Saarde Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja\nSaarde Vallavalitsuse palgajuhend\nSaarde Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord\n§ 14 Palga ja töötasu määramise kord\n§ 16 Hüvitis isiku töövõime ja tervise taastamiseks\n§ 17 Hüvitis isiku hukkumise korral\n§ 18 Hüvitis side- ja transpordikulude katmiseks\nRT IV, 02.07.2019, 42\nVastu võetud 15.05.2019 nr 10\n; rakendatakse 01. juulist 2019.a.\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 35 ja 36 ja avaliku teenistuse seaduse § 7 lõigete 1 ja 4 ning § 63 lõigete 1 ja 2 alusel.\n(1) Palgajuhend reguleerib Saarde Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametnike palga ja töötajate töötasu maksmise tingimusi ja korda, milles nähakse ette põhipalga vahemikud, samuti palga ja töötasu maksmise aeg ja viis, muutuvpalga ning muude lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord. Palgajuhendis kirjeldatakse teenistuja teenistusülesannete täitmiseks vajalikud nõuded haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele.\n(2) Palgajuhendi täitmine on ametiasutusele ja teenistujale kohustuslik.\nPalgajuhendi eesmärk on kujundada ametnikke ja töötajaid väärtustav läbipaistev palgasüsteem, et tagada teenistujatele konkurentsivõimelise tasu maksmine ja teenistuja töö tulemuslikkust arvestav kohtlemine. Palgajuhend peab tagama, et igal isikul on selgus:\n1) teenistuja – vallavalitsusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev (s.o töölepingu alusel töötav) töötaja;\n2) ametnik – isik, kes on vallavalitsusega avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning teostab avalikku võimu. Ametnik töötab avaliku teenistuse seaduse alusel ning ametniku teenistuskohta nimetatakse ametikohaks;\n3) töötaja – vallavalitsusega eraõiguslikus töösuhtes olev isik, kes ei teosta avalikku võimu, vaid teeb avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel ning töötaja teenistuskohta nimetatakse töökohaks;\n4) teenistuskoht – ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus ette nähtud ameti- või töökoht;\n5) palk – ametnikule makstav põhipalk, muutuvpalk ning eritingimustes töötamise eest makstavad lisatasud (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö ning valveaja eest) ning asendustasu;\n6) töötasu – töötajale tehtud töö eest makstav tasu, mis koosneb põhitöötasust, muutuvpalgast, eritingimustes töötamise eest makstavatest lisatasudest (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö ning valveaja eest) ning asendustasust;\n7) põhipalk – isiku palga või töötasu fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning isiku teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal;\n8) muutuvpalk – isiku palga või töötasu ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest;\n9) preemia – erakordsete teenistusalaste saavutuste eest makstav lisatasu;\n10) lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest – täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstav lisatasu;\n11) asendustasu – puuduva isiku ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva isiku asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest, juhul kui asendamine ei ole ettenähtud teenistuja ametijuhendis.\n(1) Teenistujatele palkade määramisel ja töötasude kokkuleppimisel ja maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepingu seadusest ning käesolevast palgajuhendist.\n(3) Palga ja töötasu arvestusperiood on kalendrikuu. Palka ja töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil isik täitis talle pandud ülesandeid.\n(4) Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus hiljemalt järgmise kuu 10. kuupäeval isiku poolt osundatud pangakontole, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui 10. kuupäev on puhkepäev, tehakse ülekanne sellele eelneval tööpäeval.\n(5) Vallavalitsusel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi ametiasutuse struktuuris ja teenistuskohtade koosseisus vallavolikogu poolt ametiasutusele kinnitatud palgakulude piires.\n(6) Teenistujatele palga määramisel või töötasu kokkuleppimisel ei või ületada struktuuriüksustele eraldatud palgakulude eelarvet.\n(7) Isiku katseajaga ametisse määramisel või töölevõtmisel võib määrata põhipalgaks või töötasuks tema teenistuskohale planeeritud tasemest kuni 10% madalama määra.\n(8) Raamatupidaja väljastab isiku nõudmisel teatise arvestatud palga ja töötasu, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, samuti tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu kohta. Teenistujal on õigus saada selgitusi talle palga või töötasu määranud isikult ja palgaarvestajalt.\n1) I palgagrupp, kuhu kuuluvad teenindavad teenistuskohad, kus täidetakse rutiinsemaid ühetaolisemaid ülesandeid (koristaja, hooldustöötajad jt);\n2) II palgagrupp, kuhu kuuluvad nõunikud ning keskastme ja tippspetsialistid (täidavad keerukamaid, vähem reguleeritud ülesandeid, arendavad oma valdkonda jmt);\n3) juhid (abivallavanem, vallasekretär ja teenistuste juhatajad).\n(1) Palk ja töötasu võivad lisaks põhipalgale sisaldada:\n2) eritingimustes töötamise eest saadavaid lisatasusid;\n1) lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest (sh projektitöö eest);\n(1) Põhipalk on ametniku palga või töötaja töötasu fikseeritud osa, mis on määratud teenistuskoha teenistusülesannete ja vastutuse ning isiku teenistusalaste teadmiste, oskuste, töökoormuse, kvalifikatsiooni, kogemuste ja hariduse põhjal.\n(2) Teenistuja põhipalk määratakse teenistuskohale kehtestatud põhipalga miinimum- ja maksimummäära vahemiku piires, lähtudes teenistuskoha mõjust valla ja ametiasutuse strateegiliste eesmärkide täitmisele.\n(3) Ametniku põhipalga määrab käskkirjaga tema ametisse nimetamise õigust omav isik. Töötaja põhipalk lepitakse kokku töölepingus. Ettepaneku põhipalga või –tasu määramiseks või kokku leppimiseks teeb struktuuriüksuse juht.\n(4) Igale palgagrupile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgagruppi kuuluvate teenistuskohtade kuu põhipalga. Põhipalga vahemikud on järgmised:\n1) I palgagrupp - Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäär kuni 1 200 eurot;\n2) II palgagrupp - 800 – 1 700 eurot;\n3) juhid - 1 200 – 2 200 eurot.\n(5) Põhipalga määramisel või kokkuleppimisel lähtutakse teenistuskohale vastavast kuu põhipalga vahemikust.\n(6) Teenistuja põhipalga muutmine vaadatakse üldjuhul läbi tema vahetu juhi poolt üks kord aastas, ametiasutuse järgmise aasta eelarve projekti koostamise ajal.\n(7) Käesolevas paragrahvis fikseeritud palgagrupi vahemiku muutus ei tähenda automaatselt individuaalsete palkade muutmist.\n(1) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad teenistuja töömahtu.\n(2) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest on lubatud ühele teenistujale kuus maksta kuni 20 protsenti teenistuja kuu põhipalgast, arvestades paragrahvi 8 lõikes 2 sätestatut.\n(3) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna, kuid mitte kauemaks kui kuueks kuuks. Kui ülesannete kestus on pikem kui kuus kuud, muudetakse teenistuskoha ametijuhendit ning vaadatakse üle tema põhipalk.\n(4) Lisatasu makstakse vallavanema käskkirjaga, kus näidatakse täiendavate teenistusülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse ja lisatasu suurus.\n(1) Teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise või kauaaegse teenistuse eest on ametiasutuse juhil õigus määrata teenistujale preemiat.\n(2) Käesolevas paragrahvis sätestatud preemiat ei maksta ametnikule distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal ja töölepingu seaduse paragrahvi 88 lõike 3 kohase kirjaliku hoiatuse saanud töötajale aasta jooksul hoiatuse tegemisest.\n(1) Eritingimustes töötamise eest lisatasu makstakse isikule ületunnitöö, riigipühal ja ööajal töötamise eest seadusest tuleneval alusel.\n(2) Ületunnitöö või ööajal töötamise eest lisatasu maksmise või riigipühal töötamise hüvitamise aluseks on tööaja arvestuse tabel.\n(1) Puuduva isiku ülesannete täitmise eest võib maksta teenistujale asendustasu, kui asendamine ei ole ettenähtud isiku ametijuhendis või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.\n(2) Teenistujale puuduva teenistuja ülesannete andmisel ja lisatasu maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seaduse paragrahvist 57.\n(5) Asendustasu määramise käskkirjas märgitakse asendamise periood, asendustasu suurus ja viide asendatava teenistuja ametiülesannetele, milliseid teenistusülesandeid asendamise ajal täidetakse.\n§ 14. Palga ja töötasu määramise kord\n(3) Töötaja preemia, lisatasud ja asendustasu võidakse määrata vallavanema käskkirjaga.\n(1) Puhkusetasu arvestatakse Vabariigi Valitsuse 11.06.2009.a. määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord“ alusel.\n(2) Puhkusetasu makstakse isiku pangakontole proportsionaalselt puhatud ajaga üldjuhul puhkuse kasutamise kuule järgneva kuu palgapäeval koos vastava arvestuskuu palga või töötasuga või isiku kirjaliku avalduse alusel eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust, kui isik on sellekohase kirjaliku avalduse esitanud vähemalt 5 tööpäeva enne puhkuse algust.\n§ 16. Hüvitis isiku töövõime ja tervise taastamiseks\nIsikule võib töövõime ja tervise taastamiseks maksta üks kord kalendriaastas hüvitist kuni teenistuja ühe kuu põhipalga ulatuses. Vähem kui kuuekuulise pideva vallavalitsuses töötamise korral võib hüvitist maksta kuni teenistuja poole kuu põhipalga ulatuses.\n§ 17. Hüvitis isiku hukkumise korral\n(1) Isiku hukkumisel makstakse tema lapsele või lesele või perekonnaseaduse tähenduses tema ülalpidamisel olnud teisele isikule ühekordset hüvitist kuni hukkunud isiku kuue kuu põhipalga ulatuses.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvitiste maksmiseks eraldatakse vahendid vallavalitsuse reservfondist.\n§ 18. Hüvitis side- ja transpordikulude katmiseks\nVallavanemale ja teenistujatele võib hüvitada mobiiltelefoni ja isikliku sõiduauto kasutamise kulud. Ametisõitudeks võib võimaldada ametiauto kasutamist. Teenistujate kulude hüvitamise ja ametiauto kasutamise vajaduse üle otsustab ja hüvitise määrab vallavanem käskkirjaga, tuginedes vastavatele õigusaktidele.\n(1) Tunnistada kehtetuks Saarde Vallavolikogu 14.12.2017.a. määrus nr 16 „Saarde Vallavalitsuse palgajuhend“ (RT IV, 29.12.2017, 32).\n(2) Määrust rakendatakse 01. juulist 2019.a.


Müüa maja, 3 magamistuba, Kärstna Poe, Kannuküla, Viljandi vald, Viljandimaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Kärstna Poe, Kannuküla, Viljandi vald, Viljandimaa\n5,25 ha suurune kinnistu - talukoht Kärstnas. Tule tutvuma!\nKinnistu, palkmaja, kogupind 202 m²\nLisainfo: elekter, tööstusvool, mööbli võimalus, kinnine hoov, toad eraldi, pööning, kõrvalhoone, eterniitkatus\nPoe talu kompleks koos rohkete hoonetega asub Kärstnas, Kannuküla külas.\nTäpsem asukoht on Kärstna alevikus teede ristumiskohas ja Kärstna obeliski vastas, mis asukohalt on kohe Kärstna külje all.\nMaja tee poolses otsas tegutses kunagi pood. Neid ruume saab renoveerida ja välja ehitada kas poeks või oma soovi järgi mõnel muul otstarbel.\nHea juurdepääs on tee pealt olemas. Majani viib asfalttee.\nSäilinud on vana uks.\nKinnistu on suurusega 5,25 ha.\n15 aastat tagasi istutati noor mets 2 ha-le.\nPoe talu koosseisu kuulub:\n1. Elumaja, üldpinnaga 202 m2\n2. Küün - laut - ait 115 m2\n3. Saun - garaaž 91 m2\n4. Kuur 26 m2\nHooned vajavad renoveerimist.\nHooned paiknevad kinnistu teepoolsetes servades moodustades sisehooviala, mis on ümbritsetud aiaga - turvaline nii lastele ja ka koduloomadele.\nElumaja läheduses asub viljapuuaed - õunapuud ja marjapõõsad.\nElumajja, sauna ja lauta on vesi sisse toodud.\nElumaja on suur ja ruumikas, mida annab ümber ehitada vastavalt oma soovidele. Lisaks on majas sahver ja hoone all 2 keldrit.\nSaunahoone on suur ja ruumikas. Kaminaruum on piisavalt suur, kus on võimalik korraldada mõnusaid koosviibimisi.\nMetsamaad jäävad hoonetest kaugemale.\n15 aastat tagasi istutati noor mets 2 ha-le. Lisaks on võimalus väikesele põllumaale.\nVesi salvkaevust hoonetesse sisse toodud\nElektrivõimsus: 3 x 25A (tööstusvool).\nPood, lasteaed, spordihoone, Mõisahoone, kultuurimaja, raamatukogu asuvad 700m kaugusel Kärstna alevikus.\nGümnaasium, perearst asuvad 12 km kaugusel Mustlas. Tõrvasse on 15 km, Viljandisse on 32 km.\nSaatke meile vihje oma tuttava kohta, kellel võib olla kinnisvara müügisoov. Me võtame temaga ühendust ning aitame selle müügisoovi ellu viia. Tulemusliku tehingu korral premeerime Sind meile saadetud vihje eest.\nLähim peatus ~ 120 m Kärstna 43 43A\n31 999 € 158 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2945384 Kommentaar:


KIIRÜLEVAADE | Metsasid laastavad aina enam loodustulekahjud. Miks nii? - kommentaare 1-18\nTõepoolest on piiblis öeldud, et: Viimastel päevadel juhtub, et Loode-Eestis sünnib tulekahjusid, nutitelefonides levivad viirused ja elektri hind tõuseb.\nAga see saab lõpu ja maad hakkavad valitsema head paavstid, kes armastavad lapsi ja mõnikord ka täiskasvanuid.\nMõrvad (liigikaaslaste tapmine) on tavaline ka loomariigis, nt. gorillade puhul. Põhjuseks sageli võitlus ühe ja sama emase pärast. Peaaegu kõik inimühiskonna nähtused on mingil kujul olemas loomariigis.\npigem vastupidi: kõik loomariigi nähtuse on olemas inimühiskonnas. inimsele pole võimalik oma nahast välja pugeda ega varjust üle hüpata.\nMetsade isesüttimine on haruldane. Enamasti on põhjuseks ikka debiilsed inimloomad, kes põlevate sigarettide või mootorsõidukitega metsa ronivad.\nLiiga edukas tuletõrje\nMeil on metsad üsna niisked ja looduslik välgulöögist süttimine harv. Põhja-Ameerikas on see aga väga tavaline.\nEesti keeles kirjutatakse- metsi, mitte "metsasid". Palun, õppige kirjutama!\nMetsaomanikud võiks oma metsa alused korda teha ja metsa sihid puhtad hoida.\nkui enamus metsa krundid on teineteisest metsa sihiga eraldatud on tulel raskem edasi levida ja päästjatel tunduvalt lihtsam ligi pääseda.\nKõige suurem takistus ja probleem on see,et päästjad ei pääse nii kiiresti ligi kui oleks vaja...\nJa kuna eesti riigil ja päästjatel puuduvad nii suured tehnika jõud kui mujal maailmas siis ongi see,et enne põleb mitusada hektarit metsa maha kui suudetakse tulele piir panna.\nMujal maailmas on suured lennukid mis transpordivad vett metsa kohalt.mis on 5 korda kiirem viis tule levikule piir panna kui see et 50 meest jooksevad mööda metsa ja veavad on voolikuid kilomeetrite kaupa....\nKui see kliima koguaeg soeneb nagu meil need targad mehed räägivad siis oleks aeg hakata mõtlema selle peale,et võiks hakata sellist tehnikat soetama....\nLõpetab miitingud ja inimketid.Teid on kuulda võetud.\nÜks väga oluline katastroofiliselt suurte metsatulekahjude põhjus on inimese aastakümneid kestnud edukas metsatulekahjude mahasurumine. Selle tulemusena on looduslikud regulaarselt toimuvad madala intensiivsusega tulekahjud suuresti likvideeritud ja tulemusena on metsadesse kogunenud väga suurel hulgal surnud põlevat materjali. Kui nüüd tulekahju puhkeb (ja ta puhkeb nagunii), siis tagajärjed on rängad.\nVanasti oli kõigepealt igas metsas metsavaht, kes teadis, mis seal toimub.\nLisaks olid vaatlustornid, kus kuival ajal oli alaline vaatluspunkt.\nEsimese suitsu puhul saadeti meeskond olukorda kontrollima.\nKustutamisel sai kaasata rohkem inimesi.\nViimase abinõuna võis appi kutsuda sõjaväe, kellel olid lennukite kustutamiseks mõeldud masinad.\nTo : 15.27\nNii oli jah, kuid see on juba kauge minevik, kahjuks. Maa- ja metsaelu ruineeriti kurjade ja alatute inimeste poolt kapitaalselt. Nii ongi kadunud nii metskonnad kui ka metsavahid koos maaeluga olematusse. Sestap ongi metsad üsna kurjuse küüsi sattunud, sest kaitsjaid enam pole ega tulegi.\nJah, tornid on mädanenud, kadunud on ka tuletõrjevahendid enamuses, valvesüsteemidest rääkimata. Ka elas tollal palju inimesi maal, kes andsid koheselt teada, kui midagi juhtus. Nii sai kohe tulele piir pandud.......\nKui sihilikud süütamised välja jätta siis põhjus ikka linnarahvas, loe loodusturistid, maal või metsas ja sõjardid.


