teravalt normikeelekeskne paradigma eesti keeles, mida ma kunagi olen nimetanud totalitaarseks keelearusaamaks“.\n„kas noorem põlv muudab ka vene aktsenti suhtumist või elab edasi skisofreeniline eestlane, kes kasutab endastmõistetavalt vigast inglise või soome keelt ning nõuab teistelt puhast eesti keelt.“\nVõin Hennoste küsimusele vastata. Olen Rootsis elades hakanud tõepoolest palju vabamalt suhtuma kõikidesse, kes eesti keelt aksendiga või vigaselt räägivad. Pean seda iseenesest mõistetavaks, et keele õppimine on pikk protsess ja inimesed peavad saama õiguse vigu teha. Vigadest ju õpitaksegi. Mullegi näib, et seni kuni eestlased vigast keelt ei tolereeri, venelased ka eesti keelt kõnelema ei hakka. Nad ei saa lihtsalt kunagi proovida ja harjutada, kui juba esimese lause lõpus tekivad suhtlemisbarjäärid.\nKokkuvõtteks on mul hea meel, et Hennoste need olulised teemad „Sirbis“ üles võttis. Saan järjest enam aru, et Õpetajate Lehes ei teki kriitilisi arutelusid, on vaid info edastamise võimalus ja seegi valikuline.