Kapten Dvinn Väänikvere külast - Kroonika\nKapten Dvinn Väänikvere külast\nLavastaja Andres Dvinjaninov tähistab tänavu üht tähtsündmust teise järel. Suve hakul kolis ta koos näitlejatar Ingrid Isotammega elama talumajja Väänikvere külas, septembri teises pooles näeb aga ilmavalgust nende esimene ühine lapsuke.\nSee ei ole kaugeltki kõik! Sel suvel möödus 15 aastat Andres Dvinjaninovi (47), kes on omadele lihtsalt Dvinn, käivitatud Emajõe Suveteatri sünnist, mida tähistatakse augusti alul Tartus Toomkiriku varemetes suurejoonelise kontsert-etendusega «Suveteater laulab». Esitusele tulevad vingemad laulud Emajõe Suveteatri 15 suve jooksul publiku ette toodud lavastustest. Homsest aga käivitub samas Dvinni mullusuvine menuetendus «Põrgupõhja uus Vanapagan».\nSeptembris sündiv tütreraas on Andresele neljas laps, tal saab olema kaks poolvenda ja üks -õde isa eelmisest kahest suhtest. Justkui sissejuhatuseks papa rolli toob Andres Viimsisse loodud suveteatriga lavale lasteetenduse «Limpa ja mereröövlid», mis esietendub augusti teises pooles.\nKõrvalt vaadates tundub, justkui jookseksid ajaga võidu. Kuidas sa jõuad?\nMul on tublid abilised Aila, Liisa ja Ragnar – praegugi oli just koosolek nendega. Ka kogemus on see, mis annab võimaluse teha… Samas, kuigi kas või suvelavastusi on Emajõe Suveteatriga juba 15 aastat tehtud, on väga lihtne rongilt maha jääda. Maailm muutub nii kiiresti, kas või reklaamikanalid on kolinud ju ära internetti, Facebooki, kuhu iganes. Et kui sa seda kõike ei jõua jälgida, jääd rongilt maha. Et kui öelda, et ma tean, kuidas üht või teist asja teha, oleks see esimene suur viga. Sest iga lavastaja peaks mõnd tükki, või näitleja rolli, tegema ikkagi täiesti puhtalt lehelt – luues uut sündmust või uut maailma.\nSa elad nii Tartus kui ka Tallinnas. Kuidas sa end nende vahel jagad?\nViimased 11 aastat, kuhu sisse jäi ka aeg, kus olin Nukuteatris kunstiline juht ja lavastaja, olin jah talved Tallinnas. Viimsis Randvere külas on mul üks koht, kus varsti saab kümme aastat olemist. Ma olen hingelt selline maakas, ja ilmselt on need ka sellised ealised iseärasused, et tahad vaikust, rahu, linnulaulu, tahad jälgida pääsukeste pesaehitamist. Täna leidsin jälle kaks uut pesa – seal Laeva vallas Väänikvere külas, kuhu sel suvel kolisin. (Muigab) Ühtpidi on see hea, et ta on Tartu ja Tallinna vahel, Tartusse on 25 minutit sõitu, Tallinnasse jääb 163 kilomeetrit, mida on juba tunduvalt vähem kui Tartust sõitma asudes. Seda esiteks. Teiseks on see ilus koht – seal sai nüüd üks vana talukoht üles ehitatud. (Muigab) Uuu, sünge värk – talu nimi on Kabeli talu. Ja siis vaatad, palju pesi on pääsukesed teinud kas või kahe nädalaga… (Dvinn arvutab) kuus pesa! Täna hommikul lugesime kokku, neid oli nelikümmend viis pääsukest seal puulatvades. Ja see on väga tore, sest parmudel on nüüd põrgu lahti – see sobib meile hästi, koostöö pääsukestega. (Ohkab õndsalt) Ja kes meil veel on seal kuu aja jooksul käinud? Rebane, jänes…\nLihtsalt õue pealt läbi jalutanud?\nNiimoodi põllujupi pealt nina eest läbi jah. Lisaks metskitsed, sead, ja nüüd kõige huvitavam – kaks nädalat tagasi nägin esimest korda ka karu. Lausa kahte. Tulime Selli matkarajalt, Alam-Pedja maastikukaitsealalt – Laeva sood ja metsad on seal hästi suured, sellepärast on ka loomi nii palju – ja kaks puberteedist karupoissi lihtsalt jooksid auto eest läbi. Käisid Laeva jõe ääres ja läksid metsa tagasi pidutsema. Et see looma- ja linnupark seal… Eile pildistasin üht kulli vana tamme otsas. Seal on palju hiiri põllu peal ja nad tiirutavad seal kahekesi vahel päev otsa. Ja muidugi kogu see vaikus ja rahu, viisteist kilomeetrit siia ja sinnapoole ei ole nagu erilist asustust ka – ja vaat see meeldib!\nPraegu tegelen maja piksevarda komplekteerimisega, see on üsna äkiline koht, ümberringi põrutab kogu aeg. Ja sademete mõõtja tahan ka millalgi üles panna. (Muigab) Varsti olen nagu Kuuse taat, Dvinni onu Väänikverest, kes ennustab ilma. Aga suvelavastuste korraldamisel on hea teada, mis ees ootab – jälgin nii Eesti kui ka Norra saite, et ilmast aimu saada.\nMainisid ealisi iseärasusi. Saad sel aastal 48, varsti keerab ette 50. Oled senitehtuga rahul?\nNo vot. See on selline hea küsimus selles mõttes, et… Kui ausalt öelda, siis peaks olema. Aga ei ole. Selles see kogu jama ongi. Aga võiks olla.\nNo tahaks ju teha kogu aeg selliseid väga häid asju, aga kõik ei õnnestu alati väga hästi. Näiteks tahaks selliseid «Põrgupõhja uue Vanapagana» stiilis asju teha kohe nii kümme aastat järjest – küll oleks tore, kui oleks veel palju selliseid ideid, mis Toomkiriku varemetesse sobiksid. Põrgupõhja etendus ja «Jumalaema kiriku kellamees» – need on tugevad ideed. Aga kui neid ei tule, hakkab ju seest vaikselt närima. Nii nagu näitlejal – iga roll ei saa ju alati sada protsenti õnnestuda. Iga lavastus ei saa ka kellelgi õnnestuda – aga tahaks.\nEt rahulolu ei vii edasi.\nJa siis tekib ju jälle küsimus, et kuhu edasi. Või miks edasi kogu aeg?\n(Muigab) Hakkasime nüüd keskeakriisi lahkama. Et kuhu edasi ja kas edasi ja miks edasi…\nMul ei ole metsikut survet tormata. Ma olen siin viimased viisteist aastat ju päris palju tormanud. Ma olen olnud korraga Nukuteatri kunstiline juht, Emajõe Suveteatri juht. Lisaks oleme oma Kaunimate Aastate Vennaskonnaga käinud väga tihti kontserte andmas, olen juhtinud ja lavastanud õhtuid kuni kas või presidendi vabariigi aastapäeva vastuvõtu balli ja kontserdini välja. Need on kõik eraldi tööd ja tulevad millegi arvel. Ma täna väga suure rõõmuga pigem naudin seda, kui helistab näiteks Tiina Park ja kutsub mind Malaisiasse või Mauritiusele või Taani, kuhu ma ei saanud küll kahjuks minna, reisisaadet tegema. Või kui saan olla paadiga kaks päeva Peipsil või kolm päeva sõbra juures Lämmijärvel – need on väärtused, mis tekivad tasahilju. Täna huvitabki mind pigem näiteks puukooli rajamine – see pakuks huvi. Olen leidnud endas aedniku. Praegugi käisime siin Rõõmu teel RMK puukoolis ja ostsime kokku istikuid – alates roosidest, lõpetades lehiste ja tont teab millega, mis ootavad istutamist. Praegu traktor töötab ja teeb Väänikveres selleks maad parajaks. No mis veel võiks huvitav olla – võiks vabaõhulavastuste auhinna välja anda. Mitte Emajõe Suveteatri kaudu, vaid moodustaks selleks ühe sõltumatu komisjoni. Minu arvates on vabaõhulavastused üpris keeruline ja omaette žanr, pidades silmas kas või seda, kuidas võistelda vihmaga või möödasõitva kiirabiautoga. Loomulikult võiks ka Viimsi suveteatriga jätkata ja luua ka Väänikvere külateatri. Võiks teha üldse külateatreid üle Eesti, aga eks näis – proovime kõigepealt selle Väänikvere oma ära teha.\nOled sa tempot peatse perekasvu pärast maha võtmas?\nEi, ei, ma ei ütleks, et sellepärast. Sellepärast ei ole pidanud küll oluliselt tempot maha võtma. Lihtsalt, kui Nukuteatriga sai paari aasta eest mingi etapp elus läbi, olen, jah, saanud teha seda, mida ainult ise tahan. (Muigab) Ei saa mind enam keegi mõjutada.\nNaistel on ju ikka soove ja nõudmisi, et sa pead mind toetama…\nEi, ei, ei, sellist survet ei ole olnud. Ma pigem nagu ise ootan seda – mulle meeldib küll praegu kodus olla. Meeldiks. Just tänu sellele, et on maa, mida harida, talu, mida ehitada – ja selles mõttes see mulle endale väga meeldiks. Jah.\nSul vanem poeg Markus õpib juba lavakas. Kuidas sul üldse suhted lastega on?\nSuhted on head. Äsja käisimegi Peipsi peal kaks päeva. Markus (20) oma sõbrannaga ja Stina (26) enda sõbraga. Et ju siis… Kui lähed matkale, on sul alati see võimalus, et kui üks seltskond ei sobi, siis ütled, et sa mine seda, ma lähen teist teed – aga paadi- või laevareisile minnes pead sa seltskonda väga hoolikalt valima. Kui seal on üks tegelane, kes ussitab, võib see rikkuda kogu reisi. (Muheleb) Ju siis on meie suhted head, sest meil on isegi selline väike traditsioon, et igal suvel – ma olen vee peal olnud neli navigatsioonihooaega – käime koos vee peal. Ja ei kurda nende suhete üle üldse.\n(Markus ja Stina on Dvinjaninovi lapsed suhtest Ruti Einpaluga, kes on olnud ka Eesti Draamateatri direktor. – Toim)\nSul on liikuv töö, õhtuti etendused. Sa ei ole selle teemaga, et sind pole mingitel perioodidel piisavalt kodus, piisavalt toeks, pidanud otseselt või teravalt põrkuma?\nNo ikka olen. Ikka sellepärast, et eks ole elatud kah juba, lavalgi oldud juba 31 aastat. Alates kas või bändide ajast – 1980. aastal asutasime ju Justamendi, ja neid bände on veel olnud. Nii et kodust on eemal oldud nii teatrireiside ja alguses ka nende ansamblite tõttu küll. Ja loomulikult, see on äärmiselt problemaatiline – seetõttu on väga tark ja äärmiselt oluline leida ikkagi mõttekaaslane, kes jagab samu väärtusi, kes mõistab, et see on sisukas ja huvitav elu teha teatrit ja sõita ringi… Aga kuidagi ei saa öelda, et ei ole olnud probleeme, et ei ole olnud lahkarvamusi ja möödarääkimisi. Ikka, ikka. See ju… ongi elu ju.\nÜlemöödunud sügisel käisime Kaunimate Aastate Vennaskonnaga Seattle’is lääneranniku eestlastele laulmas. Ja seal mõne praami peal nägin neid eas 70 ja pluss ameeriklasi, kellest sa saad aru, et need inimesed on eluaeg koos olnud. Oi jumal, see on üks ilusamaid pilte näha inimesi, kes on eluaeg üksteist toetanud, koos läbi närinud mured ja rõõmustanud rõõmud, lapsed üles kasvatanud ja nüüd naudivad seda päikeseloojangut nii otseses kui ka ülekantud mõttes – see on kindlasti väärtus, mille poole püüelda ja siis ma… katsun ka sõnadelt tegudele jõuda.\nLugupeetud saadik Aivar Riisalu on pihtinud, et tema on oma elu ise keeruliseks elanud, on olnud liiga palju naissuhteid jne. Päev algab ning lõpeb eri soovide täitmisega, tagatipuks avastad hommikul, et kohv on otsas, auto külm ega lähe käima…\nAga see ongi ju elu! See on kõige ehtsam elu, et auto ei lähe käima ja kohv on otsas. Ja see tahab seda ja too tahab toda. Sa pead elust rõõmu tundma. See ei ole käega löömise koht, ja on ta nüüd keerulisem või vähem keerulisem elu – see on iga inimese elu. Ja seda peabki võtma nii, et see ongi tema elu.\nPingeid ju hooti ikka koguneb. Kuidas neid maandad?\nPingeid koguneb, ikka koguneb vahel. Kõik ei lähe alati nii, nagu tahaks. (Naerab) Kui kõigil läheks alati nii, nagu tahaks, oleks kõik lotomiljonärid või muidu geeniused – kes mida siis soovib, eks ole.\nNo tõesti mingil hetkel ju tundub, et nüüd on maailmalõpp, nüüd on kõik läbi. Aga järgmisel hommikul selgub, et nii hull see ikka ei ole. Kuidas ma ütlen? Sa ei tohi lasta tühiste asjadega endale lööke või torkeid sisse lasta. Ma olen nooremast peast teinud vehklemist – sa pead need torked ära pareerima ja siis järele mõtlema. Mitte võtma nii, et nüüd see torge tuleb, jah, ta tuleb, ja ai-oi, küll see oli valus… Ma ei propageeri «hane selga vesi» mentaliteeti, kus miski korda ei lähe, vaid väga oluline on teha elus valikuid oluliste ja mitteoluliste asjade või muretsemise ja paanika põhjuste vahel. Teada, mis on oluline ja mis mitteoluline, ja siis ka elus suuta neil vahet teha – et nad segi ei läheks.\nOled n-ö maoli maas olnud?\nOlen olnud küll emotsionaalselt hästi ebamugavas või sellises halvas vinduvas faasis. Kas või tööl olles, kus kokku tuleb uus trupp, kus on palju erinevaid inimesi, arusaamu nii teatri tegemisest kui ka üldse suhtlemisest. Kui sa teed suuri asju, näiteks omaaegne muusikal «Grease» linnahallis või «Pipi Pikksukk» – mitte et nende juures oleks probleeme olnud – vaid sellistel puhkudel tulevad erinevad inimesed kokku ja see on päris suur kunst seda laeva hallata. Sellist markantset lugu, kus olin justkui näiteks maoli maas ja jõin kolm aastat, noh, sellist Kukumäe-stiilis lugu mul jutustada ei ole…\nAga eks isiklik elu on kindlasti ka olnud põhjus, samal ajal ka töö, ja kõik need jooksevad kuidagi kokku… Tee jookseb kokku ja tekib küsimus, et mismoodi edasi.\nSiis on õige võtta suund paadiga Peipsile?\nTegevust on palju. Ja hobisid. On ka töiseid. Ma ise usun, et minu töö on ikkagi ka minu hobi – keegi ei sunni mind ju otseselt seda tegema. Ja ma tahan seda teha. Ja neid hobisid või töid, ükskõik, kuidas neid siis nimetada, on palju, ja nad on erinevad – teed teatrit, kontserte, võid teha reisisaadet, võid sõita paadiga Peipsile, Võrtsjärvele… Tsikkel ei lähe mul ainult hästi käima.\nSul on tsikkel ka?\nIkka on jah. Shopper, pisike Kawasaki. Aga tal on mootor hõre, ei ole survet, tahab parandamist. On vaja mõned tihendid ära vahetada, aga ma ei ole veel jõudnud.\nNii et need lood, kus ma olen n-ö maoli maas olnud, ei ole suurt rääkimist väärt. Et sealt oleks midagi õpetlikku võtta, et ohoo, näed, mis minul oli, et vaadake, siin on see õpetusiva selles või selles… Kahjuks ei ole need siis olnud nii võimsad kogemused, et ma oleksin pidanud neile nii pikalt sellist filosoofilist või sisemist psühholoogilist õigustust otsima pidanud. (Muigab) Või eneseabiraamatuid lugema pidanud. Kuigi olen lugenud Tommy Hellstenit või Anatoli Nekrassovit – vahelduseks on päris huvitav. Psühholoogia huvitab mind väga. Inimene on mind alati huvitanud. Iga inimene on omaette maailm, ja iga lapse näol sünnib ju siia ilma ka justkui uus maailm.\nOns teada kumb ilmavalgust näeb?\nHetkel nad väidavad, et on tütar – eks siis näis. Nii väideti ka siis, kui 1991. aastal sündis siinsamas Toomemäe sünnitusmajas Markus. Siis öeldi, et palju õnne poja sünni puhul. Ahahh! (Muigab) Siis oli, jah, üllatus suur. Aga täna on muidugi see kõik arenenum ka, et ju siis tütar on. Mina olin nii Markuse kui ka Mattheuse (7, poeg näitlejatar Marika Barabanštšikovaga. – Toim)sünni juures. See on võimas kogemus.\nMarika ja Mattheusega…\nTulevad Pärnust praegu. Suhtleme kogu aeg. Tänagi oleme helistanud juba päris palju kordi. Marika mängib täna õhtul Tartus «Pulmatralli». Aga Mattheus jäi eile haigeks, 39 kraadi palavikku, ilmselt sai Pärnus meres möllates külma. Olime ise ka just Pärnus, paar päeva enne Peipsile minekut. Küll on mõnus. Eestis on nii-ii mõnus. Hirmus mõnus – sul ei uju vees mingisuguseid elukaid nagu lõunamaades. Vesi on just paraja temperatuuriga. Jaa, nad tulevadki praegu Pärnust ja ma võtangi Matu enda vaadata just.\nSul on õnnestunud kõik need eri pereüksused kenasti kokku liita?\n(Mõtlikult) Mulle tundub küll. Mulle tundub küll, et meil on head suhted. (Muigab) Mitte mulle ei tundu, vaid meil ongi head suhted.\nOluline on see, et kõik on omavahel leppinud?\nEks ta aega võtab, aga elu on elu moodi… Tihti sellised asjad ei õnnestu, aga meil on vist õnnestunud.\nMõlgub sul peas midagi sellist, kas või mõni projekt, mille puhul tunned, et oled seda tegemaks just nüüd küps??\nSellised unistuse moodi asjad liiguvad pigem ikka sinna maailma avastamise suunas. Et kui see Emajõe Suveteater on 15 aastat toiminud, Viimsis teen juba kolmandat aastat – ja Väänikvere külateater on ka kord loodud. Kui mõelda veel neid külateatrite projekte – et kui need on ka nagu tehtud, siis tahaks küll maailma rohkem avastada. Ma ei ole vähe reisinud, aga tahaks võtta rohkem aega. See on ju aeganõudev – see nädal või kaks, mis ma olen siin käinud Venezuelas või Hiinas või Malaisias või Tais või Indias… Noh, need on ikkagi turismireisid. Alustaks kas või Euroopast – seal on ka vähe riike, kus ma käinud ei ole, aga tegelikult võiks ju võtta kohe kaks kuud, et hakata otsast sõitma. Mul on plaan teha selline kahekuine Euroopa suvelavastuste ring, teha endale selline ülevaade koos Euroopa järjepideva avastamisega. Teine ring on maailm – võtta samamoodi mitu kuud aega, mis loomulikult kujuneks juba ümbermaailmareisi moodi asjaks. Reisimine ja maailma avastamine – see on kindlasti üks asju, millega tahaks tegeleda kuni sinnamaani, et leida ka selline koht, kus mõned talvekuud elada. Mitte küll Eestist ära minna, aga et oleks talvekuudeks natuke soojem koht, kuhu vahepeal minna.