Firmware – Kaabel ja IPTV vastuvõtjad Android OpenELEC Enigma2 ja LibreELEC\n[ajakohastama] – Uuenda tõlked [ajakohastama] – Värskendus EGAMIBoot [ajakohastama] – [DreamBox] DreamBox-DVB-moodulite: uuendatud riistvara draiverid dm900 [ajakohastama] – Zgemma uuendatud draiverid , uuendatud tuuner püsivara [ajakohastama] – Zgemma uuendatud draiverid h3 / 5/7 Kinnitage DVB-T2 saksa...\nLae püsivara E2 Openatv 6.0 kood 16.1 R @ Xone kohta 19.01.2017 paigaldada ja käivitada mälukaardi спутниковом vastuvõtjas WeTeK Play TÄHELEPANU! Soovitatav on kasutada suure jõudlusega mälukaart Class 10 või UHS-I vormindatud kasuliku HPUSBFW! Все операции...\nKuidas uuendada 1.Extract(tõmblukku lahti tõmbama) zip ja koopia faili (aml_autoscript,logo.img,taastumine.img,rootfs.img,u-boot.bin,uImage) kohta sdcard FAT32 vormindatud. 2.Vahele uuendada / muuta bootloader lihtsalt ei pane u-boot.bin kohta sdcard. 3.Toide välja ja pane sdcard kohta wetekplay ja vajutage Reset(Alumine külg) hold on...\nLae firmware E2 OpenPLi 4.0 Beeta: 18.11.2016 paigaldada ja käivitada mälukaardi спутниковом vastuvõtjas WeTeK Play TÄHELEPANU! Soovitatav on kasutada suure jõudlusega mälukaart Class 10 või UHS-I vormindatud kasuliku HPUSBFW! Все операции со своим...\nLae firmware E2 HDMU 16126 2717 alates 18/11/2016 paigaldada ja käivitada mälukaardi ja vastuvõtjas WeTeK Play TÄHELEPANU! Soovitatav on kasutada suure jõudlusega mälukaart Class 10 või UHS-I vormindatud kasuliku HPUSBFW! Kõik toimingud oma Full HD vastuvõtja WeTeK Play...\nLae firmware E2 HDMU 16105 2706 alates 09/11/2016 paigaldada ja käivitada mälukaardi ja vastuvõtjas WeTeK Play TÄHELEPANU! Soovitatav on kasutada suure jõudlusega mälukaart Class 10 või UHS-I vormindatud kasuliku HPUSBFW! Kõik toimingud oma Full HD vastuvõtja WeTeK Play...


"Supervisioon igasse kooli!", Õpetajate Leht", 22. mai 2020 > Ristiku Põhikool > Tallinn\n"Supervisioon igasse kooli!", Õpetajate Leht", 22. mai 2020\nKool peab muutuma. Praegune viirusekriis näitab seda selgelt. Peame õppima senisest rohkem koostööd tegema. Parim tööriist selleks on supervisioon, kinnitavad Tallinna Ristiku põhikooli õpetajad.\nKoostöö võib süveneda ka olude sunnil, nagu on juhtunud distantsõppe ajal. Kuid lisaks häda sunnil toimuvale koostööle on vaja ka teadvustatud ja plaanipärast ümberõpet, et jõuda 21. sajandi kooli mudelini. Kuidas ümberõpe toimuda võiks, selle kohta saab tuua näite Tallinna Ristiku põhikoolist.\nRistiku kool sõlmis eelmisel aastal lepingu viie superviisoriga, kes töötasid nende koolis tervelt aasta aega, seejuures neljal tasandil: juhtkonnaga, õpetajatega, üksikute töötajatega ja koolipere kui tervikuga. Ristiku põhikooli direktor Katrin Luhaäär leiab, et niisama põhjaliku supervisiooni peaks tegema Eestis läbi iga kool.\nRistiku koolil oli muidugi õnne. Nimelt oli viiel ISCI-i (International Supervision and Coaching Institute)* üliõpilasel (Birgit Kermes, Evelyn Soidla, Kristi Põldma, Marget Mark ja Mart Luhari) vaja läbi teha praktika ja nad valisid oma praktikakohaks Ristiku kooli. Olgu lisatud, et kogu praktika aja töötasid nad tasuta.\nPärast aasta kestnud supervisiooni on direktor Luhaäärel väga selge ettekujutus sellest, missugust ümberhäälestust meie koolid 21. sajandisse jõudmiseks vajavad ja kui palju see maksma võib minna. Nii põhjalikku supervisiooni ei suuda ükski kool kooli eelarve raha eest osta ja siit ka tema küsimus: „Kas uue haridusstrateegia kavandajad ja ministeerium on sellega arvestanud, et meie koolide mõtte- ning käitumismudelite muutmine 21. sajandi kooliks on väga kallis?“\nEnt vaatame lähemalt, kuidas Ristiku põhikooli supervisiooniaasta kulges. Oma muljetest räägivad kooli direktor Katrin Luhaäär, õppejuht Kairit Seenmaa, projektijuht Kadri Viires, raamatukoguhoidja ja kovisioonide juhtija Bärbel Luhari-Err ja ISCI superviisor Marget Mark.\nEesti koolil on ees väga suured muutused\nKatrin Luhaäär: Staažikad õpetajad teavad, kui palju on ootused koolile ja õpetajale aastate jooksul muutunud – mingis mõttes varasemaga võrreldes isegi vastupidiseks. Kõige värskemad ootused koolile on välja toodud haridusstrateegias 2021–2035. Paraku jääb sealt mulje, nagu peaksid õpetajad neile ootustele justkui automaatselt vastama. Mulle koolijuhina meeldiks väga, kui kõik õpetajad oskaksid iseenesest hästi koostööd teha, suudaksid ideaalselt konflikte ja kriisiolukordi lahendada jne. Aga iseenesest ei juhtu midagi, sest arusaamad, väärtushoiakud ja tõekspidamised muutuvad väga aeglaselt. Võtame näiteks nüüdisaegse õpikäsituse. Kõik oskavad sellest ladusalt rääkida, aga tegelikku koolitöösse on sellest jõudnud vähe.\nKüsimus on selles, milline on tänase kooliõpetaja kuvand ühiskonnas? Kas õpetaja ei võiks olla see, kellel on ideid, mida ta julgelt välja käib, kes aitab oma kolleege, kes on õpilastele toetav teekaaslane? Kuidagi on ju vaja vabaneda arhetüübist, mille järgi on õpetaja see, kes keelab ja käsib.\nJa üks täiesti uus aspekt õpetaja töös – avalikkus. Kui me enne kriisi teadsime, et lapsevanemad saavad nutitelefoni kaudu salamahti oma lapse tundi jälgida, siis nüüd on see kõik otsepildis. Viirusekriisi ajal vaatavad õpetaja videotunde koos õpilasega tihti ka nende õed-vennad, isad-emad ja vanavanemadki. Järelikult tuleb õpetajal harjuda ka sellega, et ta on nüüd avaliku elu tegelane.\nKuidas jõudis Ristiku kool nii mahuka supervisioonini?\nKatrin Luhaäär: Meie raamatukogu juhataja Bärbel Luhari-Err õppis kootsingut ja supervisiooni ning tema andis teada, et ISCI-i tudengid otsivad praktikakohta. Haarasime sellest võimalusest kinni ja moodustasime oma koolis juhtgrupi, mis läbis nende esimese koolituse. Sellele järgnes koolitus kõigile meie kooli töötajatele ning kõige lõpuks võis iga üksik töötaja endale oma isikliku superviisori valida. Meil on 70 õpetajat ja 21 kasutaski isiklikku supervisiooni, mis on ekspertide hinnangul meie väikse kooli kohta kriitiline mass selleks, et koolis organisatsioonikultuuri muudatustega algust teha.\nKadri Viires: Oluline on aru saada, et superviisorite tehtav tööalane nõustamine ei ole isiklikus elus surkimine, vaid keeruliste küsimuste korral aitamine. Arutasime selle supervisiooni käigus läbi, kuidas õpetaja peab käituma, kuidas hindama, vanematega suhtlema, kolleegidega koostööd tegema jpm. Meil on väga hea meel, et sellest kõigest oli meil viirusekriisi ajal palju abi.\nMarget Mark: Kõige otsesemas mõttes on supervisioon töönõustamine, kus tegeldakse reaalsete tööalaste olukordadega. Uuritakse, millised on töötaja mõtted ja tunded, kuidas ta suhestub oma kolleegidega, õpilastega, lapsevanematega. Enamasti selgub nendest vestlustest, et õpetajal on oskusi või eeldusi, mida ta pole endale ise veel teadvustanud. Näiteks võib tal olla häid eeldusi konflikti lahendamiseks, läbirääkimisteks. Juhtkonna grupis arutasime, kuidas üheskoos luua muutusi, uuendada väärtushoiakuid, süvendada koostööharjumusi, milles avaldub kaasav juhtimine, kuidas meeskond õpib. Kokkuvõtvalt võiks supervisiooni nimetada tunnete ja mõttemustrite teadvustamiseks, et minna edasi soovitud suunas. Supervisioon aitab õpetajal mõtestada oma töö kvaliteeti, jääda vaimselt terveks ja töötada parimal viisil.\nAga supervisioon ei saa olla ühekordne. Nii kui me uue teekonna ette võtame, tulevad uued teeristid ja igal ristmikul on vaja teha uusi otsuseid ning siis vajab inimene taas moraalset tuge. Kui me tegime Ristiku kooli supervisiooni poole aasta kokkuvõtte, siis olime ühel teeristil, terve aasta kokkuvõtte ajal olime järgmisel teeristil, kus oli vaja uut mõtestamist ja uut edasiliikumise kindlust.\nKuidas te kooli juhtimise küsimusi analüüsisite?\nKairit Seenmaa: Ristiku koolis sai kõigepealt supervisiooniks kokku 12 inimesest koosnev juhtgrupp ja lisaks toimusid supervisiooni arengupäevad kõigile õpetajatele. Tõelist ahhaa-elamust oligi kõigepealt märgata juhtkonna grupis, kus saadi väga ruttu aru, missuguseid uusi koostöö- ja kaasarääkimise võimalusi supervisioon inimestele annab. Juhtgrupp omakorda viis selle uue teadmise oma kolleegideni. Ristiku koolis ongi supervisiooni tulemusel kõige rohkem paranenud ja tihenenud omavaheline koostöö. Koolis on meie-tunne tugevnenud. Dialoog juhtkonnaga on veelgi paranenud. Kui inimesed tunnevad ennast kindlamalt, siis hakkavad asjad toimima. Näiteks on realiseerunud ühine arusaam ühiselt kokkulepitud väärtustest.\nKatrin Luhaäär: Meie uus arusaamine on nüüd see, et kollektiivi iga liige peaks tunnetama ennast oma valdkonna juhina: õpetaja on juht, klassijuhataja on juht, samuti ainegrupi esimees jne. Ühel koolitusel öeldi väga tabavalt, et keegi teine ei saa luua sinu suhteid õpilastega. Seda ei saa teha sinu eest õppejuht, psühholoog, sotsiaalpedagoog. Õpetaja peab olema oma klassis ise nii õpetaja, direktor, õppealajuhataja kui ka sotsiaalpedagoog ning ehitama head suhted oma õpilastega ise üles. Me usume, et praegune supervisioon aitab meil selle väljakutsega toime tulla ja terve mõistuse juurde jääda, mitte läbi põleda.\nKas viirusekriisi ajal tegutsesite juba uut moodi, nagu supervisiooni ajal õppisite?\nKatrin Luhaäär: Võin kinnitada, et supervisioonist oli palju kasu. Kogu koolipere õppis ja arendas, otsis ja leidis, uuris ja arutles, kuni saigi paika distantsõppe läbiviimise kord, kuni leiti sobivad e-õppe keskkonnad ja paika loksus ka õppetöö maht. Seda kõike me tegime üheskoos – õpetajad, õpilased ja vanemad.\nLaiendatud juhtkond, kuhu kuulub kümme inimest, saab meil regulaarselt vähemalt kord nädalas veebis kokku. Õpetajatega individuaalselt suhtlemine on igapäevane. Distantsõppe paremaks lihvimise ülesanne on valdavalt õppejuhi, sotsiaalpedagoogide, psühholoogi, IT-tugitöötaja, haridustehnoloogi ja HEV-koordinaatorite juhtida. Juhtkonna veebikohtumised ainegruppidega on toiminud üle nädala. Koolijuhi ülesanne on olnud kogu suur pilt kokku saada, siit otsuseid teha ja kommunikeerida.\n21. aprillil toimus koolijuhtidele veebiseminar „Õppetöö korraldamine eriolukorras“, kus Tartu ülikooli haridustehnoloogia professor Margus Pedaste rääkis teaduslikult põhjendatud koolijuhtimisest ja õppetöö korraldamisest kriisiajal teoreetiliselt. Saime oma kooli juhtkonnaga tõdeda, et professori jutt ning meie arusaamad eriolukorras toimetamisel langesid peaaegu 100% ühte.\nVäga tähtsaks muutus õpilase, lapsevanema, õpetaja ja kooli kommunikatsioon. Sellises olukorras on ka kovisioonil väga oluline koht. Kovisioon on samasisulist tööd tegevate inimeste regulaarne kohtumine, kus üksteise kogemuste ja teadmiste koondamisel leitakse lahendusi oma tööalastele olukordadele. Seegi on tööriist, mis võimaldab õpetajatel üksteisega paremini oma kogemust jagada ning saada tuge. Juhtkonnal aitab supervisioon kiiremat tagasisidet saada, avatud arutelusid luua, toimivaid kokkuleppeid sõlmida. See kõik on supervisiooni temaatika.\nKairit Seenmaa: Tänapäeval on juhtimise põhiküsimus otsustamise delegeerimine juhtkonnalt töötajatele. Kes otsustab, see vastutab ja ise vastutades õpivad inimesed iseenda peale lootma ega mõtle, et keegi tuleb neile alati appi. On vaja, et igaüks vastutaks oma töölõigu eest ise. Niisamuti on õpilastega – õpetaja ei tohi õpilase probleeme tema eest ära lahendada. Õpetaja peab õpilase käest justkui superviisorina küsima, kuidas laps oma mure ise ära lahendaks, mida ta ise teha saaks, et probleem laheneks.\nMarget Mark: Õpetaja ei saa olla juht, kui ta ei ole õppinud iseennast juhtima. Miks on personaalsed supervisioonid olulised? Sest nende abil saabki õpetaja mõtestada esmalt ennast kui inimest, ta saab õppida ennast juhtima, tuua välja oma tugevusi, seada endale arengueesmärke, planeerida oma professionaalset arengut, mõtestada on töö konkreetseid juhtumeid. Selline refleksioon on õpetajale absoluutselt hädavajalik.