Pallase rektori Vallo Nuusti infokiri: Pallase kroonikad 26.04. – 09.05.2021 - Kõrgem Kunstikool Pallas\nPallase rektori Vallo Nuusti infokiri: Pallase kroonikad 26.04. – 09.05.2021\nAlari Kivisaar arutles ühel hommikul raadios interneti üle ja jõudis mõtteni, mis mulle väga meeldis. Ta pakkus, et keegi võiks interneti hommikul kell kaheksa sisse ja kell viis õhtupoolikul välja lülitada.\n„Milline suurepärane idee!“ mõtlesin.\nTõepoolest, mõelge ise! Kui palju aega vabaneks normaalsete asjade tegemiseks! Kui paljude inimestega me päriselt, verbaalselt räägiksime, selle asemel, et tšättida!\n„Mis sa teed seal?“ hõikan naisele.\n„Räägin kolleegiga,“ vastab naine.\nNo ei räägi ju. Suu ei liigu, klahvid klõbisevad.\nMe kõik oleme väsinud uuest koroona-reaalsusest, väsinud arvutisse kolinud koosolekutest, eksamitest, loengutest, virtuaalsest suhtlemisest. Kaugtöö on meid nii totaalselt alla neelanud, et inimesed ei saa enam töö ajal tööle tulla. Ja see on ju iseenesest täitsa absurdne.\nKaks kolleegi vestlesid, oi vabandust tšättisid möödunud nädala keskel ja üritasid leida aega, et üks saaks teisele Teamsi kasutamise kohta (sic!) juhtnööre anda. Asja iroonia on selleski, et arvuti kohta selgitusi jagada on arvutis (tšätis) üsna keeruline. Selleks on parem kokku saada.\n– Saame neljapäeval koolis kokku.\n– Oi, ma plaanisin tegelikult reedel tulla.\n– Ah, reedel ma ei saa. Terve päev on täis.\n– Siis esmaspäeval ….\nMis meiega juhtunud on? Töö ajal ei saa tööle tulla, terve nädal aega!\nKa kooli juhtimine käib internetis ja ma olen kategooriliselt sellise juhtimise vastu. Ma tahan inimesi näha. Ma tahan õuel peal Liplapil või Kalamehel nööbist kinni võtta ja küsida, kuidas neil läheb. Ma tahan inimestega arutada ekspromt tekkinud mõtteid ja ma tahan seda teha kohe, mitte nädala pärast.\nTäna oli juhtgrupi tšätis järgmine vestlus:\nA: „Tere! Kas hommikul kell 9.05 oleks võimalik kiirelt kaitsmiste alguse ja lõpu kellaaegu ja päevade üldloogikat vaadata? Hotell tahab 18.05 täpset infot juba.“\nB: „Ma saaks 8.30-9.00 ja siis alates 9.30.“\nC: „Homme rektoraati ei ole? Vabandust, homme on kolmapäev.“\nA: „8.30 viin last kooli ja 9.30 üldainete hindamisel. Saadan siis eelkaitsmiste graafikud ja eelmise aasta graafikud. Äkki vaatate ise ja saan vastata hindamiste kõrvalt, kui miskit on.“\nA: „Üldiseid jooni oleks vaja esialgu, algused ja lõpud.“\nB: „Ma viin kl 9 lapselast lasteaeda.“\nD: „Mina saan misiganes ajal.“\nE: „Mina ka, kui mind vaja on.“\nA: „9.30 kuni 17 olen ka homme hindamistel, ainult natuke saan viilida.“\nB: „Saada, vaatan üle.“\nTule eile meile … Ma ei tea, mis sügisel saab. Näeme nädala pärast – alates 17. maist on koolid lahti.\nVaikelu Võrtsjärve ääres. Kui koju arvutite juurde saame, siis räägime! Foto: Aldo Luud\nKristina Tamm: Hetkel käivad praktiliste üldainete hindamised. See, millega üliõpilased ja õppejõud keerulistes tingimustes on hakkama saanud, tekitab aukartust. Palju tööd ja töid, suurepäraseid, väga häid, häid ja neid teisigi.\nSee, kuidas akadeemilises kalendris õnnestus aga just need ülipikkade hindamiste päevad sättida maikuu kõige päikselisematele ilmadele, on teine teema. Vabandan siinkohal kõigi asjaosaliste ees! Õnneks on ka hilisel õhtul juba mõnusalt soe, et ratas võtta ja mõned tiirud teha. Või paat.\nViimastel nädalatel on pilgud olnud pööratud tulevikku, huvilised saavad juba SAIS-is tutvuda eksamite üldkirjeldustega. Sisseastumiseksamite ülesandeid saab sel aastal esitada otse kodulehel! Pallasesse tulevatel erasmuslastel on aga võimalik varasemast lihtsamalt tutvuda neile pakutavate ainetega, mis on nüüd Tahvlis mugavalt moodulitena kokku koondatud. Aitäh, Janne, Piret, Riina ja Maiken ja aktiivsed kaasamõtlejad osakondadest!\nOsakonnajuhatajad loevad sel nädalal lõputöid. Kus punktis keegi sel teekonnal on? Kas kõik sujub plaanipäraselt? Kas jõutakse tähtajaks valmis? Küll jõutakse.\nIvi Lillepuu: Et see nüüd eelviimane on, see tuli väikse üllatusena 😊 Aga minu tagasivaade…\nKuigi mai hakkab vaikselt juba oma keskpaika jõudma, ei saa ma üle ega ümber sellest, kui palju meediakajastusi me aprillis saime.\nNagu arvata oligi, vaatas pool tutvusringkonda pühapäeva hommikuti Prillitoosi ja tagasiside, et “kuule, Pallas oli telekas!” oli meeldivaks akordiks nädala lõppudel. Meie Peeter, Anne, Kristjan ja Heli nägid ekraanil suurepärased välja! Klipid on lihtsasti järelevaadatavad (ja jagatavad) Prillitoosi FB lehel.\nViljandi valla skulptuurikonkurss tõi kaasa suurepärase drooni abil filmitud auhindade üleandmise video, mida on vaadatud üle 500 korra. Lisaks vallavanema arvamusveerg “Sakalas”, kus ta pikka koostööd Pallasega esile tõstis ning mõnus kulgemine “Sakala” veebiversioonis koos Annega skulptuuri võimaluste ja väärtuste üle arutledes. Lisaks veel ka Anne Kondase Keskuse näituse kajastused.\nNo ja siis see tähelepanu, mida “Tähendused” said, see oli lihtsalt super! Jättes kõrvale traagika, et vaibad olidki üleval vaid suletud uste taga, teadsid näitusest väga-väga paljud nii Tartu-, Pallase-, kunsti- kui gobeläänikauged inimesed. Tutvuse kaudu püüdsid mõned endised kolleegid valitsuse poolt juba lubatud tundidel näitust vaatama pääseda (mis oli esmaspäeval, kui galerii oli suletud) ja tänu Reeda vastutulelikkusele saidki võimaluse. Olevat olnud väga inspireeriv!\nGalerii ja Margus Meinart köidavad meedia tähelepanu ka mais ning juba olen saanud tallinlastelt kinnituse, et ARS-is toimuva Pallase näituse reklaam on nähtav ja huvi äratav.\nKuklas tiksub, et midagi on siit loetelust puudu. Ah jaaaa!!! Telesaade “Kool minu kodus”, Arvamusfestivali plakat ja loomulikult aprilli algul toimunud infopäevad ning neid tutvustavad videod, mis YouTube’is on vaadatavad. Kindlasti oli meedias midagi veel, mis infokülluses ehk minuni ei jõudnudki…\nAitäh kõigile, kes selle suurepärase nähtavuse nimel tööd on teinud! Meist räägitakse, me äratame tähelepanu…\nRiina Gendrikson: Viimastel päevadel rahe- ja vihmatormi kätte jäämise kogemus paneb tahtma end kujutleda hoopis Kirkke saadetud maastikele Portos.\nKirkke Soon, fotograafiaosakond, Escola Superior Artística do Porto, Portugal.\nÕppeosakond on koostöös erialaosakondadega saanud valmis suurepärase asjaga – Tahvlis on nüüd sissetulevatel üliõpilastel juba enne Pallasesse kandideerimist võimalik tutvuda pakutavate kursustega, vt siin. Kodulehel on saanud täiendust Pallase erasmuslaste kogemuslood, vt siin.\nOsakonnad on määranud, kes on nende poolt edaspidi vastutav erasmuslaste virtuaalsete õppeplaanide (Online Learning Agreement ehk OLA) allkirjastamise eest Dashboard platvormil ning esimene OLA on koostamisel.\nSoome kehtestatud ranged piirangud riiki sisenemisel on väljakutseks skulptuuriosakonna kuue üliõpilase praktika planeerimisel. Sügiseks Pallasesse kandideerivatele erasmuslastele on tähtaeg 10.05.\nMaiken Austin: Skisofreeniline ilm ja kooliaasta lõpule omane ülitihe graafik ei laseks nagu kevadest rõõmu tundagi, kui poleks kõiki neid asju, mida saab kanda “tehtud” tööde nimekirja.\nLõppes minu läbiviidud meediaosakonna erialase ingliskeele loengusari. Kõik, kes kohal käisid ja loengutest osa võtsid, said ka positiivse hinde ja hoolimata sel aastal vaid virtuaalselt toimunud tundidest oli tunne hea. Ma loodan väga, et me kõik õppisime midagi, mina kohe kindlasti just seda, kuidas tulevikus veelgi paremini Teamsis loenguid teha!\nSuuremalt jaolt võib lõppenuks lugeda ka sisseastumiseksamite ülesannete üles laadimise tarbeks tehtud veebilehearenduse. Nipet-näpet on veel teha, aga Kaspar Tamsalu tehtud soovituste põhjal on meil nüüd olemas leht, mis loodetavasti teeb Pallasesse virtuaalselt sisseastujate elu lihtsamaks ja loogilisemaks. Töötajate oma ka.\nPärnu mnt 154 asuvas ARSi projektiruumis on kuni 22.05 avatud Pallase osakondade ühisnäitus, milllega käivad kaasas ka infotunnid, mille jooksul saab täpsemalt teada Pallases toimuva kohta.\nPallase galerii naudib samuti lahtiminekut ning üleval on lausa 3 uut näitust! Aiti Valki „Toimumata jäänud näitus“, Danel Ülperi „Otsides muusikat“ ning skulptuuri ja nahadisaini üliõpilaste ühisnäitus „Iga akna taga peitub inimene“.\nValitud sai uus üliõpilasesindus, kellega koos kindlasti veel mägesid liigutama hakkame!\nÜles on saanud mitmed uued huvitavad täienduskoolitused, mida soovitame nii sisseastujatele kui ka muidu kunstihuvilistele.\n1. juunil kell 12-18 viib Pallase üliõpilasesindus läbi lastekaitsepäevaks mõeldud palvelippude kujundamise töötoa Tartu Keskpargis, kus on üleval Charlene Renniti kureeritud Bobby Sager’i näitus “Invisible Sun”. Praegu õmbleme juba palvelippe, mis juunis peale kujundamist Keskparki kaunistama hakkavad.\nSisseastumiste reklaamikampaania, mis loodetavasti teavitab veelgi rohkem tulevasi pallaslasi.\nMööblidisainiosakonna uue juhataja valimised – juba neljapäeval saab vaadata kandidaatide näidisloenguid.\nPallase kaitsmised-lõpetamised-suveseminar-suvekool, mis kõik on ühtviisi olulised, ajakriitilised ja peavad saama kenasti korraldatud ning esitletud.\nEdith Hermann: Lõpuks jõudis tõeliselt soe ilm kohale. Ülased, nartsissid, hüatsindid, võõrasemad ja veel mitmed teised kevadlilled on õites ja mõned lõhnavad oivaliselt. Tulbid on veel pungades, vähemalt meie maakodus, kuigi linnas need juba õitsevad.\nNädala sees käisin Tartu botaanikaaias kevadet nautimas ning tavalisi ja eksootilisi taimi imetlemas. Loodus lausa haarab endasse ja rohelised põllud, rohumaad ja puud on nii hõrgud ja varjundite rohked. Sellele järgnes veel emadepäev. Üks väga tore pühapäev, kus kogu pere oli jälle koos, käisime matkamas ja istutasime taimi. Eelmisel pühapäeval tegime matka ümber Pühajärve, seekord matkasime lihtsalt kodukandis ja mõlemad korrad olid meeleolukad ja mõnusad käigud.\nRaamatukogu töötab endises rütmis. Kahe nädala peamised märksõnad olid uued raamatud ja veebiseminarid.\nRaamatukogus on avatud uus näitus „Uudiskirjandus 142“. Väljas on peamiselt Eesti Kunstimuuseumilt vahetusena ja annetusena saadud ja ka ostetud raamatud. Loomulikult kõigile kõik meie uued raamatud ei pruugi huvi pakkuda, aga üks on kindel, et halva kvaliteediga teoseid me kogusse ei hangi. Aastatepikkune hea koostöö EKM raamatukoguga on viinud selleni, et oleme sealt saanud peale vahetuste ka annetustena väga väärtuslikke raamatuid.\nKandsin inventuuriraamatusse käesoleva aasta ostud. Need raamatud tulevad uudiskirjanduse näitusele alles hiljem, aga ühe vihje siiski teeksin. Tallinna Ülikoolil on väga hea kirjastus ja see annab välja harivaid, huvitavaid ja hästi tõlgitud teoseid. Vaatasin üle, mis meie lugejat nende 2020. ja 2021. aasta väljaannetest võiks huvitada või mis võiksid inspireerida ja ostsin üle kümne raamatu.\nAinult üks näide, sest seda raamatut on meie lugejad juba soovinud: Pilditegu : Frankfurdi Adorno-loengud aastast 2007 / Horst Bredekamp; saksa keelest tõlkinud Mari Tarvas; [sisutoimetaja ja järelsõna: Krista Kodres; kujundanud Sirje Ratso; Tallinn: TLÜ Kirjastus, 2020.\nMind ikka endiselt siiralt rõõmustab kui sirvin, vaatan või loen ja võtan arvele häid kunstiraamatuid. Ainus mure, et jõuaks ise neid ka rohkem lugeda, sest valikut on.\nTeine märksõna oli veebiseminarid.\nMina osalesin ühepäevasel Rahvusraamatukogu ja Hoiuraamatukogu korraldatud säilitusalasel seminaril „Raamatu teekond: loogeldes loojangu poole“. Kuigi pealkiri võiks eeldada paberkandjal raamatu hääbumise lugu, siis tegelikult jäi kõlama hoopis vastupidine. Traditsiooniline raamat elab edasi oma elu, aga nõukogude ajal tohututes tiraažides trükitud ja tänaseks kasutuks muutunud raamatutega probleeme siiski on. Neile otsiti koos ning Gerda Kulli-Kordemetsa ja Kalju Tammaru eestvedamisel vastust. Ideid oli, aga väga hea lahenduseni veel ei jõutud. Meie jaoks oluline teema, sest tegelesime sama probleemiga projekti „Sajad raamatud“ raames 2019. aastal.\nPeeter Linnap: Lubati, et seekordne olevat eelviimane infokiri. Nende kirjade tegemist alustan ma tavaliselt ringkirjaga. Saadan osakonnas enamvähem kõigile välja teate, et …“kui teil on midagi märkimisväärset toimunud v toimumas, palun andke aga teada!“ Seejärel pildid – need tulevad enamasti siis kui infokiri juba valmis ja isegi juba ära saadetud. Selline on elu, nagu öeldakse.\nTeisisõnu plaanid ja kontseptid on mõneti omaette maailm, ja asjad „seal väljas“ nagu omaette. Need kaks kohtuvad ainult mõnikord, enamasti on nad teineteisest erinevad.\nEndiselt – mulle laekub riburadapidi kirjutisi visuaalsemiootikas, mõned päris huvitavad, teised üsna tavalised, n-ö keskelt läbi. Ma palusin need endale jooksvalt, valmimise järjekorras saata ja nüüd tuleb mulle veel mõnda aega igapäevaselt kirjatükke, kokku umbes 43. Kui neid võrrelda aastate lõikes, siis hakkab silma, et tekstid saavad kiiremini valmis ja on igal aastal järjest lühemad. Kui 5 aastat tagasi, millal umbes selline lühenemine algas, oli keskmiseks essee pikkuseks ca 2.5 lk, siis nüüd on see kompresseerunud ca 1.5 leheküljeliseks.\nMillest see võiks rääkida, millele viidata? Milliseid sotsiokultuurilisi protsesse peaksime „lühenemise“ tagant aimama? Kiirus? Jah, kuid mitte ainult. Lihtsalt kiire hakkas meil juba 100 aastat tagasi.\nVaade Riina Varoli portreedele ARS-i näitusel. 2021. Fragment Madis Liplapi fotost.\nInfo pakkimise, formaatimise ja edastamise viisid? Ilmselt on siin tunduvalt rohkem reaalset mõju. Arvutikirja lühendid, paueka-presentatsioonid, chatid täistekstide asemel, SMS-id, messangeri teated, WhatsAppi emotikonide, smailikonide ja teksti kiirkokteilid? Kindlasti.\nSee lühenemine on sama protsess, mille käigus on redutseerumas ka reaalne lugemine, vana hea ilukirjanduse, belletristika nautimine, mis lõpeb „suure lugemusega“, erudeeritusega nii nagu me oleme harjunud seda mõistma. Ühesõnaga poeetikat on justkui järjest vähem, infotekste aga muudkui rohkem. Ma ei pea isegi silmas nn „tõejärgse“ või hoopis „vale-eelse“ ühiskonna libateooriaid ei võta keegi eriti tõsiselt, enamik meist pole sellistest isegi mitte kuulnud.\nEva Kram/Pillery Teesalu\nPallas tegi Tallinnas näituse, Liplap kureeris ja riputas, meie ülejäänud lõime kaasa. ARS-i maja on kummaline koht. See paikneb mürarohkel Pärnu maanteel, endise „Kalevi“ kommivabriku hoone vastas, mis Tallinna mentaliteeti tundes tähendab, et seal ei käi hordide viisi linnarahvast. Küll aga liigub seal erialainimesi, kelle selles hoones on ateljeed, stuudiod jmt. Lähiajalooline „ARS“ ise tähendas rahvakeeli Anna-Raha-Siia, viidates selles kunst-tööstus-kombinaadis valmistatava toodangu kõrgetele hindadele. Seda toodangut peeti üsna mainekaks, tõsist konkurentsi pakkus vaid kodus oma tarbekunstiobjekte loonud inimeste ühendus „UKU“. Üks oli unikaalsem, teine tööstuslikum. Nõnda ei oska ma arvata kui suurt otsest „tolku“ näitusest reaalselt on, aga võime öelda, et see tuli üsna nägus ja professionaalne.\nPallasFotot esindavad näitusel meie värske lõpetaja Riina Varol oma „soonivalt seotud portreedega“ ja duo Eva Kram/Pillery Teesalu, kes panid välja foto vahenditega loodud Renessanssiliku kompositsiooni inimestega veealuses keskkonnas. Sellesama, mis oli menukas Matera linnas Itaalias, kui viimane oli aastakes tagasi parasjagu Euroopa kultuuripealinn.\n3 kursuse hindamine läks ladusalt, diplomandid teevad… ei midagi muud kui oma diplomitöid ja vaid 1. ja 2. kursus valmistuvad hindamisteks ja eksamiteks. Tunne ja eelaimus tulemuste kohapealt on igatahes üsna helge.\nKui kogu Pallas valmistub ka sisseastumisteks, siis nii teeb seda ka PallasFoto. Maiken Austin oli käsile võtnud sisseastumiste tulemuspoole lihtsustamise võrreldes eelmise aastaga ja sellest kui keeruline uue keskkonna loomine tegelikult on, annab märku kasvõi paar elementaarset seika. SAIS-i infost lähtuv süsteem peaks senised ülesalaadimiskesk-konna kaustad asendama pealtnäha lihtsamate väljadega, mis tuleb täita. Ja kohe tekib rida küsimusi nagu iga uue asjaga ikka: „Kas tehtud tööd peaks üles laadima KOHE – või kõik koos, lõpus?“ Või et „kas tudengid ise ja eksamikomisjon NÄEB KOHE tulemusi“, mis oleks samuti loomulik ja loogiline. Oleme isegi hinnanud kahe eksami vahepealsel ajal varasematel aastatel. Mulle tundub vastupidine – tööd laetakse üles lõpus – mitte nii loogiline, sest põhimõtteliselt annab selliselt programmeeritud olukord võimaluse oma töid muuta, vahetada jmt. Nõnda jäi fotoosakond selle variandi juurde, kus kõik toimub KOHE. Elu on õpetanud, et mida inimene teha saab, seda ta ka tihti teeb. Sama põhimõte kehtib muidugi ka positiivse poole pealt – kui me oma plaanitu KOHE ellu viime, on see tehtud! Ja vastupidi.\nAndero Kalju. Ülaltvaade 2021\nRahvusvaheline suhtlus, eriti siis veel akadeemiline suhtlus, eeldab rohke energia panustamist – aga ta tasub ennast ka kümnekordselt ära. Monokultuurid kipuvad liiva jooksma, erinevustes on jõud ja info liikumine, ideedest ja inspiratsioonist rääkimata. Meil on aegade jooksul olnud vahetustudengeid, kes on jäänud aastaks – isegi on neid, kes lõpuks kogu stuudiumi läbi teevad. Maailm on praegusel ajal avatud paik ja tuleb kõvasti pingutada, et olla sellel suurel globaalsel haridusmaastikul „turul“ atraktiivne! Tundub, et see on meie koolis üsnagi õnnestunud.\nÜks juhtum väärib praegusest fotograafiamaailmast kindlasti veel tähelepanu. Pruukis vaid meie ekspeamisnistril Jüri Ratasel FB-i postitada töine kuvand iseendast – kui sellele langes vasakult ja paremalt, ülalt ja alt peale terve rida replikaid, reinterpretatsioone jmt. Nüüd, selle näite varal pole midagi lihtsamat kui seletada tudengitele küsimust „mis on postmodernism!“. Sain ühte varianti rattapildist kasutada ka lausa klassikalise fotoajaloo eksami küsimusena. Muuhulgas monteeriti see palgi-ja-saega figuur sajandialguse New Yorki kõrgehitusfotole ja tudengite hulgas läks autorsuse kohapealt soomeugri keskkonnas tavatult tuline vaidlus. Ja veel – semiootika aine seisukohalt toimub selle fotoga seoses embleemi moodustumine otse meie silme all. Viimases võib veenduda allpool avaldatud pilte vaadates. Elementaarne visuaalne semiootika!\nJüri Ratas töötamas. Autori erakogu FB. LÄHTEPILT ehk ALUSFOTO Mihkel Tiganik 05.05.2021 FB\nPeeter Oja palgiga. Peeter Oja erakogu. Vanaema, kes saab kõigega hakkama. Arvo Meeksi foto L-E Postimees\nMargus Meinart: Kui asjad ei lähe nii, nagu nad peavad, siis lähevad nad teisiti. Lähevad nii, nagu ette nähtud. Nõnda läks restaureerimistudengite Repinderi maja kaseviha/luuamarmori ja lambriide rekonstruktsiooni taastamisega… Aga me ei alistu ja kohe peale hindamisi tahavad tudengid sinna tagasi minna ja alustatu lõpuni viia.\nTeisipäeval sõidame Heli, Tuuli ja Randel Saveliga Perile, kus kolhoosi (kultuuri)keskuses Andrus Kasemaa Mahtra sõja teemaline seinamaal just taastatud sai (Randeli lõputöö osana) ja seejärel ilmusid kõlakad keskuse mahalammutamise plaanidest. Tuuli sõnul on tunne, et tehti justkui liivamandalat…. Filosoofilises plaanis võib pidada kogu meie kultuuri üheks liivamandalaks, kui see kedagi nüüd lohutama või rõõmustama peaks.\nOsakonnaga seotud kaks maalinäitust said avamiskõlbulikuks. Esimene neist on Danel Ülperi näitus Pallase galerii II korrusel, pealkirjaga „Otsides muusikat“. Näha saab üheksat maali, ühte objekti ja kuulata ühte helitööd. Tegemist viimase kolme aasta vabaloomingu paremikuga.\nLehekuul, 2021. aastal ütleb Danel oma näituse saatetekstis järgmist: „ …tavaliselt on minu jaoks maalima asumise impulsiks mõni elamus, mida võiks võrrelda muusika kogemisega. …muusika otsimine tähendab minu jaoks nii inspireerivate elamuste ammutamist kui ka püüdlust saavutada “helilooja” positsioonis, miski mis moodustab iseseisva kunstilise terviku.“\nTeise näitusena mainiksin enda maalide väljapanekut, ERM-i kohviku seinal. Näituse nimeks sai „Olematu linn“. Tööd päris viimasest ajast, eelmise aasta lõpust ja selle aasta algusest. Üks väike lõik ka minu saatetekstist: „Nõnda kui muusikast, on ka maalimisest raske rääkida. Võrdleksin värve helidega. Värvi- ja helielamus tungib meisse ilma, et seda tõlgendaksime või mõistusega vahendaksime. See on üks võimalus.“\nMargus Meinart, “Püramiid kerkib Tartusse”.\nSee, et võrdleme ja seostame maalimist muusikaga on meil kummalgi isetekkeline ja omavahel täiesti kokku leppimata.\nOsakonna igapäevasündmused liiguvad netipõhiselt. Südamest loodan, et uus kooliaasta tuleb, mis see sõna siis on… kooliõppes ja lähikontaktne ja silmast-silma põhine.\nLõpetajad tilgutavad oma materjale vastavatesse kaustadesse, meie ergutame, juhendame, õpetame ja elame neile kaasa. Lõputööd on eripalgelised, mõned luulelisemad, teised asisemad, kolmandad mõlemat.\nOotame hindamisi ja mina ootan aega, millal saan öelda järjekordse teematõstatuse kohta – et jah, seda ma juba tean…\nSÜKU fännina olen muidugi sillas. Esialgu. Kõhklusi ei ole, aga kahtlused on, et nii lihtsalt nüüd ka kõik ei lähe. Head meelt tegi Mart Kalm, kes võttis ette ja kuulutas, et linnasüdames peab olema kõike, kaubandust ja kultuuri, kontoreid ja rohelust (see viimane on küll minu lisandus). Alles siis hakkab linnasüda kenasti tuksuma, või nagu eelmainitu sõnastas – tagab elu vibreerimise. Loodame, et väljume sellest „ususõjast“ pargi- ja SÜKU-usuliste vahel, ning liigume edasi mõne teise platvormi põhjal. Kultuurigeograafia keskpunkt ei peaks Tartus küll Lõunakeskuses ja selle ümbrus olema. Seal, kus midagi teha-näha, sinna liiguvad ka inimesed. Tahaks inimesi näha Tartu kesklinnas, meie linnasüdames.\nKirjutasin nädal tagasi SÜKU kohta ka artikli, mis jääb tõenäoliselt ilmumata. Lisan siia lingi artiklile juhuks, kui kellelgi peaks huvi olema. Tänan siinjuures Vallot ja Pillet!\nAet Ollisaar: Kaks nädalat külma kevadet on läbi. Ühest küljest on see masendav külm kõiki ära tüüdanud, teisalt aga annab see ajapikendust ja võimalust rahulikult tööd teha. Sest kui ükskord lõpuks soojaks läheb… Täna tuli lõpuks päike ja soojus, kraadid akna taga kerkisid hooga järjest kõrgemale. Tekstiiliosakonna põhjapoolsed ruumid on hämarad ja jahedad kõigele vaatamata. Veab neil, kel koolitööd selleks aastaks valmis hakkavad saama!\nHindamised on hoos, järgnevalt ülevaade kahest hindamisest mis on just läbi on saanud.\n27ndal aprillil toimus tekstiiliosakonna ll kursuse õppeaine “Kollektsiooni planeerimine” arvestus. Tudengite tööd said esitletud tavapärasest teistsuguses keskkonnas – nimelt Aparaaditehase hoovil asuvas kasvuhoones mõnusa loomuliku valgusega. Kursuse juhendaja Kairi Lentsius kutsus tudengite moekollektsioonide kavanditele ja kontseptsioonidele tagasisidet andma ka Annika Kiidroni, kes on tekstiiliosakonna vilistlane ja selle aastane Hõbenõela nominent, ning Liis Tiisvelti, kes on õppinud rõivaala ressursikorraldust ning hiljuti loonud iLLIMORi nimelise brändi. Tudengite tööde kõrge ja ühtlane tase ning omanäolised lähenemised said ohtralt kiita ning iga üliõpilase tööst võiks mõni praktiline töö kindlasti edasi arenda.\nJuhendaja Kairi Lentsius: “Lahe on ka näha, kuidas juba teise kursuse moeprojekti juures tuleb esile, et üks tudeng on eriti tugev värvide ja mustritega töötaja, teine vormidega katsetaja ning mõni on hoopis illustratsioonide loomisel meister.”\n2. kursuse tudengite Kollektsiooni planeerimise õppeaine hindamine Aparaaditehases, foto Kairi Lentsius.\nDigitaalselt juhitava žakaartelje kasutajate ja juhendaja okkaline teekond kulges sel aastal läbi konsulteerimise Norra ja Soome ekspertidega, varuosade tellimise ja päädis lõpuks ka segadustega kompressori töös. Siiski saab öelda, et lõpp hea, kõik hea: semestri lõpuks valmis Pallasele pühendatud põnev pildigalerii. Sama ülesandega alustasime eelmisel kevadel, mil tudengid said tegeleda vaid failide ettevalmistamisega, kangaks kooti eelmise aasta failid tänavusel sügissemestril. Kui lõpuaktus peaks siiski toimuma taas meie kooli õuel, siis tekstiiliosakonnal on välja pakkuda põnev pallaslaste galerii kahe kursuse tudengite töödest (pakkumine on juba kujundajale edastatud!).\nLiina Kool: “Käesoleva aasta kolmanda kursuse kevadsemestri plaanipärases õppeaines „Digitaalne žakaartelg“ oli tudengite ülesandeks kududa kangaks kuulsate pallaslaste teoseid. Pallaslaste teoste fotod leiti internetist ja töödeldi Adobe Photoshop programmis ja muudeti nad meie osakonna kõige kallimale 😊 seadmele TC-1 arusaadavaks, valiti sidused ja koelõngad ning asuti kuduma. Algajatel žakaarkudujatel oli võimalus kasutada kuni 5 värvi lõnga ühes teoses.”\nMõned näited kursusest. Tudengeid juhendas Liina Kool. Fotod Liina Kool ja Aet Ollisaar.\nARSi majas Tallinnas on maikuus avatud Pallase erialaosakondade ühisnäitus. Tekstiilitudengid osalevad väljapanekus kuue teosega mis avavad õppekava laiapõhjalisust.\nTekstiiliosakonna töödest on näitusel esindatud Maarja Kaasiku ja Kairi Palmi ühisloominguna valminud moodulvaip RUUT; Liisi Tamme, Anett Niine ja Marge Alliku moekollektsioon KARgE; Liisi Tamme ja Anett Niine moekollektsioon WEAWE; Yuuki Vähi lõputöö “Hilisõhtune kohvipaus” ning Anneli Kurmi gobelään “Öösel” ja lõputööna valminud žakaarkangas “Vakatus”. Tekstiiliosakonda tutvustab näitusel osakonna juhataja prof Aet Ollisaar 18. mail kell 12-14.\nRUUT on mänguline sisustuselement, mis aitab eneseisolatsioonis olles aega mitmekülgsemaks ja põnevamaks muuta. See on unikaalne paneelvaip, mille osi saab omavahel vahetada ning seeläbi radade mustrit muuta. Vaiba pealmisel küljel on taftitud labürint, mida saab kasutada koduse minigolfi rajana. Vaibatükke ümber pöörates leiab teiselt küljelt omaette seikluse – vineeri sisse on graveeritud mängud, mida üksi või mitmekesi mängida. Mängude seas on malelaud, trips-traps-trull, hiina kabe, reis, tsirkus, tik-tak, alias ja maakaart. Komplekti kuuluvad ka malendid ja viis erineva disainiga mängunuppude komplekti. RUUT pakub tegevust erinevatele vanusegruppidele, üksinda kasutades või ka suuremale seltskonnale.\nPaneelvaip on taftitud villasest lõngast, vineeri pinnale on mängud graveeritud laseriga. Vaiba alla on lisatud stoppernupud, et takistada libisemist ja põranda kahjustamist.\nFotol esiplaanil RUUT – Pallase tekstiiliosakonna ja mööbliosakonna koostööprojekti raames valminud käsitaftingvaip. 2021\nDisain ja teostus Maarja Kaasik ja Kairi Palm\nJuhendajad Keret Altpere, Madis Liplap, Aet Ollisaar, Jaak Roosi\n3D tehnoloogia: Pallase skulptuuriosakond, Rasmus Eist\nFotodel esiplaanil mannekeenidel näide moekollektsioonist KARgE ja WEAWE.\nKARgE, Marge Allik, Anett Niine, Liisi Tamm 2020\nSilmuskudumikollektsioon KARgE põhineb kohaliku lambavilla kasutamisel ning on alguse saanud Pallase tekstiiliosakonna rakendusuuringust. Kollektsiooni läbivaks mustriks on lainetav siksakjoon, mida on kasutatud ka rahvarõivaste kaunistusena. Ornament sümboliseerib nii ussi (kodukaitsja), metsa või voolavat vett – neil kõigil on kaitsev vägi. Autorid: Marge Allik, Anett Niine, Liisi Tamm.\nKARgE on alguse saanud Pallase tekstiiliosakonna kollektsiooni loomise õppeainest, mida juhendasid Kristina Paju ja Maarja Tamjärv. Kollektsiooni KARgE on varem eksponeeritud ka galeriis Pallas, Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu Kaarmanni kaupluse aknanäitusel ja Eesti Moe Festivali raames toimuval moeetendusel OmaMood.\nWEAWE, Anett Niine ja Liisi Tamm 2019\nWEAWE (‘We weave’ – me koome) on Anett Niine ja Liisi Tamme koostööna valminud kollektsioon, mis ühendab endas skulpturaalse vormi ja mängulise materjali. Innovatiivsel kangatehnoloogial põhinev kollektsioon kasutab suuri tekstuure, mahulist materjali ja pakub MultiWeave (3D-kudumine) tehnoloogia abil riiete loomiseks uusi võimalusi. MultiWeave on Pallase tekstiiliosakonna professor Kadi Pajupuu leiutatud uudne kangaloomise tehnika, mille kohta saab rohkem infot SIIT.\nKollektsiooni WeaWe on esitletud ka ERKI moeshowl, New York Textile Month raames korraldatava ülemaailmse tekstiilitudengite konkursi Dorothy Waxman Prize finalistide näitusel ja Disainiööl.\nLäheneb Eesti Moe Festival ja vaikselt hakkab ilmuma meediakajastusi ka meie tudengite osalemise kohta. Tekstiiliosakonna villa rakendusuuringu tulemused elavad oma elu edasi tudengite moekollektsioonides – Lõuna Postimees kirjutab Marge Alliku uuest kudumikollektsioonist artiklis „Kohalik lambavill pürgib moetööstusesse“.\nJoone sai alla piltvaipade näitus TÄHENDUSED galeriis Pallas, mis läheb ajalukku näitusena mida kunagi ei avatud. Rõõm oli märgata, et meie postitusi sotsiaalmeedias panid tähele ka need vilistlased, kes muidu väga aktiivselt ei ole meie uudiste jälgijad või pole sellest vähemalt otseselt märku andnud. Jäädvustasime näitust nii videol kui fotodel, samuti sai tänu näitusele taaskord üle vaadatud ja uuesti siltidega varustatud suur osa metoodilise fondi piltvaipade kogust. Hea meel on ka sellest, et kohtasin Tallinnas ühte algusaegade vilistlast, kes oli näinud oma 1998. aastal valminud gobelääni näitusel ja saanud sellest innustust oma kaua aega tagasi plaanitud vaip valmis kududa.\nSuur tänu näituse toetajatele: Marju Roos, Liina Kool, Reet Pulk-Piatkowska, Piret Kaevats, Peeter Linnap, Robi Zuts, Andero Kalju ning näituse kaaskuraatorile ja kujundajale Madis Liplapile.\nHertta Võido gobelään Dialoog puhkeb uuesti õide.\nNende nädalate sisse mahtus veel palju koosolekuid, lõputööde juhendamist, suure hulga talvepuude ladumine, uue vaiba kudumine ja aasta lõpus valmis saanud tööde viimistlemine, kevadnäitus Tallinna Kunstihoones (Kevadnäitusele pääseb korraga 27 inimest ja ukse taga oli järjekord!), uus Eesti Tekstiilikunstnike Liidu näitus ja Pallase näitus ARSi majas, Kultuurkapitali infopäev… ja muidugi emadepäev!\nJaanus Eensalu: Kirjakunstnik Mart Anderson, kes loonud kuulsa fondi ka eesti jalgpallurite särkidele, tegi nüüd uue kirjastiili Estonia rahvusooperile.\nMart Anderson ETV stuudios uuest fondist rääkimas\nMarko Kekišev: HGFD rahvusvahelise näituse, teemal ABSURD tulemused on minu FB lehel. Koduses IPladis neid pilte ja sisu ma kahjuks kätte ei saa.\nMeie tudengid ja vilistlased läbisid tiheda žüriisõela, teoseid oli kokku 448. Sai ka käivitatud HGDF “Eesti plakat” žüriitöö, osakonnast on žüriis lausa kaks spetsialisti, Jaanus Eensalu ja Marko Kekishev. Ja konkursil nagu alati ka meie tudengid ja vilistlased rinda pistmas. Tulemused selguvad osalejatele 11. mail. Lootus on, et 29. mail ka mõlema näitused Haapsalus avanevad. Aga avanenud on HGDF külalisnäitus “Tänapäeva Hiina kultuuriplakat” Viljandis. Seetarvis on vaja ronida Viljandi vanasse veetorni. Soovitan, see on kergelt juba sport, plakatite ülesvedu pakkus lihaspinget ja ekspositsiooni sättimine aprilli lõpus osutus karastavaks.\nLisaks on tore meel teatada, et plakat “Mehed Pallasest” osutus Boliivia Plakatibiennaalile valituks. See biennaal on Ladina-Ameerikas kujunenud rahvusvaheliselt oluliseks/ märgiliseks. Ja tudengite teosed hindamiseks laekuvad, laekuvad veel ka homme. Eks mõni märkus on veel asjakohane aga tundub, et selle kaugtöö tulemused on väärikad. Kes küsib, see saab on muutunud uueks standardiks.\nRene Haljasmäe: Seda aega iseloomustavad tegevused – konsultatsioonid, iseseisev töö, konsultatsioonid ning hindamised ja siis veel järgmised hindamiseelsed konsultatsioonid. Kuigi kontakttundide aeg oli piiratud võib tudengite õppe lõpptulemuste ja loovusega vägagi rahule jääda!\nAksessuaaride disain. Moeprojekti hindamine, III kursus, juhendas Kerli Jõgi. Antud kursuse raames tuli leida lähtebränd ning luua selle kevad/suvise kollektsiooni põhjal tudengipoolne aksessuaaride minikollektsioon.\nEvelin Kõur, visandid.\nMärt Puusta, “Barnfind” tehniline joonis ja lõpptulemus. Kullake-Aleksandra Kask, lõpptulemus ja detailid.\nNahadisain. Nahkobjekt. II ja III kursuse hindmine – naha kõrval innovatiivsete matejalide nagu pinatex ja korktekstiil kasutamine, juhendas Kerli Jõgi.\nAlba Aufleger, tööproovid ja peakate. Renata Uvarova\nEvelin Kõur ja lehtkuld korktekstiilil\nÕhtul kanti ZOOMis üle Briti Köitekunstnike Ühingu presidendi Lester Caponi loomingu virtuaal-loeng ´a little too much is just enough for me.´\nK. 28.04. Toimus paberirestaureerimise aine hindamine, juhendas Rene Haljasmäe. Aine käigus tuli luua paberirestaureerimise näidisvihik, korrastada raamatukogu kunstiajakiri ja leida isiklikust kogust sobilik paberalusel objekt ennistamiseks.\nPolina Richteri perekonda on mitu põlve kuulunud Gogoli kogutud teosed ja kassid. Pildil ”kassiküüne kahjustusega” leht enne ennistamist.\nGeterly Sepp, objekti lugu: Eesti NSV sünnitunnistus, mis kuulub vanaisa Einarile, kelle karmanis on olnud see pikki teid tema nooruspõlves.\nErialase projekti arvestus. Projekti raames korrastasid II ja III resttudengid Nahadisaini osakonna metoodilist fondi. Tehti 407 fotot, koostati 212 kirjet, valmistati 79 karpi, kujundati 132 etiketti, neist kleebiti 92, parandati 4 objekti – tehti väga suur töö ära! Plaanis on kogutud digitaalne materjal vormistada digiarhiivi kõigile kättesaadavaks.\nGregor Kiin: “Selle aine jooksul käisid päris paljud objektid minu käest läbi eriti pildistamisel kuid kõige rohkem jäid mulle silma 80- ja 90ndatel tehtul voolimis tööd. See detailsus oli väga silma paistev ja hea vaadata. 2000 algul oli näha kuidas fondi oli jäänud palju liimita köiteid kus oli palju kasutatud nahka karvkattega.”\nZOOMi hilisõhtune arutelu Harry Ransomi Keskuses (Texas) “Kogude ühendused: renessansi humanism islami kaante vahel.”\nFB-s Muinsuskaitse Virtuaalne infopäev: korralda üritus Muinsuskaitsepäevadel (9.-12.09)\nPerioodi teise nädala esmaspäeval leidis aset Pallase ülevaate-näituse ülespanek ARSi Projektiruumis. Madis Liplapi kujundatud “Eutektikum” väljapanek tuli vaoshoitud ja maitsekas – soovitan kõik Tallinnas pesitsevad sõbrad-tuttavad seda vaatama saata.\nVäljapanekus on objektidega Nahadisaini osakonna lõpetanut Stella Soomlais, Reti Jänesmägi, Helene Sepp, Marju Täht, Ariana Rassulov, Maris Pill, Marlen Sepp, Mariana Jürimäe ning posteritel Sille Sikmann, Livika Lahesalu, Egge Edussaar, Stella Soomlais, Tiiu Niinemets, Kaire Avi-Kinnunen Dorel Sabre, Tuuli Jõesaar ja Anneli Alton.\nAlgas 10. maini kestnud Eesti Sohva 2021 nahajääkide ideekonkursi rahvahääletus, kus osales Pallase tudengeid ja õppejõude.\nTeisipäev oli SUUR näituste taasavamiste päev – üle pika aja avati üle vabariigi kõiki suuremad galeriid. Sai üle vaadatud kunstiruumid Tartu Kunstimajas ja Tarmusis. Viltuses muuseumimajas ütles piletimüüja rõõmsalt, et olen esimene külastaja! Tundsin ennast 40 minutit peale muuseumi avamist olümpiavõitjana! Ütlesin, et meesterahvas esimese ostu tegijana toob õnne 😀 Teisel korrusel oli näitusevahetus, mõistlik on minna kui uus väljapanek on valmis. Noora majas oli üleval Rahvusarhiivi konservaatorite paberikunsti näitus “Ära viska mind ära!” mille koostajate hulgas olid nahadisaini osakonna õppejõud Küllike Pihkva ja vilistlased Liis Turnau ja Dorel Sabre.\nPaberinäitus on arhiivis nüüdseks läbi kuid mõte on seda eksponeerida nahadisaini osakonna galeriis III korrusel. Õhtul jõudsid osakonna To-305 õppeklassi kaks suurt eritelimusel lisalauda, mis peaks leevandama ruumis tööpindade puudust.\nÕhtune kunstnikuvestlus Zoomis: Reframing Japonisme Hardvardi Kunstimuusemis.\nKolmapäeval (5.05) toimus Kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali infopäev veebis.\nSkulptuuri-naha osakonna ühisnäitusel “Iga akna taga peitub inimene” kureerisid ekspositsiooni nahatudengitest Kullake-Aleksandra Kask, Stefani Vissel, Evelin Kõur, esinejate hulgas on ka Liis Tisler, Riina Raudson, Helen Strom ja Netty Muld. Näituseprojekti õppejõud oli Gertrud Kinna.\nEsiplaanil Kullake-Aleksandra Kase ja Evelin Kõuri installatsioon. II ja III kursuse nahatudengite eksponaadid.\nRahvusraamatukogus toimus samal päeval säilitamisalane e-seminar “Raamatu teekond: loogeldes loojangu poole.”\nReedel sai alustatud paarisnädala aruande tegemist aga kanti ka üle ZOOMis emeriitdotsendi Matti Laane loeng laseritest ja kunstiobjektide laserpuhastusest.\nKokkuvõtteks teisel teemal – kindlasti paljud on näinud dokumentaalfilmi Ülo Soosterist, mis oli huvitav ülevaade ühe avangardistlikust eesti kunstniku käekäigust Hiiumaalt läbi Siberi Moskvasse… Aga erialajuhi soovitus on seekord kutse vaatama hoogsat USA doki maailma tippkunstist ja -kunstnikest, kunstioksjonite pidajatest ja kunstikogujatest, nende väärtushinnangutest.\nKes pole näinud, siis Jupiteris on kuldse palmioksaga pärjatud Ruben Östlundi kunstipõnevik “Ruut” (The Square, 2017) ka järgivaadatav…\nJaak Roosi: Peale pikka ootamist, kuniks saabuvad tellitud seadmed, sai paika mööbliosakonna fotovõimekuse/dokumenteerimise uus tase. Kaks ledvalgustit koos softboksidega võimaldavad koos uue fotoaparaadiga mööbliosakonnal kasutada oma fotostuudiot.\nSee peaks kergendama ka fotograafiaosakonna stuudiote koormatust, kuna osa õppetööst saab teha erialaosakonnas. Aitäh fotoosakonnale ja eriti Madis Palmile, kes aitas agretatuuri üles seadas.\nSamas viis ta läbi ka esimese fotosessiooni, üht lõputöö objekti ülespildistamist juhendades. Samaagselt on planeeritud jägmist dokumenteerimise taset – see tähendab 3D meetodil jäädvustamist. Nagu ühe III kursuse tudengiga ongi kokku lepitud, siis tema lõputöö keskendukski sellele temaatikale.\nKahte nädalasse on mahtunud ka mööbliosakonna juhataja kohale kandideerimisavalduste laekumine. Üks kandideerija loobus, kolm jäi.\nTekstiiliosakonna ja mööbliosakonna ühine suruõhusüsteem on aastatega kasutuses amortiseerunud. Peale kompressorifirma esindajaga tehtud vajalike tööde kaardistamist ootan hinnapakkumist. Vajalike tööde hulka kuuluvad ka voolikurullide paigaldus lakke, et vältida põrandal olevate voolikute otsa komistamist. Üks suruõhuviik tuleb läbi seina õue, selleks, et tudengid ei peaks kummide pumpamiseks oma rattaid osakonda tooma ja IT ei peaks voolikuid läbi akna õue vedama, et arvuteid tolmust puhastada.\nPühapäeva hommikupooliku veetsime perega Nõmmel emadepäeva tähistades ja pärastlõunal käisime tütrega Tartus vaktsineerimas. Tütrel oli pärast lühiajaliselt 37,5 palavik. Aga mul, peale teist vaktsiini, endiselt mitte midagi.\nKes need sellised on? Igal aastal nad tulevad.\nKahe nädala pärast tulevad selle õppeaasta viimased Pallase kroonikad. Suur kevad on käes, lõputööde kaitsmised ukse ees ja siis on suvi kohal. Loodan südamest, et sügisel saame töö ajal tööle ja õpingute ajal õppima tulla.\n“Kaanefotoks” Madis Liplapi foto Pallase näitusest EUTEKTIKUM ARS-i projektiruumis.