Giacomo Puccini Festivalile – Toscana mere ääres.16.08 -20.08.2018 | Ulve Roomas\nEsilehele » Reisid Itaalias » Giacomo Puccini Festivalile – Toscana mere ääres.16.08 -20.08.2018\nOoperireis Toscanasse – Puccini Festival Massaciuccioli järve ääres.\n16 kuni 20 august 2018\nParma – 5 Terre – Carrara marmormäed – keskaja castell – Lucca – Milano\nHotell ” Eden”\n1 päev 16. august PARMA HERTSOGIRIIGI ELEGANTS TÄNAPÄEVAL\nSaabumine Itaaliasse kell 10.00 Milaano lennujaama ja alustame sõitu Parma poole..Stendhali romantiline armastuslugu “ Parma klooster” on\nParma kattedraal ja ristimiskabel\npeegeldamas sügavat Itaalia igatsuset ja nostalgiat. Padana madalik on riigi rahulikuim ja soliidseim piirkond. Suurtest sõdadest puutumata ning tänu ideaalsele maastikule on just siin arenenud välja sajandite jooksul väga kvaliteetsete toiduainete tootmine ning mitte väiksema kvaliteediga kõrgkultuur. Lõunaks jõuamegi Parma linna, mis on Itaalia sajandeid püsinud elegantne ja maitsekas kultuurikeskus on kuulutatud 2014 aasta Euroopa neljandaks linnaks oma heaolu ning elukvaliteedi poolest. Siinne linnamelu on lisaks võrratule peakirikule ja ristimiskabelile tihedalt seotud kuulsa perekonna Farnesega. Nende residentsis Palazzo Pilottas asub veel tänaselni kasutusel olev erateater , mis on 17 sajadi Euroopa üks vanimatest teatritest ning säilinud perfektselt olles kasutusel tänapäevalgi. Lisaks teatrile on võimalik külastada ka väga rikast rahvusgaleriid samas palazzos.\nParmas vaba aeg ka omal lõunatamiseks\nJätkame sõitu Viareggiosse.\nHinnas . Parma Palazzo Pilotta ja ristimiskabel\n2 päev 17 august REEDE 5TERRE LAEVAREIS ,LÕUNASÖÖGIGA SOOVIJATELE ( 75,00€)\nManarola -5 Terre\nTäna teeme soovijatega laevakruiisi imelisse 5 Terre piirkonda. 1997 aastal UNESCO maailmapärandisse kantud väikesed kalurikülad on treppi kujundatud maastikul kajunukkidele tikituna väga kuulsad ja romantilised . Alustame kruiisi Viareggio sadamast ja naudime teel kogu Poeetride lahe rannikujoont .Peatume pikemalt Monterosso al Mares, kus jääb aega ka supluseks, shoppinguks, päikesevõtudks, puhkuseks .Lõunasöök „ U Puzzo“ kalarestoranis.\nTeel tagasi teeme tutvust ka Palmaria ja Tino saartega, ning peatume ka Porto Veneres, kus kahtlemata kõige kuulsam külaline on olnud pikalt kohal viibinud Lord Byron.\nTagasi Viaregiosse jõudes kerge puhkus hotellis.\nKell 20.00 sõidame Torre Del Lagosse, kus osaleme Puccini Festivalil ja tänaseks ooperietenduseks on “TURANDOT”\n3 päev 18 august LAUPÄEV -MARMORMÄED JA KESKAEGNE KINDLUS .\nPärast hommikusööki teeme visiidi marmormägedesse Carraras. Sõidame bussiga tuuri alugspunkti, kus edasi jätkame juba jeepidega, et tõusta kaevanduste südamesse, kõndida marmormägede sisemuses ning saada teada selle imelise kivimi lugudest läbi sajandite. Loomulikult teeme ka väikese „kaevuri suupiste“ – IGP „Lardo di Colonnata“ ja punase veiniga. Tuur kestab meil 1 tund. Marmorsuveniirid ostetud ja emotsioni kogutud, sõidame edasi juba kauge ajalootee jätkule ja külastame lähedal asuvat massiivset Malaspina Castelli. Võimas kindlushoone on pärit 12 sajandist ja omab nagu kõikidele sellistele hoonetele kohane, oma legende, kurioossumeid, frescosi , dekoratsioone ning erinevateks tegevusteks ettenähtud ruume. Meie lõunasöök ongi ühes nendest – suures 18 sajandi kaminaga kaunistatud ajaloolises söögisaalis.\nPärast lõunat sõidame tagasi oma majutusse ning enne etenusele sõitmist on veel aega\nMalaspina castelli lõunasöök\nmere ääres puhata ja ujums käia.\nKell 20.00 sõidame bussiga ooperietendusele Torre Del Lagosse, kus osaleme Puccini Festivalil ja tänaseks ooperietenuseks on “MADAME BUTTERFLY”\nHinnas : hommikusöök, eksursioon Carrara kaevandustesse ja Malaspina castelli visiit ning lõunasöök.\n4 päev PÜHAPÄEV – VABA PÄEV RANNAS JA ÕHTUNE passeggiata LUCCA LINNAS\nHommikusöök hotellis ning pärast seda kuni pärstlõunani vaba aeg mere ääres.\nPärastlõuat c.a. kell 15.00 sõidame romanitliise Lucca linna. Olulise kultuurilinnana Itaalias on Luccal väga kirev ajalugu , mida ümbritseb siiani 16 sajadi autentselt säilinud linnamüür. Teeme eksursiooni kaupmeeeste ja kangakudujate linna ajaloolise keskuses , tutuvme müsteeriume täis katedraaliga, Puccini sünnikoduga, perfektse akustikaga mida saame proovida amfiteatri väljakul , linna tornidega ja ka San Giovanni Reparata kirikuga, kus on ristitud Puccini ning San Frediana linna peapühaku saladustega. Rikka arhitektuuripärandiga Luccal on aga ka oma ülikuulus shoppingutänav Via Fillungo – itaalia mood ja elegants on siin omas mahlas teile imetlemiseks ja ostmiseks.\nÕhtusöök Viareggios vabalt valitud restoranis\nHinnas: hommikusöök ja eksursioon Luccasse, Lucca Duomo ja Puccini ristimiskirik\n5 päev ESMASPÄEV – MILANO.\nPärast hommikusööki veel soovi korral kerge meresupluse võimalus ja edasi lahkume hotellist võttes suuna Lombardia pealinna Milano poole. Näeme Milaano Dumot ja La Scala teatrit , Vittorio Emmanuel II kuulsat galeriid ning Giuseppe Verdi muuseumi . Vaba aeg jääb ka butiikide ja ajalooliste kohvikute tänva Montenapoleone tarvis. .. Vabalt valitud lõunasöök ja kell 15.30 sõidame ära linnast lennujaama.\nHinnas: hommikusöök, Milano Duomo ja Giuseppe Verdi muuseum\nHuvi korral kirjuta mulle, või võta ühendust Comtouri reisibürooga.\nOne Response to Giacomo Puccini Festivalile – Toscana mere ääres.16.08 -20.08.2018\nVeronika Ainso 2. veebr 2018 at 07:51\nPakub vàga huvi vastav reis 16…20.8 2018\nMis on selle reusi eelarve?Otsisin ,kuid ei màrganud maksumust\nIgavese Linna suursündmused , kontserdid 2018 by Ulve - No Comment\nGiacomo Puccini Festivalile – Toscana mere ääres.16.08 -20.08.2018 by Ulve - 1 Comment\nVeronika Ainso: Giacomo Puccini Festivalile – Toscana mere ääres.16.08 -20.08.2018