\nKadri Viires: Esimeste kogu kooliperele korraldatud supervisioonide ajal tuli esile väga palju põnevaid, kuid tihti lausa vastandlikke ideid, alles lõpuks selekteerus sealt välja ühtsem visioon ja väärtuste skaala.\nBärbel Luhari-Err: Superviisor aitab õpetajal oma varjatud oskustest ja ressurssidest teadlikuks saada ja neid kasutusele võtta. Ükski õpetaja ei saa kedagi teist paremini õppima õpetada, kui ta iseenda tundmaõppimise protsessi läbi ei tee. Senimaani oleme rääkinud sellest, et on vaja koolitusi. Aga kui ma koolitusel kuuldut läbi ei mõtesta, siis ei ole see koolitus investeering tulevikku. Iga õpetaja peaks saama pärast koolitust individuaalset supervisiooni, et mõtestada, kuidas ta koolitusel kuuldut oma töös kasutada saaks. Pärast seda hakkab õpetaja juba uut moodi tegutsema.\nMarget Mark: Paljudes Eesti elu valdkondades võetakse supervisiooni juba töökultuuri osana ja see peaks muutuma elementaarseks ka koolis, sest koolis on toimumas suur muutus: õpetaja ei edasta enam ainult teadmisi, vaid julgustab, innustab ja toetab õppijat. Mingis mõttes on õpetaja justkui õpilase superviisor ehk inimene, kes käib õpilasega kaasas, aitab õpilasel ennast tundma õppida ja tal oma eesmärke saavutada.\nMis on Ristiku kooli põhiväärtused?\nKairit Seenmaa: Me leppisime kokku oma kooli viis põhiväärtust ja see on samm kooli uue arengukava edasiarendamiseks. Need väärtused on turvalisus, professionaalsus, usaldusväärsus, koostöö ja uuendusmeelsus. Oluline on, et neid väärtusi tunnistab kogu kollektiiv, mitte ainult juhtkond.\nMarget Mark: See on väga tähtis, et iga töötaja teadvustaks endale, kes ja miks ta selles organisatsioonis on. See muudab organisatsiooni efektiivsemaks. Aga superviisor ei tee ei kooli ega inimese eest mitte midagi ära. Kui tavaliselt soovitatakse anda inimesele õng, mitte kala, siis superviisor ei anna isegi mitte õnge, vaid aitab inimesel ja koolil omaenda püügivahendi idee välja töötada ja valmis meisterdada. Superviisori eesmärk on, et kool ja inimesed muutuksid järjest iseseisvamaks.\nKatrin Luhaäär: Meie suur eesmärk oli ja on praegugi aru saada, missugune peab olema 21. sajandi kooli töötaja, sest sellest saadakse väga erinevalt aru. See oli põhiline, mille ümber meie supervisioon käis ja käib. Meie eesmärk on, et iga koolitöötaja mitte ainult ei mõtle, vaid ka tegutseb 21. sajandi kooli vaimus.\nKairit Seenmaa: Ma õppisin ülikoolis teisi aitama, aga kuidas saaksin aidata iseennast, et ma läbi ei põleks, neid oskusi ma ülikoolist ei saanud. Need oskused on mul tekkinud alles selle supervisiooni käigus. Ma sain aru, mis ressursid minus peidus on olnud, õppisin endale õigeid küsimusi esitama, jõudsin mõtestatud enesejuhtimiseni.\nBärbel Luhari-Err: Ristiku kooli jaoks oli kõige võimsam moment see, et kõik õpetajad olid supervisiooni kaasatud ja mitte keegi ei jäänud kõrvale, kõik said sõna sekka öelda ja osalised olla. Supervisioon tõi kõik kolleegid üksteisele ka inimestena lähemale.\nMida te isiklikult sellest supervisioonist saanud olete?\nKatrin Luhaäär: Olen olnud juba kakskümmend aastat selle kooli juht ja ikka on vahel tekkinud mõte, et äkki on mu potentsiaal ammendunud ja peaksin endale mingi muu töö leidma. Superviisoriga peetud vestlused aga aitasid mul oma kõhklustest üle saada, sest ma nägin mitmeid edasimineku võimalusi. Sain superviisorilt endale väga olulist tagasisidet.\nKadri Viires: Olen aineõpetajana võtnud tänu supervisioonile kasutusele täiesti uusi ja väga huvitavaid töövõtteid. Näiteks ühiskonnaõpetuse tundides väärtuste mängud, kus küsitakse, mis on meie ühiskonnas olulised väärtused, mis on tähtsad käitumisprintsiibid jne. Olen jätnud õpilastele ütlemata, mida ma ise oluliseks pean, ja lasknud neil endal oma klassi väärtustes kokku leppida. Olen käitunud klassis superviisori moodi. Õpilastele meeldib selline lähenemine väga ja mina sain ülevaate, mida noored päriselt tähtsaks peavad, kuidas nad kooliga suhestuvad, kui palju on neil pretensioone. Lõpuks sain aru ka sellest, kui vähe nad võtavad ise vastutust. Üllatabki see, kui vähe nad näevad võimalust ise kaasa rääkida ja asju muuta. Selles on meil veel palju tööd ära teha.\nKuna tegelen koolis ka projektidega, siis on supervisioon andnud mulle väga hea ülevaate kolleegide potentsiaalist. Nüüd tean ma palju paremini, mida keegi võiks projektide heaks teha.\nBärbel Luhari-Err: Olen praegu küll raamatukoguhoidja, kuid olen olnud ka õpetaja ja mulle on andnud supervisiooniprotsess koostööst uue arusaamise. Nüüd ma tean, kuidas planeerida tööd grupiga, kuidas gruppi häälestada, talle vaheldust pakkuda jne. Ühel õppepäeval saime ettekujutuse ka kovisiooni juhtimisest. Oleme omandanud mitmeid uusi meetodeid ja viise, millega kolleegid saavad ka omavahel ja ilma superviisori kohaloluta juhtumeid lahendada, efektiivseid koosolekuid korraldada jne. Lõppkokkuvõttes oli positiivne ka ühistes väärtustes kokku leppida. Me rääkisime läbi, mida täpsemalt iga valitud väärtus meie jaoks siin koolis tähendab ja kuidas lihtsustab meie koostööd. Tänu sellele ei teki näiteks koosolekutel väärtuste põhjal vaidlusi. Eesmärk on, et tööalane suhtlemine kolleegidega muutuks Ristiku koolis aina sisukamaks ja professionaalsemaks. Kui enne supervisiooni räägiti kohvi juues sellest, mis emotsioone kooli see või teine probleem tekitab, siis nüüd räägitakse pigem võimalikest lahendustest. Oluline õppimise koht oli õpetaja jaoks supervisiooniprotsessis ka see, et neidsamu väärtusi, reegleid või töövõtteid, mida õpetajad õppisid ja kokku leppisid, saab kasutada ka klassis õpilastega. Õpetajad on saanud uusi võtteid klassis õpilastega töötamiseks.\nKairit Seenmaa: Tavaliselt on ju nii, et üks ajab üht juttu ja teine teist ning mõlemad jäävad oma tõe juurde. Tänu supervisioonile õppisid inimesed üksteise mõtteid peegeldama ja tõepoolest aru saama, mida ja miks teine inimene mõtleb. See on väga oluline muudatuste elluviimisel. Teine suur muutus, mida nägime, oli uutmoodi suhtlemine. Tavaliselt suheldakse ju lähemate kolleegide ja sõpradega, aga supervisioon aitas suhelda kõigi inimestega, seda nii kolleegide kui ka inimestena. Seda muutust tõid õpetajad ise tagasisides välja. Õpetajatel tekkis tugevam meie-tunne. Me nägime koostöörõõmu, aga läbi rõõmu kasvab tahe panustada.\nBärbel Luhari-Err: Avatus on ääretult tähtis. Kui kolleeg ütleb, et temal on ka selline probleem ja et tema lahendab selle vist nii, siis on see jagatud kogemus, mille võtame ühise ressursina kasutusse. Oma kogemuste jagamine tekitab õlatunde ja keegi ei jää oma klassi ette üksinda, kuigi ta tegelikult ju on seal üksinda. Kui ma olen kovisiooni grupis kolleegidega mingi juhtumi läbi arutanud, selles nende abil kas ise või koos nendega ühiste järelduste ja kokkulepeteni jõudnud, siis ma tean, et me kõik arvame niimoodi, ja järgmine kord analoogses olukorras on hoopis teine tunne.\nMida üllatavat te supervisiooni käigus teada saite?\nKadri Viires: Sain teada, et olen kannatamatu ja tahan asju liiga kiiresti ära teha. Ma ei peaks nii tormakas olema, vaid pigem nägema inimeste erinevaid vaatepunkte, protsesside seoseid jne.\nKairit Seenmaa: Mind üllatas, et supervisioon mõjus mulle vaimse spaana.\nBärbel Luhari-Err: Iga superviisori suurim ootus on, et toimuks fookuse fundamentaalne ümberpaigutumine. Tänapäeva õpetaja on õppinud ülikoolis õpilase abistajaks. Supervisiooni käigus õpib ta korraldama asju nii, et õpilane aitaks ennast ise. See ongi fookuse muutus. Kui seda korduvalt teha, siis hakkab õpilane mõtlema, kas ta ikka läheb õpetaja käest uuesti küsima või saab tegelikult ise hakkama.\nKatrin Luhaäär: On päevselge, et kui soovime vastutustundlikke ja enesekindlaid õpetajaid, siis peab õpetaja oskama ka iseendale loota ja julgema vastutada. Aga selleni jõudmiseks on vaja koolitusi, supervisiooni, kootsingut jne. Ei saa ju töötajalt lihtsalt nõuda, et nüüd pead sa, plaksti, muutuma.\nMarget Mark: Pealtnäha on ju iga kool ilus ja kõik justkui toimiks, aga lähemalt vaadates näeme, et kool on ikka väga konservatiivne ja vajab muutusi. See supervisioon oli ka meile, superviisoritele, võimalus tulla kooli ja näha, kuidas me saame koolis toimuvate muudatuste ellurakendamist toetada.\nKadri Viires: Meil oli õnn see protsess läbi teha ja meie jaoks oli see väga positiivne kogemus. Arvan, et paljud koolid vajavad samasugust supervisiooni, et kindlama tundega edasi minna. Aga see on kallis. Siin on vaja riigi otsust.\nKairit Seenmaa: Väga oluline on, et kolleegidel on tekkinud vastastikune usaldus. Välja tuuakse ka varem salajas hoitud mõtteid ja ideid. See on viinud kooli täiesti uuele hingamisele.\n* ISCI (International Supervsision and Coaching Institute) www.isci.ee\nVikipeedia järgi on supervisioon (ingl supervision) nõustamine, mis on mõeldud professionaalidele, kes tegelevad inimestega (nt politsei, sotsiaaltöö-, haridus-, tervishoiu-, psühhoteraapia-, hoolekandevaldkond jmt). Supervisiooni teemad on professionaalne areng, läbipõlemise vältimine, uudsete lahenduste leidmine, suhted meeskonnas, eri tasandite koostöö, tööalaste rollide ja ülesannete selgus jmt. Superviisoreid koondab ja valdkonda arendab Eesti supervisiooni ja coaching’u ühing (ESCÜ), mis asutati aastal 1997. Regulaarne supervisioon toimub 5–10 korda aastas.\nVäljavõtteid vestlusringis räägitust\nAga mis see supervisioon siis on? Kõige otsesemas mõttes töönõustamine, kus tegeldakse reaalsete tööalaste olukordadega.\nSuperviisor aitab õpetajal oma varjatud oskustest ja ressurssidest teadlikuks saada ja neid kasutusele võtta.\nSupervisiooni võib nimetada oma tunnete ja mõttemustrite teadvustamiseks, et liikuda soovitud suunas.\nOluline on aru saada, et superviisorite tehtav tööalane nõustamine ei ole isiklikus elus surkimine, vaid keerulistes küsimustes aitamine.\nSupervisioon aitab õpetajal mõtestada oma töö kvaliteeti, jääda vaimselt terveks ja töötada parimal viisil.\nKui me tahame, et õpetajad oleksid vaimselt terved, rõõmsad, särasilmsed, siis on selge, et enamik koole vajab väga põhjalikku supervisiooni.\nIga õpetaja peaks saama pärast koolitust individuaalset supervisiooni, et läbi mõtestada, kuidas ta koolitusel kuuldut oma töös kasutada saaks.\nÕpetaja peab olema oma klassis ise nii õpetaja, direktor, õppealajuhataja kui ka sotsiaalpedagoog ja ehitama head suhted oma õpilastega ise üles.\nKui tavaliselt öeldakse, et anna inimesele õng, mitte kala, siis superviisor ei anna isegi õnge mitte, vaid aitab inimesel (koolil) omaenda püügivahendi idee välja töötada ja selle valmis meisterdada.\nMa õppisin ülikoolis teisi aitama, aga kuidas ma iseennast aidata saaksin, et ma läbi ei põleks, neid oskusi ma ülikoolist ei saanud. Need oskused on mul tekkinud alles supervisiooni käigus.\nTänapäeva õpetaja on õppinud ülikoolis õpilase abistajaks. Supervisiooni käigus õpib ta korraldama asju nii, et õpilane aitaks ennast ise.\nKui enne supervisiooni räägiti kohvi juues sellest, mis emotsioone see või teine kooli probleem tekitab, siis nüüd räägitakse pigem võimalikest lahendustest.\nTavaliselt suheldakse ju lähemate kolleegide ja sõpradega, aga supervisioon aitas suhelda kõigi inimestega, seda nii kolleegide kui ka inimestena.\nPaljudes Eesti elu valdkondades võetakse supervisiooni juba loomuliku töökultuuri osana ja ta peaks muutuma elementaarseks ka koolis.\nMind üllatas see, et supervisioon mõjus mulle vaimse spaana.