KATRIN VÄLI: UUS (RE)START FITMODELLINA – TREENIVA NAISE AJAKIRI NR 1\nKatrin, väike habras naine, kes on kogemustega aeroobikatreener ja kosmeetik ning pälvinud omal ajal Aeroobikakuninganna tiitli, tegi sel kevadel kannapöörde ning astus võistlejana lavale Fit Modelli kategoorias. Kuigi Fit Modell on suhteliselt uus ala ning võistluskavas alles esimest hooaega, oli konkurents laval küllalt tugev. Katrini võit oli hoopis teistsugune – see andis talle tõuke mitte ainult enda vormi veelgi paremaks treenida, vaid uuesti laval särada ning valmistada ette uueks hooajaks lausa terve võistkond! “See on pikk ja järjepidev protsess ning algab üksikasjalikust planeerimisest,” ütles Katrin oma suveplaane jagades. “Fit Modelli hinnangute kriteeriumid eeldavad keha proportsionaalset treenitust, tervet ja ilsuat välismust – nahk, juuksed, nägu peavad olema ideaalses seisundis ning selleks tuleb kogu ettevalmistusele terviklikult lähenema,” lisab Katrin.\nK: Kuidas tuli otsus astuda Fit Modellina lavale?\nV: Fitmodeli võistlusele mineku otsus tuli mulle täiesti ootamatult. Lihtsalt 3 nädalat ennem võistlust otsustasin end ära registreerida mõttega, et oleks kindel eesmärk end paremasse vormi ajada rannahooajaks ning saada uue kogemuse võrra rikkamaks. Oli plaanis luua Kuninganna Fit Team, mis nüüd ka tehtud sai peale võistlust ning nüüd saan jagada oma tiimi tulevastele fitmodelli võistlejatele oma kogemusi ja teadmisi.\nK: Millist trenni- ja toitumiskava hakkad järgima, et sügiseks uues vormis lavale tulla?\nMa olen eluaeg trenni teinud ning toitun tervislikult, kuid suvel on plaanis lisaks oma antavatele aeroobikatrennidele ja jooksmisele, mida väga armastan, juurde lisada paar korda nädalas jõusaali ja plaanin ainult 3 nädalat ennem võistlust endale rangema dieedikava. Kindlasti kehahooldust – massaži, vetikamähist vms. ning hommikuti kiirkõndi, mis mõjub kehale ja välimusele väga hästi.\nK: Miks tiimis treenimine on tulemuslikum?\nEks kõik peavad ikka omaette ka trenni tegema, aga paar korda nädalas plaanin erinevaid vahvaid ühiseid treeninguid, siis saame suhelda ja vaadata, mida kellelgi rohkem treenida vaja või mõni iluprotseduur võtta lisaks, mida tänu mu koostööpartneritele iluvallas pakkuda saan! Sellel võistlusel ju hinnatakse ka näiteks juuste ja naha väljanägemist, seega tiimiga saab soodsamalt kõike seda organiseerida.\nK: Kuidas valmistad teisi ette?\nTiimile plaanin siiski tellida professionaali abi poseerimistundide näol, jällegi tiimina tuleb see soodsam kui üksinda kõike teha.\nK: Kui palju mõjutab vanus?\nMina arvan, et vanus numbrina sportlastel ei loe absoluutselt – pean tähtsaks hoopis numbrit, mis näitab keha füsioloogilist vanust ja kuna ma lisaks treenerina olen juba 18 aastat ka kosmeetikuametit pidanud, siis loomulikult tuleb oma naha eest hoolitseda, et need numbrid omavahel hästi klapiks.\nK: Mis on sinu salanipp või salarelv?\nMa arvan, et positiivsus ja energilisus!\nKATRIN VÄLI TÄISPIKK INTERVJUU TRENNIAJAKIRJA HERS SUVEÜLIKOOLIS:\nKuna Fit Modell on omapärane fitnessi ja missivõistluse kombinatsioon ning naha seisukord on “hinnas”, siis Katrin otsustas selles küsimuses eriala proffide poole pöörduda, seades sammut Kalev Spa ilusalongi. “Olen ise kosmeetik, kuid ka selles vallas on palju erinevaid ja uusi tehnoloogiaid, millest osa eeldavad teenuse osutaja meditsiinilist tausta,” selgitab Katrin oma otsuse tagamaad. “Vastava erialaga spetsialist teeb eelkõige põhjaliku analüüsi ning leiab just sinu probleemidele ja rahakotile sobivad lahendused”, lisab Katrin. Kalev Spa ilusalongi meditsiiniõde kosmeetik Reet Uustalu viis läbi põhjaliku konsultatsiooni ning pakutud raviplaan sobis Katrinile väga. Esimeses etapis teeb Katrin läbi BDR-hoolduste sarja ning vastavalt tulemustele teeb spetsialist järgmise kava.\nKatrini muutumist ilusast kauniks Kalev Spa ilusalongis saab jälgida meie YouTubi kanalis BeFit Media ning kodulehel www.hers.ee\nKATRINI “MAKEOVER” KALEV SPA ILUSALONGIS:\nMIKS BDR JA MIS ON BDR?\nBDR e. Beauty Defect Repair meetod on maailmas ainulaadne meditsiiniline nahahooldus, mis on välja töötatud sakslaste Helmut ja Gabriela La Fontaine poolt. BDR abil saab edukalt ravida naha kosmeetilisi defekte, aktiveerida naha funktsioone ja taastada nahka isegi sügavate kortsude põhjas. Tulemused on kiired, märgatavad ja kauakestvad.\nRavi algab naha pealispinna bioloogilise keemilise koorimise ja mikrolihvimise abil, mis taastab ja aktiveerib nahafunktsioone, eemaldab elutud naharakud. Selle tulemusena paraneb naha verevarustus ja suureneb vastuvõtlikkus aktiivainetele.\nEdasi stimuleeritakse nahka mikronõelte abil, mille tulemusena imenduvad intensiivselt aktiivained, aktiveeruvad rakkude jagunemine ja taastumismehhanismid kiirenevad, stimuleeritakse kollageeni- ja elastiini tootmist. Tasanduvad miimikajooned, paraneb näoovaali kontuur ja naha elastsus. Lümfimassaž eemaldab toksiine ja alandab turseid, paraneb aktiivainete transport sidekoes, kiirenevad paranemisprotsessid ja ainevahetus. BDR on alternatiiviks kortsude täitesüstimisele ja mesoteraapiale kortsude või armi puhul. INFOT LEIAB KALEV SPA ILUSALONGIST: www.kalevspa.ee