Kallid sõbrad. Ammu olete küsinud, millal raamat tuleb. Tuleb-tuleb. Valmis on. Põhjalik protsess on läbi ja raamat hetkel küljenduses. Nii kui oleme trükikuupäeva paika saanud lisan oma kodulehe e-poodi selle eelmüüki üles.\nMa ise soovisin raamatu ilmumist septembris, aga ei kujutanud ettegi, milliseid pöördeid loomine võtab. Möödas on mu elu värvikaim suvi, täis pööraseid kohtumisi ja kõige uskumatumaid juhuseid ja juhtumisi.\nKui ma praegu oma vanu postitusi loen ja kunagisi loenguid meenutan, siis on piinlik, sest vahepeal on inimesed ja info nii palju muutunud ning enam ei piisa juttudest, mida keegi unes nägi või kus astraalis rändas. Tänapäeva intelligentne teadlik inimene soovib detaile, otseallikaid, teooriaid ja hüpoteese. Seda oma raamatus ka pakun.\nRaamatu highlight on kindlasti eksklusiivintervjuu endise ameeriklasest paraspiooniga, kes avab põhjalikult astraalmaailma telgitaguseid ja ta on lubanud meile stuudiosse ka esinema tulla. Samamoodi leiab paljude minu klientide lugusid, mis on juhtunud päriselt, mitte pole üles korjatud sõbranna sünnipäevalt. Seepärast on raamatu valmimine võtnud aega, sest hea tava näeb ette oma artiklite kooskõlastamist otseallikatega.\n“Hinge valede nõiaring” on justkui hingelt ära rääkimise raamat, sest ma ei jõua kunagi oma teooriaid, mõtteid ja kogemusi üksnes mõne vestluse, loengu või praktika käigus edasi anda. Vahel on kõike liiga palju ja tihti ei jätku enese terviklikuks väljendamiseks piisavalt aega. Ma leian, et kui inimesel puudub võimalus ennast terviklikult väljendada, siis ei peaks ta seda üldse tegema. Seega hoidsin oma lood selle raamatu kaante vahele, millest sai justkui Hingelt ära rääkimise algus.\nRaamatus arutleme eelkõige teadvuse müsteerimumi üle, milles toon teieni isiklike kogemuste, kanalduste ja tõestisündinud lugude põhjal kirja pandud anomaalsed juhtumid, mis on aset leidnud nii siin, selles reaalsuses, kui ka väljaspool füüsilise reaalsuse piire. Arutlen elumõtte, hinge olemuse ja vaimu sisu üle, reinkarnatsiooni vajalikkusest ja mittevajalikkusest, tuginedes oma teooriates isiklikele kogemustele antimateriaalses maailmas.\nRaamatust leiab ka lugusid inimeste kontaktidest maaväliste olenditega, teemasid hinge manipuleerimisest, teooriaid ajas rändamisest ja teleporteerumisest, kogemusi astraalrännakutelt ja teadlikust unenägemisest.\nMahukama osana hõlmab raamat peatükke ka lihtsalt inimeseks olemisest, sellest, kuidas Hinge ja Vaimuna Maa peal selles kehastuses võimalikult hästi hakkama saada.\nPaljusid lugusid on mu artiklite lugejad ja loengute huvilised juba kuulnud, kuid suuremat osa neist pole ma põhjusega avaldanud ja võimalik, et ei pane neid kunagi blogisse üles.


Parim autojuht Sri Lankal\n11. jaan 2012 12:45\nTERE Külastasin detsembris 2011 tütrega Sri Lankat ja saime endale tõeliselt toreda autojuhi Donaldi. Ta oli väga sõbralik, taktitundeline, tark, viisakas, hea huumorimeelga, jne. Muidugi juhtis ta ka oivaliselt autot. Oleks ta vaba olnud, oleksin talle abielu ettepaneku teinud:-) Lisaks kõigele oli ka tema antud hind parim. Unustage Karnal, Anuara, Ranuks, Silva Sagara ja kõik teised... Küsisin neilt kõigilt hindu, kuid tundub, et mõnedele on populaarsus mõjuma hakanud. Donald tegi meile 9 päeva, 8 öö reisi (mis sisaldas transporti, ööbimisi korralikes külalistemajades koos hommiku- ja õhtusöökidega kahele) hinnaga 456 eur, mis tegi näole 27 eurot päev. Vaadates kohalikke hindu, mis sisemaal on kallimad kui mere ääres, tundus, et ta jäi omadega miinusesse, nii et ma pole kindel kas päris sama hinda ta veel pakub. Aga soovitan tema käest küsida küll!\nMobile. 0094 777 492 407 donaldrohitha@yahoo.com\n12. jaan 2012 13:46\nTere, palju teil umbes vaatamisväärsuste piletitele raha kulus? Mõnede autojuht/giidide hinnapakkumine sisaldab piletite hindu mis on kahele inimesele kokku u. 250 euri (sisaldab ka safari Jeepi Yalas).\n12. jaan 2012 14:44\nMeil ei olnud Donald aga hind oli enam-vähem sama. Meil ei sisaldunud hinnas pääsmed. Võin öelda, et see on märkimisväärne lisanduv kulu. On eraldi turisti hind ja kohaliku hind, mis on võrreldamatud :)\n7. veebr 2012 09:43\nTundub, et Sri-Lanka on eestlaste hulgas väga populaarseks kohaks saanud. Põnev riik, mida avastada. Eks inimesed vali endale erinevaid reisistiile - kes avastab ühistranspordi võlusid, kes tahab hakkama saada väikeste mugavustega. Et kõik lahkelt oma soovitusi jagavad ( milledest osaliselt ka mina kinni võtsin ), teen seda ka ise. SL-l oldud 10 päeva jooksul viibisime kahekesi enamasti Hikkaduwas. Eesmärk oli viimased 4 päeva teha trip, kuhu mahub Adams Peak, Sigirya, Kandy jms ümbrusesse jääv. Et Hikkas oli meil kohalik sõber ootamas, võrdlesime hindasid, millest siin juttu ja mida saab kohapealt. Igatahes tõdesime, et pisikestesse reisibüroodesse ei ole mõtet sisse asutuda, kui just ei ole soov rahast lahti saada. Kiirus ühest kohast teise jõudmiseks on ikka sama - kohati on vahe selles, kas kahe kahvanäo jaoks on võetud minibuss või piisab sedaani tagaistmest. Meile piisas viimasest ja kasutasime eeltoodud Donaldi teenuseid. Põhilised märksõnad, miks tema kasuks ka järgmine kord otsustaks - usaldus, kokkulepetest kinnipidamine, hea keeleoskus, tema pikad kogemused selles äris. Mõnest bürookesest küsima minnes laidetakse kõik üksikud teenusepakkujad maha - neil ei ole turistide teenindamiseks vajalikku luba jms jutt. D-l oli see olemas, auto uus ja puhas. Kasutasime tema teenuseid ka Negombos. Lennuni oli 6 t aega ja ta kutsus lahkelt oma koju, kus ka kahe toaga külaliskorter on. Soovitan soojalt!\n20. veebr 2012 21:03\nTere! Tegime naise ja tütrega kuuajalise ringreisi Maldiivid-Sri Lanka-India (Kerala)-Maldiivid jaanuar-veebruar 2012. Korjasin trip.ee taksojuhtide kontaktid ja tegin päringud paar nädalat enne väljalendu, meile vastas üks sagara friend ja veel üks taksojuht (Hikkaduwas) juba siis kui me juba kohal olime. Ingliskeelt need autojuhid ei vallanud. Sama probleem oli mitme teisegi autojuhiga, kellega kokku puutusime. India viisa taotlust sisse viies Colombos jalutasime Majestic City juures ja kohtusime Sureniga, kes peab oma taksofirmat Colombos ja pesitsebki selle kaubanduskeskuse kõrval. Tegu on tamiiliga, kes räägib ja kordab paar korda rahulikult üle, et sa ikka aru saaks. Nalja temaga visata pole mõtet, tõsine, asine mees. Hinna osas tuleb tuleb lihtsalt julgelt oma tingimused esitada. Kindlasti kuulete mõndagi huvitavat, kohalikust elust, sõjast, loodusest, elust ja kõigest muust, sest teadmisi on ja ta on natuke omamoodi mees. Kui te pole rahul saab ta sellest aru ja teeb endast oleneva, et te end hästi tunneks. Ja veel kui jääte hätta, saab temale loota ja alati pole asi rahas. Põhiliselt on ta vedanud venelasi, endise NSVL lõunavabariikide elanikke ja araablasi. Me kasutasime teda 5 ööd ja 6 päeva. Põhilised tema laused: oled sa õnnelik; kuhu sa minna tahad? ära muretse ma saan sind sinna viia. Suren +94777961944, S.S.K Tours and Travel Cabs ROUND TOUR 24 h HOURS SERVICE, Shenan s Majestic City, 1-09, Ground Floor, Colombo - 04 Koduleht: http://www.ssktours.com\n17. nov 2012 12:49\nInfoks: Donaldi pakkumine praegu küsides oli 695eurot 9 päeva/8 ööd hommikusöökidega.\n9. dets 2012 17:10\nKa minul käivad Donaldiga läbirääkimised. Hetkeseisuga on 9päevase tripi hind 510€ kahepeale. Hinnas sisalduvad samad asjad mis te kõik siin kirjutanud olete välja arvatud õhtusöögid ja piletid erivevatesse kohtadesse. Kui võtaksin õhtusöögid lisaks, siis tuleks peale maksta 48€ kahepeale ning piletite eest 110€ nägu. No läbirääkimised on veel pooleli ja vaestele "tudengitele" saab veel ehk veidi odavamaks tingida:):D\nSiit ka küsimus teile, kes te juba saarel käinud olete: Miks on need kõik piletid ja sissepääsud nii kallid?\n9. dets 2012 18:34\nIse kohalikud väidavad et kogu see raha läheb selle kultuuripärandi ja arhitektuurimälestiste korrashoiuks.\n9. dets 2012 19:42\nTulistades puusalt vaeste tudengite suunas.\nTudeng. Ok. raha vähe....aga vastukaaluks inglise keel suus, nooruse uljus hinges ja seiklushimu jalgades. M I K S pagana pihta peaks Eestis olles pidama läbirääkimisi mingite suvaliste Donaldite, Uringisaitide või Ologeritadega??? Allloooooo! Vaadates päevade arvu, hinda ja teades selle maa hinnataset - te unustate vist ära, et te peate läbirääkimisi Sri Lanka "ärimehega", mitte ei plaani reisi Itaalias. Lihtsalt mine kohale, esimene öö või paar broneeri hotell ja siis kohapeal otsustad. Reegel on see, et ALATI saad kohapeal olles tingida parema hinna. Kordades odavama. Lihtsalt tee endale ennem LP ja interneti abiga hinnad selgeks.\nMina isiklikult ei kujutaks küll ette, et ma viitsiks kogu puhkuse ronida igal hommikul samasse autosse ja suhelda päevi ühe ja sama kohalikuga autojuhiga.:)\nSõites vahel mõne bemo, riksa, bussi või mis iganes kohalikele mõeldud veeremiga, on ju kordi lahedam kogemus. Vahel kanad, vahel sead. Kohalikud lõhnad, naeratused. keegi ulatab värske puuvilja, keegi üritab suhelda...kutsub pulma näiteks. Lahe ju! Uue, mugava ja konditsioneeritud autoga sõida Eestis kui meeldib.\nIssandjumal! Inimesed! Te lähete ju ometi teistmoodi tegelikkust kogema, mitte sealset elu konditsioneeri ja klaasi tagant uudistama!\n9. dets 2012 20:20\nRahu rahu:) Ma pole ühtki diili veel sõlminud. Lihtsalt uurin veidike erinevaid võimalusi. Mu reis toimub muidu märtsis ja kestab 22 päeva. Lihtsalt üks varint oleks sellest kolmest nädalast näiteks ühel autojuhiga ringi vaadata ehk sisemaal ja mägedes käia. Ülejäänud aja liigume ikka mööda kohalikke allikaid:)\n9. dets 2012 21:54\n....ja soovitan soojalt - ära sõlmigi. Selle kolme nädala jooksul saad käigu pealt otsustada...võtta või jätta, minna või jääda pikemalt paigale. Autojuhid, pehmete patjade ja jahutava õhuga, leiavad ise tee sinuni. Usu mind.:) Ja autot koos juhiga saab rentida ka üheks päevaks, pooleks päevaks, paariks tunniks. Kui inimene sobib - saad ju alati uue lepingu sõlmida. Kui aga ei sobi, siis on tiba keerulisem talle seda selgitada ja raha tagasi küsida.\nSee on muidugi minu nägemus ja kogemus reisimisest. Mulle ei meeldi ennast võõrsil siduda mingite kohustuste ega lubadustega. Reisimise võlu ongi tunne, et oled vaba, pole kohustusi. Pealegi....niiväga lahke, sõbralik, abivalmis ja isetu kui esmapilgul ka "sõber üheks nädalaks" ei tundu - fakt jääb faktiks, et sa oled tema jaoks vaid kõndiv valge rahakott. Nii lihtsalt on.:)\n....see küsimus, et miks ja kas sissepääsupiletid on nii või naa kallid. Igasugused vahendajad tahavad ju ka või leivale saada. Autojuht saab lisaks komisjoni tasu nii hotellidelt kui ka restoranidelt kuhu ta teid lahkesti sööma viib.\nMa kõlan ehk liiga sarkastiliselt...aga mis siin ikka ninnunännutada - valge kõndiv rahakott oled nende silmis niikuinii:)\n9. dets 2012 23:08\nLamantiin: milliseid piletid selle 110€ sees sisalduvad?\n10. dets 2012 15:18\nNende piletite kohta ma päris täpselt ei oska öelda. Juusiis kohapealt iseseisvalt saab odavamalt:) Eks siis erinevad muuseumid, botaanika aiad, templid, elevandi sõidud, safarid jne lähevadki nii palju kokku...\n10. dets 2012 16:00\nRidabee- voi ka teised kes Maldiividel kainud andke oma kogemustest teada. Meil on sama reis mone nadal parast kasil Maldiivid ja siis Sri Lanka. Mida veel huvitavat Sri Lankal lastega kogeda?\nPiletid ongi küllaltki arvestatava hinnaga isegi iseseisvalt ostes, ma mõtlen just peamisi turistidekohti-Sigirya, Dambulla jne. Seal olid hinnad piletite peal paika pandud, ma ei näinud küll võimalust tingimiseks.\n10. dets 2012 16:06\nTere, kirjutan vastukaaluks kuukivi postitustele. Esiteks on vaatamisväärsuste ja rahvusparkide piletid fikseeritud hindadega (kuigi näiteks riiklikul pühal võib pilet mõnisada ruupiat rohkem maksta) . Selle aasta veebruaris maksid piletid ühele inimesele Sigirya $30, Polonnaruwa $25, Hambatempel $10,Dambulla $10, Kandy botaanikaaed $9. Nii et vahet pole kas sa sõidad vaatamisväärsuste juurde autojuht-giidiga või lähed omalkäel bussi-rongi-jalgrattaga või millega iganes, lihtsalt need piletite hinnad on seal sellised. Meie võtsime seal oldud 20 päeva jooksul nädalaks autojuhi Jaga (leppisime meili teel u kuu ette) mis ei takistanud meil kuidagi moodi kogeda seda teistmoodi tegelikkust ja suhelda kohalikega. Pulma just ei kutsutud, aga meie autojuht Jaga kutsus meid ühel õhtul enda koju õhtust sööma. Ja autoga ringi sõites on vabadust rohkem kui ühistranspodiga. Kui näed ilusat-huvitavat kohta saad kohe peatuda või sisse keerata või valid jooksvalt mingi teise tee jne. Loomulikult oli ülejäänud 13 päeva jooksul väga lahe sõita ringi ka kohaliku transpodiga. Meie ringreis autojuhiga hakkas meie Sri Lankasse jõudmise teisel päeval, nii et esimesel päeval küsisime hinnavõrdluseks ka kohapealt paar pakkumist ja selgus, et meie eelnevalt meili teel autojuhiga kokkulepitud hind ei olnud küll märkimisväärselt suurem kohapeal pakutavatest hindadest. Võibolla meil lihtsalt vedas oma autojuht Jagaga kui inimesega kes elas küll n.ö euroopalikus mõistes vaeselt ja kelle väikeses osmik-majakeses polnud elektrit, aga kes iial ei luninud meilt lisaraha või ei kurtnud enda "rasket saatust" . Tema rääkis lootusrikkast tulevikust, et loodab ja soovib asutada oma väikefirma ja lapsed koolitada jne. Jagaga suheldes ja pärast nädala Mirissa rannas ühe perejuures ööbides meie küll ennast valgete kõndivate rahakottidena ei tudnud. Pigem vastupidi, kuna nad oskasid soovitada soodsamaid või paremaid kohti kuhu minna-osta-süüa. Ühel õhtul Kandys olles hakkasime jalutama keskusest hotelli ( vahemaa u 2 km) ja põikasime korraks sisse veinipoodi kust me tahtsime kaasa osta kohalikku jooki. Kuna müüja ei osanud hästi inglise keelt, siis tuli järjekorrst appi üks noor mees kes aitas tõlkida ja pärast seda kui oli kuulnud kus hotellis me ööbime, pakkus et võib meid enda kolmerattalisega hotelli sõidutada kuna see jäävat tema koduteele. Me küll pakkusime sõidu eest ka 150 ruupiat kuid ta ei võtnud tasu. Kindlasti võib sattuda ka ebameeldivate öömajade, juhtide või kaupmeeste otsa kes proovivad igal võimalikul juhul sinult võimalikult palju raha kätte saada kuid vähemalt üldine mulje srilanka inimstest jäi meile väga meeldiv.\n10. dets 2012 17:05\nSain ka veidi infot hindade kohta. Härra Donald saatis sellised: Orvud elevandid-19, Polonnaruwa linna vaatamisväärsused-19, elevandiga matkamine-19, Dambulla tempel-9, mingisugune kohalike šõu Kandys-3, hambatempel-6, botaanika aed-6. Rohkem tema marsruudile maksustatud kohti pole märgitud. Kõik hinnad on eurodes. Yalas džiibisafari on tal tripi hinnas, ei tea palju see eraldi maksta võiks?\n10. dets 2012 17:50\nNagu lamantiini postitusest lugeda võib pole härra Donald, vähemalt nede kohtade pileti hindadele kus ise sai käidud, mingeid lisa tasusid otsa pannud (Polonnaruwa $25=€19 jne). Nii et mul on kahtlus kas härra/proua kuukivi ikka teab täpselt asjast kui ta kirjutab, et igasugused vahendajad tahavad ju ka või leivale saada ja sellepärast on piletid kallid????? Yala dziibisafaril on kaks eraldi tasu. Üks on fikseeritud sissepäsu pilet u €21.- nägu ja teine on džiibi rentimis tasu umbes €40.- auto. Praegused hinnad saad teada siit http://wikitravel.org/en/Yala_National_Park Nii et küsi järgi kas see hind mis ta pakub sisaldab mõlemat tasu (sissepääs+auto) või ainult sissepääsu tasu.\n10. dets 2012 18:15\nSiis on ikka väga hästi, kui selle 510€ sees veel Yala ka sees on. Meil oli plaanis Yala parki külastada, aga küsitud 110$(14.000Rs)kahele kõlas kuidagu uskumatult palju(eelnevalt LPst hindu uurides) ja loobusime kahetsuseta. Käidud safaritel küll.:)\n1. apr 2013 14:27\nHäid reisijuhte on Sri Lankal palju. Kuid parim reisijuht oled sina ise. Spikrit reisiplaani ise koostamisel pakub iga reisibüroo oma kodulehel, kes tegeleb Sri Lanka reiside korraldamisega.\n3. apr 2013 14:37\nMina käisin Sri Lankal aasta eest, 2012 jaanuaris ja paraku pidin kõik soovitatud giidid/autojuhid pekki saatma sest hinnad olid liiga läänelikud. Mina sain kõik oma sõidud tehtud, kõik kohad vaadatud ja ühtegi taksot ei kasutanud. Ainult rongid, bussid. Safaril muidugi tuli jeep rentida. Pool reisi kuludest läks vaatamisväärsuste piletitele.