"Minu keel" 2022 võitjad – esseekonkursi tulemused - Tõlkebüroo, mis ületab sinu ootusi | Toimetaja tõlkebüroo\n“Minu keel” 2022 võitjad – esseekonkursi tulemused\nAvaleht, Blog, Eesti keel, Esseekonkurss, Keeled 14 märts, 2022\nTäna tähistatakse emakeelepäeva. Selle puhul korraldasid Toimetaja tõlkebüroo,Eesti Keele Instituut, Eesti Emakeeleõpetajate Selts ja Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituut koolinoortele esseekonkursi „Minu keel“.\nKonkursile esitati 145 esseed. Osalejaid oli 49 koolist. Kõige rohkem töid saabus Türi ühisgümnaasiumist (23 esseed), Hugo Treffneri gümnaasiumist (16) ja Läänemaa ühisgümnaasiumist (12). Esseekonkursile esitatud töödest olid 142 kirjutatud eesti keeles.\nNüüdseks on selgunud esseekonkursi peaauhindade võitjad:\nCesslyn Pass „Minu muku keel“\nHiiumaa gümnaasium, 11. klass\nEmakeeleõpetaja: Tiiu Heldema\nMarie Elise Kanarik „Minu keel“\nHugo Treffneri gümnaasium, 10. klass\nEmakeeleõpetaja: Tiina Pluum\nTeisele kohale jäänud essee autor pälvib 100-eurose raamatupoe kinkekaardi Toimetaja tõlkebüroolt ja kaks priipääset Eesti Noorsooteatrisse.\nJoosep Lõhmus „Minu keel“\nTartu Tamme gümnaasium, 12. klass\nEmakeeleõpetaja: Heily Soosaar\nKolmandale kohale jäänud essee autor pälvib 50-eurose raamatupoe kinkekaardi Toimetaja tõlkebüroolt ja kaks priipääset Eesti Nukuteatrimuuseumisse.\nLisaks otsustas Toimetaja tõlkebüroo välja anda ka auhinnad IV ja V koha pälvinud esseedele.\nSandra Elisee Juhkam „Minu keel“\nTüri ühisgümnaasium, 11. klass\nEmakeeleõpetaja: Averonika Beekmann\nNeljandale kohale jäänud essee autor pälvib 30-eurose raamatupoe kinkekaardi Toimetaja tõlkebüroolt.\nAnne-Mai Melles „Eesti keel ja meel igaviku teel“\nAudentese spordigümnaasium, 12. klass\nEmakeeleõpetaja: Toomas Uuskam\nViiendale kohale jäänud essee autor pälvib 20-eurose raamatupoe kinkekaardi Toimetaja tõlkebüroolt.\nEt esseekonkursile laekus väga palju vahvaid esseesid, pani Toimetaja tõlkebüroo välja ka lisaauhinnad.\n„Oleme meeldivalt üllatunud, et õpilaste huvi esseekonkursi vastu oli nii suur ja tööde tase nii kõrge. Noorte arutlusi ja mõtteid oli väga põnev lugeda. Täname kõiki esseekonkursil osalejaid ja loodame, et nende huvi keeleteemade vastu ei rauge,“ kommenteeris Toimetaja tõlkebüroo tegevjuht Külli Kittus.\nAuhindadega tunnustatakse ka Türi ühisgümnaasiumi emakeeleõpetajat Averonika Beekmanni, Hugo Treffneri gümnaasiumi emakeeleõpetajat Tiina Pluumi ja Läänemaa ühisgümnaasiumi emakeeleõpetajat Tiina Brocki, kelle õpilaste tööd paistsid silma väga hea keelekasutuse, analüüsioskuse ja originaalsuse poolest.\nSamuti tunnustab Toimetaja tõlkebüroo raamatupoe kinkekaartidega järgmisi õpilasi: Aleksa Martõnova (Tallinna juudi kool), Anastasiya Chertova (Läänemaa ühisgümnaasium), Elena Bogdanova (Narva vanalinna riigikool), Eliise Lauren Valdna (Kuressaare vanalinna kool), Emma Kilmi (Hugo Treffneri gümnaasium), Grete Jürgenson (Jaan Poska gümnaasium), Hanna Grete Leas (Pärnu-Jaagupi põhikool), Iti-Kärt Nursi (Türi ühisgümnaasium), Julia Snigurskaja (Läänemaa ühisgümnaasium), Kai-Melli Kapten (Türi ühisgümnaasium), Karoliina Jõgi (Hugo Treffneri gümnaasium), Leen Vallikivi (Hugo Treffneri gümnaasium), Mae Treve (Türi ühisgümnaasium), Maria Merelaid (Kuressaare Hariduse kool), Miia Krips (Läänemaa ühisgümnaasium), Miia Malm (Pirita majandusgümnaasium), Monabel Pass (Hiiumaa gümnaasium), Saskia Soomets (Vanalinna Hariduskolleegium), Sille Kolga (Läänemaa ühisgümnaasium), Sofia Zahharova (Narva Pähklimäe gümnaasium), Steven Noorsoo (Hugo Treffneri gümnaasium), Tähte Paalaroos (Keila kool), Tõnn Raudoja (Värska gümnaasium), Voldemar Kirss (Saaremaa gümnaasium). Ka nende õpilaste esseed pälvisid žüriilt kõrged punktid loomingulisuse, andeka keelekasutuse ja originaalsuse eest.\nEsseesid hindas kaheksaliikmeline žürii, kuhu kuulusid Eesti Keele Instituudiesindajad ja emakeeleõpetajad Kerli Rhede, Ivika Hein ja Kaja Sarapuu Eesti Emakeeleõpetajate Seltsist, samuti Tallinna ülikooli referent-toimetaja eriala tudengid ja Toimetaja tõlkebüroo toimetajad.\nAuhinnatud esseed avaldatakse autorite nõusolekul emakeelekuu jooksul Toimetaja tõlkebüroo blogis. Võitjatega võetakse ühendust.\nFoto: Visit Estonia fotopank, Sisters, fotograaf Annika Haas\nMärksõnad: Eesti keelEmakeelekuuEmakeelepäevEsseekonkurssMinu keelMinu keel 2022\nMinu muku keel – esseekonkurss “Minu keel” 2022, I koht\nMinu keel – esseekonkurss “Minu keel” 2022, II koht\nMinu keel – esseekonkurss “Minu keel” 2022, III koht


Eestlased välismaal: Viidas sõlmis lepingu Portugali kõrgliigaklubiga - Uudised\nEestlased välismaal: Viidas sõlmis lepingu Portugali kõrgliigaklubiga\nMöödunud nädalal said Eesti ajakirjanduses teenitult tähelepanu Eesti noored jalgpallurid. Seni Tabasalu JK-d esindanud Sten Jakob Viidas (pildil) sõlmis lepingu Portugali kõrgliigaklubi Vitoria Guimaraesiga.\n17-aastane Viidas, kes saab täisealiseks 24. veebruaril, valiti mullu Esiliiga B treenerite poolt liiga kolme parema mängija hulka. Esiliiga B-s jäi tema saldoks 25 mängus 14 väravat. Noortekoondiseid on ta esindanud 13 korral, neist 11 matši tuli U17 koondise ridades, mille särgis õnnestus tal ka üks värav lüüa.\n19-aastane Georgi Tunjov on viimasel ajal korduvalt kandnud SPALi noortevõistkonna kaptenipaela. Viimati tema käel kaptenipaela polnud, kuid see ei seganud Narvast pärit noormeest järjekordselt head esitust tegemast, kui SPAL alistas Ascoli eakaaslased 4:0 ning Tunjov andis resultatiivse söödu. Nädala keskel sekkus Tunjov karikamatšis mängu varumeestepingilt ja lõi penaltist värava, kuid tema meeskond kaotas Empolile 1:2. Tunjovist nädala jagu nooremale meeskonnakaaslasele Kristofer Pihtile nädalavahetusel mänguaega ei jagunud, kuid nädalasiseses karikamängus viibis Piht väljakul kogu kohtumise.\n17-aastane Oliver Jürgens sekkus Milano Interi 1:1 viigimängus Cagliari vastu vahetusest kohtumise 73. minutil. Nädala keskel kuulus Jürgens meeskonna algkoosseisu, kui karikavõistlustel alistati Crotone 3:0. Karikavõistlustel olid nädala keskel vastamisi ka 16-aastase Martin Vetkali meeskond AS Roma ja 17-aastase väravavahi Kaur Kivila koduklubi Hellas Verona, kui 2:1 võidu võttis Kivila meeskond. Kivila oli postide vahel kogu kohtumise, Vetkal jälgis matši varumeestepingilt. Inter ja Hellas Verona jõudsid seega veerandfinaali, kus neid ootavad ees vastavalt Lazio ja Cagliari.\nPrimavera kõrgeimas liigas mängib 16 võistkonda ning liiga liidriks on Vetkali koduklubi AS Roma, kes on kogunud kaheksast mängust seitse võitu ja ühe kaotuse ehk teeninud kokku 21 punkti. Teisel kohal on samuti kaheksa mängu pidanud Juventus 16 punktiga, kellest kahe punkti kaugusele jääb seitsmel korral väljakul käinud SPAL. Jürgensi meeskond Inter on seitsmest mängust teenitud 12 punktiga viies ning Interi ja SPALi vahele mahub veel Sampdoria võistkond.\nKivila meeskond Hellas Verona lööb kaasa Campionato Primavera 2 A-grupis ning on seitsmest mängust teenitud 13 punktiga 12 meeskonna konkurentsis neljas. Primavera 2 on jaotatud kaheks 12-liikmeliseks grupiks. Kevadised play-off mängud algavad selles liigas aprillikuus, kuhu pääsevad mõlema alagrupi seitse paremat.\n18-aastane Karl Jakob Hein oli Inglismaal Londoni Arsenali U23 võistkonna postide vahel, kui Chelseaga mängiti 2:2 viiki. Liigas, kus pallib 13 meeskonda, on Arsenal 14 mängust teenitud 19 punktiga seitsmes. Pärast viiemängulist võiduseeriat on meeskond nüüd järjepanu viigistanud linnarivaalide vastu, kui jaanuari lõpus kohtuti Tottenham Hotspuriga ja viimati Chelseaga.\nVladislav Kreida, kes liitus hiljuti laenulepingu alusel Rootsi esiliigaklubi Helsingborgiga, sai viimati kaotuse osaliseks, kui mullu kõrgliigas teise koha saavutanud Elfsborgile jäädi alla 0:1. 21-aastane Kreida sai treeningmängus kirja 65 minutit.\nNikita Baranov ja Karmiotissa viigistasid viimati Küprose kõrgliigas 1:1 Apolloniga. Täismängu kirja saanud Baranov nägi, kuidas meeskond asus 69. minutil juhtima, kuid seda valusam oli vastase viigivärav kaheksanda lisaminuti tabamusest. Karmiotissa viimatine võit pärineb APOELi üle 28. detsembrist. Sel kalendriaastal on meeskond kirja saanud neli viiki ja kolm kaotust. Tabelis on meeskond langenud viimasele ehk 14. kohale.