Kommentaarid - "SUUD PUHTAKS" BLOGI | Autokooli juht Indrek Madar: mees, kes on võtnud pitsi viina, ei ole sama mees, kes ta oli enne - DELFI\n"SUUD PUHTAKS" BLOGI | Autokooli juht Indrek Madar: mees, kes on võtnud pitsi viina, ei ole sama mees, kes ta oli enne - kommentaare 1-12\nRegistreeritud (27) Anonüümne (87)\nÜleüldine pofigism mille on ühiskonnas esile kutsunud meie poliitikute teod ja vääraklikud hoiakud.... Kuidas poliit-oinad ees , nõnna lihtrahvas omamoodi-omasoodu protestiga takka... Ei hooli meie riigi eesminejad rahvast , ei hooli rahvas üksteisest....\nRiiklike julgete rahvameeste eesminejate ja eeskujude põud .... Mandunud euroliberaalsuse viirusega nakatunud poliitikud kutsusid esile samamoodi manduva ühiskonna ... Osade meeleheite ääreni viidud ning väljapääsu otsivate inimeste pofigismist tekkinud jõuetuse väljund.... Vedru on pingul ja iga hetk on see laksakas tulemas , ootame nn. luuavarrest pauku .... Loodame et vähemalt EKRE-gi mingigi laksaka ühiskonnale suudab pakkuda....\nHarvad korrad aga pean siin Petersoniga nõustuma.Meie ühiskond on haige ja depressioonis ja tundub,et veel kauaks.Kurb!Kes tegi-ise tegi."Õnneks" uued valimised ja uued klounid-ja mitte sittagi ei muutu.EKRE ongi veel viimane õlekõrs.Ja kui siis ka uusi tuuli puhuma ei hakka...Igatahes-põhja,seltsimehed!\nÄrge poisid muretsege,Eestlane on järjekindel ja valib oinad jälle pukki !\nParaku nii on,et siis jälle ohkida kuni järgmiste valimisteni.Sipleme kui sipelgad mööda Möbiuse lehte.\nalkohol ei salli tühja kohta, sestap ta pähe hakkabki.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Kas keegi teab :" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nParandus kirjutati ajal kui oma kommentaari kirjutasin.\nSamas kui näit on n.ö. piiripealne siis ilmselt soovitatakse turvaliselt lähimas parklas peatuda ja pisut puhata - isiklik kogemus 0,09 mg/l\nKaristuste karmistamine ei anna erilist efekti. Kui ka rahatrahv määrataks 10 kordseks (võrreldes praegusega) ei vähendaks see joobes juhtimist. Joomasele inimesele vahet pole kas saab trahvi 100 või 1000 eur. Sõitma minnakse lootusega et vahele ei jääda ja joodud alkoholi tõttu, kriitikameele vähenemine ei hoiata võimaliku avarii ohu eest. Vaiksemates maapiirkondades on ju politsei patrulle ja nö alko-reide väga vähe. Aitaks kindel teadmine, et purjus peaga sõites on vahelejäämine ja karistus vältimatu.\nAbsoluutselt nõus. Ei ole vahet milline on karistus kui rooli minnakse veendumusega, et vahele ei jää ja seetõttu karistuse variant üldse puudub ehk puudub vajadus vaagida kas "saan endale riski lubada".\nMiks, miks, miks... kuidas võib nii lollilt küsida. Praktiliselt olematud leebed karistused lihtsalt ei toimi. Kui jääd purjus peaga juhtimisega vahele ning seejärel sind 6 kuuks sunnitööle saadetakse, siis ei kohta edaspidi liikluses enam ühtki joobes juhti.\nNatuke keeruline on see teema - kui eelmise õhta jääknähuga saadetakse 6 kuuks sunnitööle aga kolme inimese kastisõitmise eest saad 4 kuud tingimisi siis tekib õigustatud küsimus ja viha teo, tagajäre ja karistuse karmuse suhtes. Ei ole loogiline, et võtame ühe veel tagajärjeta teo ja karistame selle eest karmimalt kui juba toimepandud ja reaalsete ohvritega kuritegude eest.\nmis siin keerulist on, Soomes rakendatakse sunnitööd alkohoolijoobes juhtide suhtes juba ammuilma...\nKuus kuud sunnitööd? Kõlab hästi. Kindel elukoht, tasuta söök, põnev töö ja veel põnevamad töökaaslased.\nVõi mõtled sa ÜKT-d? See on jama, sest siis jäävad elamiskulud endiselt enda kanda.\nSee, mis meil on "purjus" (0,5 promilli), on naabrite lätlaste ja soomlaste juures "kaine".\nIlmselt oleks Madar ka Soomes teine mees.\nSeadusi tehakse enamuse, mitte erandite tarvis. Enamus eestimaalastest ei oska aga juua. Jah, see üks pits ilmselt ei mõjuta oluliselt juhtimisoskust- aga me ei piirdu ju selle ühe pitisi/õllega- sellele järgneb teine, kolmas, neljas jne. ja juba ongi uue järgi sõita vaja. Häda on ju selles et prantslane joob oma pokaali, sakslane oma kannu toidukõrvale ära ja igapäevatoimetused lähevad edasi- meil on se pokaal/kann päästikuks suuremale joomale. Ega ma ise ka mingi erand ei ole ja seepärast ei hakkagi ennast ühe pitsiga narrima. Kui üldse, siis nii et kapsad ninast väljas, aga igal asjal on oma aeg ja koht, ning pidupäeva ja sõidupäeva vahele peab ööpäev pausi jääma.\nTropid ei saa ju sellest aru.\nAga ütle mulle kallis inimene mis see üks pits autosõidupäeval annab? Selleks et mõju ka tunda oleks, on juba autosõiduks karistuslik kogus vaja neid manustada.\nNiisiis milleks üldse seda vaja ja milleks pärast oma alkomeetriga võimelda?\nVõtta muidugi tuleb- muidu lähevad närvid rikki, aga koonda need kuu aja pitsid ühele puhkepäevale- omal on parem (südametunnistuse) tunne null promilliga sõita ja üks korralik peatäis mõistliku vahedega lõõgastab korralikult närve, erinevalt "lubatud kogusest", mis ei anna midagi.\nMina käin vahest linnas söömas ja seal joon klaasikese õlu ja ma tahan oma autoga tagasi kodukülla sõita, miks ma peaks ennast siis roolijoodikuks lahterdama, seetõttu, et teised juua ei oska ning autorooli lähevad? Asja mõte ju ongi lahterdada ohtlikkust juhtimisel, mitte aga ühiskonda.\n"Mees, kes on võtnud pitsi viina, et ole see mees, kes ta oli enne pitsi võtmist,"\nSotside stiilis võltsvagatsemise eesmärk on alavääristada meid kõiki eneste silmis. Väga punakommunistlik...\nOlen nõus osalema ükskõik millistes testides tund pärast pokaali veini, klaasi õlut või pitsi viina.\nJa sa ei ole enam see mees roolis.\n"Tingimisi karistus ei anna inimestele signaali, et nad oleksid karistada saanud"\nEks on siin viimastel aastatel nähtud-kuuldud küll, kuidas mõni noor nolk sõidab 3-4 inimest surnuks täis peaga, aga saab tingimisi "laps, ära enam sedasi tee", isegi kui varem on korduvalt jäädud joobes sõiduga vahele- millise ajuosaga see kohtunik siis mõelnud (ja kas üldse?) on, oleks huvitav teada?\nEilses "Pealtnägijas" oli kuulda, kuidas pätid tühjendasid välismaalaste kontosi sadade tuhandete eurode eest, aga proks vahepeal 2 a ja 7 kuud puhkas uurimisest- s.t. et miskit reaalset tegevust ei toimunud, lõpuks "oi, see uurimine on aegunud- mõistliku tähtaja ületanud"\nKohtusüsteem vajaks puhastust uimastest kärbestest :)\nRiigikogus tuleks iga hääletusmasina käivitamiseks installeerida alkomeeter - enne hääletamist puhud, kas oled ikka "sama mees" või on klaasike märjukest sind juba teiseks teinud!\nMees, kes peale 1 pitsi viina võtmist pole enam sama mees, pole üldse mingi mees. Asjamehed ei peaks enda järgi otsustama, kui neil nii pehme pea:) Ühesõnaga peidame aga pea jälle kenasti liiva alla ja ajame kõik alkoholi süüks.\nTegelikkuses on tegu eheda propagandaga rumalatele. Need juhid, kes vintis peaga õnnetusi põhjustavad, saavad sama edukalt sellega ka kaine peaga hakkama. Põhjus pole mitte tarbitud alkoholis, vaid nende suutmatuses sõidukiga ja liiklusega toime tulla.\nMa vaataks pigem autokoolide ja sealt valjastatavate juhtide taseme kriitilise pilguga üle. Teinekord vaatad neid maanteel, linnatänaval või parklates ukerdamas, karju appi. Ja tee kindlustusfirma ukseni võiksid nad kinnisilmi läbida, püsikliendid nagu nad on. Toonitan - nad on ohtlikud igas seisukorras, pits viina nende oskusi ei paranda ega vähenda.\nAga et keegi hakkaks õigete põhjsutega tegelema, on muidugi palju loota. Teeme aga kisa-käraga ajupesu rahvale, kasutame odavamat meetodit trahvirahade kasseerimiseks ja teeme näo, nagu me teeksime midagi liiklusohutuse parandamiseks. Ise peale alkotestri ja kiiruskaamera muud tundmata. Nii võlts, nii kuradi võlts ja diletantlik.\nAga kui trahviraha koguneb, mida siis ulguda, see ongi ju tõeline eesmärk - raha riigikassasse! Imelik, et rahvas seda udu läbi ei näe, kõik on umbjoobes või?:)