VIDEO! Linnaosad jagavad paljulapselistele peredele ja üksikvanematele maske – Pealinn.ee\nVIDEO! Linnaosad jagavad paljulapselistele peredele ja üksikvanematele maske (0)\n"Mask on esmane vahend, millega kaitsta ennast ja teisi, lisaks distantsi hoidmisele, kontaktide vältimisele, kätepesule ning pindade desinfitseerimisele," sõnas abilinnapea Betina Beškina.\nTallinna linnaosad jagavad käesolevast nädalast paljulapselistele peredele, vähekindlustatud üksikvanematele ja kõrge nakkusnäitajaga kortermajade elanikele tasuta meditsiinilisi maske.\nTallinna sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonda kureeriv abilinnapea Betina Beškina nentis, et ka meist igaühest sõltub, kui kiiresti suudame viiruse leviku peatada ja tavapärase elu juurde naasta. “Mask on esmane vahend, millega kaitsta ennast ja teisi, lisaks distantsi hoidmisele, kontaktide vältimisele, kätepesule ning pindade desinfitseerimisele,” sõnas Beškina.\nHaabersti ja Mustamäe linnaosades alustati maskide jagamisega eile, homsest ehk 10. märtsist hakkavad vähekindlustatud üksikvanematele ja lasterikastele peredele maske jagama ka Lasnamäe, Nõmme, Põhja-Tallinna, Kesklinna, Kristiine ja Pirita.\nPaljulapselistele peredele jagatakse kaks pakki ja vähekindlustatud üksikvanematele üks pakk maske (50 maski pakis). Maske jagavad linnaosavalitsused kohapeal. “Praeguses olukorras on äärmiselt oluline, et avalikes ruumides me kõik järgiksime terviseohutuse nõudeid, et hoida enda ja teiste tervist,” sõnas Beškina. “Seetõttu palume siseruumides kõigil maski kanda ning enne linnaosavalitsusse saabumist veenduda, et haigusnähud puuduvad.”\nTäpsemat teavet maskide jagamisest annavad linnaosavalitsused, infot leiab ka linnaosavalitsuste veebilehtedelt ja sotsiaalmeediakanalitest.\nAprillis hakatakse meditsiinilisi maske jagama ka üksi elavatele pensionäridele. Ühtekokku jagab linn märtsis ja aprillis 1,5-2 miljonit maski linlastele.


Ninni Laaksonen sünnitas pisitütre\n2006. aastal Soome kaunimaks naiseks valitud ning tiitliga “Miss Finland 2006” kroonitud Ninni Laaksonen (24) sünnitas 9. oktoobril pisitütre, vahendab Evening Gazette.\nLühikesed inimesed peavad oma südame tervise eest eriti hoolt kandma\nInimese kehakuju ütleb nii mõndagi selle kohta, millistesse haigustesse tal on risk haigestuda ning nüüd näitab värske uurimus, et ka pikkus, nii ebaõiglane kui see ka ei tundu, mängib tähtsat rolli.\nPõhjamaade Meistrivõistlused ja Maailma Karikaetapp võistlustantsus\nTantsuvõistlus: 26 – 28 november 2010 Ürituse algus iga päev kell 09.00, finaalid kell 19:00. Uksed avatakse kell 08:00. Ürituste orienteeruv lõpp kell 23:00. Pileti hinnad kuni 14.11 1 päeva pilet: • I tasand read 2-9 – R, L 185


Ma sain päästetud\nNovot. Sellega on nii, et mul on juba mõnda aega plaanis olnd pikem dissertatsioon või noh, mingi muu keerulise nimega asi eesti kultuuri päästmisest... või et... hm... kuda ma nüüd seda ütlema peakski... ühesõnaga, asi on nii, et meitele Saaremaale on nüüd kah Elioni Tigitee-vee võrku pidi jõudnud lõpuks Emajõe Ateena kallastelt Alo TV valgustav tungal ja et ma keset ööpimedust veini larpisin ja TV3 pealt 1993. aasta ameerika komöödiat vaadates reklaamipausi ajal eelnimetet AloTV kanalile sattusin ning seeläbi... või noh, mis ma siin pikalt jahun, laseme muusadel kõneleda...\nPostimees ja Päevaleht niutsuvad, et online-osakonda on kallis üleval pidada ja seetõttu vaja asju koomale tõmmata. Jah, olen nõus. Selliseid, vabandage väljendust, "sitaleierkaste" nagu meie online-ajalehted, on kahtlemata kulukas ja raske ülal pidada. Seal on vaja mingid toimetajaid, moderaatoreid, uudisekirjutajaid ja ei tea keda kõike veel. Ühe korraliku ajalehe veebiväljaande juurde ei ole minu meelest kõike seda jama vaja. Vaadake või Sirbi veebi: http://www.sirp.ee/\nvõtku nad mingi tasuta mootor (kõige lihtsam, nt Wordpress), võtku mingi hea lihtne kujundus (nagu Supernormaalne) ja pangu kord päevas lehe lood sinna üles. Juurde võib veel pännerid vilkuma panna kui muidu kuidagi ei saa. Sellise haldamisega saab hakkama üks poole kohaga praktikant. Ja mis kõige tähtsam - inimene suudaks seda lugeda ilma paska uppumata. Kõigil hakkaks parem.


Legendaarne The Cure esineb järgmisel aastal Riias - Uudised - Piletilevi.ee\nJärgmise aasta 15. juulil annab Pirita kloostris kontserdi läbi aegade üks edukamaid Soome artiste Nightwish, kes on müünud rohkem kui üheksa miljonit albumit ning võitnud üle 60 kuld- ja plaatinaauhinna, sealhulgas viis esikohaalbumit ning jõudnud edetabelite kõrgemale postitsioonile koguni 13 singliga. Piiratud arv pileteid kontserdile tulevad müügile Piletilevi müügipunktides üle Eesti reedel 17. detsembril kell 10.00. E 6.12.2021\nR 10.12.2021 10:00\n6. oktoobril esineb The Cure esmakordselt Riias, Riia Arenal. Tegemist on ainsa kontserdiga Baltikumis ning kuulda saab nii tuntud hitte kui ka palasid bändi uuelt albumilt.\nEi ole liialdus kui öelda, et üle 40 aasta tegutsenud Robert Smithi poolt juhitud bänd The Cure on olnud inspiratsiooniks, eeskujuks, julgustuseks ja lohutuseks mitmele generatsioonile kuulajaile, muusikutele, kunstnikele, disaineritele ja teistele loovinimestele. Väga paljudele inimestele on Robert Smith midagi hoopis enamat kui suur juuksepahmakas, must silmalainer ning pisut laiali läinud punane huulepulk, mis on olnud tema pikaajalisteks äratuntavateks välisteks tunnusmärkideks. Sellised lood nagu “Lullaby”, “Friday I’m In Love”, “Just Like Heaven”, “Lovesong”, “Pictures Of You”, “Close To Me”, “In Between Days”, “Boys Don’t Cry”, “Let’s Go To Bed”, “A Strange Day”, “The Lovecats” on tuttavad kõikidele The Cure’i fännidele ning järgmisel sügisel on suur šanss neid Riias elavas esituses kuulda.\nThe Cure (esialgse nimega Easy Cure) sai alguse 1976. aastal Crawley’s, Inglismaal kui Robert Smith koos koolikaaslastega muusikat tegema hakkas. Debüütalbum “Three Imaginary Boys” ilmus 1979. aastal ning kriitikud andsid sellele positiivse hinnangu ja bänd kategoriseerus žanridesse post-punk ja new wave. Järgmise albumiga “Seventeen Seconds” liikus bänd tumedama ja süngema stiili suunas, mis, koos Smithi muutunud imagoga, mõjutasid tugevalt nii sündivat gooti roki žanri kui ka seda ümbritsevat subkultuuri. Nii peetaksegi The Cure’i üheks eredamaks gooti roki näiteks ning pioneeriks. Robert Smith ise on küll ignoreerinud kriitikute püüdeid bändi ühte või teise žanri suruda, öeldes, et ansambel ei ole kategoriseeritav ning tema mängib lihtsalt The Cure’i muusikat, mis iganes see siis ka poleks.\nBändi kommertslikus mõttes edukaim album on 1989. aastal ilmunud “Disintegration”, kust pärinevad hitid nagu “Lullaby”, “Lovesong” ja “Pictures of You”. Kuigi bändi teatakse rohkem süngema muusika poolest, on neil ka hulgaliselt rõõmsama tooniga lugusid nagu näiteks “Let’s Go To Bed”, “Inbetween Days”, “Close To Me”, “Just Like Heaven” ning absoluutne superhitt “Friday I’m In Love”.\nThe Cure on karjääri vältel välja andnud 13 stuudioalbumit, mitmeid kontsertalbumeid ja kogumikke, üle 40 singli ning müünud rohkem kui 30 miljonit albumit kokku. Lisaks on ilmunud mitu kontsertfilmi ja nad on kirjutanud soundtrack’e mitmetele filmidele. Robert Smithi stiili on laenanud Tim Burtoni filmikarakter Edward Käärkäsi. Peale seda filmi on Smith ja Burton veel mitmel korral koostööd teinud.\nLoomulikult on bändi pärjatud ka mitmete väärikate muusikaauhindadega (Brit Awards, MTV Music Video Awards, Ivor Novello Awards jt) ning 2019. aastast alates on neil koht rock’n’rolli kuulsuste hallis (Rock and Roll Hall of Fame).\nRiia kontserdi erikülalisena astub üles Šoti bänd The Twilight Sad. Arvestades The Cure’i sügavat ja kõikehõlmavat kultuurilist mõju, saab oktoobri algus Riias olema põnev – lisaks kontserdile toimuvad nädala jooksul alates 3. oktoobrist veel mitmed sündmused. Kursis olemiseks jälgige korraldaja L Tips Agency Estonia sotsiaalmeediakanaleid.