Kaalulanguse restorani sooki. Kas kupsetamine kana eemaldab rasva\nKaalulangetamise plussid raputavad Kaalulangetusprogramme kasutatakse kaalukaotuse raputusi, kuna need on osade kaupa juhitavad ja mugavad. Pange paika väikesed saavutatavad eesmärgid ja premeerige ennast nende täitmise eest. Milline on parim massi kadu kaasandes? Kui ei, küsige seda küpsetatult, mis annab teile sarnase efekti - vähem rasva.\nKategooriateta 11 restoranipettust, mis saboteerivad kaalulangust Väljas söömine võib tekitada segadust. Lahutame üksteist viisi, kuidas restoranid teie dieeti saboteerivad. Me ütleme teile, kuidas neid vältida ja mida selle asemel süüa.\nRestoranid 'Peame tellima pepperonipiruka,' ütles mu sõber Jeff pühapäeva pärastlõunal.\nLõunasööke ja õhtusööke restoranis vältida pole põhjust. Muidugi peate teadma, mida sööte. Seega on hea restorani ette helistada ja küsida, milliseid roogasid nad pakuvad. Perekonna või sõpradega restorani minnes toimige järgmiselt: Kui te pole kindel, milline on söögi koostis, ärge kartke küsida. See kehtib ka juhul, kui menüü ei täpsusta portsjoni suurust Sööge kindlasti neid osi, mida kodus sööksite.\nNFL-is hüüab tagamängija segaseid signaale nagu 'Red 74 Oklahoma onni onn! Restoranid teevad sama, kui oma polve probleemide kaalulangus turustavad, täites oma menüüd sigarate ja petetega, eriti mis puudutab 'tervislikke' pakkumisi.\nSöö seda, mitte seda! Siit saate teada, kuidas koguda kaitset ja võita kaalulangetamise mäng, kui sööte väljas. Tervislikud sõnad, mis kirjeldavad ebatervislikku toitu Võtke kaks populaarset menüüelementi: porgandipähklimuffin või šokolaadisai. Kumb on tervislikum? Kindlasti hüppab teie terviseteadlik südametunnistus mõttele alustada oma päeva porgandi ja kreeka pähkliga, kuid tõde on siiski udusem.\nAu Bon Paini tervisliku kõlaga muffin pakub kalorit - lisaks 7 grammi rohkem rasva, kahekordse süsivesikute sisalduse 73 g vs 34 g ja neljakordse suhkru kui kalorses Starbucks Chocolate Croissantis! Pidage meeles, et muffin on lihtsalt viis, kuidas panna teid hommikusöögiks kooki sööma.\nParim kaitse: Leidke mis tahes menüüelementidest kõige ebatervislikum sõna ja las see on teie juhend. Lõppude lõpuks ei tähenda kalamarja kalorite arv mitte kalu, vaid praadimist.\nRelvastage ennast ka toidupoes - vältige neid nuumamist 14 tervislik toit, mis on hullem kui sõõrik. Mõelgem Applebee madala süsivesikusisaldusega hommikusöögikausile, mis on väga madala süsivesikusisaldusega, kuid alustab päeva 52 grammi rasvaga - peaaegu terve päeva.\nSee kalorine eine on nagu kogu farmi väärtuses loomade viskamine ühte südant peatavasse munade, vorsti, peekoni ja juustu kombinatsiooni. Nende singi- muna- ja juustuküpsis ei tee dr Atkinsile rõõmu, kuid säästab kalorit Kaalulanguse restorani sooki 28 grammi rasva. Parim kaitse: Söö tasakaalu saavutamiseks. Menüü kutsub sööki suupisteks Teie restoran võib nimetada seda suupisteks, kuid teie dieediarst nimetaks seda õhtusöögiks.\nDining Out in New Normal - BIG Football Bhatura - Connaught Place - Veggie Paaji - CORONA Kaal\nSelle aasta alguses jõudis Dunkin 'Donuts pealkirjaks pärast seda, kui kutsus kalorise peekonirantsi kana võileiva 'suupisteks', mis on osa kaubamärgikampaaniast - 'Me ei koli lõunasöögile,' ütles tegevjuht AP-le. Vahepeal pakub Arby's menüüd 'Suupiste ja salvesta' koos väidetavate suupistetega, nagu kalorine Crispy Sibul Mighty Minis, mis sisaldab ka 30 grammi rasva ja pool päeva naatrium.\nParim kaitse: Suupiste, kuid tervislik suupiste. Värskest Nutrition Journal'i uuringust selgus, et toitvad suupisted soodustavad kehakaalu langust. Seal on märksõna toitev. Puu ja pähklid on suupisted, aga kaks minisibuliburgerit?\nMitte eriti. Hea suupiste jääb vahemikku — kalorit.\nNautige süütut kõigis nendes 50 parimat suupistet kaalulanguse jaoks. Salati 'peibutus' trikk Restoranid on avastanud suurepärase viisi, kuidas tellida odavamaid ja kalorikamaid toite - need annavad võimaluse tellida midagi muud.\nSeda nimetatakse restoranikaubanduses 'peibutusturunduseks'. Idee on selles, et menüü täpsustamine tervislike esemetega, nagu salatid, annab klientidele loa tellida suuremaid, rämpsemaid ja kalorikamaid toite, kui nad muidu teeksid. Bostoni ülikoolis tehtud uuring näitas, kuidas see toimis; teadlased nägid friikartulite tellimusi kolmekordistunud, kui võimalus oli ka salat.\nTeisisõnu, tunnustades lihtsalt tervislikku võimalust, tunnevad sööjad, et on oma toitumisega seotud eesmärgid täitnud ja saavad tellida mida iganes nad tahavad.\nHead toitu teile sobivate lisanditega Kui restoranikett teeb oma kaubamärgi massiivsete rasvade ja kalorite tahvlite serveerimiseks, võib isegi nende 'kergete' toitude katsed rikutud vaigistamise ja kaunistamise instinktiga. Võtame näiteks rubiinipäevase avokaado grillitud kana võileiva. Kui halb see olla võiks? Noh, serveerides teile jumbo-portsjonit ja lisades sellele peekoni, šveitsi ja majoneesi, on kett ehitanud kalorise koletise, milles on mg naatriumi ja 64 grammi rasva.\nParim kaitse: Kohandage seda.\nKui teile meeldib grillitud kana-avokaado võileiva heli, siis paluge neil täpselt seda serveerida - ja võib-olla paluge küljele veidi majoneesi. Suhkrutoidud, mis on varjatud toiteväärtusega jookidena Mangod on tervislikud. Banaanid on tervislikud. Nii et Bango-Robbinsi mangobanaani smuuti peab olema parem valik kui nende jäätis, eks? Ometi on suures koguses kalorit ja grammi suhkrut - rohkem kui pool tosinat Snickersi baari.\nToiduainete vedeldamine annab restoranidele palju Kaalulanguse restorani sooki oma tervisliku kuvandi parandamiseks. Siiski võiksite saada pehme serveerimise küpsise võileiva ja säästa kalorit! Parim kaitse: Ärge usaldage ühtegi smuutit, mis loetleb peamise koostisosana lisatud suhkrut, nagu need vööst Uusaasta resolutsioon kaalulangus hinnapakkumisi smuutid, mis on halvemad kui suur Mac.\nPuuviljatükk suhkruhunnil Seal on põhjus, miks olete nõus maasikatega toorjuustukoogil toitumisse usku hüppama ja see pole ainult puuviljamaitse jaoks: Journal of Consumer Psychology avaldatud uuringute kohaselt kipuvad inimesed alateadlikult kaloreid lahutama üksus, kui selle peal on midagi tervislikku.\nParim kaitse: Pidage meeles, et puuvilja lisandid lisavad kaloreid, neid ei lahutata. See on grillitud Teie kohaliku keti grillitud kana võib olla tervislikum kui paneeritud ja praetud variant, kuid see pole kaugeltki nii tervislik kui teie enda koduaia grillil valmistatud sama versioon. Enamik restorane kasutab 'grilli', mis on tegelikult võre - põhimõtteliselt hiiglaslik praepann, mille kleepumise vältimiseks on vaja heldet õlilaiku; sageli on see hommikusöögist säästetud peekonirasv.\nLisateavet kaalulangetamise saladuste kohta leiate meie olulise aruandega: 10 suurimat toitumismüüdi! Parim kaitse: Küsige, kas 'grillitud' tähendab 'grillitud leeki'.\nValige dieedisõbralikud salati koostisosad Valgurikas salatidieet on kõike muud kui igav. Lisage klassikalisele Caesari salatile oma väändus või katsetage valguraua saamiseks uute maitsvate retseptidega, näiteks krevettide avokaado tomatisalat või tuunikala Niçoise salat. Te ei tunne mitte ainult rahulolu, vaid ka kaotate kaalu ilma maitsest loobumata. Söö salatit kõhnuse jaoks Kiudainete, vitamiinide ja antioksüdantidega pakitud salat on ideaalne dieettoit.\nKui ei, küsige seda küpsetatult, mis annab teile sarnase efekti - vähem rasva. See on 'loomulik' Wendy's Natural-Cut Fries reklaamitakse tervisliku alternatiivina tüüpilistele friikartulitele - keti veebisait kiidab, et need on 'loomulikult lõigatud tervetest Russeti kartulitest' ja maitsestatud 'piserdusega meresoolaga'. Kuid selles on midagi enamat.\nNende petturlike nähtude paljastamiseks piisab Wendy koostisosade avalduse kiirest läbilaskmisest. Need sisaldavad säilitusaineid, lisatud suhkruid ja hüdrogeenitud õli.\nViimati kontrollisime, et taimeõli vesinikuga infundeerimisel polnud midagi kaugelt loomulikku. Tehniliselt ei valeta Wendy's, kui ta ütleb, et need friikartulid on 'looduslikult lõigatud'. Kuid see paneb imestama: mis oleks ebaloomulik viis kartuli lõikamiseks?\nKöögiviljade kalorite pommid Et rahuldada vajadust pakkuda toitvaid kõlaga toite, panid paljud restoranid menüüsse köögiviljavõileivad. Kuid enam kui Kaalulanguse restorani sooki juhul on parem valida punane liha.\nQuiznos kaalub suur Veggie Guacamole Sub serveeritud mozzarella ja cheddari kuhjadega kalorit ja meeletult mg naatriumi. See on 80 Kaalulanguse restorani sooki rohkem kui nende Double Swiss Prime Rib! Parim kaitse: Kõik on seotud lisanditega. Pidage meeles, et ka tervislik roog võib halbade kalorite merre uppuda.\nSageli pole asjad nii tervislikud, nagu taimetoitlaste maailmas tunduvad; vaadake meie loendit 20 taimetoitu, mida üllatavalt pole.\nAlatu serveerimise suurused Outbackis kõlab söögi alustamine kookoskrevettide tellimusega kahjutult - see on ju ainult kalorit ühe portsjoni kohta. Kuid parem veenduge, et teie söögikaaslane oleks näljane, sest kookospähkli krevetid on 'jagamiseks mõeldud Aussi-tizer' ja üks taldrik on mõeldud kaheks jagamiseks.\nSegaduses Kaalulanguse restorani sooki Parim kaitse: Kui on küsimusi, küsige alati, mitu inimest roog pakub. Seejärel tehke peaarvestus.\nParimate kaalulangus PCOS


Mis paneb teie pea ketramiseks menstruatsiooni ajal - Lastel\nMis paneb teie pea ketramiseks menstruatsiooni ajal\nIga naise menstruatsiooni aeg läbib erinevaid sümptomeid. Mõni praktiliselt ei tunne mingeid raskusi ega ebamugavusi, kuid teistele saab raskel ajal nädal enne kriitiliste päevade algust. Paljud pearinglus menstruatsiooni ajal, nii enne kui ka pärast seda. Miks see juhtub?\nKui teil tunnete pearinglust enne menstruatsiooni, kaasnevad sageli tõsised peavalud, mis sunnivad teid valuvaigisteid võtma. Oluline on teada, et vertiigo taga on kaks tegurit - närvisüsteemi või kardiovaskulaarsüsteemi häire. Seetõttu hakkab pea pöörlema, kui ühes või mõlemas süsteemis esineb mõni rike.\nPearingluse tõttu on need kaks tüüpi:\ntsentraalne pearinglus - areneb hapnikupuuduse tõttu ajukoe või turse tekkimise tõttu. Mis avaldub veresoonte spastilistel liikumistel;\nperifeersed vertiigo - esineb sisekõrva probleemide või vestibulaarsüsteemi haiguste tagajärjel.\nOn olemas tüüpi pearinglus, mis ei sõltu igakuistest tsüklitest, kuid nendel päevadel nad intensiivistuvad. Kui teil on enne menstruatsiooni halb enesetunne ja pearinglus - see võib olla süsteemse päritoluga pearinglus, mis sageli ilmnevad ja kaovad. Naiste kalendri punaste päevade lähenemisega muutub hormoonide hulk, mis mõjutab ka vestibulaarsüsteemi toimimist.\nTäiendavad tegurid on temperatuuri langus, atmosfäärirõhu tõus või täiskuu faas.\nPea keerdumise mittesüsteemsed põhjused sõltuvad füüsilise koormuse intensiivsusest, ebapiisavast veehulgast kehas või glükoosi puudumisest. Selle probleemi kõrvaldamiseks on vaja tagada puhta vee piisav tarbimine (umbes 2 liitrit või enam). Samuti peaksite hoolitsema glükoositaseme asendamise eest, mis on vajalik aju normaalseks toimimiseks.\nHormonaalset düsfunktsiooni põhjustav pearinglus\nKriitilises perioodis toimub oluliselt hormoonide hulga suurenemine kehas, seega pole üllatav, et paljudel naistel esineb PMS-i või muid häireid. Neid võib seostada nii füüsilise kui emotsionaalse seisundiga. Selgeks manifestatsiooniks on närvilisus, viha, ärrituvus, depressioon ja pisarategevus.\nPaljudel patsientidel määravad arstid selle aja jooksul sedatiivsete ravimite manustamise, mis normaliseerib närvisüsteemi aktiivsust. Mis puutub füüsilisse koormatusse, siis aktiivsed spordiüritused ja harjutused tuleks praeguseks peatada. Sellel perioodil tuleks välja jätta ka veetöötlus, vann ja ujumine.\nVäga sageli on naistel nõrkus enne menstruatsiooni, pearinglust ja iiveldust. Need sümptomid toovad esile kriitiliste päevade alguse ja nendega kaasneb sageli neuroos, depressioon ja märkimisväärne jõu kaotus. Need manifestatsioonid on premenstruaalse sündroomi tunnused, millele sageli lisatakse kõhuvalu.\nEnne menstruatsiooni väljendunud iiveldustunne koos mõne hilinemisega nendel päevadel näitab rasedust. Mõnel juhul on mõistlik kontrollida selle esinemist, sest iiveldus võib näidata emakaviliseks rasedust, raseduse katkemise või loote tuhastamise ohtu.\nHea halvendamise tegeliku põhjuslikkuse kindlakstegemiseks on vaja mitmeid laboritestid.