Panus Eesti Muusikasse auhinna pälvib tänavu ansambel Mahavok | Eesti Muusikaauhinnad\nPanus Eesti Muusikasse auhinna pälvib tänavu ansambel Mahavok0\nPosted on jaanuar 16th, 2019 in News\n24. jaanuaril Saku Suurhallis toimuval Eesti Muusikaauhinnad 2019 suurejoonelisel galal pälvib tänavu Panus Eesti Muusikasse auhinna ansambel Mahavok. Kollektiiv astub galal üles ka suurejoonelise erishowga, mis viib publiku ajarännakule läbi Mahavoki ajaloo ning toob fookusesse ka bändi tänapäevase loomingu.\nHelilooja ja muusiku Heini Vaikmaa sõnul on tunnustus neile suur ja samas ka väga meeldiv üllatus. “Eks me ole kõik need aastad ajanud vaikselt, kuid järjekindlalt oma rada, seda nii instrumentaalmuusika kui ka lauludega,” kommenteeris Vaikmaa. “On rõõm tõdeda, et kuigi Mahavoki asutamisest saab tänavu juba 37 aastat, mängivad raadiojaamad meie laule ja muusikapalu endiselt üsna innukalt. Ju siis on meie looming kuulajatele meelt mööda – nii vanad hitid kui ka uued lood.\nTunnustuse kohta lisab Vaikmaa, et iga inimene, eriti aga loomeinimene, vajab aeg ajalt tunnustust, sest see annab märku, et sinu püüdlusi ja jõupingutusi on märgatud ja hinnatud. “Mõni võib muidugi arvata, et kui sa oled saanud „elutöö preemia“, siis võid edaspidi jalad seinale visata. Õnneks Mahavoki puhul seda karta pole, sest mulle endale annab see tunnustus vaid jõudu ja indu juurde!”\nBändi pikaaegne solist Kare Kauks lisab, et südamega tehtud muusika loojale ei ole auhind kunagi eesmärgiks omaette. Samas arvab ta, et igasugune tunnustus Mahavoki tegevusele on ääretult positiivne. “See on ühtviisi tagasisideks, et meie töö on kellelegi väga korda läinud. Kindlasti oli see väga meeldiv üllatus, et bänd ka minu osalust väga kõrgelt hindas, kuna olen juba mitu aastat bänditegevusest kõrval,” lisab Kauks.\nVaikmaa meenutab, et kui vaadata Mahavoki pikka ajalugu, siis on selle nime all saanud tuntuks mitmed armastatud muusikud, eelkõige muidugi Karl Madis ja Kare Kauks. “Kare suurepärast vokaali imetlen ma iga kord kui raadiost tuleb kas „Mägede hääl“, „On läinud aastad“, „Lootus“, „Minna lihtsalt nii“ või mõni muu tema lauldud Mahavoki hitt ja mul on siis alati kahju, et ta otsustas ühel hetkel laulmisega lõpu teha. Ma loodan siiani, et ühel päeval on tal siiski võimalik veel Mahavoki koosseisus lavale tulla,” lisab muusik kavalalt.\nKauks ütleb, et tema viimased suuremad esinemised Mahavokiga olid umbes 7-8 aastat tagasi. Olulisemateks esinemisteks peab ta sellest perioodist Tartu Levimuusika juubelikontserti, soolokontserti Nokia Kontserdimajas, ülesastumisi ansambliga HU? Rock Cafes ja Padise kloostris jm. “Minu põhitegevus ansambli koosseisus jäi aastatesse 1986-89. Pärast seda oleme kahel perioodil (2001. ja 2008. aastal) uuesti koos lavale tulnud, taaselustanud uute seadetega vana repertuaari ja mõlemal korral on lisandunud ka uusi lugusid,” räägib Kauks.\nÜks lõbusamaid esinemisi tuleb Kauksile meelde paari aasta tagusest suvest. “Oli Mahavoki 35 aasta juubelikontsert Käsmus. Läksin bändikaaslasi kuulama/õnnitlema ja asi päädis sellega, et koos teiste artistidega moodustasime kontserdi lõpus Mägede Häälest ühisnumbri – oli väga meeleolukas!”\nMilline on Mahavoki panus Eesti muusikasse bändiliikmete endi sõnul? Kauks leiab, et selle taga on mitme olulise asja koosmõju. “Kindlasti omanäoline muusikakeel, meloodiad mis jäävad meelde, heade autorite tekstid ja põnevad arranžeeringud. Oluline on see, et oleme alati püüdnud teksti läbi tunnetada. Mida sa laulad, seda sa ka mõtled, ning et see kõik jõuaks ka publikuni. Need teemad, millest me laulame, on läbi aegade ja põlvkondade inimestele olulised olnud. Meile on öeldud, et ka instrumentaalid mõjuvad nii, et nad suudavad puudutada kuulajate hingesoppe,” kirjeldab Kauks.\nGeorg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazzlaulu osakonnas õpetajana töötanud Kauks hindab Eesti muusika ja muusikute taset tänasel päeval üldiselt heaks. “Lauljate tase on aasta aastalt paremaks läinud – lavale on tulnud väga palju uusi andekaid inimesi. Üha rohkem tuleb juurde põnevaid omanäolisi bände, kes kirjutavad ise originaalmuusikat. Mis puudutab pillimehi, siis arvan, et praegu on ka nende tase üle aegade kõrge. Ma soovitaksin neil julgeda rohkem esile tulla isikupäraste soolodega, mitte jääda ainult taustaks saatebändina.”\nSiiski on miskit, mis Kauksi hinnangul võiks veel paremaks muutuda. “Sooviksin ka popmuusika tekstides näha mitmekesisemaid teemasid ja mitte liiga trahvaretset sõnakasutust. Ehk siinkohal saaks koostööd teha noorte luuletajatega, kes ka kindlasti oma tööle väljundeid otsivad,” pakub ta ühe ideena.\nEriauhind Panus Eesti Muusikasse ei tähenda sugugi, et bändi või artisti karjäär hakkab läbi saama. Samal arvamusel on ka Vaikmaa. “Ma olen täiesti kindel, et Mahavok ei ole veel oma viimast sõna öelnud. Mul on juba peaaegu et päris valmis vähemalt kahe albumi jagu uusi laule ja instrumentaale. Nii et käesoleval aastal tuleb kindlasti uus album, aga võib-olla, et isegi rohkem. Ja loodetavasti saab meid kuulata ka erinevatel laividel ja festivalidel.”\nMahavok alustas selle nime all tegevust 1982. aastal. Bändi viimane album, “Galaktikad”, ilmus 2010. aastal ja oli nomineeritud Eesti Muusikaauhindadel Aasta Jazzalbumi kategoorias.