Uudised – Padi, on magamisvahend.\nPadi, on magamisvahend. Üldiselt arvatakse, et padi on täiteaine, mida inimesed kasutavad une mugavuse tagamiseks. Kaasaegsete meditsiiniliste uuringute põhjal on inimese selgroog eestpoolt sirge, külgvaates aga nelja füsioloogilise kõverusega kõver. Kaela normaalse füsioloogilise painde kaitsmiseks, normaalsete füsioloogiliste tegevuste säilitamiseks magamise ajal tuleb kasutada unepatju. Padi koosneb üldiselt kahest osast: padjasüdamikust ja padjapüürist.\nPea mõistlik asend magamise ajal padjal on väga oluline, üldiselt on pea kõige parem asetada padja keskasendisse, et saaks stabiliseerida uneasendit, et vältida sagedasi öiseid kehahoiaku muutusi, mis on põhjustatud padi jne; teine on võimaldada kaelale teatud tugijõudu, säilitada keha normaalne füsioloogiline kõverus, normaalne magamisasend on lamavas asendis pea padja keskel, kael padja serval, padi olema kaelal. Mängige toetavat rolli, ei avalda survet lülisamba kaelaosale. Kui padja materjal ei ole elastne, võib padja keskosa tasandada, kaelapadja polsterdada, nii et lülisamba kaelaosa ei oleks ette- ega küljele painutatud, et säilitada õige selja sirutusasend, et hommikul üles ei tekita emakakaelavalu.\nKuidas valida emakakaelapatja, ideaalne padi, kõige elementaarsem on teha padi täpselt lülisamba kaelaosa füsioloogilise kõverusega sobivaks, et inimesed, kes töötavad, õpivad ja elavad ühe päeva, saaksid leevendada kaela lihaste väsimust. ja sidemed une ajal.\nPraegu on emakakaela lülisamba raviks mitmesuguseid meetodeid. Pikaajalise kasutamise seisukohast võib emakakaelapatja kleepida ja patsienti kasutada pikka aega. Seetõttu aitab sobiva emakakaela padja valimine ja sellest pikaajaline kinnipidamine kindlasti kaasa teie kaelalüli taastumisele.\nTraditsioonilise hiina meditsiini ja rahvakasutuse teooria kohaselt on kips külm. Kipsist padjaga saab vererõhu tõusu külma ja kuumaga ohjeldada ning pidev kasutamine võib vererõhu tasapisi normaalsele tasemele viia. Lisaks on kipspadi disainitud inimese kaela kõveruse järgi. See mitte ainult ei tõsta pead, vaid toetab ka lülisamba kaelaosa, et tagada lülisamba kaelaosa normaalne füsioloogiline kumerus. Hiljem stabiliseerib kaela täitefunktsioon lülisamba kaelaosa füsioloogilist kumerust, mis mängib emakakaela spondüloosi füsioteraapias head rolli.


Vaata, missugused on Eesti kiireima kasvuga raamatupidamisbürood - Raamatupidaja\nAutor: Raamatupidaja.ee • 12. juuni 2020\nVaata, missugused on Eesti kiireima kasvuga raamatupidamisbürood\n11. juunil toimus taaskord Raamatupidaja.ee poolt korraldatav raamatupidamisbüroode konverents, mis kannab nime "Kasumlik Kasv". Tavapäraselt peetakse konverentsi märtsis, kuid eriolukorra tõttu nihkus konverents algselt kuupäevalt edasi ning jõudis kuulajateni veebilahenduse kaudu. Traditsiooniliselt avaldasime konverentsil ka kiireima kasvuga raamatupidamisbüroode esikolmiku.\nPaneeldisukussioonis jagasid kogemusi raamatupidamisbüroode juhid Ulvi Tallo ja Egle Vainula, paneeli juhtis päeva moderaator Marko Saag.\nEsikolmikusse kuuluvad ettevõtted kasvatasid võrreldaval perioodil ühiselt töötajate arvu 63-lt 92-le ning suurendasid valdkonna käivet 2,5 miljoni euro võrra.\nKäibekasvatajate TOP-i koostab Äripäeva Infopank järgnevate kriteeriumite alusel:\n1. Ettevõte on kasvatanud käivet (müügitulu) vähemalt 25% (tabelis on toodud vastavaks näitajaks siis käibekordaja);\n2. Ettevõttel on vähemalt 1 töötaja viimasel võrreldaval majandusaastal;\n3. Võrdlusesse võetud eelmise aasta käive on vähemalt 100 000 eurot aastas;\n4. Ettevõte on märkinud MTA registrisse 2019. Aasta 4. Kv vähemalt 1 töötaja\nTäismahus käibekasvatajate TOP 30-ga saad tutvuda SIIN!\nRaamatupidamisbüroode konverentsil rääkisid kasvamisest erinevad büroode juhid ning nõustajad, kes ühiselt leidsid, et raamatupidamisbürool on võimalik kasvada läbi uute klientide, olemasolevate klientide mahu suurenemise, teenuste valiku laiendamise või teise bürooga liitumise.\nPaneeldiskussioonis jagasid Egle Vainula ja Ulvi Tallo oma kogemusi, nii ettevõtte arengu kui ka meeskonna loomise osas. Kui Egle ettevõte on noorem ja värskem, kasvades orgaaniliselt, siis pikalt turul olnud Grow Financel on kogemustepagasis juba mitu liitumist ning ka üks lahutamine. Rõõm on tõdeda, et Egle Vainula ja Elmek Accounting on ka käibekasvatajate esikolmikus.\nKäivbekasvatajate TOP 3:\nI KOHT: KRM ADVISOR OÜ, käibekasv 327%, juhatuse liikmed: Merle Paju, Argos Kracht\nLoe ka raamatupidaja.ee intervjuud esikoha saavutanud ettevõtte juhiga:\nEttevõtja Argos Kracht: innovatiivsetel ideedel on „IP-aadress”\nII KOHT: XOLO OÜ, käibekasv 266%, Juhatuse liikmed: Tarmo Osman, Allan Martinson, Erko Hansar, Urmo Pärg\nIII KOHT: ELMEK ACCOUNTING OÜ, käibekasv 204%, juhatuse liige: Egle Vainula\nTäname kõiki konverentsil osalejaid, esinejaid, toetajaid ning meeskonda. Kohtumiseni järgmisel aastal!


Eesti iluvõimlejad jäid napilt Soomele alla - Võimlemine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti iluvõimlejad jäid napilt Soomele alla\nJõululaps Viktoria Bogdanova saab tänavu 24-aastaseks.\nNeljas iluvõimlemise MMi võistluspäev tõi Eesti individuaalvõimlejatele võistkondlikus arvestuses 20. koha, jäädes punktisummaga 121,300 napilt maha põhjanaabritest Soomest (121,575 punkti). Võistkondliku arvestuse parimana tunnustati Venemaa koondist, kellele järgnesid Bulgaaria ja Itaalia.\nEesti koondisest saavutas parima tulemuse Viktoria Bogdanova (Võimlemisklubi Piruett), kelle kolme parima kava punktide summa 46,950 tõi 40. koha. Kõige paremini õnnestus lindikava, mille punktisumma 15,850 oli kahekümnes tulemus 110 lindikava esitanud võimleja seas. MMi debütant Carmen Marii Aesma (Võimlemisklubi Piruett) teenis 43,450 punkti ja 63. koha.\nMelany Keler (Võimlemisklubi Elegance) mitmevõistluse arvestuses ei osalenud, kuid panustas sooritatud kahe kavaga võistkondlikus arvestuses.\n«Väga eriline ja raske võistluse formaat, kus nelja päeva jooksul kõik võimlejad pidid sooritama ainult ühe kava. Vaatamata rangele hindamisele, olen rahul, et see MM õnnestus läbida suurte kaotusteta. Nüüd on sihikul järgmise aasta hooaeg, kuna seal hakatakse püüdma individuaalarvestuse olümpiapääsmeid,» ütles võistlusjärgselt parima tulemuse saavutanud Viktoria Bogdanova.\nTäna jätkavad 24 parimat meistriklassi võimlejat võitlust All Around ehk mitmevõistluse maailma absoluutmeistri tiitli eest. 24 sekka mahtus ka varem Eestit esindanud Janika Vartlaan, kes alates jaanuarist esindab Ukraina koondist.\nLaupäeval astuvad võistlustulle 36 iluvõimlemise rühmkava võistkonda, kus meie Eesti rühm võistleb teises vahetuses orienteeruvalt kl 16:50 (5 rõngast) ja 18:20 ( 3 palli / 2 hüpitsat).


Grammyle nomineeritud house-muusika legend Mark Knight esineb sügisel taas Eestis - KROONIKA\nGrammyle nomineeritud house-muusika legend Mark Knight esineb sügisel taas Eestis\n06.august 2019 14:54\nSel sügisel, 11. oktoobril esineb Tallinnas, Kultuurikatlas produtsent, DJ ja maineka plaadifirma Toolroom omanik Mark Knight. Grammyle nomineeritud artist jõuab taas Eestisse peosarja Katel kolmanda hooaja avapeo raames.\nMark Knight kasvas üles Maidstone’is, Suurbritannias, kust on pärit ka Calvin Harris, mitmed plaadifirmade loojad, tuntud managerid ja paljud teised, kes tänaseni muusikatööstuses aktiivsed on. Knighti sõnul sai tema armastus muusika vastu alguse esmaspäevastes koolidiskodest, millest kasvas juba väga varases eas huvi vinüülide vastu, mida tollal 10-aastane Knight laupäeviti ostmas käis. Sedasi oligi 90ndatel järgmine loomulik samm hakata sõprade seltsis muusikat mängima kuniks ühel hetkel sai temast kohalikus klubis resident, kust ka tema professionaalne muusikukarjäär alguse sai.\n2003. aastal lõid Mark Knight ja tema vend Stuart plaadifirma Toolroom. Mitmekülgsele house-muusikale keskendunud independent leibel on 16 tegutsemisaasta jooksul avaldanud David Guetta, deadmau5i ja ka Mark Knighti enda muusikat, aga samuti andnud hoo sisse mitmetele tänaseks edukateleid artistidele, teiste seas Adrian Hourile ja Green Velvetile. 2015. loodi ka Toolroom Academy, mille eesmärk on õpetada professionaalide käe all järgmisele generatsioonile house-muusika produtseerimist, jäädes truuks Toolroomile omasele kõlale.\nKnight on teinud aastate jooksul koostööd mitmete nimekate artistidega, teiste seas Tiësto, Calvin Harrise ja Black Eyed Peasiga. Viimasega üheskoos välja antud album The E.N.D. (2009) tõi neile aasta hiljem Grammydelt ka parima albumi nominatsiooni. Knight on karjääri jooksul tuuritanud kõikjal maailmas ning jõuab sügisel taas Eestisse.\nMark Knight esineb reedel, 11. oktoobril Tallinnas, Kultuurikatlas. Lisaks astuvad üles DJ QRX ning Katel peosarja residendid Bombossa Brothers ja MHKL. Pileteid alates hinnags 15 € on võimalik soetada Ticketeri keskkonnast. Lisainfo leiab Facebookist.