\nEnamikul juhtudel, kui iiveldust ja pearinglust esineb enne menstruatsiooni, on põhjused sageli seotud hormonaalsete häiretega. Keha on valmis raseduseks, mis põhjustab olulisi meeleolu kõikumisi. Lisaks iiveldusele võivad olla ka muud hormonaalse korrigeerimise tunnused - piimanäärmete suurenemine, närvisüsteemi häired, nõrkus, väsimus, halb une ja emotsionaalsed tilgad.\nPearinglus menstruatsiooni ajal - põhjused\nKriitilise perioodi kohene käivitumine hakkab mõnes naise keha protsessis toimuma erinevalt, mis põhjustab ebamugavust. Mõned neist on põhjustatud menstruatsiooni põhjustavatest prostaglandiinidest. Laevad hakkavad järk-järgult kitsenema, veres peatub nõutavas mahus voolamine, pärast mida lõpeb endomeetriumi kude. See jätab kehas vere sekretsioonid. Sellepärast tunnevad paljud naised menstruatsiooniga iiveldust ja pearinglust. Pärast seda hakkab uuesti endomeetriumi uus kiht uuesti taastuma.\nPeale vertiigo võib olla:\nüks või kaks munasarja kohe valu;\nemaka kokkutõmbedest tingitud valusad krambid;\nPeapööritus pärast menstruatsiooni - kuidas see kõrvaldada\nKui iiveldus ei kao pikka aega, on mõttekas teha hormoonide katseid, et kõrvaldada võimalik tasakaalustamatus. Muudel juhtudel ei pruugi põhjused olla seotud reproduktiivsüsteemi muutustega, vaid need võivad tuleneda intrakraniaalse rõhu suurenemisest. Esmalt ei ole vaja kõrvaldada sümptomeid, vaid teada saada, milline on nende välimus. Kui endometrioos, fibroidid, nakkused või mõni muu haigus muutub kehva tervise süüdlaseks, on vaja läbi viia kvaliteetne ravi.\nKui iiveldus on üksikjuhtum, võite võtta ühte põletikuvastast ravimit, paratsetamooli või ibuprofeeni.\nSpasmide ja valulike lihaste kokkutõmmete kõrvaldamine on tavalise No-shpa abil, mis on kiire ja efektiivne ravim. Raskemates olukordades võib arst välja kirjutada antibiootikume ja muid tugevaid ravimeid. Emotsionaalset tausta on võimalik lihtsal moel parandada - näiteks maiustuste või muude meeldivate toodetega. Pika iivelduse korral ei pea te ise ennast ravima ja professionaalne arstiabi aitab taastada tervist.\nHuvitav Sageli pärast sünnitust või pärast 30 aastat on naine märganud, et kõik menstruatsiooni negatiivsed tunnused on kadunud, ja teadlased seostuvad sellega normaalse hormoonitasemega.\nPremenstruaalsest sündroomist (PMS) on umbes 150 erinevat sümptomit. Samal ajal on peapööritus (vertiigo) kõige sagedasem, umbes 70% juhtudest. PMS-i omadus mõjutab negatiivselt elukvaliteeti: kontsentratsioon ja meeleolu halvenevad ja jõudlus väheneb. Raskekujuline pearinglus suurendab ka vigastuste ohtu. Pearingluse ajal võib naisel esineda ka tugev valu peas, raskustunne, iiveldus ja sageli alajäsemed.\nPõhjustab pearinglust pärast menstruatsiooni\nMiks pearinglus menstruatsiooni ajal ja pärast seda, seoses sellega menstruatsiooni ajal iiveldus ja pearinglus? Haiguse halvenemise põhjused võivad oluliselt erineda. Madal vererõhk võib põhjustada vertiigo ja iiveldust, kuid mõnel juhul on põhjuseks migreen ja peapööritus. Kui valuvaigisteid manustatakse menstruatsiooni ajal, võib see põhjustada ka peapööritust.\nSageli korduvad ootamatud rõhulangud (kas siis vähendatud, siis suurenenud) mõjutavad märkimisväärselt kogu menstruaaltsüklit. Selle aja jooksul suureneb naissoost hormoonide arv, mis viib naiste reproduktiivse süsteemi katkemiseni.\nTupe on täiesti loomulik seisund enne menstruatsiooni. Fakt on see, et 2-3 päeva enne menstruatsiooni algust tõuseb naise kaal 3 kg juurde. See on tingitud vedeliku kogunemisest kõhuõõnes. Pärast hormonaalse tasakaalu taastamist turse kaob.\nKõigil naistel on organismid omavahel erinevad ja seetõttu, kui keegi saab enne menstruatsiooni algust iiveldust, võib teine tütar areneda turse. Enamasti kaob iiveldus 2-3 päeva pärast. Naisel on sellel perioodil soovitatav puhata sagedamini, jooma rohelist teed ja olla oma dieedi suhtes rohkem tähelepanelik. Kuid kui iiveldus on väga raske või esineb oksendamist, peate lähitulevikus abi otsima arstilt.\nVertiigo ühendus hormoonravi korral\nPaljud usuvad, et naiste haiguste esinemissagedus menstruatsiooni ajal on otseselt seotud hormoonidega. Ja tegelikult toimub premenstruaalse sündroomi ajal naiste keha, kuna hormoonide kogus suureneb dramaatiliselt.\nHormoonid võivad mõjutada nii naisorganismi füüsilist seisundit kui ka psühho-emotsionaalset heaolu. Naiste PMSi päevil on sagedane meeleolu muutus, samuti on vihane ja raev puhanguid. Kvalifitseeritud eksperdid soovitavad sel perioodil võtta ravimeid, mis vähendavad närvisüsteemi aktiivsust. Nendeks on valeria ja embrüo juurtest valmistatud tooted, mis on valmistatud tablettide või tinktutena. Samuti on vaja regulaarselt korraldada pikki jalutuskäike värskes õhus ja lõõgastuda umbes 10 tundi päevas. Fiz. selle perioodi koormus tuleks vähendada. Näiteks peaks treeningu ajal olema võimalikult väike koormus. Samuti on vaja vältida veetöötlusi ja sooja vanni praegusel ajal.\nIiveldus menstruatsiooni ajal kui raseduse märk\nVõib oksendada ka juhul, kui naine on rase. Põhijooned:\nverejooks (sageli naised tunnevad seda sümptomit menstruatsioonina);\nseksuaalvahekorda rasestumisvastaste vahendite kasutamisel, mis toimus paar nädalat tagasi;\nmäärimine, väga vähe;\ntoidumürgitus tuleks täielikult välistada.\nKui korraga on mitu märki, annavad arstid teile nõu rasedustesti tegemise kohta või võite annustada verd HCG tasemele. Raske haigestumise kahtluse korral on hädavajalik haiglasse minna, sest verejooks on emakavälise või katkestatud abordi sümptom.\nJuhul, kui naine tunneb enne menstruatsiooni regulaarselt pearinglust ja pärast seda, on soovitatav konsulteerida kvalifitseeritud spetsialistiga.\nSellisel juhul võite vajada nõu ja neuroloogi ja günekoloogi. Nad peavad läbi viima uuringu, mille eesmärk on tuvastada tõsine haigus, kui üldse.\nVertiigo ravi sõltub selle sümptomi põhjustest. Ja arst võib neile anda järgmisi ravimeid:\nhormonaalsed - enamasti on soovitatav võtta suukaudseid rasestumisvastaseid vahendeid;\niivelduse leevendamine (näiteks dramina või tsuercal).\nMenstruatsiooni ajal heaolu parandamiseks soovitavad eksperdid kasutada puhast vett suures koguses. See normaliseerib keha vee tasakaalu.\nVertiigo väljanägemise vältimiseks peate proovima lisada toidule kõik vajalikud vitamiinid, samuti mikroelemendid. Sel ajal on soovitav kasutada suures koguses taru, õunu ja maksa. Soodsalt mõjutab see keha ja šokolaadi.\nICP perioodi jooksul peavad arstid järgima mõnda üsna lihtsat reeglit:\nvältida ülemäärast vaimset stressi, ajutiselt lõpetada jõusaali kasutamine;\nkorraldada sagedasi jalutuskäike värskes õhus;\nära jooma alkoholi ja kohvi;\nvähendage oma dieedil suitsetatud toodete hulka ja sisaldab ka palju soola.\nMenstruaaltsenaariumi tunne normaalne ja eliminatsioonipursked võivad füüsikaliseks muuta. harjutus Fakt on see, et nad suurendavad endorfiini kogust kehas.\nSee aitab vähendada tundlikkust valu, samuti oluliselt parandada meeleolu. Naised, kes juhivad aktiivset eluviisi, täidavad seda, kannatavad harva PMS-i ebameeldivate ilmingute all.\nRahvaparandusvahendid pea ketramiseks\nSoovi korral võite kasutada rahvaprotseduure:\nTinktuu ettevalmistamiseks vala 20 g heleevõstra mahutisse, vala 250 g viina ja aseta anum pimedasse kohta. Pärast 14 päeva möödub tinktuur valmis. See võtab 15 minutit. enne sööki 30-40 korki eest.\nInfusiooni valmistamiseks valage 20 grammi piparmünt või sidrunipalmi mahutisse ja valage seal 250 g keedetud vett. 60 minuti pärast infusioon on valmis. Joogi joomine peab olema 4 korda päevas tühja kõhuga. Üksikdoos - 60 g.\n250 g värskelt keedetud vees vala 20 g Hypericum'i. Infusioon on valmis 2 tunni pärast. Võtke 3 korda 80 g päevas.\n250 g värskelt keedetud vette valatakse 20 g purustatud kuivatatud kastmetalli lehti. Jahutatud jooki pannakse 5 grammi mesi. Jooge enne magamaminekut.\n250 g vees, mis on äsja keedetud, valatakse 5 g peterselli seemet. Seda tuleks teha õhtul. Hommikul on infusioon valmis. See on purjus 60 g 4 korda päevas pool tundi enne sööki.\nKeedetud veega täidetud termosse valage vilksapuu marju. See jook on joob nagu tee.\nVaja on võtta valge pojengi, piparmünt ja laimi juured suhtega 2: 4: 3. Kõik tuleb purustada ja segada. 0,5 l värskelt keedetud vette valatakse 20 g segu. Infusioon on valmis 12 tunni jooksul. Võtke 4 korda päevas ½ spl söögikorda. pool tundi enne sööki.\n150 g keeva veega peaks valama 20 g nõelrahu. Soojendage konteiner tekkuga, oodake 4 tundi. Jooge filter ja segage värske õunamahla suhtega 1: 1. Võtke 3 korda ostides 50-100 g 15 minuti jooksul. enne sööki.\n400 g vette valage 10 g piparmündi lehte ja valeriajuure. Laske keeda 15 minutit. Jahutatud jooki valage 15 g kohvi. Võtke 3 korda päevas 20 g.\nJa võite ka oma toidus sisaldada peet, porgandi ja granaatõuna mahl, aga ka teed lubjaõiedega ja ingveriga. Enne söömist on soovitatav süüa 2 väikest viilu sidrunimärki või 5 g merevetikapulbrit.\nVetikala pulber on joodi ja fosfori allikas ning granaatõuna mahl aitab suurendada hemoglobiini ja kõrvaldada hüpoksiat. Kui Hypericum on soovitatav kasutada depressiooni, apaatia ja ärevuse kohta.\nTeismelistele tüdrukutele soovitatakse võtta kalaõli, mis võib kergendada krambivalgeid.\nRahvapidurandid peapöörituse jaoks:\n250 g keedetud veetavas vees peate valama 5 g õunasiidri äädikat ja lisama 5 g mesi, jooma lahus;\nsegage rosmariini eeterlikku õli ja kamparat suhtega 1: 1 ja hingake;\npeeneks hakke sibul ja hingake lõhna, kuni ilmuvad pisarad.\nJuhul, kui menstruatsiooni ajal esineb pearinglust ja pärast nende lõpetamist, tuleb neuroloog või günekoloog seda uurida. Fakt on see, et vertiigo võib olla tõsise haiguse sümptomiks.\nKui emakas on vähe nihkunud, hakkavad närvid pigistama. Selle tagajärjel on iiveldus, hingeldus.\nEdematoorset vormi iseloomustab veekeskkonna ainevahetuse tõsine rikkumine. Seal on näo ja jäseme turse, alaselja, higistamine, naised on janu. Samuti on kehamassi suurenemine vedeliku retentsiooni tõttu kehas, kuid mitte rasvkoe kogunemise tõttu. Häiritud veetasakaalu taustal kannatab seedetrakti funktsioon - kõhukinnisus, puhitus ja ebamugavustunne maos, suureneb gaasi moodustumine tavalisel dieedil. PMS-i edematu vorm areneb sageli koos hilinenud menstruatsiooniga.\nEsimesel päeval, kui verevool on genitaaltrakt, on samal ajal menstruatsiooni esimene päev ja menstruatsiooni alguse päev. Günekoloogiliste probleemide puudumisel ei põhjusta menstruatsioon ebamugavust. Praktikas pole selline ideaalne olukord kõigil juhtudel tõenäoline, sagedamini kaasneb menstruatsiooniga mitmed sümptomid. Menstruatsiooni ajal esineb pearinglust järgmistel põhjustel:\nMüstiliste ajal ja peapööritus ajal\nTuleb mõista, et menstruaaltsükkel toimub igas tüdrukus omal moel ja sõltub organismi individuaalsetest omadustest. Seetõttu ei tohiks te kunagi võrrelda end kellegi teisega. Kui lisaks iiveldusele on ka naisel raske kõhuvalu, siis teeb arst sellise diagnoosi nagu amenorröa.\nSelle haiguse sümptomid on esiteks põhjustatud emaka struktuurist. Seda võib täheldada mõne elundi rikkumise või emaka vale positsiooni tõttu.\nKui sellisele diagnoosile antakse naisele, siis kõige tõenäolisemalt külastas ta esimesel menstruaaltsükli ajal sellist ebameeldivat sümptomit nagu iiveldus. Haigus võib minna pärast sünnitust, seda saab ka hormonaalsete ravimite abil ravida. Kui need sümptomid püsivad, võib naine neid menstruatsioone kasutades harjuda ja kannatama neid ebameeldivaid tundeid.\nArst võib seda diagnoosi määrata ka vaagnaelunditega seotud haiguste või mis tahes kirurgilise sekkumise tõttu. Igal juhul peate valima individuaalse kohtlemise.\nIiveldus menstruatsiooni ajal, kui raseduse sümptom\nIiveldus põhjustab rasedust. Selle sümptoomid on järgmised:\nVerejooks, mis tüdrukud segavad menstruatsiooni;\nKaitsev sugu mõni nädal tagasi;\nNärviline ja määrimine;\nKui teil on mitu sümptomit, on soovitatav läbida rasedustesti või anda veri koriogealse gonadotropiini tasemele. Kui teil on kahtlusi, peate konsulteerima arstiga, sest verejooks võib olla halb märk - külmutatud või emakaväline rasedus.\nKui menstruatsiooni ajal esineb iiveldust esmakordselt, siis peate arstiga nõu pidama - see on tõsise haiguse areng ja te ei saa ilma kirurgilise sekkumiseta.\nMenstruatsiooni ajal sellist sümptomit nagu pearinglust ei saa nimetada haruldaseks - see esineb seitsekümmend protsenti naistest. Selleks võib olla mitu põhjust:\nVererõhu muutus enne menstruatsiooni;\nPearinglus tekib tänu veresoonte laienemisele ja sellele, et hormoonid vabanevad verest. Väga tihti tekib lisaks peavalule ka jalgade tursed ja kõhupiirkonnad. On naisi, kes koguvad paar kilo paar päeva enne nende igakuist perioodi. Hirmu ja muret selle pärast pole väärt - see on normaalne nähtus, mis võib juhtuda iga inimese jaoks. Kõik kilod, mis kogutakse vedeliku akumuleerumise tõttu, sama kiiresti kui lähevad kehasse. Selleks, et need valud kahanuksid, peate veidi lõõgastuma, lõõgastuma ja jooma rohelist teed. Kui kõik need toimingud ei aita, peaksite magama.