Lihaste stimuleerimine ja karvade vigastused 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Vigastus » Lihaste stimuleerimine ja karvade vigastused\nPeaaegu kõik on kogenud keerutatud pahkluu teravat valu, mille tulemuseks on ebamugav komistamine üle nähtamatu objekti või halb maandumine välja mänguväljakul. Hüppeliigese vigastuste traditsiooniline ravi hõlmab jäätumist, liikumisõppusi ja kõrgust, kuid kui valu langeb ja turse kangekaelselt keeldub langetamisest, võib osutuda vajalikuks teha rangemaid meetmeid. Elektroonilise lihaste stimulatsiooni, mis on paremini tuntud kui TENS (transcutaneous electrical nerve stimulation), leidub kõhuõõne kahjustuse tagajärjel tekkinud kroonilise valu leevendust.\nTens, vastavalt Sportsinjuryclinic.net-le, on meetod, mis tagab valu leevenduse mõjul asuva elektrivoolu rakendamisega (vt viide 1). Hüppeliigese nihestamisel paigutatakse kahjustatud pahkluu külge mitu väikest elektroodi, kus manustatakse elektrivoolu spetsiifilist sagedust. "Mehaanorepteerijate" elektriline stimulatsioon lihas vähendab ärritunud valu närvide poolt väljatoodud impulsse, mille tulemuseks on valuvära mehhanism ja leevendamine. TENS-i masinatel on kolm peamist muutuvat seadistust, mis sõltub vigastuse tüübist ja raskusastmest; need hõlmavad sagedust, intensiivsust ja impulsi laiust (vt viide 1).\nOn tõendeid selle kohta, et iidsetel aegadel kasutatakse elektrilist lihaste stimuleerimist. Kuid tänapäeva TENS on suhteliselt uus meditsiiniline ettevõtmine. Verity Medical Co.'i sõnul oli TENSi kujundanud Melzacki ja Walli 1960. aastatel uuritud värava juhtimise teooria (vt viide 2).\nSportsinjuryclinic.net märgib, et "arvatakse, et TENS saab piirkonnas leevendada valu peaaegu 70% -l juhtudest, mis kannatavad ägeda kahjustuse all" (vt viide 1). Ebatõenäoliste kõrvaltoimete, kerge kättesaadavuse ja sellise kõrge edukuse korral on elektri lihaste stimuleerimise eelised ilmnevad. Kui muud ja potentsiaalselt kahjulikumad raviskeemid on ebaõnnestunud, on TENS korralikult kasutamisel ette nähtud ilma valueta ja murettekitavate edasiste kahjustuste pärast. Valu peaks olema minimaalne; võib oodata kipitustunne, kuna lihasele manustatakse elektrivoolu, kuid ebamugavust ei tohiks tekitada.\nKodu töötlemise süsteemiga tegelemisel tuleb alati konsulteerida tervishoiutöötajaga. TENSi ei tohi kasutada juhul, kui patsiendil on südamestimulaator, vereringeprobleemid või nahakahjustus, epileptiline või rase või laps (vt 1. viide). Arst suudab õigesti suunata teid elektroodide positsioneerimisel, et tagada kõige efektiivsem paigutus raviks, ning võib samuti soovitada sagedust, intensiivsust ja pulsilaiuse sätteid maksimaalse leevenduse tagamiseks.\nTENSi masinaid saab osta erinevatest jaemüügi spetsialistidest, näiteks TENSsystemist või BioMedical Life Systemsist kõigest 30 kuni 30 000 dollarini. Erinevad mudelid, millel on mitu variatsiooni, tuleb uurida, et kõige paremini kindlaks teha vigastuse tüüp ja raskusaste; seda saab teha professionaalse konsultatsiooniga.\nEelmine PostKuidas peatada tarkuse hammasvalu koos rõhu punktidega\nJärgmine PostitusIstmikunärvi valuvaigistamine


On tähtis, et hooldustööd kasvuhoones tehakse õigeaegselt. Nõnda keskenduvad taimed viljade kasvatamisele ning taimed on elujõulisemad.\nKÜLGVÕSUD TULEB EEMALDADA\nTomatitel kasvavad varre ja haruoksa liitekohale külgvõsud. Se eemaldatakse võimalikult varases kasvustaadiumis. Nii ei raiska taim liigset kasvuenergiat. Parim viis külgvõsu eemaldamiseks on sõrmedega võsu murdmine. Võsu katkeb liitekohast ja haav kasvab kiiresti kinni. Kui võsu eemaldatakse oksakääridega, jääb tüvele jätke, mis on vastuvõtlik hallitusele, eriti augustikuus, kui õhuniiskus tõuse\nParim viis on toestamiseks nööri kasutamine. Tomatitaimed toestatakse nii, et taim saaks tuge vertikaalsele kasvusuunale. Soovitav on nöör keerata varre ümber iga külgharu vahelt. Alt seotakse nöör kinni tomati varre külge, haruoksa alt. Nööri ei tohi kinni siduda liiga tugevalt - varrele tuleb jätta paisumisruumi. Kasvuhoone lakke kinnitatakse horisontaalsed tuginöörid (või latid), mille külge vertikaalsed tuginöörid kinnitatakse. Vertikaalsele tuginöörile on mõistlik jätta piisavalt pikkust, et vajadusel saaks varsi lasta ka allapoole.\nKui tomat kasvatab võrseid, murtakse needki ära. Liigsed võrsed kulutavad taime energiat ja muudavad taime liiga tihedaks. Tiheda kasvuga taime juures õhk ei ringle ja taimed on vastuvõtlikumad hallitushaigustele.\nTomati alalehti eemaldatake järk järgult, 1-2 lehte korraga. Lehti võib eemaldada küpsemisjärgis oleva kobara alt, mitte kunagi sellest üleval pool. Lehed transpordivad toitaineid viljadesse ja ülevalt eemaldatud lehtedega katkeb ka toitainete liikumine küpsevatesse viljadesse.\nBiolani Tomatiturvas on spetsiaalne turbasubstraat tomatitele, mis tagab aiataimedele optimaalse keskkonna taime elujõuks, tugevaks kasvuks ning soodustab...


Aniisi- ja mündimaitseline hambapasta "Asari" – Dzintars\nAvaleht / Aniisi- ja mündimaitseline hambapasta "Asari"\nAniisi- ja mündimaitseline hambapasta "Asari"\nAniisi- ja mündimaitseline hambapasta ASARI, mis tagab kauni naeratuse ja värske hingeõhu – piiratud väljalase. Koostises olev ränidioksiidipõhine abrasiiv eemaldab tõhusalt hambakatu, muutes hambad valgemaks. Fluoriid tugevdab hambaemaili ja tagab kauni naeratuse. Ärge unustage hoolitseda oma naeratuse eest vähemalt kaks korda päevas. Naudi!\nSisaldab naatriumfluoriid 0,23 massi% (1040 ppm F¯).\nKuueaastastele janoorematele lastele: võtta herneterasuurune kogus ning puhastada hambad täiskasvanu juhendamisel, et vältida allaneelamist. Fluoriidide saamisel muudest allikatest konsulteerida hambaarsti või arstiga.