Sapikaklubi • Vaata teemat - Minister, ZAZ 966, 1970(Müüdud)\nMinister, ZAZ 966, 1970(Müüdud)\nPostitas Minister » Kolmapäev Nov 29, 2017 9:44 pm\nEt kõik ausalt ära rääkida, siis tuleb minna natuke ajas tagasi, kui jäin sirvima Maanteeameti statistikat vanade autode kohta. Sealt jäi silma sapikate väike arv ja soov mõned neist päästa. Lähtuvalt sellest sai Hiiumaa Facebooki grupis tehtud üleskutse, et inimesed annaks märku oma sapikatest(just 966, 968 mudelid), nii dokumentidega kui ilma. Vastukaja oli väga positiivne ja selgus palju põnevat. Minuga võttis ühendust päris mitu inimest ja rääkis pika loo oma sapikast. Kolmel inimesel seisab auto kuivas garaazis, on jutu järgi tehase konditsioonis ja väljalaske aastad jäid neil 1966, 1968, 1969. Jutust jäi mulje, et müügiks läheb ainult suure raha pakiga, täpse numbrini pidime jõudma kui Hiiumaale satun ja masinad oma silmaga üle vaatan.\nKui järgmine kord Hiiumaale satun, siis püüan ka kõik ülejäänud pakkumised üle vaadata\nViimati muutis Minister, Pühapäev Okt 21, 2018 9:55 am, muudetud 1 kord kokku.\nRe: Minister, ZAZ 966, 1970\nPostitas padua » Kolmapäev Mär 28, 2018 3:35 pm\nKas passis mootor 30-nene? ja kas jutt käib hobujõududest kui nii siis pildi järgi autol peal 40-nene.\nLiitunud: Laupäev Sept 08, 2012 12:35 pm\nRe: Minister, ZAZ 966, 1970(Müüdud)\nPostitas Minister » Pühapäev Okt 21, 2018 10:08 am\nKuna autole kasutust ei leidnud, siis sai see samuti müüdud. Loodan, et uus omanik võtab taastamise ette Autole sai külge pandud kõik puuduvad jupid ja ta uue omaniku hoovile veetud. Kuna see auto on viimased 10 aastat õues seisnud, siis huvi pärast pandi autole aku peale, puhastati karpa ja anti starterit. Ka see auto käis üle 10 aasta.\nKui auto kohta mõni uudis tuleb, siis ehk uus omanik teeb ise siia teema või kajastan auto arengut jooksvalt.


Valdo Randpere: kuidas toimiks Ülemiste ühistranspordikeskus? | Page 2 | Reformierakond\n29. September 2013 13:39\nHästi korraldatud liiklus on üheks eelduseks, miks Tallinn võiks olla atraktiivne investoritele, miks just Tallinna peaks tekkima hästi tasustatud uued töökohad. Reformierakonnal on visioon ja suutlikkus seda visiooni ellu viia.\nÜlemiste Ühistranspordikeskusest on räägitud juba päris pikka aega. Nii nagu ka Russalka ristmikust, Haabersti ristmikust või trammitee viimisest lennujaamani. Jutuks on nad siiani ka jäänud. Ja ilmselt jäävadki need projektid helesinisteks unistusteks veel pikaks ajaks, kui valijad ei otsusta 20.oktoobril, et aitab jamast. Tallinn vajab hädasti juhtkonda, kes võtaks tõsiselt, teaduslikult ja kompleksselt ette Tallinna liikluskorralduse.\nTallinnas pole ühistranspordi teaduslikku kaardistamist ega modelleerimist teostatud vähemalt 20 aastat. Meie bussid, trammid ja trollid liiguvad ikka samu vanu radu pidi, kus nad liikusid ka 30 aastat tagasi. Miks midagi tehtud pole, on mulle mõistatus. Russalka ristmiku ehitamisele on vast kõige lähemal oldud – kusagil 5-6 aastat tagasi oli riik eraldanud selle projekti jaoks Euroopa Liidu vahenditest 500 miljonit krooni. Linnal oli vaja leida oma osalus – 15%. Paraku linn seda projekti ei prioritiseerinud ja sinna ta jäigi. Haabersti ristmik on umbes sama pika ajalooga ja sama tumeda tulevikuga projekt praeguse linnavalitsuse lauasahtlites.\nÜlemiste Ühistranspordikeskus on mahult ja mõjult neist kõigist projektidest muidugi kõige suurem ja mõjusam. Ka see idee on kunagi ammu alguse saanud linnaplaneerijate ja liiklusekspertide töötubadest ja sealt lendu läinud ning oma elu elama hakanud. Sellega on tegelenud nii eraettevõtjad Ülemiste City'st kui ka majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, Tehnikaülikool ja linnaplaneerijad.\nMiks just Ülemiste, võiks ju küsida. Sest Ülemiste terminal asuks Tallinna linna suurima liiklussõlme vahetusläheduses. See ala on kolme Eesti põhisõidusuuna – Narva, Tartu, Pärnu - sõlmpunktiks, asudes vaid mõne minuti sõidu kaugusel Tallinna kesklinnast. Linnapiirkondades on ühistranspordi kujundamisel kogu maailmas kujunenud selle olulisteks osadeks terminalid, mis võimaldavad reisijatel kiiresti ja mugavalt leida enesele sobiv transpordivahend.\nÜhistranspordi kasutamisel on inimeste jaoks kõige tähtsamaks kriteeriumiks aeg – seejuures hinnatakse mitte transpordivahendis veedetud aega, vaid kogu marsruudi läbimiseks kuluvat aega. Ehk teisisõnu – ukselt ukseni aeg on reisija jaoks kõige olulisem valiku kriteerium. Tähtsuselt järgmiseks kriteeriumiks on kvaliteet ja selle järel reisimise maksumus. Liikluseksperdid on ühel meelel selles, et tasuta transport ei suuna inimeste liikumist, küll teeb seda kiire ja kvaliteetne transport.\nÜlemiste Ühistranspordikeskuse (Tallinna Transportaal oleks minu arvates parem nimi) eesmärgiks oleks ühendada erinevad transpordiliigid – rong, buss, lennuk ja tramm – ning vähendada liiklust Kesklinnas nii autode kui busside arvelt. Aga mitte ainult - Tallinna Transportaal võiks olla väravaks Eestisse ja maailma. Loomulikult tuleks lõppude lõpuks ka Vanasadam ühendada trammiliini abil Kesklinnaga ja selle läbi ka Ülemistega.\nErilise jume andis ideele rajada Ülemistele kõiki transpordiliike ühendav terminal Rail Balticu hiljuti avalikustatud trassi planeering. Ka Rail Baltic planeerib reisijate terminali just Ülemistele. Selge on see, et sellise Transportaali rajamine on niivõrd suur, kulukas ja erinevaid huvisid kätkev, et selle rajamisel peavad koos töötama linn, riik ja ka eraettevõtjad. Selles tõdemuses peitubki sellise terminali rajamise võimatus praeguse linnavalitsuse juhtimisel – ei tule mulle küll meelde ühtegi projekti, kus oleks suudetud riigiga koostööd teha. Ikka kaikad kodaratesse ning kivid relssidele – see on praeguse linnavõimu loosung.\nKuu aega tagasi õnnestus mul saada enam-vähem kõik asjast huvitatud osapooled ümarlaua taha. Mul tekkis selle kohtumise järel arusaam, et Ülemiste osas näevad kõik osapooled suuri võimalusi. Loomulikult nähakse ka riske, aga neid saab kindlasti maandada. Ülejäänud Tallinna transpordikorralduse osas ei ole tegelikult mingit ühist arusaama, sest tegemata on kõige tähtsam – inimeste liikumise kaardistamine olukorras, kus meie linnapilt on viimase 30 aastaga oluliselt muutunud. Bussid sõidavad aga endiselt magalatest läbi Kesklinna suurte tehaste juurde, mis on juba ammu oma tegevuse lõpetanud.\nHästi korraldatud liiklus on üheks eelduseks, miks Tallinn võiks olla atraktiivne investoritele, miks just Tallinna peaks tekkima hästi tasustatud uued töökohad. Reformierakonna lubadus neil valimistel on, et me teeme kõik selleks, et palgad Tallinnas saaksid tõusta. Kui tõusevad palgad, tõusevad ka pensionid. Sellest võidavad kõik – lastega pered, tööinimesed ja pensionärid. Miks mitte võtta eesmärgiks tuua Helsingi töökohad ja palgad Tallinna.\nMe ei peaks pelgama arutelusid Helsingi-Tallinna tunneli teemal või ka hiljuti välja käidud mõtet Helsingi ja Tallinna börside ühendamisest. Peame kindlasti arutlema edasi Helsingi ja Tallinna majandusruumi ühendamise teemal ning selles diskussioonis on oma oluline koht nii Rail Baltical, tunneliehitusel kui ka Tallinna Transportaali projektil.


Get Lost Be Free - Ava oma süda, selles on kõik vastused\nAntud hetkel kui seda kirjutist koostan, on mul üks käsi keha küljes slingis kinni. Võtsin ta välja, et kuidagigi klaviatuurini ulatuda, sest kirjutamise soov on suur.\nTere Eesti !\nKätte on jõudmas aeg mil naasen Eesti või sinna lähedale. Kahjuks või õnneks saab mõneks ajaks minu kaugete maade seiklus läbi.\nPea 2.5 aastat Austraalias, 1 aasta Uus-Meremaal ning lisaks veel reisid Hiina, Vietnami vabatahtlikuks ja puhkus Balil.\nKas oled ka spirituaalsetesse teemadesse sügavamalt sukeldudes kuulnud „ohtu“ ennetavaid kommentaare tuttavatelt ja sõpradelt stiilis: „vaata, et sa liiga pilvedes ka ei lenda, me elame ikka selles maailmas siin“.\nRääkisin veel Eestis olles, et kunagi ma selle Aasia tripi käigus vabatahtliku töö nii kui nii ära proovin. Ja nii see ka läks. Mõeldud – tehtud.\nMiks ma Hiina põrutasin?\nPeale mõnusat Bali reisi võtsin lennu edasi Hong Kongi, kust plaanisin metroo ja bussiga edasi liikuda Shenzheni. Hiina viisat nii lihtne saada pole kui esialgu tundub, eriti kui asud ise välismaal ja püüad nt. Austraaliast viisat taotleda.\nAustraaliast, Brisbane’i lennujaamast lennates kontrolliti mind muidugi täislaksuga. Lõhkainete detektoriga lasti kõik kotid ja riided üle. Ning kui mõtlesin, et jumal tänatud et lõpuks ometi saan edasi minna, tõmbasid mind piirivalvurid eemale ning küsisid: “What is the capital of Estonia ?”\nKõigepealt räägin mida ma ette kujutasin kui Austraaliasse tuleku plaani paika panin.


Käesolev narkotest ei ole meditsiiniseade, ei nõua kasutamiseks ei meditsiinilist haridust ega ka uriini, sülje, juuste ega mistahes teiste otse inimese küljest pärinevate näidismaterjalide võtmist.\nAntud test võimaldab 90 sekundi jooksul tuvastada narkootiliste ainete mikroosakeste olemasolu asjadel, mida testitav inimene on kas kandnud või katsunud. Nendeks võivad olla näiteks riided, mobiiltelefon, klaviatuur, käekell, mobiiltelefon, kirjutusvahendid vmt.\nSamuti võimaldab see tuvastada, kas Teie poolt leitud juhuslik aine (pulber, tablett) on narkootilise aine sisaldusega. Test näitab ära ka leitud narkootiliste ainete liigid.\nD4D test võimaldab tuvastada järgmisi narkootikume:\nKanep, Amfetamiin, PCP, Mehamfetamiin (s.h. Ecstasy), Ketamiin, Heroiin, Metadoon, LSD, HCL (Buprenrofiin), Oopium\n1. Võtke testpaberiga (eemaldades esmalt kaitsepaber) näidis testitavatelt pindadelt (kahtlane aine, või mistahes pind, mida on puudutanud testitav isik või millel võib olla olnud kahtlast ainet). Mida rohkematelt pindadelt saate näidise, seda suurem on esmaavastamise tõenäosus. Näidist tohib\nvõtta ainult kuivalt pinnalt. Näidise saamiseks hõõruge testpaberi seda külge, millele ei ole trükitud numbreid, vastu testitavat pinda.\n2. Vajutage sõrmede vahel katki testpliiatsis sisalduv ampull.\n3. Eemaldage testpliiatsilt kork ning tilgutage selles sisalduvat vedelikku testpaberile. Testpliiatsis sisalduvat ainet jätkub mõlema testpaberi jaoks.\n4. Oodake kuni 90 sekundit. Kui testpaberile ilmub erinevaid värvitoone peale täielikult ühtlase kollaka tooni, võrrelge ilmuvat värvitooni juhendis toodud näidistega, leidmaks missuguse narkootilise aine jälgi test tuvastas.\nTeise testpaberiga saate sooritada kas kontrolltesti või teise testi teistelt pindadelt. Peale testpliiatsi pakendist eemaldamist ning selles sisalduva ampulli purustamist saab testi kasutada maksimaalselt 1 tunni jooksul. Kõik tulemused, mida saate pärast 1 tunni möödumist alates testpliiatsi aktiveerimisest, võivad olla juhuslikud ja tähenduseta.\nTesti pakendist leiate lisaks juhendile plastikust testpulga ning 2 testpaberit\nPeale testpliiatsi pakendist eemaldamist ning selles sisalduva ampulli purustamist saab testi kasutada maksimaalselt 1 tunni jooksul. Kõik tulemused, mida saate pärast 1 tunni möödumist alates testpliiatsi aktiveerimisest, võivad olla juhuslikud ja tähenduseta.\nMaaletooja ja esindaja: Rovico Büroo OÜ


Juhendajaga kursused | British Council\nIseseisva õppe kursused\nKursustel, mida viib läbi British Council juhendaja ja kus töötatakse koos teiste õpetajatega kogu maailmast, on kindlaksmääratud alguskuupäevad. Kõik meie juhendajad on õpetajate veebikoolituse eksperdid, kellel on aastatepikkune kogemus eri õpetamisvaldkondades. Pakume kolme juhendajatega kursust:\nKursus Primary Essentials on mõeldud põhikooliõpetajatele või ka vanemate kooliastmete inglise keele õpetajatele, kes sooviksid töötada põhikooli esimeses ja teises astmes.\nKui soovite sissejuhatust, kuidas õpetada inglise keelt 7–11aastastele, on see kursus just teie jaoks. Kursuse käigus omandate video- ja helimaterjali ning rühmatöö abil põhiteadmisi, mis aitavad teil edukalt õpetada.\nRohkem teavet leiate veebilehelt TeachingEnglish.\nKursus TKT Essentials tutvustab õpetajatele, kes soovivad arendada oma oskusi suhtluskeele õpetamisel, inglise keele õpetamise metoodikat. See kursus sobib nii äsja kooli lõpetanud õpetajatele, kes peaksid juurde õppima inglise keele õpetamise põhikäsitusi, kui ka kogenud õpetajatele, kes soovivad oma metoodikat värskendada.\nTKT Essentials koosneb kolmest moodulist, mis on jagatud kaheks eraldi kursuseks: TKT 1. moodul ning TKT 2. ja 3. moodul.\nSee veebikursus on õpetajatele, kes õpetavad koolides inglise keeles näiteks geograafiat, ajalugu, matemaatikat ja loodusaineid. Kursus sobib kogenud põhikooliõpetajatele: nii keeleõpetajatele, kes toetavad aineõpetajaid, kui ka aineõpetajatele, kes rakendavad lõimitud aine- ja keeleõpet.