\nKas süüa on hormoonid?\nMenstruatsiooni ajal peate järgima toitu ja järgima järgmisi soovitusi toitumise kohta:\nParem on süüa väikestes portsjonides;\nÄrge öelge endale, et keha nõuab;\nPüüa süüa täis jahu.\nKui järgite neid lihtsaid soovitusi, võite unustada iivelduse. Väga sageli süüdistavad naised selliseid sümptomeid, kuid tegelikkuses on süüdi hormoonid. Lõppude lõpuks kaotab menstruatsiooni ajal hemoglobiin ja seetõttu nõrgestab ja aju nälgib selle pärast ja sümptomid ilmnevad. Sellised sümptomid sarnanevad raseduse tunnustega, kui ka hormoonid toimivad.\nKui naisel on PMS, ei esine ainult pearinglust ja iiveldust, vaid ka madal vererõhk ja alakõhuvalu. Selleks, et mitte piinata ennast valu, peate teadma, milliseid ravimeid võtta.\nSelliste sümptomite esmaabi\nKui tüdrukul on valusaid perioode, tuleb seda korralikult tähelepanu pöörata. Selles olukorras esmaabiks on järgmine:\nTüdruk vajab lõõgastumist ja valetamist;\nAlustage sügavalt ja hingetage õigesti;\nAvage aken nii, et seal on värske õhk;\nOn vaja võtta anesteetilisi ravimeid ("Noshpa", "Drotaverin", "Tempalgin").\nKui teil tunnete iiveldust ja peapööritust enne menstruatsiooni, peaksite külastama arsti ja selgitama, miks need sümptomid korduvad. Võite tulla mitte ainult günekoloogile, vaid ka neuropatoloogile, võib-olla haiguse arenguks selles osas. Ravi ajal võib arst välja kirjutada mitmesuguseid ravimeid, millel on kompleksne toime.\nEnne ravi alustamist peate tuvastama pearingluse põhjuse, see peaks arstile abistama. Enne iga kuu tulemist peate järgima järgmisi soovitusi:\nVõtke aega puhata;\nJooma ingveri tee;\nÄrge ülekoormage keha;\nPüüa mitte pääseda stressirohke olukordadesse;\nKasutage granaatõuna mahla;\nÄrge sööge suitsutatud ja soolaseid toite.\nÄrge jätke tähelepanuta traditsioonilist meditsiinit, mõnikord arstid ja ravitsejad annavad tõhusat nõu - kuidas parandada tervist ja vabaneda iiveldusest ja pearinglusest menstruatsiooni ajal.\nTuleb märkida, et iga organism on individuaalne ja haigused on oma olemuselt erinevad. Kui haiguse ja peapöörituse ajal saate hoolitseda nende sümptomite puudumise eest eelnevalt. Et seda sümptomit mitte kannatada, on mõni päev enne menstruatsiooni vaja läbi viia järgmised protseduurid:\nMagage seitse tundi päevas;\nEnne magamaminekut veenduge toas pidevalt;\nOn palju köögivilju ja puuvilju;\nSpordiga tegelemiseks piisab harjutuste tegemisest hommikul;\nJooma porgandi ja peedi mahl;\nLoobuge halbadest harjumustest, sealhulgas kohvi;\nTöötle kõik haigused ja isegi külmetushaigused.\nKui te ei soovi oma tervise ennetamist, peate end peavalu kandma ja mõnikord võib see olla tugev ja talumatu. Ravimit on vaja võtta väikseima haiguse korral, nii et valu ei leviks.\nValulike menstruatsioonide korral on mõnikord vaja arsti konsultatsiooni, mis on vajalik järgmistel juhtudel:\nÄkki muutus valu intensiivsemaks;\nSümptomid, mis põletavad põletikulise protsessi olemasolu - palavik, liigesevalu, higistamine;\nSümptomid, mis räägivad infektsioonist, on kaitsmata seksuaalne kontakti, ebameeldiv lõhn, sügelus ja ebamugavustunne urineerimise ajal;\nSamuti on selliseid juhtumeid, kui peate helistama kiirabi ja minema arsti juurde:\nValulikud aistingud, nagu võistluste ajal;\nRiidetükid koos hõbedase tooni verega;\nÄkiline valu alakõhus.\nPidage meeles, et osaliselt menstruatsiooni ajal valulik seisund ja halb enesetunne ei räägi alati mingisugusest haigusest või terviseprobleemist, kuid kui teil tekib tugev valu ja muud sümptomid, on parem ennast kaitsta ja konsulteerida arstiga.\nMenstruatsiooni ajal nõrkuse ja pearingluse sümptomitega toimetulemiseks soovitavad arstid mõne tilga 0,1% atropiini lahuse võtmist. Kui teil on krambid, siis on väärt võtmata tablett.\nÄsja ärkasin tugeva peavaluga.\nSilma migreen: haiguse põhjused, sümptomid ja ravimeetodid\nKõrge palavik ja peavalu on signaal, et keha krooniline haigus on halvenenud või põletik on alanud. Igal inimesel on arusaam peavalu intensiivsusest ja selle lokaliseerimisest.\nPärast vannipea - millised on põhjused ja kuidas neid toime tulla


Saudide saesaladuse haldur - Nädala näod - Arvamus\nSaudide saesaladuse haldur\n27. oktoober 2018, 0:00\nFOTO: Peter Foley/EPA/SCANPIX\nJääb endiselt hämaraks, mis pani saudid arvama, et Jamal Khashoggi oleks mõistlik tükkideks saagida. Selge on aga, et ta on tõesti surnud, ja Türgi president Recep Tayyip Erdoğan võtab rivaalide julmast rumalusest maksimumi.\nErdoğani valduses on heli- ja videolindid toimunust, koduväljaku õigus asja uurida ja isegi kadunukese kihlatu. See võimaldab maailma suurima vangistatud ajakirjanike arvuga ja täiesti ebademokraatlikuks tunnistatud riigi peal mängida õilsat tõerääkijat, sundida USAd endalt infot anuma ja ehk saada ka kena investeeringukopikas saudide kimbutatud Katarilt.\nKriisi lisaeelarve võib tuua kolme aktsiisi langetamise (6) Loe artiklit\nGraafik ⟩ Mitte keegi enam ei taha naftat (5)\nMart Helme: Eesti toidujulgeolek ei sõltu 300 võõrtöölisest (45) Loe artiklit


Kategooria juhtimine - 135 õppematerjali\nKordamisküsimused EKSAMIKS juhtimine 2014.\n04.2014. 1) Mis on juhtimine? Juhtimine on protsess, mis võimaldab saavutada organisatsiooni eesmärke oma ressursside planeerimise, organiseerimise ja kontrollimise kaudu. 2) Kirjelda H. Mintzbergi juhi rolle kirjeldavat mudelit. Suhtlusrollid on järgmised: 1) esindaja roll on seotud organisatsiooni esindamisega väljaspool ja ametlike tähelepanuavaldustega töötajate suhtes; 2) eestvedaja roll seisneb alluvate motiveerimises ning organisatsiooni ja alluvate...\nSõnastage mõnele konkreetsele allikale viidates juhtimise definitsioon. Juhtimine on teiste inimeste tegevuse suunamise kaudu organisatsiooni eesmärkide saavutamise protsess, mis toimub muutuvas keskkonnas. (“Juhtimise alused” Ruth Alas) 2. Sõnastage mõnele konkreetsele allikale viidates organisatsiooni definitsioon. Organisatsioon on inimgrupp, kes töötab ühiste eesmärkide saavutamise nimel. (“Juhtimise alused” Ruth Alas) 3. Kirjeldage McKinsey 7S käsitlust. McKinsey kirjeldab organi...\nPraktikaaruanne juhtimine ja töökorraldus\nTALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Juhtimise ja töökorralduse peaeriala PRAKTIKAARUANNE Anna Bugajova Tallinn 2015 Sisukord 1. Sissejuhatus...\nVabaühendused ja juhtimine\nAsutamise aeg(aasta), liikmete arv , juhatuse liikmete arv, juhatuse liikmete vastutusalad.Ühenduse tegevuse eesmärk. Eesti Õpilasesindusteliidu asutamise aasta 1996. Aasta detsembris. Liikmelisust ei oska välja tuua, kuid see on teada et liikmesõpilasesindusi Eestis on umbes 150. Kuhu kuuluvad üldjuhul kõik üldhariduskoolide õpilasesindused. Juhatusse kuulub 3 liiget...\nOrganisatsiooni mõiste Organisatsioon on kindla inimrühma ühiste eesmärkide taotlemiseks moodustatud ja terviklikult korraldatud ühendus. Organisatsioon on teadlikult koordineeritud sotsiaalne ühendus, mis koosneb kahest või enamast inimesest ja funktsioneerib suhteliselt katkematult, et saavutada ühiseid eesmärke. 2. Juhtimise kui...\nkursus Juhtimine Referaat Maarja Kobin Pärnu 2013 Sissejuhatus Juhtimine (inglise keeles management) on inimeste tegevuse ja käitumise sihipärane suunamine ja ühtseks tervikuks sulatamine, et saavutada organisatsiooni eesmärke ja rahuldada tema liikmete vajadusi. See on lihtsustatult subjekti ja objekti vaheline suhe ehk...\nMilline on edukas juht ja juhtimine\nNagu ütles Henry Mintzberg: ,,Juhtimine on tegevuste mõjutamine ja kujundamine", ,,Erinevad juhid teevad erinevaid asju erineval viisil, kuid juhtimises kui praktikas on teatavad ühised tegevused". Peeter Drucker nimetab organisatsiooni juhti dirigendina. Kuid saamas mida, peab tegema juht, et organisatsioon kus ta juhib oleks edukas, et meie saaksime öelda,...\nTMO0010 JUHTIMINE KORDAMISEKS KONTROLLTÖÖ NR 1\nMida nimetatakse eestvedamiseks? Eestvedamine on püüe ja võime mõjutada järgnejate tegevusi eesmärgi saavutamiseks suhtlemise abil 2. Millised on juhi ja liidri erinevused? Juht tuleneb ametlikust org.-st, koos konkreetsete õiguste ja kohustustega org.-ni tegevuse ja eesmärkide ees. Isik, kellel on ameti ja positsiooniga antud võim Liider võib olla kas ametlik või mitteametlik j...


Avaleht » Kodu » Tööriist » Käsitsi\nKokkupandavad käärid Classic\nKokkupandavad käärid, mis tänu oma väikestele mõõtudele ja kaetud teradele sobivad hästi reisikohvrisse või võtmehoidjaks. Õhukese materjali lõikamiseks. Parema- ja vasakukäelistele. ..\nPussnuga koos teritajaga\nUniversaalne pussnuga koos teritajaga Kauakestev kõrge kvaliteediga tera Intergreeritud teritaja terakaitsmes Liida kaks terakaitset kokku või muuda nad sobivaks ka vasakukäelistele ..\nÕmbluskäärid Classic Quick Clip\nKäärid täpsust nõudvateteks töödeks, õmbluste lõikamise, korrastamise jms juures. Võimaldab lõikamist kanga lähedalt seda rikkumatta. Vedruga avanevad Micro-tip ™ terad. Ergonoomiline patenteeritud käepide, ekstra mugavus ja kontroll. Kvaliteetne roostevabast terasest tera. ..\nMaksudeta: 7.58€ 9.10€\nUniversaalkäärid Functional Form™, 17 cm, valge\nErgonoomilised ja kompaktsed käärid kergema materjali ja paberi lõikamiseks. Reguleeritava pingega terad. ..\nMaksudeta: 9.50€ 11.40€\nMeistrinuga koos teritajaga\nMeistrinuga koos teritajaga Lühem tera täpsust nõudvate tööde jaoks. Intergreeritud teritaja terakaitsmes Liida kaks terakaitset kokku või muuda nad sobivaks ka vasakukäelistele Ergonoomiline 3-komponentne käepide ..\nKõrge kvaliteediga tera ja ergonoomiline käepide Kauakestev kõrge kvaliteediga tera Intergreeritud teritaja terakaitsmes Liida kaks terakaitset kokku või muuda nad sobivaks ka vasakukäelistele Ergonoomiline 3-komponentne käepide ..\nUniversaalkäärid Inspiration™ Lucy, 17 cm\nMaksudeta: 10.33€ 12.40€\nUniversaalkäärid Inspiration™ Ruby, 17 cm\nKääride teritaja Clip-Sharp™\nLihtsalt kasutatav teritaja sobib nii vasaku- kui ka paremakäelistele. Tagab kääride optimaalse teravuse ja pikaealisuse. Lihtne puhastada. Võib pesta nõudepesumasinas. 75 g ..\nMaksudeta: 10.42€ 12.50€\nÕmbluskäärid Classic ,10cm\nTeravaotsalised käärid täpsust nõudvateteks töödeks, õmbluste lõikamise, korrastamise jms juures. Võimaldavad lõikamist kanga lähedalt seda rikkumatta. Ergonoomiline patenteeritud käepide, ekstra mugavus ja kontroll. Kvaliteetne roostevabast terasest tera. Õhukese materjali..\nMaksudeta: 10.67€ 12.80€\nFiskarsi saed on mitmesuguses teostuses ja eri suurustes ning on ette nähtud eeskätt üle 5 cm läbimõõduga okste lõikamiseks. Karastatud terasest saelehel on pikem eluiga ja eriline teravus, habemenoa teravusega hambad lõikavad nii saagi lükates kui tõmmates ja annavad sellega saele optimaals..\nMaksudeta: 10.83€ 13.00€\nManiküürikäärid Classic, kaarjad\nÕhukeste teradega maniküürikäärid täpseks lõikamiseks. Kaardus terad järgivad küünte kuju. 10 cm 13 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nMaksudeta: 11.58€ 13.90€\nManiküürikäärid Classic, ümara otsaga\nÜmara otsaga käärid ohutuks lõikamiseks. Ideaalsed laste küünte lõikamiseks. 10 cm 14 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nÕmbluskäärid Classic , kaardus, 10cm\nTeravaotsalised kaardus käärid täpsust nõudvateteks töödeks, õmbluste lõikamise, korrastamise jms juures. Võimaldavad lõikamist kanga lähedalt seda rikkumatta. Kaardus tera tagab hea ligipääsu õmblusmasina talla alla. Ergonoomiline patenteeritud käepide, ekstra mugavus ja kontr..\nPuusepanuga koos teritajaga\nPussnuga koos peitli ja teritajaga Kauakestev kõrge kvaliteediga tera Töötab ka peitlina Intergreeritud teritaja terakaitsmes Liida kaks terakaitset kokku või muuda nad sobivaks ka vasakukäelistele Ergonoomiline 3-komponentne käepide ..\nMaksudeta: 11.67€ 14.00€\nKauakestev kõrge kvaliteediga tera koos viiliga Kauakestev kõrge kvaliteediga tera Töötab ka viilina Intergreeritud teritaja terakaitsmes Liida kaks terakaitset kokku või muuda nad sobivaks ka vasakukäelistele Ergonoomiline 3-komponentne käepide ..\nÕmbluskäärid Classic Micro-tip™, 13cm\nMaksudeta: 11.83€ 14.20€\nUniversaalkäärid Inspiration™ Lucy, 21 cm\nHead käärid erinevateks lõiketöödeks koolils, kontoris ja kodus. Sobivad nii õhukese kui paksu materjali lõikamiseks. Seadistatav terade pinge. ..