KUIVTOIT CALIBRA TUNDLIKU SEEDESÜSTEEMIGA KOERTELE SENSITIVE, 12 KG HIND | kaup24.ee\nKuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg\n€ 3889 € 45 99 *\n50% sooduskood tarnele 18t 53min.\nToote kirjeldus: Kuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg\nTäisväärtuslik kuivtoit kõikidest tõugudest täiskasvanud koertele, kellel on tundlik seedesüsteem ja nahk. Sööt on eriti soovituslik tundliku seedesüsteemi, naha ja karvkattega koertele. Koostist on rikastatud rohke Uus-Meremaa lambaliha toiteväärtusega ja on väga kergesti seeditav. Söödas ei ole teravilja ning lõhe rasv tagab terve naha ja kvaliteetse karvkatte. Lisandite, vitamiinide ja kelaaditud mineraalide tasakaalustatud suhe tagab sööda kõrge toiteväärtuse. Kvaliteetne teravili (mais, riis ja kaer) annab teie lemmikloomale palju energiat.\nKondroitiini ja roheliste rannakarpide lipiidide ekstrakt.\nLambaliha tundlikule nahale ja seedimisele, ilma teraviljata.\nKoostis : lambaliha (25%), mais, riis, kaer, kana rasv (konserveeritud looduslike tokoferoolidega), kuivatatud õunad, õllepärm, hüdrolüüsitud kana maks, lõheõli (1%), porgandid (1%), herned (1%), herned (1%) petersell (0,5%), roheline rannakarpide lipiidiekstrakt (glükoosamiini allikas 260 mg / kg), kondroitiinsulfaat (160 mg / kg), mananoligosahhariid (150 mg / kg), sigurijuur (fruktooligosahhariidi allikas 70 mg / kg), yucca ekstrakt (60 mg / kg), glükaanid (50 mg / kg).\nAnalüütiline koostis toorvalk\nÜldine informatsioon tootest: Kuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg\nCalibra, kuivtoit keskmistele koeratõugudele kuivtoit koertele\nSoovitame osta koos: Kuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg\nSoovitame osta koos Kuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kuivtoit Calibra tundliku seedesüsteemiga koertele Sensitive, 12 kg


Veri poo- ja kaalulangus, Linnud – Vikipeedia\nVeri poo- ja kaalulangus. toyodacenter\nKui sümptom kestab kauem, on sellisel juhul vaja pöörduda arsti poole, sest see võib viidata tõsisema haiguse esinemisele.. Rindvalude korral kasutatakse soojendavaid kompresse. Kuivalt röstitud tähendab, et makhanade röstimisel pole kasutatud rasva ega õli. Kui bronhiit tekib viirusnakkuse taustal, võetakse viirusevastaseid ravimeid Interferon, Remantadin. See sümptom kujutab ohtu patsiendi tervisele ja elule.. See funktsioon on nende kõrvaltoime, mis tähendab negatiivset mõju veresoonte seintele..\nMärgid ja sümptomid - vähk\nSüljenäärmed on üldiselt hästi arenenud, välja arvatud veelindudel. Keel on liikuv ja otsa poole sarvestunud.\nSöögitoru alaosas paikneb paljudel lindudel pugu. Pugus eelseeditakse toitu, aga sinna võivad koguneda ka seedimatud jäägid röövlindudelmis hiljem väljutatakse räppetompudena.\nMagu jaguneb eespoolseks näärmemaoks ja tagapoolsemaks lihasmaoks. Näärmemaos seeditakse seedemahlade toimel toidu pehmemaid osi. Lihasmagu on paksude ja lihaseliste seintega ning kokkutõmbumisvõimeline, seal peenestatakse toidu kõvemad osad.\nPaljud linnud neelavad ka kivikesi ja liivaterasidmis lihasmaos toidu purustamisele kaasa aitavad. Röövlindude lihasmagu on vähearenenud. Soolestik jaotub peen- ja jämesooleksnende vahel asub veel üks kuni kaks umbsoolt.\nPeensool on suhteliselt pikk, eriti taimtoidulistel liikidel. Jämesool on võrdlemisi lühike ja seda tühjendatakse sageli vajalik võimalikult väikese kehakaalu säilitamiseks. Jämesool avaneb kloaaki. Hingamiselundkond[ muuda muuda lähteteksti ] Lindude hingamiselundkond on selgroogsete seas efektiivseim.\nHingetoru on pikk ja tugevdatud kõhreliste rõngastega. Kopsud on suhteliselt väikesed, kuid suure pinnaga.\nMõlema kopsuga on ühendatud viis õhukotti: kaela-õhukottrangluu-õhukotteesmine ja tagumine rinna-õhukott ning kõhu-õhukott. Rangluu-õhukotid on omavahel ühendatud. Tagumised õhukotid on otse ühendatud läbi kopsu kulgeva hingetoru haruga peabronhiga. Sissehingamisel satub õhk kõigepealt tagumisse rinna-õhukotti ja kõhu-õhukotti, õhk kopsudest aga eesmistesse õhukottidesse.\nVäljahingamisel väljub kasutatud õhk eesmistest õhukottidest peabronhi kaudu, kopsudesse aga satub värske õhk tagumistest õhukottidest. Enamikule lindudest on omane võime häälitseda.\nKohas, kus hingetoru kopsude suunas kaheks jaguneb, paikneb lindudel nn laulukõri. See koosneb kolmest häälekilestmille asendit kontrollivad häälelihased. Eriti keeruliseks on laulukõri arenenud n-ö laulvatel lindudel. Vereringe[ muuda muuda lähteteksti ] Lindude väike-vereringe toimub südame ja kopsude vahel ja suur vereringe toimub ülejäänud keha ja südame vahel on teineteisest täielikult eraldatud, arteriaalne ja venoosne veri ei segune.\nSüda on suur ja vereringlus on suhteliselt kiire. Süda koosneb vasakust kojastparemast kojast, vasakust ja paremast vatsakesest. Roomajate kahest aordikaarest on säilinud vaid parempoolnemis saab alguse vasakust südame vatsakesest ja millest hargnevad enne paremale pöördumist veel unearteridmis varustavad verega pead ja esijäsemetesse suunduvaid rangluuartereid.\nAordikaar suundub ise aordina tahapoole ning hargneb paljudeks keha varustavateks arteriteks.\nVenoosne veri keha eesosast saabub kahe eesmise kaalulanguse sailitamine parast hCG-d kaudu paremasse südame kotta. Sinna suubub ka tagantpoolt tulev paaritu tagumine õõnesveen. Tagumine õõnesveen saab verd neerude kaudu keha tagaosast ja reieveeni kaudu jalgadest.\nSeedeelundkond[ muuda muuda lähteteksti ] Tänapäeva lindudel asendab hambaid nokkmillega toitu kinni hoitakse või toidu küljest tükke nokitakse. Süljenäärmed on üldiselt hästi arenenud, välja arvatud veelindudel. Keel on liikuv ja otsa poole sarvestunud. Söögitoru alaosas paikneb paljudel lindudel pugu. Pugus eelseeditakse toitu, aga sinna võivad koguneda ka seedimatud jäägid röövlindudelmis hiljem väljutatakse räppetompudena.\nNeerudesse saab veri kahest neeru värativeenistmis algavad kaudaalsest õõnesveenist. Paremasse kotta saabunud veri liigub edasi paremasse vatsakesse, kust see pumbatakse kopsuarterite kaudu kopsudesse.\nVerega röga köhimist täheldatakse vähi korral peaaegu alati. Mõnikord võib eralduda vahutav sarlakivere. Värsket verd iseloomustab erepunane värvus ja hüübinud veri eritub hüübidena, samas kui röga võib täheldada lima. Karm köha piinab patsienti suuresti. Haiguse progresseerumisel sümptomid süvenevad.\nKopsudest liigub veri kopsuveenide kaudu tagasi vasakusse kotta. Lümfisüsteem[ muuda muuda lähteteksti ] Ehituselt, arengult ja kulgemiselt meenutab lindude immuunsüsteem paljuski roomajate ka maoliste ning imetajate ka inimese immuunsüsteemi. Erituselundkond[ muuda muuda lähteteksti ] Lindude neerud on suhteliselt suured eriti veelindudel ja lamedad, harilikult kolmesagaralised.\nTüübilt on need järelneerud. Looteeas on lindudel veel keskneerudmillest kujunevad täiskasvanute neerud ja isaste raiamanused. Veri poo- ja kaalulangus väljuvad otse kloaaki, kusepõit ei ole.\nNeerud talitlevad väga efektiivselt, vesi imetakse uriinist peaaegu täielikult tagasi. Uriin on hulgaliselt kusihapet sisaldav valge püdel mass. Linnupojad arenevad munas Linnud siginevad kõva kaltsiumkarbonaadist koorega munade abil.\nKöha, valu rinnus ja hingeldus Kui teil on olnud köha rohkem kui 3 nädalat, pöörduge oma perearsti poole. Sellised sümptomid nagu õhupuudus või valu rinnus võivad samuti olla tõsise ägeda seisundi, näiteks kopsupõletiku tunnuseks. Seda tüüpi sümptomite ilmnemisel pöörduge kohe oma perearsti poole. Seletamatu kaalulangus Peaksite pöörduma ka oma perearsti poole, kui olete viimase paari kuu jooksul palju kaalust alla võtnud, mida ei saa seletada dieedi, treeningu või stressi muutustega. Lugege tahtmatust kaalulangusest.\nIsase suguaparaat koosneb kahest kõhuõõnes neerude juures paiknevast raiastmis sigimisperioodil oluliselt suurenevad. Raigades valminud seemnerakud liiguvad seemnejuhades kloaagini.\nHanelistel ja jaanalindudel paikneb kloaagis veel väljasopistatav sugutienamikul lindudest see aga puudub või peaaegu puudub. Emaste sugurakke toodab samuti kõhuõõnes paiknev munasari. Enamikul lindudel esineb vaid üks vasakpoolne munasari, papagoilistel ja pistrikulistel aga kaks. Valmivad munarakud liiguvad munasarjast munajuhassemille esimeses pooles eritatakse munaraku ümber valguline kest — munavalge.\nJärgnevas kitsamas munajuha osas tekib munavalgele ümber nahkkest. Munajuha viimases osas seda nimetatakse ka emakaks moodustatakse munale mineraalne koor ja sageli pigmenteeritakse see pinnalt.\nMunajuha avaneb kloaaki. Muna ehituse ja lindude lootelise arengu kohta loe täpsemalt muna ja linnu arengu artiklitest.\nWhat Is Rahu Kaal? And Does It Really Affect Your Works Daily?\nFüsioloogilised eripärad[ muuda muuda lähteteksti ] Lindude füsioloogilised eripärad on paljuski seotud nende lennuvõime ja püsiva kehatemperatuuriga. Püsiva kehatemperatuuri hoidmiseks on vajalik intensiivne ainevahetus. Suure energiakulu tõttu kasvab lindude ainevahetuse kiirus lennates veri poo- ja kaalulangus korda. Ka lindude südametegevus on kiire eriti väiksematel liikidelrahuldamaks keha suurt hapniku- ja toitainetarvidust.\nKeha temperatuur on üldiselt kõrge, tavaliselt 39—45 °C emastel enamasti veidi kõrgem kui isastel. Püsivat kehatemperatuuri aitab säilitada halva soojusjuhtivusega sulestikliigsest soojusest vabaneda aitab peamiselt soojusvahetus hingamisel.\nMõned linnud võivad alajahtumisel ajutiselt letargiasse langeda koolibrid ja pääsukesedsel juhul võrdsustub kehatemperatuur välistemperatuuriga. Lindude lämmastiku ainevahetuse lõppsaadus on vees lahustumatu kusihape. Kuna munas viibival linnulootel ei ole võimalik jääkaineid keskkonda eritada, saavad nad nii ohutult koguneda.