Eriti oodatud funktsioon just raamatupidajate jaoks, kes siiani on selleks Excelit kasutanud. Tõelised artikli pildimulli fännid saavad need üldotsingu kaudu seadistada ka registrisse! Keskmine palk haigushüvitise arvutamisel on analoogne puhkusetasuga, arvestatakse eelneva 6 k tasu alusel. Lihtsalt tuleb vormistada sobiv fail, manustada see Directosse, lisada digiallkiri ning ongi valmis saatmiseks! Saksamaal katavad referentshinnad u. Kuna tööpuudus Eestis on suures osas struktuurne, siis peab ja saab riik toetada aktiivsete tööturumeetmetega, eelkõige koolitusega.\nOnline-usutluse jooksul vastamata jäänud küsimustele saatis minister vastused hiljem e-posti teel ja need on lisatud intervjuule. Nestor ennustas Eesti Päevalehes, et nii tervishoiu- kui ka pensioniküsimused kerkivad järgmiste riigikogu valimiste eel teravalt esile.\nEesti Päevaleht Online: Millal tuleb inimestel valikuvõimalus, mida teha oma sotsmaksuga? Eiki Nestor: Ravikindlustus ei ole kogumiskindlustus, vaid jooksva finantseerimise põhimõttel töötav kindlustus - tänaste haigete ravi makstakse solidaarselt kinni tänaste tervete poolt.\nKuidas kujutate ette mis saab siis, kui inimesel on tõsine haigus, mille ravi palju maksab - näiteks neerupuudulikkus, mille aastane ravi maksab minimaalselt krooni ja ravi kestab aastaid.\nSelge et enamikul inimestest sellist raha ei ole.\nJääb ka küsimus, kes kogub nende tarvis, kes täna ilma maksu maksmata kindlustatud on - lapsed, üliõpilased, pensionärid. Eesti Päevaleht Online: Kirjeldage, mis juhtus Lätis, kui ravimitele määrati referentshinnad.\nEiki Nestor: Ei saa kirjeldada, sest Lätis ei ole ravimitel referentshindu. Ravimitele, mida kompenseeritakse kõrgema soodusmääraga, on Lätis sõlmitud hinnakokkulepped tootjatega.\nEesmärgiks on hoida ravimite hinnad stabiilsed ja vältida kontrollimatut hinnatõusu. Referentshinnad rakendati esimesena Loetletud riikides on refrentshindade süsteem olnud kasutusel 2 kuni 12 aastat ja süsteem tervikuna on õigustanud ennast.\nSaksamaal katavad referentshinnad u.\nViimastel aastatel on mitmed riigid, kus antud süsteem veel kasutusel ei ole, rääkinud vajadusest seda rakendada.\nEiki Nestor: SOS-pillid sisaldavad hormoone ja nende toime kutsub esile olulisi muutusi naise normaalses menstruaaltsüklis järgnevaks kuuks.\nRetseptiravimiks on SOS-pillid seetõttu, et ilma retseptita kerge kättesaadavuse puhul on suur oht, et nö. Eesti Päevaleht Online: Kes ja mil viisil kontrollib haigekassa tööd?\nEiki Nestor: Haigekassa tööd kontrollib haigekassa nõukogu, kus on peale 5 riigi esindaja 5 kindlustatute esindajat ja 5 tööandjate esindajat, väljastpoolt Riigikontroll ja audiitor. Haigekassa nõukogule annab haigekassa tegevjuhtkond aru kogu haigekassa tegevuse ulatuses, Riigikontroll püstitab oma kontrollülesanded vastavalt omale plaanile ning audiitor kontrollib rahamajanduse korrasolekut.\nAvalikuks kontrolliks ja hinnangu andmiseks on haigekassa koduleheküljel avaldatud kõik kvartali- ja aastaaruanded, raviasutustega sõlmitud lepingud ning statistilised ülevaated erinevate haiguste ravikulude kohta. Eesti Päevaleht Online: Miks peab vabatahtliku pensionikindlustuse Legit viisid teha raha online Leedus sõlminud inimene maksma lisaks kohustuslikku pensionikindlustust?\nEiki Nestor: Kogumispensioniga liitumine on kohustuslik neile noortele, kes on sündinud peale Kõigile teistele tänastele töötajatele vanuses Pensioni kogumine II sambasse muutub siiski kohustuslik kõigile neile, kes on kord ära otsustanud kogumispensioni skeemiga ühineda. Vabatahtlik pensionikindlustus on ja jääb täiendavaks pensioni kogumise võimaluseks.\nEesti Päevaleht Online: Kas leiate, et perekonnaseaduse eelnõu vastab Eesti kultuuriruumile ja traditsioonidele? Eiki Nestor: Justiitsministeeriumi ettevalmistatud perekonnaseaduse eelnõu kallal käib töö edasi, aruteludesse on kaasatud nii sotsiaalministeeriumi kui erinevate huvirühmade esindajad.\nSotsiaalministeerium on seisukohal, et paljud perekonnaseaduse eelnõuga seonduvad küsimused - eelkõige riigi ja pere vastutuse jagamine pereliikmete heaolu eest; vabaabielu tunnustamine või mittetunnustamine; abikaasade ja teiste pereliikmete vastastikused ülalpidamiskohustused; abikaasade varalised suhted; laste huvide kaitse - vajavad ühiskonnas enne seadusega paika panemist põhjalikumat läbi arutamist.\nEsialgne variant perekonnaseaduse eelnõust sobis kokku pigem saja aasta taguste peresuhetega ja sellise elukorraldusega, kus naine kasvatab kodus lapsi ning mees käib tööl ja teenib raha.\nIkka: Lugupeetud sotsiaalminister, kas kavatsete vastata küsimustele samapalju nagu meie majandusminister Henrik Hololei ja peaminister Mart Laar s. Milliseks peate selliseid "võrguintervjuusid" tegeva ajalehe tulevikuperspektiivi?\nKas nõustute, et see kaob koos praeguste valitsusparteidega ajaloo prügikasti? AA Share Option Tehingud Nestor: Ikka juhtub, et küsimused loen läbi, vastan nagu Eiki Nestor.


Kulka jagab laiali 4,5 miljonit - Uudised - Kultuur\nKulka jagab laiali 4,5 miljonit\nÄsjalõppenud Eesti Kultuurikapitali 2016 aasta viimasesse taotlusvooru esitati kokku 3854 taotlust erinevate kultuuri- ja spordisündmuste ning projektide läbiviimiseks.\nKõige enam soovitakse seekord toetust taas rahvakultuuri valdkonna tegevusteks. Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitalile esitati seekord 472 taotlust.\nKa helikunsti loomise ja selleteemaliste projektide läbiviimise soov on suur – seekord laekus helikunsti sihtkapitale 417 taotlust.\nKõige vähem esitatakse taotlusi arhitektuuri sihtkapitali, sest arhitektuurilised lahendused on väga mahukad ning aja ja ressursi nõudlikud. Seekord on selles vallas esitatud 96 ideed.\nKultuurkapitali maakondlikesse ekspertgruppidesse esitati kokku 1477 taotlust. Kõige enam kultuuri- ja spordiprojekte soovitake läbi viia Tartu- ja Pärnumaal, vastavalt 148 ja 147 projekti. Kõige vähem taotlusi laekus sel korral Läänemaalt, mille ekspertgrupile esitati 64 taotlust.\nTaotlusi asuvad nüüd hindama Kultuurkapitali sihtkapitalise nõukogud ja maakondlikud ekspertgrupid ja taotluste vastused selguvad 2017. aasta jaanuarikuu jooksul. Eraldused avalikustatakse ajalehes Sirp ja Kultuurkapitali koduleheküljel.\n«On vägev mõelda, et selle aasta novembriks on Eesti kultuuri- ja spordiinimesed tulnud taas välja sellise võimsa arvu ideedega. Aastas on neli Kultuurkapitali toetuste jaotust ning igas kvartalis saame toetustaotlustena pea 4000 sündmuse või projektiideed. Ja kuigi me ei saa neid kõiki vahendite nappuse tõttu rahastada, näitab sellises määras uute kultuuri- ja spordiideede sünd me rahva väga võimsat loovust ja tegutsemistahet. Seda on värske Kultuurkapitali juhina suur rõõm kõigile teatada,» ütles Eesti Kultuurkapitali juhataja Kertu Saks.


USA senaator John McCain suri 81-aastasena\n08:12 26.08.2018 (Uuendatud 19:00 04.09.2019)\nTALLINN, 26. august — Sputnik. "Senaator John Sidney McCain III suri 25. augustil kohaliku ja järgi kell 04.28. Senaatoriga olid surmahetkel koos tema naine Cindy ja nende perekond," kirjutati teadaandes, vahendab ERR.\nReedel teatas senaatori perekond, et McCain, kes on möödunud aastast saadik vähiga võidelnud, otsustas oma ravi lõpetada.\n"Haiguse kulg ja vanuse armutu edenemine teevad otsuse. Oma tavapärase tahtejõuga on ta nüüd valinud ravi lõpetamise," seisis perekonna avalduses. "Oma surma hetkeks oli senaator Ameerika Ühendriike truult teeninud 60 aastat."\nMcCain leidis, et USA on kohustatud suurendama oma sõjalist potentsiaali ja arendama raketitõrjesüsteemi kaitseks võimalike ohtude vastu Venemaa ja Hiina poolt. Ta pooldas USA immigratsiooniseaduse liberaliseerimist ja samasooliste abielude seadustamist, kuid oli ka abortide keelustamise poolt ja surmanuhtluse kaotamise vastu. Võitles piinamiste keelamise eest USA vanglates. Oli tänase Venemaa äge vastane.\nJohn McCain käis koos teiste USA senaatoritega 2016. aasta detsembris kahepäevasel visiidil Eestis. USA senaatorid kohtusid president Kersti Kaljulaidi, peaminister Jüri Ratase ja välisminister Sven Mikseriga, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nKohtumistel oli kõne all regionaalne julgeolek ning NATO plaanid Eestis, samuti transatlantilised suhted ning Eesti ja USA koostöö.\nKaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras andis visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse.\nJohn Sidney McCain III (29. august 1936 Coco Solo õhujõudude baas, Panama kanali tsoon — 25. augustil 2018) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Arizona osariigi senaator. Ta oli Vabariikliku Partei presidendikandidaat 2008. aasta presidendivalimistel, kuid kaotas valimised Barack Obamale.\nMcCain kardab Putinit rohkem kui Islamiriiki >>\nEsmakordselt pürgis ta Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks 2000. aasta presidendivalimiste eelvalimiskoosolekutel. Ta kaotas 7. märtsil 2000, tollasel superteisipäeval eelvalimised üheksas osariigis ja loobus kaks päeva hiljem edasisest kandideerimisest, tunnistades George W. Bushi paremust.\nrussofoob, sõjaväelane, poliitika, vähk, surm, haigus, USA senat, John McCain, USA


Maksuhalduri kontroll ei tohi väljuda lubatud piiridest - Raamatupidaja\nKüsimus: Kas maksuametil on õigus ja mis alusel kontrollida ühte ja sama perioodi mitu korda? Maksuametile on viidud kõik firma dokumendid (lepingud, arved, pangaväljavõtted, kassa, tellimused, pakkumised, CMR, aktid, pearaamat jne.) ja oleme need dokumendid ka juba tagasi saanud. Nüüd 2 kuud hiljem küsib maksuhaldur uuesti sama perioodi kohta sisuliselt sama informatsiooni (lepingud, pakkumised, arved, arvete tasumised). Kuidas peaksime edasi tegutsema? Kas peaksime kaasama juristi, et meie õigusi maksuamet alusetult ära ei kasutaks?\nVastus: Maksukorralduse seaduse (MKS) § 10 lg 2 kohaselt on maksuhalduril õigus ja kohustus muu hulgas kontrollida maksude arvestamise ja tasumise õigsust ning jälgida, et makse tasutakse ja maksusoodustusi kohaldatakse seadusega sätestatud suuruses ja korras ning arvestada ja määrata seadusega sätestatud juhtudel tasumisele kuuluv maksusumma. MKS §11 lg 2 kohaselt otsustab maksuhaldur maksude tasumise õigsuse kontrollimisega seotud toimingute sooritamise vajaduse, toimingute liigi ja ulatuse ning kogub asja otsustamiseks vajalikke tõendeid.\nMaksuhaldurile on seega jäetud küllaltki suur kaalutlusruum, kuidas menetlust läbi viia, et täita oma seadusest tulenevaid ülesandeid.MKS § 10 lg 3 aga viitab maksuhalduri kohustusele viia menetlus läbi võimalikult lihtsalt, kiirelt ja efektiivselt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebamugavusi, järgides sealjuures haldusmenetluse üldpõhimõtteid ja tagades menetlusosaliste õiguste kaitse.Seega informatsiooni/dokumentide küsimine, mille maksukohustuslane on juba eelnevalt esitanud, ei ole kooskõlas proportsionaalsuse ega efektiivsuse põhimõttega.Korralduse vaidlustamise edukus sõltub selle motiveeritusest, ehk kuidas on samalaadse informatsiooni küsimine põhjendatud (kas on esitatud erakorralised põhjendused selleks).Vastavalt esitatud informatsioonile ei ole maksumaksja antud juhul kohustatud esitama maksuhaldurile juba esitatud infot (millest oli võimalik koopiad teha).Maksunõustaja või juristi kaasamine on käesoleval juhul ilmselt õigustatud.