\nMaksudeta: 12.00€ 14.40€\nSoojustusvilla nuga Sõrmekaitsega ergonoomiline käepide Roostevabast terasest tera ..\nUniversaalkäärid Eesti 100, 21cm\nKäärid erineva paksuse ja tugevusega materjalide lõikamiseks. Valmistatud kvaliteetsest roostevabast terasest, toiduga kokkupuutes kasutamiseks ohutud. 21 cm 164 g Roostevaba teras ..\nFiskarsi saed on mitmesuguses teostuses ja eri suurustes ning on ette nähtud eeskätt üle 5 cm läbimõõduga okste lõikamiseks. Karastatud terasest saelehel on pikem eluiga ja eriline teravus, habemenoa teravusega hambad lõikavad nii saagi lükates kui tõmmates ja annavad sellega saele optimaalse lõ..\nXsharp™ kirve-ja noateritaja\nFiskars Xsharp™ pakub asendamatut lisaväärtust iga inimese aiatööristadele oma mugava kuju ja mõlemakäelise kasutamisvõimaluse poolest. Teritaja lihtsasti kasutatav mehhanism ja tugeva keraamilise terituskivi sooned tagavad optimaalse lõike..\nMaksudeta: 12.92€ 15.50€\nUniversaalkäärid Functional Form™, 21 cm, valge\nMaksudeta: 13.17€ 15.80€\nPikkade teradega kerged kompaktsed käärid paberi lõikamiseks. 17 cm 45 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nMaksudeta: 13.42€ 16.10€\nUniversaalkäärid Inspiration™ Gloria\nMaksudeta: 15.25€ 18.30€\nKääride terad on kareda pinnaga, mis takistab karva libisemist teral. Käepidemel on sõrmetoetus. 17 cm 35 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nMaksudeta: 15.58€ 18.70€\nUniversaalkäärid Functional Form™, 24 cm, valge\nErgonoomiline disain, suur käepide tagab hea haarde ja pikad terad effektiivse lõike erinevate materjalide lõikamisel. Seadistatav terade pinge. ..\nMaksudeta: 16.17€ 19.40€\nUniversaalkäärid Classic vasakukäelistele, 21 cm\nKäepidemed ja terad on spetsiaalselt kujundatud vasakukäelistele kasutajatele. Ideaalsed käärid erinevateks lõikamistöödeks kodus, koolis ja kontoris Reguleeritav terade pinge. 21 cm 85 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nMaksudeta: 16.33€ 19.60€\nUniversaalkäärid Classic, 21 cm\nIdeaalsed käärid erinevateks lõikamistöödeks kodus, koolis ja kontoris. Reguleeritav terade pinge. 21 cm 83 g Roostevaba teras Tugevus: HRC 57 Nõudepesumasinas pestav ..\nMaksudeta: 16.50€ 19.80€\nRätsepakäärid Classic, 25 cm\nTõsisemaks lõikamiseks kodurätsepadele ja õmblustöökotta. Pikad terad ühtlaseks pikaks lõikeks. Patenteeritud ergonoomiline käepide tagab erilise mugavuse ja kontrolli töö üle. Kõrgekvaliteedilisest roostevabast terasest terad. Kauakestev kvaliteetne lõikeso..\nMaksudeta: 23.33€ 28.00€\nUniversaalhaamer M 16oz/13.5"\nMaksimum tulemus, miinimum pingutusega. Haamrite kasutamisel kätele mõjuvad põrutused ja vibratsioon on ebameeldivad ja võivad pikema ajalisel kasutamisel tekitada vigastusi. Anti-vibratsioonisüsteem vähendab löögijõust tulenevat põrutus..\nMaksudeta: 29.17€ 35.00€\nUniversaalhaamer L 20oz/13.5"\nMaksudeta: 30.83€ 37.00€\nVasar M 3 lb/11"\nSik-sak käärid Classic\nKäärid täpseks sik-sak lõikamistöödeks, ei mingit narmendavat lõikejoont. Sobivad hästi nii siidi kui vildi lõikamiseks 23 cm Patenteeritud ergonoomiline käepide Pikendatud alumine lõiketera lihtsustab pikemate lõigete tegemist Roostevaba teras Lõikab nii õhukes..\nUniversaalhaamer XL 20oz/15,5"\nPuusepahaamer XXL 22oz/16"\nMaksudeta: 36.67€ 44.00€\nVasar L 4 lb/14"\nKahekäevasar L 8 lb/36"\nMaksudeta: 62.50€ 75.00€\nKahekäevasar XL 10 lb/36"\nMaksudeta: 70.83€ 85.00€


DEMOGRAAFIABLOGI SISSEKANNE NR 13\nViimased trendid Põhjamaade sündimuses ehk kas suunanäit Eestile\n28. märtsil pidas Eesti Demograafia Assotsiatsiooni kutsel põhjaliku ettekande Põhjamaade sündimusest Stockholmi ülikooli professor Gunnar Andersson. Oma blogis kajastame teemat kahe postitusega. Käesolev keskendub viimastele trendidele Põhjamaade sündimuses ning tulev käsitleb hariduslikke erisusi Põhjamaade sündimuses.\nMiks on Põhjamaade rahvastikutrendide järgimine oluline? Põhjala riigid on olnud viimaste sajandite jooksul demograafiliste arengute teerajajad. Nii olid Skandinaavia riigid ühed esimesed, kus toimus demograafiline üleminek, mille käigus langes suremus ja sündimus (ning tõusis vallalisus ja lastetus). Kahe maailmasõja vahel hakkas sündimus taas tõusma (ning vallalisus ja lastetus langema) kõigepealt Rootsis, levides Teise maailmasõja järel üle kogu Lääne. Samamoodi olid Põhjamaad esimesed, kus eelmise sajandi viimasel veerandil hakkasid pereprotsessid taas teisenema: levis vabaabielu, suurenes lahutuste osakaal, lapsesaamist lükati hilisemasse ikka ning kõige selle mõjul langes taas ka sündimustase, mida kõike kogesid ajalise nihkega ka teised Lääne riigid. Seega võib ajalooliste arengute põhjal eeldada Põhjamaade suunaseadmist ka tulevaste arengute osas.\nPerioodsündimus on püsinud alla taastetaseme pea kõikides Lääne riikides juba aastakümneid. Selle arengu seletamiseks on käibel erinevad teoreetilised seletused. Majandusnobelist Gary Becker koos oma kolleegidega edendasid 1970.-80. aastatel mikromajanduslikku lähenemist, mis seostasid perekonna teisenemist ja sündimuse langust naiste massilise sisenemisega tööturule ja sellest tekkinud loobumiskulu (alternatiivkulu) suurenemisega naiste jaoks. Demograaf Ron Lesthaeghe ja tema mõttekaaslased on aga muutusi seostanud individualiseerumise ja laiemalt post-modernistlike väärtuste levikuga. Kuigi kirjeldatud teooriad erinevad oma lähtekohtadelt ja mehhanismidelt, siis ühisosana ennustavad mõlemad, et tulevikus on oodata pigem nende protsesside süvenemist.\nKäesoleva sajandi alguses aga kujunes välja soorevolutsiooni teooria, mis ennustas tulevikuks perede n-ö tugevnemist ja sündimuse kasvu. See lähenemine kirjeldab pärast tööstusrevolutsiooni tekkinud olukorda, kus mehed olid aktiivsed tööturul ning kodu oli naiste vastutada. Sellist ranget soopõhist jaotust soosisid kehtivad seadused ja kombed. Kuid üha rohkemate naiste kõrghariduse omandamine ning tööturule sisenemine muutis pererolle. Kuigi naised olid nüüdsest tegevad nii välises kui koduses sfääris, ei olnud (piisavalt paljud) mehed nõus (piisavalt palju) osa võtma kodusest – teisisõnu jäi lastekasvatamine ning kodused toimingud endiselt suuresti naiste õlule. Seetõttu loobusid paljud naised lapsesaamisest, või piirdusid ühe lapsega. Soorevolutsiooni teisel etapil aga meeste ja naiste rollid võrdsustuvad nii kodus kui tööturul ning seda võrdsust toetavad kehtivad seadused ja kombed. Selle kõige mõjul sündimus taas tõuseb.\nPeamise empiirilise näitena kasutasidki soorevolutsiooni teoreetikud Põhjamaid. Neis riikides olid naiste näitajad kõrghariduse omandamisel ja tööturul aktiivne olemisel teistest rikastest maadest kõrgemad, lisaks on Põhjala riigid olnud juba aastakümneid eesrinnas soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsuse tagamisel. Hoolimata sellest tekkis eelmise sajandi viimasel kümnendil olukord, kus perioodsündimus (sünde kalendriaastas lapsesaamiseas naiste kohta) oli Euroopa riikide lõikes kõrgeim Põhjamaades. Ka põlvkondlik sündimus (ühe põlvkonna lapsesaamisea lõpuks reaalselt sündinud keskmine laste arv) näitas, et neljakümnendatesse aastatesse jõudnud põlvkondades oli keskmine laste arv Põhjala riikides lääneriikide võrdluses kõrge ning taastetasemele võrdlemisi lähedal (joonis 1). Seda põhjendasidki soorevolutsiooni teoreetikud just poliitikameetmetega, mis eesmärgistasid töö ja perekonnaga seotud kohustuste ühildamist nii meeste kui naiste seas. Lisaks sellele on Rootsis rakendatud ka isikute individuaalset maksustamist (vastandina abielupaaride ühisele maksustamisele) ning osaajaga töötamist lapsesaamise järgselt kui üldiselt.\nJoonis 1. Keskmine laste arv Põhjamaades lapsesaamisea lõpuks, sünnipõlvkonnad 1940–1974\nAndmed: Marika Jalovaara jt. „Education, Gender, and Cohort Fertility in the Nordic Countries,“ European Journal of Population, lisa.\nKäesoleval kümnendil on olukord võrdlemisi kiiresti muutunud. Nimelt on Soome, Norra ja Island kogemas ajaloo madalamaid perioodsündimusnäitajaid (eelmisel aastal Soomes 1.40, Norras 1.55 ning Islandil 1.75), kuid langus on toimunud ka Rootsis (joonis 2). Samal ajal on näiteks Ida-Euroopas ja saksakeelsetes riikides perioodsündimus tõusnud. Nii on Põhjala perioodsündimuse edu muu Euroopa ees (välja arvatud Lõuna-Euroopa) kahanenud pea olematuks.\nJoonis 2. Sündimuse summarkordaja Põhjamaades 1975–2018\nAllikas: Eurostat, riikide statistikaametid.\nGunnar Anderssoni ja tema kolleegide analüüs näitab, et sündimuslangus on seotud esimeste sündide „ära jäämisega“ ja see trend ilmneb tugevamalt alla 30-aastaste seas. Üks kesksemaid küsimusi on see, kas sünnid jäävadki toimumata või lükkuvad need edasi vanemasse ikka. Tuleb mainida, et just Põhjala riigid olid 20. sajandi lõpukümnenditel suunaseadjaks sündide hilisemasse ikka lükkamise poolest. Seda arengut vedasid esmajoones kõrghariduse omandanud naised. Nüüd võib olla juhtunud, et samalaadse käitumise võtavad omaks ka seni nooremas eas sünnitanud madalama haridustasemega naised. Madala haridustasemega naiste juures on noorimates lapsesaamiseast väljunud põlvkondades tõusnud ka lastetute osakaal.\nPerioodsündimuse langustrend Põhjamaades on eriti intrigeeriv, kuna viimane majandussurutis ei omanud Skandinaavia riikidele erilist mõju (v.a. Islandil). Seetõttu ei pidanud Anderssongi põhjendatuks viimaste sündimusarengute seostamist majandusliku olukorraga. Ka Põhjala riikide enda võrdluses paistab silma, et just Norras, mis pääses kriisist kõige puhtamalt, on perioodsündimuse langus majanduskriisi järgselt olnud üks suurimaid. Andersson püstitas hüpoteesi, et põhjus ei ole mitte konkreetne kriis või tööpuudus vastavas riigis, vaid üldine (globaalne) ebakindlustunne, mis tänaseid noori valdab ja nende käitumist mõjutab. Globaalsusele võib viidata see, et Põhjala riigid on üksteisele täna sarnasemad kui varasematel kümnenditel, mil info levimine oli aeglasem. Ka jooniselt 2 nähtub, et perioodsündimus on muutunud Skandinaavia riikide võrdluses viimasel ajal sarnasemaks. Andersson tõi näite, et kõikide Põhjala riikide noored võivad ühtmoodi mures olla kliimamuutuste pärast, mis panevad lastesaamisest hoiduma. Teisalt võivad inimesed hinnata majanduslikke jm ühiskondlikke probleeme tõsisemaks kui need on. Igal juhul on vajalik rohkem analüüsida noorte inimeste hoiakuid ja arvamusi, mis aitaks muutustest paremini aru saada.\nPõlvkondliku sündimuse näitajad on Põhjamaades püsinud kuni 1970. aastate alguses sündinud aastakäikudeni võrdlemisi kõrgel, nagu näha joonisel 1. Viimase aja perioodsündimuse langus aga peegeldabki nooremate, esmajoones 1980.-90. aastatel ilmavalgust näinud, põlvkondade teistsugust käitumist, kelle motivatsioonidest ja hirmudest me aga ei Põhjamaades ega Eestis täpsemalt midagi ei tea. Just sedalaadi teavet peaks andma käivituv Euroopa Pere- ja Sündimusuuringu (GGS) uus ring, mida Eesti demograafia keskus loodab ka Eestis asuda uue kümnendi alguses läbi viima, kui selleks vajaliku rahastuse saab.\nKokkuvõtteks saame öelda, et viimased trendid Põhjamaade sündimuses võiksid lisaks sealsetele inimestele mõtlikuks teha ka meid. On oluline küsida, kui sarnased on meie noorte mõttemaailm ja käitumismallid võrreldes Põhjamaade eakaaslastega. See aitaks aru saada meie nooremate inimeste pereloomega seotud teguritest ning globaalse või ka lokaalse ebakindluse rollist sündimuskäitumises.\n Frances Goldschneider, Eva Bernhardt, Trude Lappegard. „The Gender Revolution: A Framework for Understanding Changing Family and Demographic Behaviour,“ Population and Development Review 41(2): 207–239; Gösta Esping-Andersen, Fransesco Billari. „Re-theorizing Family Demographics,“ Population and Development Review 41(1): 1-31.


Lennupiletid Puas (Paapua Uus-Guinea)-s, odavad lennupiletid Puas (Paapua Uus-Guinea) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Puas, Paapua Uus-Guinea kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Paapua Uus-Guinea > Puas\nLennupiletid linna Puas (PUA)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Puas. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Puas. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Hartford.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Puas, Paapua Uus-Guinea ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Puas\nLennupiletite hind linna Puas linnast Hartford sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Puas? Millised lennujaamad on linnas Puas?\nLinnas Puas on järgnevad lennujaamad: Puas.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 1007274407