37.nädal 2019 - Uudised ja teated - Keila Linnavalitsus\nKeilas alustati Spin-programmi treeningutega. SPIN on noortele mõeldud spordiprogramm, mis arendab lisaks ka eluks vajalikke sotsiaalseid oskusi. SPIN-programmi liikmeks olemine eeldab osavõttu kolmest sessioonist nädalas. Kaks sessiooni keskenduvad jalgpallimängule ja kolmas muudele vajalikele oskustele. Täna toimus kooli staadionil programmi avaüritus. Vaata pilte.\nTriathlon Estonia alustas Olümpiakomitee spordinädala raames tasuta treeningute sarjaga. Üks kord nädalas tehakse väljas jooksu- ja kerelihasteharjutusi, üks kord ollakse basseinis ja üks kord tehakse pikema sörkimise/rännaku/matka.\nAga kultuurikeskuses said emade omaalgatuslikult kokku selle aasta veebruaris sündinud lapsed. Koos mängiti ja lauldi Sille Krooni eestvedamisel. Vaata pilte.\nAinult sel nädalal on Harju maakonnaraamatukogus vaatamiseks Laulasmaa rahvarõivaste valmistamise kursusel valminud tööd.\nVaikse tänava pikenduse ehitus sai valmis. Komisjon käis üle vaatamas.\nLinnavalitsuse saalis oli Keila linnaruumilise visiooni tutvustus, arutelu heast linnaruumist. Alustasid töörühmad, kus keskenduti Keila linna keskuse ruumilistele probleemidele. Töötoas arutati, kuidas Keila kesklinna tekiks kvaliteetne linnaruum. Keila ruumiline visioon on aluseks Keila linna üldplaneeringu koostamisele. Vaata pilte.\nToimus ka Sotsiaalkeskuse arengukava avalik arutelu.\nKunstnik Terje Hütt annetas Harju maakonnaraamatukogule enda valmistatud kunstköite Jaan Kaplinski kakskeelsest luulekogust "Kui üldse olla..."\nKeila Kool liitus Koolirahuga. Koolirahu lepingu sõlmimisega iga õppeaasta alguses kinnitab koolipere, et selles koolis valitseb koolirahu. Koolirahu lepingu kohaselt igaüks koolis märkab, kuulab ja tunnustab; on salliv ja sõbralik; osaleb aktiivselt koolielus, armastab õppimist ja õpetamist; hoidub vägivallast ja meelemürkidest; annab oma panuse, et kool oleks turvaline ja mõnus paik. Täna toimunud õpilaste infominutitel rääkis huvijuht Sigrid Oras koolirahust ja tutvustas kooliperele lepingut.\nKeila Koolis olid kolmel päeval jooksude päev.\nKeila Kultuurikeskuses on välja pandud Raivo Tiikmaa ja Anne Kanketeri Keila Miikaeli kirikust tehtud fotode näitus-müük, mille tuludest toetatakse kiriku katusekivide soetamist.\nAbilinnapea Eike Käsi viibis 11.-12. septembril Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni sügiskoolis ja volikogu koosolekul Nelijärve puhkekeskuses.\nHeikki Sal-Saller korraldas Rõõmu kaubamajas müüdavate käsitööõllede pimetesti. Iga pakutava tootja õlledest oli testi valitud üks jook. Võitja on Keila tootja SNCO Pruuli pale ale tüüpi õlu AK-4. Hindajad olid Keila Miikaeli koguduse õpetaja Arnd Matthias Burghardt, maakorraldaja Sven Andrejev, linnavolikogu liige Meelis Aab, kaitseväe meedik Katrin Tukkia ja linnavalitsuse pressiesindaja Valdur Vacht. Vaata pilte.\nSotsiaalkeskuses olid täna lahtiste uste päev. Sai end ringidesse kirja panna ja kuulata vanaduse suurimast rikusest - vabadusest, kõneles dr Helle Mäeltsemees. Ringidesse saab ennast kirja panna ka edaspidi. Uurige täpsemalt sotsiaalkeskusest.\nHiirekese Perekeskuses oli sarjas Imiku ja väikelapse uni loeng teemal une areng ja muutused. Jutuks oli lapse ööpäevane une vajadus, öised ärkamised ja uinumise õppimine, une faasid ja tsüklid ja muu sarnane.\nKeila Koolis algasid lastevanemate koosolekute sari – alustasid 1.klasside lapsevanemad.\nKeila Linnavalitsuse 90.istung 12.septembril 2019\nLinnavalitsus maksis sotsiaaltoetusi summas 1 068,30 eurot.\nLinnavalitsus saatis Keila Linnavolikogu menetlusse Keila Noortevolikogu põhimääruse. Eelnõu järgi on noortevolikogu kuni 15-liikmeline, koosnedes Keila linnas tegutsevates õppeasutustes õppivatest noortest, kes elavad Keila linnas või õpivad Keila linna koolis ja on 14–26 aastased. Noortevolikogu võiks olla Keila Linnavolikogu juures tegutsev Keila linna noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu, mis esindab Keila linna noorte huve.\nLinnavalitsus saatis linnavolikogu menetlusse eelnõu Keila Ühisgümnaasiumi põhimääruse kehtestamise määruse kehtetuks tunnistamise kohta. Teatavasti on alates 1.septembrist Keila Ühisgümnaasiumi uus nimi Keila Põhikool, mille põhimäärus kehtestati 28.mai 2019 otsusega 1.septembrist 2019.\nLinnavalitsus väljastas ehitusloa vee- ja kanalisatsioonitorustiku ehitamiseks Vaikne tänav 1 liitumiseks ühisveevarustuse- ja kanalisatsioonitrassidega.\nLinnavalitsus väljastas ehitusloa üksikelamu püstitamiseks Haapsalu mnt 1A asuval kinnistul ja kasutusloa üksikelamule Raba tn 72 kinnistul.\nLinnavalitsus koormas Keila linna omandis olevad Raba tänava, Jõe tänava, Ülesõidu tänava, Tähe tänava, Männiku tänava, Vaikse tänava, Krunt 93, Pargi tn 37, Tervise tänava ning Teaduse tänav kinnistu Elektrilevi OÜ kasuks isikliku kasutusõigusega.\nLinnavalitsus määras Kaare tänava maaüksuse ligikaudse pindalaga 1159 m2, maaüksuse maakasutuse sihtotstarve transpordimaa.\nLinnavalitsus saatis Keila Linnavolikogu menetlusse Keila linna jäätmevaldajate registri asutamise ja selle põhimääruse kehtestamise eelnõu.\nSotsiaalkeskuses oli dementsusega inimeste lähedaste tugigrupp kokkusaamine. Külas oli Põhja-Tallinna Regionaalhaigla neuroloog dr Tiiu Retter.\nKultuurikeskuses oli stend-up komöödiaõhtu „Elu on huumor". Laval olid Kait Kall, Argo Aadli ja Mattias Naan.\nKeila Lehes: esiküljel töödest raudteel. Uudistes: sotsiaalkeskuse sädeinimene on Piret Raudjärv, Põhja tänavale tuleb uus korterelamu, noortetoas Kuup algas uus hooaeg, Sirletil oli värvikas kunstisuvi. Pikem uudis ajurünnakust kesklinna tulevikust. Ajaloolane Mati Mandel kirjutab pitkapoistest ja kutsub 21.septembril toimuvale 1944.aasta Keila ümbruses toimunud lahingute tähistamisüritusele. Tegija on Arnd Matthias Burghardt.\nSotsiaalkeskuses oli tugikeskuse JUKS teatritrupi etendus "Viska käkki!"\nLinnavalitsuse esindus käis üle vaatamas gaasitrassi ehitust.\nKeila Koolis oli Keila piirkonna väärikate ülikooli hooaja avaüritus. Vaata pilte.\nHarju Maakonnaraamatukogu Ettelugemishommikul loetakse Kadri Kiho raamatut "Auklik päev".\nEELK Keila Miikaeli kogudus koostöös Keila linnaga korraldas Keila kihelkonnapäevade raames ajalookonverentsi Keila kogudus 800. Konverentsi alguses andis linnapea Enno Fels üle Keila linna kingituse kogudusele – Raivo Tiikmaa koostatud kiriku virtuaaltuuri, mille saab kogudus oma kodulehele panna.\nKeila kultuurikeskuses toimunud konverentsil kõneleti Clairvaux' Bernhardist ja keskaegsest vägivaldse ristiusustamise ideest (Matthias Burghardt), Taani ja mõõgavendade ordu ajast - Keila kihelkonna kujuneminest (Kersti Markus), Luterlikust rahvaharidusest 17. sajandil (Aivar Põldvee), Keila kiriku vanemast ehitusloost (Villu Kadakas), Keila kiriku seinamaalingutest (Anneli Randla), Mõisnik Heidemani vappepitaaf Linnamuuseumi kogust (Eesti vanim vappepitaaf? Risto Paju), Jakob Kukk – külaküreest piiskopiks (Joel Siim). Päeva lõpetas Ado Köögardali (EELK Keila Miikaeli koguduse õp. 1921-1957) 1944.a. päevaraamatu esitlus (Anu Saluäär). Konverentsile oli ennast registreerinud üle 100 inimese. Vaata pilte.\nHarjumaa Muuseumis algas kaks aastat kestev rahvariiete valmistamise kursus.\nKristiina Pihlakas Keila klubist Kõrberebased saavutas Rakvere Romuringil 3.koha.


Soome teadlase karm väide: mees peab rohkem teenima, et naine oleks talle truu - eestinen\nSoome teadlase karm väide: mees peab rohkem teenima, et naine oleks talle truu\nSoome teadlane Mats Ekman on värskes teadustöös toonud välja asjaolu, et mees peab rohkem teenima, kuna tal on rohkem kaotada naise truudusetuse tõttu.\nMehed tahavad rohkem teenida eelkõige seetõttu, et tahavad vältida pettasaamist naise poolt, vahendab Taloussanomat.\nTeadlane Mats Ekman lähenes kodumajapidamistele bioloogia vaatenurgast. Teisisõnu: mehed tahavad naiste üle valitseda elatustaseme kaudu. Kui mees teenib rohkem või võrdselt naisega, siis on naisel motivatsioon olla truu. Naisel pole sel juhul kasulik meest maha jätta või teda petta, kui tahab säilitada olemasolevat elatustaset. Mehe kaotus võib sel juhul mõjutada naise võimalusi tarbida ning hirm elatustaseme languse ees säilitab naisel truudust, märgib Ekman.\nTeadlase väitel kajastab see ainult bioloogilist vaatenurka, seal pole arvestatud kultuurilisi ega sotsiaalseid tegureid.\nEkmani teadustööst tuleb välja ka see, et mehel on naise truudusetusest rohkem kaotada, kuna siis peavad nad kasvatama üles lapsed, kes pole nende bioloogilised järglased. Seetõttu on meestel kujunenud välja soov ja vajadus arendada neid majanduslikke tegureid, mis aitavad kaasal truu püsida.


Kaalulangus 24 tundi kiire. Tõhus kaalukaotus kodus: meetodid ja vahendid ülekaalu saavutamiseks\nKaalulangus 24 tundi kiire, HARUKORDNE MEETOD SAAVUTADA KIIRE ja PÜSIV KAALULANGUS\nNeed 3 kuud möödusid vaheldumisi kava järgides ja mitte järgides nt Valencias reisil olles. Mida juua, et kodus kaalust alla võtta Tavalise suhkruga tee või kohvi asemel soovitatakse dieeti lisada spetsiaalseid jooke, mis stimuleerivad ainevahetust. Ja kui need eelmises punktis piinavad isud kätte jõuavad, üritan nad ka mingile suuremale trennipäevale sättida, kui võimalik, siis on kindel, et need kalorid leiavad mingi funktsiooni ja ei jää mulle püsivalt kuskile tšillima.\nMis puudutab toitumisreegleid, siis nende hulgas: välista leib; ühe toidukorra ajal sööge mitte rohkem kui g; söö sageli — kuni korda päevas; ära küpseta võiga; valmistada toitu hautamise, keetmise, aurutamise, küpsetamise teel; järgige kaalulanguspaev uks — rikkalik hommikusöök ja lõunasöök, kerge õhtusöök; ühendage valgud kiudainetega; viimane aeg on tundi enne magamaminekut; korraldage nädalas paastupäevi.\nHommikul on see kasutamiseks valmis. Tatar tuleks süüa 3—7 päeva.\nKeefiri dieet. Nagu tatar, lubatakse päeva jooksul tarbida ainult seda hapupiimajooki. Lisaks keefirile saate iga päev lisada kana, köögivilju, puuvilju, kuid ainult ühte asja. Nädala jooksul on võimalik visata kg.\nPluss dieedid keha puhastamiseks, seedimise parandamiseks. Puuduseks on tugevast kaloripiirangust tulenev näljatunne. Mida juua, et kodus kaalust alla võtta Tavalise suhkruga tee või kohvi asemel soovitatakse dieeti lisada spetsiaalseid jooke, mis stimuleerivad kaalulangus 24 tundi kiire.\nJärgmised on näited sellistest jookidest: tee ingveriga; Sassi vesi sidruni ja kurkidega; kaneeli infusioon meega; taimeteed piparmündiga, emajuur, sidrunmeliss, salvei; roheline kaalulangus 24 tundi kiire keefir vürtsidega. Spetsiaalsed harjutused Tõhus kaalukaotus kodus ei ole täielik ilma füüsilise pingutuseta.\nTreenima peate vähemalt 3 korda nädalas. Klasside vahel peaksite jätma päeva vaba aega, et lihastel oleks aega taastuda. Kogu koolitus on jagatud 3 põhietappi: Alustada tuleb soojendusega: keha pöörlemine, kalded, mitu kükki, paigas kõndimine, käte sirutamine või lihtsalt rütmiline tants lemmikmuusika juurde.\nKasulik latt, kükid, tõuked, tõmblused, keeramine. Pärast neid peaks olema haakimine: sagedamini on need venitusharjutused, mis loovad ilusad lihaskujud.