Crohni tõbi | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nCrohni tõbi\tAutor: Riina Salupere\nCrohni tõbi on krooniline ägenemistega kulgev põletikuline soolehaigus. Haiguse põhjused ja tekkemehhanismid on teadmata. Enamasti haigestuvad 15–35-aastased, nii mehed kui naised. Sooleseina haaravad põletikulised muutused esinevad seedekulgla kõigis osades. Sageli esineb Crohni tõve haigeil uuriseid (nt soole-nahafistul), võivad tekkida mädakolded. Peamiselt peensoolepõletiku puhul kaasuvad kõhulahtisus, valu paremal pool alakõhus, palavik ja kaalulangus. Kui põletik haarab rohkem jämesoolt, siis on põhiline sümptom kõhulahtisus ning roojas võib leida verd, harvem tekib sooleverejooks. Crohni tõve ägenemisel võivad ilmneda soolevälised haigustunnused (silmapõletik, liigesepõletik, sõlmeline erüteem, mille korral esinevad harilikult säärtel helepunased valulikud kühmud). Crohni tõvele võivad kaasuda jäigastav lülisambapõletik või sapijuhapõletik. Haiguse diagnoosib ja ravi viib läbi gastroenteroloog. Ravi on pikaajaline. Sageli vajavad Crohni tõve haiged sooleoperatsioone.\nVt ka autoimmuunsed maksahaigused, jäigastav lülisambapõletik, põletikuline soolehaigus.\nAutoimmuunsed maksahaigused Jäigastav lülisambapõletik Põletikuline soolehaigus


Avaleht » Kiirspikker koeratoidu valimisel\nMilline on tasakaalustatud ja täisväärtuslik toit? Kuidas teha kindlaks, et toit on tõesti nii hea kui seda reklaamitakse?\nOleme valinud koer.ee poe toiduvalikusse vaid kvaliteetsed koeratoidud, premium klassi toite me ei müü. Eelistame tootevalikus nn ultra premium klassi toite, kus kasutatakse inimtoiduks kõlbulikku toorainet või mis on teraviljavabad.\nLoe nõuandeid toidu valimiseks:\n- Toitumiseksperdid ütlevad: vali selline koeratoit mis on valmistatud inimtoiduks kõlbulike koostisosadega - saad olla kindel koostisosade kvaliteedis\n- odav toit ei ole kokkuvõttes odav, sest see võib tähendada märkimisväärseid kliinikukulusid juhul kui Sinu koeral tekivad nahaprobleemid jms. Kuigi tahaks odavat JA head, pole see kahjuks ühildatav, sest mida puhtamad ja kvaliteetsemad on koeratoidus kasutatavad komponendid, seda kallim tuleb kokkuvõttes toidu hind.\n- Valmistoidu koostisesse kuuluvad toiduained või nende grupid märgitakse etiketil kahanevas järjekorras - näiteks kana, kalkun, veiseliha, lambaliha, lõhe peaksid olema esimene koostisosa seal nimekirjas. Aga loe ka edasi ja hoolikalt, vőib juhtuda et järgmisena mainitud tooraineid on rohkemgi kui liha, see on lihtsalt teksti sisse "ära peidetud". Näiteks nisu, nisukliid, nisujahu jne. Lőppkokkuvőttes on seda nisu tegelikult toidus märksa rohkem kui liha.\n- Lihajahud on kontsentreeritumad valguallikad kui märge "värske liha", kuid ideaalis võiks sisaldada kuivtoit mõlemat - nii lihajahu (näiteks kanalihajahu) esimese komponendina kui ka värsket liha (mis tõsi küll, sisaldab ca 75% vett).\n- Kui oled lugenud koera toitude koostisi, oled ehk märganud sõna "liha kõrvalsaadused", digest vms. Need "kõrvalsaadused" tähendavad peamiselt loomseid jääkprodukte mida ei kasutata inimtoidus, nagu eutaneeritud loomad, hukkunud loomad, purustatud kondid, siseorganid, veri, rasvkude ja sooled, karvad, isegi nokad ja silmamunad. Parem vältida koeratoite, mis sisaldavad liha allikana kõrvalsaaduseid. Samuti väldi toite kus on koostisaineks märgitud lihtsalt sõna: liha ja ei ole täpsustatud missuguse lihaga on tegemist\n- Väldi kunstlikke säilitusaineid sisaldavaid koeratoite (näiteks BHA, BHT ja etoksükiin)\n- Riis ja oder koeratoidus on tunduvalt arukam ja tervislikum valik koerale kui sojat, maisi või nisu sisaldavad toidud. Tee katse: lisa oma koera toidu sisse supilusikatäis maisikonservi ja jälgi järgmisel päeval tema väljaheidet - tuttavad kollased terad?\n- koer ei ole loodud sööma peamiselt teravilja, väldi toite, kus põhilisteks komponentideks on teravili - lausa ülioluline on teada teravilja kooslust, sest just teraviljad võivad esile kutsuda kõige enam probleeme nagu allergia, diabeet, neerupuudulikkus. Teraviljad sisaldavad rohkelt tselluloosi kiudu, mida koerad ei ole võimelised seedima. Osad dieettoidud sisaldavad palju kiudu, et tekitada koeral täiskõhu tunnet, samas on see tema jaoks raskesti seeditav. Kiu sisaldus võiks olla 4-5%, sest kiud on ka vajalik õige soolestiku mikrofloora jaoks. Seedimises osalevad bakterid vajavad oma elutegevuseks kiudu. Kvaliteettoidu kiudaine toodetakse peedist.\n- odavad poeketi toidud sisaldavad tavaliselt 4-10% liha ja ülejäänu jääb nii teraviljale, mis võib suure tõenäosusega sisaldada maisi ja sojat – need on kõige levinumad GMO (geneetiliselt muundatud) teraviljad, mida on odav toota. Mida rohkem on tootja oma toidu koostist ja päritolu valmis avaldama, seda usaldusväärsem ta on.\n- Oluline pole mitte see, kuidas toiduvalmistaja end reklaamib, vaid see, kuidas toit Sinu koerale mőjub. Jälgi oma koera tervislikku seisundit hoolega kui proovid uut toitu. Mõned koerad vajavad rohkem valku kui teised, nii nagu mõnedel koertel on vaja süüa koguseliselt rohkem kui teistel, sõltuvalt koera aktiivsusest. Vaata muutusi koera karvkattes ja jälgi ka väljaheidete kogust ja struktuuri. Probleem kõhugaasidega näitab liiga suurt teravilja sisaldust.\n- Kindlasti ei peaks toit sisaldama taimset gluteeni. Esimesel kohal peaks pakendil seisma loomne valk, mitte umbmäärane proteiini protsent. Koerte seedekulgla on eelkõige kohastunud lõhustuma loomset valku. Toidu põhikomponendid on koostises kirjas enne rasva. Mida eespool loetelus on komponent, seda enam ta seda sisaldab.\n- toorproteiini sisaldus täiskasvanud koera toidus ei tohiks olla alla 18%\n- Rasva peaks olema kuivaines 7 %, mida kőrgem on toidu rasvaprotsent, seda vähem tuleb koguseliselt seda toitu anda.\n- Oluline roll koera toitumises on oomega-6- ja oomega-3-rasvhapetel, mille suhe peaks olema 5 : 1. Kuna koer pole võimeline ise sünteesima linoolhapet (oomega-6), peab seda saama toiduga. Linoolhapet sisaldab näiteks päevalilleõli, kana- ja searasv. Rasvhapete puudus võib põhjustada ekseeme, karvakadu, häireid vereringeelundite töös, kehva immuunsust, haavade aeglast paranemist, sigivus- ning käitumisprobleeme.\n- Koeratoidu kaheks kõige tähtsamaks mineraaliks on kaltsium ja fosfor. Mineraalid on niiöelda karkassi ehituselemendid ehk koera luustik ja hambad. Ideaalne kaltsiumi-fosfori suhe on 1,2-1,4:1.\n- Mineraalidega ei tohiks liialdada, seda eriti suurt tõugu koerte puhul. Liigne kaltsium võib põhjustada liiga kiiret ning enneaegset kasvuplaatide luustumist, mis omakorda võib põhjustada luustiku väärarengut, tekitades niimoodi ka eluaegseid puudeid. Suurt kasvu tõu kutsika puhul eelista pigem neile ettenähtud toitu.\n- Tuhasisaldus (põletusjääk) näitab toidus olevate mineraalainete koguhulka. Tuhasisalduse järgi võib otsustada kas toit on valmistatud hea- või halvakvaliteedilisest toorainest. Vali koeratoit, kus tuhasisaldus on alla 10%\nPea meeles, kallis koeraomanik, kahjuks ei saa koer ise oma toiduvalikus kaasa rääkida ja ta sõltub täiesti sellest, kui teadlik on tema peremees!


Delaware – Vikipeedia\nSee artikkel räägib osariigist; Ohio linna kohta vaata artiklit Delaware (Ohio)\ninglise State of Delaware\nDelaware'i osariigi pitsat\nPindala: 6452 km²\nElanikke: 989 948 (1.04.2020)\nRahvastikutihedus: 153,4 in/km²\nDelaware piirneb põhjas Pennsylvaniaga, läänes ja lõunas Virginiaga, idas Delaware'i lahega, mille vastaskaldal asub New Jersey.\nDelaware on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1787. aastast. 7. detsembril 1787 ratifitseeris Delaware esimesena USA põhiseaduse ja sellepärast nimetatakse teda esimeseks osariigiks.\nOsariik sai nime Delaware'i lahe järgi, mis omakorda nimetati Virginia esimese kuberneri, 3. parun De La Warri Thomas Westi järgi.\nDelaware'is on lähistroopiline kliima, ehkki tema põhjapiir ulatub parasvöötme piirile.. Atlandi ookeani läheduse tõttu on kliima mereline. Aastas sajab üle 1000 mm.. Hoolimata väikestest mõõtmetest (põhjast lõunasse 160 km) on osariigi põhja- ja lõunaosa vahel märkimisväärne erinevus keskmises temperatuuris ja sadava lume koguses. Siiski on Delaware'i kõrgeim ja madalaim temperatuur mõõdetud samas kohas, Millsboros. 27. juulil 1930 registreeriti seal absoluutne maksimum +43 °C ja 17. jaanuaril 1893 absoluutne miinimum –27 °C.\nDelaware jaguneb 3 maakonnaks: Kent, New Castle ja Sussex.\n2010. aastal elas Delaware'is 897 934 inimest.\n1. Wilmington 70 851\n2. Dover 36 047\n3. Newark 31 454\n4. Middletown 18 871\n5. Milford 9 559\n6. Seaford 6 928\nDelaware'i 2008. aasta SKP oli 62 miljardit USA dollarit. 2005. aastal oli keskmine nädalapalk 937 dollarit, millega Delaware oli USA-s 7. kohal.\nDelaware'is puudub ettevõtte tulumaks ettevõtetelt, mis on Delaware'is registreeritud, kuid ei tegutse seal. Seevastu kapitalimaks ettevõtete varadelt Delaware'i territooriumil on suhteliselt suur. Osariigi väiksuse tõttu peetakse seda pangandussektoris mittetegutsevatele ettevõtetele heaks lahenduseks. Pankadele kehtivad Delaware'is seevastu eriti ranged piirangud.\nRohkem kui pooled USA börsiettevõtetest ja 63% Fortune 500 ettevõtetest on registreeritud Delaware'is. Kapitalimaks annab 20% osariigi sissetulekust. Delaware'i peetakse USA kõige ettevõtjasõbralikumaks osariigiks. Seal on registreeritud üle miljoni ettevõtte, mis tähendab, et ettevõtteid on seal rohkem kui elanikke.\nTöötus oli 1. jaanuari 2011 seisuga 8,5%.\nAlkoholi müük on Delaware'is lubatud ainult vastavat litsentsi omavates ettevõtetes ja ainult kella 9–13. Kuni 2003. aastani oli alkoholi müük pühapäeviti keelatud.\n↑ Online Etymology Dictionary, külastatud 28. septembril 2010.\n↑ Suur maailma atlas, lk. 16\n↑ Suur maailma atlas, lk. 121\n↑ econpost.com vaadatud 1.05.2011.\n↑ liveinde.com vaadatud 1.05.2011.\n↑ data.bls.gov vaadatud 1.05.2011.\nDelaware'i osariigi koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Delaware&oldid=5837684"\nLehekülje viimane muutmine: 1. märts 2021, 22:28\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:28, 1. märts 2021.


ilm - Lehekülg 3\n08.01.09, 22:43 #41\nedit: sorri, pole kolm ööpäeva maganud.\nkuue ööpäeva peale tuli siis und ette pisut vähem kui 10 tunnil .. täna, mingil kummalisel kainushetkel, heitsin kooli peldikus pilgu peeglisse ja nägin seal vastu vahtivat mingit anorektilist vormi, kes võis, kuid ei pruukinud olla miski, mis jääb inimesest järgi pärast nädalast kohvi- ja kiirnuudlite-dieeti. ning kerisin end sinnasamasse põrandale magama.\n09.01.09, 00:52 #42\nMida sa teed siis ööd ja päevad, et magama ei tõmba?\nTeemasse....ilm on ilus =)\n09.01.09, 00:57 #43\n.. kuus ööd ja viis päeva aega, et nelja kuu ehk kogu semestri töö ära teha. ei midagi uut siin päikese all ja sada muud klišeed.\nSellise teksti on smörr kirjutanud... eks siis sai töö tehtud