Lääne-Nigula valla tunnustuse avaldamise kord – Riigi Teataja\nLääne-Nigula valla tunnustuse avaldamise kord - sisukord\n§ 3 Lääne-Nigula valla aukodaniku nimetus ja vapimärk\n§ 4 Lääne-Nigula valla suur teenetemärk ja teenetemärk\n§ 5 Lääne-Nigula valla tänukiri\n§ 6 Auhind „Lääne-Nigula valla aasta ……..“\n§ 7 Osavalla tänukiri\nRT IV, 04.01.2019, 26\nMäärus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lg 3 p 2 ja Lääne-Nigula valla põhimääruse § 4 lõike 2 alusel.\n(1) Määruse eesmärgiks on tunnustuse avaldamine Lääne-Nigula vallas.\n(2) Määrus sätestab Lääne-Nigula valla tunnustusavalduste liigid ja kirjelduse ning reguleerib nende taotlemise ja kätteandmise korda.\n(1) Lääne-Nigula valla tunnustusavaldused on valla aukodaniku nimetus, vapimärk, suur teenetemärk, teenetemärk, valla tänukiri, osavalla tänukiri ja austav tiitel „Lääne-Nigula valla aasta ……..“.\n(2) Lääne-Nigula valla vapimärk (edaspidi vapimärk) on Lääne-Nigula valla vapi kujuline rinnamärk. Vapimärgi täpse kujunduse joonisena kinnitab Lääne-Nigula Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).\n(3) Lääne-Nigula valla teenetemärkide (edaspidi teenetemärk) täpse kujunduse joonisena kinnitab vallavalitsus.\n(4) Lääne-Nigula valla tänukiri (edaspidi tänukiri) vormistatakse A4 formaadis kvaliteetpaberil ning sellel on kujutatud Lääne-Nigula valla vapp. Tänukirja täpse kujunduse kinnitab vallavalitsus.\n(5) Lääne-Nigula valla osavalla tänukiri (edaspidi osavalla tänukiri) vormistatakse A4 formaadis kvaliteetpaberil. Tänukirja täpse kujunduse kinnitab vastav osavallakogu.\n(6) „Lääne-Nigula valla aasta ……..“ on austav tiitel, mis antakse koos tänukirja ja Lääne-Nigula valla meenega. Austav tiitel antakse, et väärtustada jooksval aastal vallale olulise tähtsusega ettevõtmist, eluvaldkonda või eriala ning tunnustada selle eestvedajat (eestvedajaid).\n(7) Tänukirjaga tunnustuse avaldamisel võib aukirjale või tänukirjale lisada Lääne-Nigula valla meene.\n§ 3. Lääne-Nigula valla aukodaniku nimetus ja vapimärk\n(1) Aukodaniku nimetus antakse füüsilisele isikule erilise auavaldusena Lääne-Nigula vallale elutööna osutatud väljapaistvate teenete eest. Aukodaniku nimetusega kaasneb Lääne-Nigula vapimärk.\n(2) Vapimärgid on nummerdatud. Koos vapimärgiga antakse isikule vastav aukodaniku tunnistus.\n(3) Aukodaniku kandidaate võivad esitada kõik Lääne-Nigula valla elanikud ja Lääne-Nigula vallas tegutsevad juriidilised isikud. Vallavalitsus informeerib teenetemärgi kandidaatide esitamise võimalusest valla veebilehel ja sotsiaalmeedias vähemalt 30 päeva enne kandidaatide esitamise tähtaega.\n(4) Aukodaniku nimetuse võib ühes aastas anda üldreeglina kuni kolmele isikule. Vapimärgi andmise otsustab Lääne-Nigula Vallavolikogu (edaspidi volikogu) kuulates ära volikogu kultuuriküsimustega tegeleva komisjoni ja vallavalitsuse arvamuse.\n(5) Vapimärke antakse üks kord aastas: 24. Veebruariks- iseseisvuspäevaks.\n(6) Ühele isikule antakse aukodaniku nimetus ja vapimärk ainult üks kord.\n(7) Vapimärki võib kanda üksnes isik, kellele see on antud.\n(8) Vapimärki kantakse üldjuhul pidulikel sündmustel rinnal vasakul küljel.\n§ 4. Lääne-Nigula valla suur teenetemärk ja teenetemärk\n(1) Teenetemärk antakse austusavaldusena füüsilisele isikule järgmistel juhtudel:\n1) Lääne-Nigula valla elanikule, kes on oma õpingutes, töös või muul alal saavutanud valla, maakonna, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil silmapaistvaid tulemusi;\n2) isikule, kes on pikaajaliselt osalenud vallateenistuses;\n3) ettevõtjale või ettevõtte juhile, kes on edukalt arendanud ettevõtlust ja Lääne-Nigula valla majanduselu ning pakkunud tööd Lääne-Nigula valla elanikele, isiklike ja ettevõtete juubelite puhul;\n4) Kodanikuühiskonna eestvedajale, kellel on silmapaistev roll kodanikuühiskonna või külaelu arendamisel Lääne-Nigula vallas;\n5) välisriigi kodanikule, kes on programmide, projektide vms kaudu kaasa aidanud Lääne-Nigula valla sotsiaalsele, majanduslikule ja kultuurilisele arengule;\n6) Eesti Vabariigi kodanikele ja ametiisikutele, kes on oma isikliku tegevusega kaasa aidanud Lääne-Nigula valla sotsiaalsele, majanduslikule ja kultuurilisele arengule;\n7) isik on muul viisil märkimisväärselt toetanud Lääne-Nigula valda ja pälvinud vallavolikogu või- valitsuse põhjendatud austuse ja lugupidamise.\n(2) Suur teenetemärk antakse lõikes 1 sätestatud tingimustel austusavaldusena füüsilisele isikule järgmistel juhtudel:\n1) isik on varem juba pälvinud valla teenetemärgi;\n2) isiku tegevuste kaalu ja tähtsust arvestades erilise austusavaldusena.\n(3) Teenetemärgi kandidaate võivad esitada kõik Lääne-Nigula valla elanikud ja Lääne-Nigula vallas tegutsevad juriidilised isikud. Vallavalitsus informeerib teenetemärgi kandidaatide esitamise võimalusest valla veebilehel ja sotsiaalmeedias vähemalt 30 päeva enne kandidaatide esitamise tähtaega.\n(4) Teenetemärgi ja suure teenetemärgi andmise otsustab vallavalitsus.\n(5) Erakorraliste saavutuste puhul võib vallavalitsus teenetemärgi anda käesolevas paragrahvis sätestatud korda järgimata.\n(6) Teenetemärk antakse üldreeglina 24. veebruariks- iseseisvuspäevaks; Lääne-Nigula valla omavalitsuse moodustamise aastapäevaks või muu olulise tähtpäeva või sündmuse puhul.\n(7) Teenetemärgid on nummerdatud. Koos teenetemärgiga antakse isikule vastav tunnistus.\n(8) Teenetemärki võib kanda üksnes isik, kellele see on antud.\n(9) Teenetemärk ja suur teenetemärk antakse ühele isikule üks kord.\n§ 5. Lääne-Nigula valla tänukiri\n(1) Lääne-Nigula valla tänukiri antakse:\n1) Lääne-Nigula valla mittetulundusühingute, laulukooride, muusikaansamblite, spordiseltside, näitemänguseltside, kodukaunistamise seltside, külaseltside jm eestvedajatele, isiklike või vastavate ühingute, pikaajaliste töötajate jm juubelite puhul, edukalt läbiviidud suurürituste, võidetud tähtsate konkursside ja võistluste puhul;\n2) Lääne-Nigula valla poolt isikule, ettevõttele või kollektiivile kes on toetanud valla poolt või koostöös vallaga organiseeritud üritust;\n(2) Tänukirja andmise otsustab vallavanem käskkirjaga või vallavalitsus korraldusega. Tänukirja võib anda mitu korda aastas vastavalt vajadusele.\n(3) Tänukirjaga tunnustuse avaldamisel võib tänukirjale lisada Lääne-Nigula valla meene.\n§ 6. Auhind „Lääne-Nigula valla aasta ……..“\n(1) Auhind „Lääne-Nigula valla aasta …….“ (edaspidi auhind) antakse isikule, mittetulundusühingule, ettevõttele või kollektiivile, kelle eestvedamisel on vallas aset leidnud tunnustatavas valdkonnas ettevõtmine või sündmus, mis aasta jooksul on vallale ja valla elanikele olnud olulise tähtsusega ning mis on positiivselt mõjutanud valla arengut ja tuntust.\n(2) Jooksval aastal tunnustatavad valdkonnad valib volikogu kultuuriküsimustega tegelev komisjon.\n(3) Auhinna andmiseks viib vallavalitsus läbi avaliku konkursi, millele võivad auhinna saajate kandidaate esitada kõik Lääne-Nigula valla elanikud ja Lääne-Nigula vallas asuvad juriidilised isikud koos põhjendusega, miks see ettevõtmine või sündmus on olnud oluline Lääne-Nigula valla jaoks.\n(4) Konkursi täpsed tingimused, kandidaatide esitamise korra ja tähtajad, hääletamise korra ja tähtajad ning konkursi tulemused kooskõlastab volikogu kultuuriküsimustega tegelev komisjon ja kehtestab vallavalitsus.\n(5) Auhind antakse üldreeglina 24. veebruariks- iseseisvuspäevaks; Lääne-Nigula valla omavalitsuse moodustamise aastapäevaks või muu olulise tähtpäeva või sündmuse puhul.\n§ 7. Osavalla tänukiri\n(1) Osavalla tänukiri antakse:\n1) osavalla mittetulundusühingute, laulukooride, muusikaansamblite, spordiseltside, näitemänguseltside, kodukaunistamise seltside, külaseltside jm eestvedajatele, isiklike või vastavate ühingute, pikaajaliste töötajate jm juubelite puhul, edukalt läbiviidud suurürituste, võidetud tähtsate konkursside ja võistluste puhul;\n2) isikule, ettevõttele või kollektiivile kes on toetanud osavalla poolt või koostöös osavallaga organiseeritud üritust;\n(2) Tänukirja andmise otsustab osavallakogu otsusega või osavallavanem korraldusega. Tänukirja võib anda mitu korda aastas vastavalt vajadusele.\n(3) Tänukirjaga tunnustuse avaldamisel võib tänukirjale lisada valla või osavalla meene.\n(1) Ametiasutus registreerib esitatud taotlused ning kontrollib esitatud taotluste nõuetele vastavust.\n(2) Ametiasutusel on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ning küsida taotlejalt täiendavaid andmeid.\n(3) Puuduste esinemisel taotluses informeerib ametiasutus sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks aega 10 kalendripäeva.\n(4) Ametiasutus lõpetab menetluse tunnustusavalduse andmiseks, kui taotleja ei kõrvalda taotluses esinevaid puudusi tähtajaks või vallavalitsus tuvastab valeandmete teadliku esitamise.\n(5) Taotluse mitterahuldamist ei põhjendata.\n(6) Vallavalitsus peab arvestust tunnustuse saajate kohta ja korraldab valla kodulehel tunnustuse saajate avalikustamise.\n(1) Vallavalitsus kinnitab tunnustustaotluse vormid.\n(2) 2018. aastal omistatud valla vapimärgi kavalerid loetakse valla aukodanikeks.\n1) Kullamaa Vallavolikogu 19.04.2013 määrus nr. 8 „Kullamaa valla tunnustamise kord“;\n2) Lääne-Nigula Vallavolikogu 15.06.2015 määrus nr 12 „ Lääne-Nigula valla tunnustamise avaldamise kord“;\n3) Martna Vallavalikogu määrus 14.02.2012 nr 58 „ Martna valla tunnustuse avaldamise kord“;\n4) Noarootsi Vallavolikogu 23.05.2016 määrus nr 64 „ Noarootsi tunnustuse avaldamise kord“.


Stora Enso katsetab iseliikuvat veokit - Metsamajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 5. märts 2020\nStora Enso katsetab iseliikuvat veokit\nPuidutöötleja Stora Enso on asunud katsetama automatiseeritud veokit Soomes Joensuus asuvas Uimaharju tehases.\nStora Enso katsetab iseliikuvat veokit.\nAutor: Studio Korento - Harri Mäenpää\nStora Enso puidutarnete osakonna Soome tarne ja logistika direktor Antti Suvinen sõnas, et katse eesmärgiks on, kasutades tänapäevaseid tehnoloogilisi võimalusi, parandada töö efektiivsust ja ka tööohutust. „Loomulikult annab automaatse veoki testkasutus meile ülevaate ka kulude kokkuhoiu ja keskkonnasäästu osas,“ sõnas Suvinen.\nIsesõitev veok parandab tööohutust, eriti kui see töötab puidulaastuhunnikute ja ladude läheduses. Juht juhib masinat kaugjuhtimise teel mugavast kontorist. Liiklusohutus sõiduki marsruudil paraneb tänu uuele turvavarustusele, näiteks erinevatele anduritele ja nutikatele fooridele. Eeldatakse, et automatiseeritud veok vähendab CO2-heitkoguseid, automaatne süsteem tagab mootori optimeeritud töö ja marsruudi valiku. Vähendatud kütusekulu annab ka kulude kokkuhoiu.\nUimaharju veski piirkonnas saeveski ja tselluloositehase vahel liikuva automatiseeritud sõiduki maksimaalne kiirus on 20 kilomeetrit tunnis. Veoauto transpordib saeveskist tselluloositehasesse hakkepuitu, läbides umbes 15-korda päevas 1,4 kilomeetrit. Sõiduki katsetamine jätkub 2020. aasta lõpuni. Katsed annavad ka pisut teavet Põhja-Karjala ilmastikuolude mõjust automatiseeritud veoautole ja seda abistavale liikluse juhtimissüsteemile.\n„Nagu kõigi meie tegevuste puhul, on ka uue tehnoloogia testimisel ohutus prioriteet number üks. Testimisprotsessi algfaasis viibib juht veokis veendumaks, et kõik läheb hästi, ja alles hiljem kontrollitakse masina tööd eemalt,” räägib Antti Suvinen.\nAutomaatse veoki testimine on Stora Enso ja Mantsinen Groupi ühisprojekt. Sõiduki nutikat juhtimissüsteemi ja seadmeid tarnib Hiab. Ohutustöös osalevad ka InnoTrafik ja VTT. Lisaks osaleb projektis Nokian Tyres, katsetades Intuitu sensoritega varustatud nutirehve.\nAllikas: Stora Enso


ERGO AVALDAS SINGLI DETSEMBRIS ILMUNUD PLAADILT "13 KUUD JA 7 PÄEVA" - MuusikaPlaneet\nDetsembri lõpus ilmus plaadifirma Records 2000 alt artisti ERGO (kodanikunimega Ergo Korp) uus kauamängiv “13 kuud ja 7 päeva”.\nTegu on ERGO viienda CD-ga, eelmine jäi aastasse 2010. “Lugusid oli vahepeal kogunenud piisavalt palju ja jõudsime produtsent Peeter Kaljustega järelduseni, et need tuleks plaadiks vormida,” märkis Korp. “Paljud lood olid juba ajahambast pureda saanud ja need tuli uuesti produtseerida ja salvestada. Samuti tuli plaadile mitmeid täiesti uusi lugusid, mida varem avaldatud pole. Näiteks nimiloo “13 kuud ja 7 päeva” viisi tegi Peeter Kaljuste ja sõnad kirjutas Marek Sadam. Samuti lõi osade uute laulude tekstides kaasa Kersti Kuusk.”\nÜle poole plaadile jõudnud lauludest on kirjutanud Ergo Korp ise – nii sõnad kui viisi. Helikandja salvestamisel andsid oma panuse ka Marco Margna ja Madis Ligi. Albumil kõlavate uute laulude produtsent ja miksija on Peeter Kaljuste.\nViisikettalt on ka ilmunud esimene uus singel “Vaid keerlen”, mille sõnad kirjutas Kersti Kuusk, meloodia autoriks Peeter Kaljuste:\nMuideks, hiljemalt Eesti Vabariigi aastapäevaks ilmub album ka vinüülplaadil, mille masteri eest hoolitseb Glen Pilvre. Esitlused on tulemas veebruari teises pooles. Järgmisel kuul ilmub singlina ka plaadi nimilugu “13 kuud ja 7 päeva”.\nSildid: ERGOErgo KorpGlen PilvreKersti KuuskMadis LigiMarco MargnaMarek SadamPeeter KaljusteRecords 2000\nJärgmine uudis NOORTEBÄND 2017 FINALIST INGER ÜLLITAS VIDEOSINGLI “AGAIN”\nEelmine uudis VEEBRUARIS TOIMUB BALTI JAAMAS PIDU, KUS ESINEVAD ANNE VESKI JA MARJU LÄNIK\nERGO AVALDAS SINGLI DETSEMBRIS ILMUNUD PLAADILT “13 KUUD JA 7 PÄEVA” - Blog24\n19. jaan. 2018 @ 20:53\n[…] Detsembri lõpus ilmus plaadifirma Records 2000 alt artisti ERGO (kodanikunimega Ergo Korp) uus kauamängiv “13 kuud ja 7 päeva”. Tegu on ERGO viienda CD-ga, eelmine jäi aastasse 2010. “Lugusid oli vahepeal kogunenud piisavalt palju ja jõudsime produtsent Peeter Kaljustega järelduseni, et need tuleks plaadiks vormida,” märkis Korp. “Paljud lood olid juba ajahambast pureda saanud ja … Loe edasi ERGO AVALDAS SINGLI DETSEMBRIS ILMUNUD PLAADILT “13 KUUD JA 7 PÄEVA” &rar… […]


Magistrandid tulevad Tartusse uurima, kuidas parandada linnakeskkonda | Tartu Ülikool\nMagistrandid tulevad Tartusse uurima, kuidas parandada linnakeskkonda\n2.–4. juunini kogunevad kaheksast riigist pärit magistrandid Tartusse rahvusvahelisse suvekooli „Linnaplaneerimine ja tervis“, et leida viise, kuidas säästa linnakeskkonna parandamise abil elanike tervist.\nKursusel osalevad tulevased linnaplaneerijad, rahvatervise spetsialistid, geograafid, maastikuarhitektid ja keskkonnaspetsialistid. Koostöös Tartu Linnavalitsusega on valitud Tartus välja viis ala, kuhu üliõpilased lähevad kohapeale ja uurivad, milliseid muudatusi peaksid linnaplaneerijad seal tegema, et vähendada riske inimese tervisele.\nSuvekooli juhi, Tartu Ülikooli keskkonnatervishoiu dotsendi Hans Orru sõnul võib linnakeskkonna muutmisest olla väga palju kasu. „Näiteks Tallinna planeeritava uue peatänava projektiga on võimalik vähendada kesklinnas Narva ja Pärnu maantee alguses õhusaaste ja müra põhjustatud varajasi surmi 1,2 juhu võrra aastas,“ rääkis Orru. „Kui aga suurendada selles piirkonnas aktiivselt liikujate hulka praegusega võrreldes poole võrra, hoiaksime ära veel kolm varajast surma aastas.“\nMaailmas elab üha rohkem inimesi linnades, kus nad puutuvad kokku õhusaaste ja müraga, samuti on tihti piiratud nende juurdepääs tervist edendavatele rohe- ja sinialadele. Linna kuumasaare efekti tõttu on kuumalainete ajal linnaaladel tunduvalt kõrgem õhutemperatuur kui väljaspool linna, mis võib muuta linnas viibimise talumatuks. Probleemiks võib olla ka halb sotsiaalne keskkond, mille tõttu sagenevad turvalisusprobleemid ja väheneb heaolu.\nEt neile probleemidele tähelepanu juhtida, on Rootsis asuv Karolinska Instituut kutsunud ellu BELUGA võrgustiku, mis keskendub Baltimaade säästva ja tervist edendava linnaarengu tugevdamisele. Võrgustiku juhi professor Göran Perhageni sõnul on väga tähtis saavutada linnade jätkusuutlik areng, samal ajal vähendades mõju inimtervisele ja keskkonnale.\nSuvekool lõpetatakse esmaspäeval, 4. juunil kell 14 Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna saalis, kus 27 üliõpilast esitlevad analüüse terviseriskidest ning pakuvad lahendusi Tartu elukeskkonna parandamiseks.\nLisainfo: Hans Orru, Tartu Ülikooli keskkonnatervishoiu dotsent, 527 7427, hans.orru [ät] ut.ee


Maitsev matkaseiklus - Ida-Virumaa\nEsileht Mis Toimub Maitsev matkaseiklus\nMaitsev matkaseiklus ja lõkkepannkoogid!\nÕues maitseb kõik paremini! Eriti toit, mis tuleb otse elava tule pealt 😉 Alutaguse Matkaklubi pannkoogid küpsevad lõkkel ja viivad keele alla. Kalorite pärast ei tasu muretseda – paketti kuulub ka pannkookidele järgnev matkake.\nKaloreid tasakaalustav matk Kohtla-Nõmme Alpides\nRetkejuhi lood ja vajalik matkavarustus\nPakkumine ettetellimisel gruppidele 10 – 16 osalejat