Kiirtoidu kaalulangus kaerahelbed - Kaalulangus Kiirtoidu valikud\nKaalulangus Kiirtoidu valikud. Similar posts\nVältige kõrge fruktoosisisaldusega maisisiirupiga maitsestamist ning jätke vahele majonees ja juust. Toimetaja Valik. Ja kaks tundi sauna süüa midagi. Teise valiku jaoks võite valida ka kerge õlle, mis võib keskmiselt 60— kalorit portsjoni kohta.\nShare on Facebook Share on Twitter Paljud naised ei unista kiirelt ja ilma palju vaeva oma kuju parandamiseks.\nShare on Facebook Share on Twitter Paljud naised ei unista kiirelt ja ilma palju vaeva oma kuju parandamiseks. Tasub öelda, et te ei tohiks kinni pidada toitumisest kauem kui määratud kellaaeg, sest see on tervisele ohtlik.\nTasub öelda, et te ei tohiks kinni pidada toitumisest kauem kui määratud kellaaeg, sest see on tervisele ohtlik. Kiirtoit kaalulangus 5 kg Praktiliselt kõik kaalulangusmeetodid, mis annavad kiire tulemuse, põhinevad ühe toote kasutamisel.\nMono dieedid võimaldavad teil tulemusi saavutada, kuid need on tervisele ohtlikud. Teine asi, mida ma sooviksin peatada - kaalukaotuse Armas kaalulangus nimed, see tähendab kaalu langus, sõltub esialgsest kaalust.\nTugevdage dieeti füüsilise koormusega. Populaarne kiire toitumine 5 kg kehakaalu alandamiseks: Tatar.\nSelliseks toidus terade keetmine ei tohiks, vaid aurutada keeva veega 1 t. Teraviljad tunnise veega.\nPäevas tarbitavate teraviljade arv ei ole piiratud, mis kõige tähtsam, ei tunne nälga. Parim on süüa umbes 6 korda päevas.\nVõite süüa ka rohelisi õunu, kuid mitte rohkem Kaalulangus Kiirtoidu valikud kolme tükki ja jooki Kaalulangus Kiirtoidu valikud 1 liitr madala rasvasisaldusega keefirit. Võite tatarse keefi valada ja jätta see paisuda.\nTaimse päritoluga toit ei ole toituv, kuid see võimaldab puhastada lagunemissaaduste keha. See dieet toob kaasa köögiviljade ja puuviljapäevade vaheldumise.\nHommikusöögiks saate mahla või suupisteid. Õhtusöögi korral sobib salat ja õhtusöögiks võite köögiviljad küpsetada ja puuviljad on lihtsalt värske kujuga.\nTahad kiiresti kaalust alla võtta, siis peate iga päev juua ,5 liitrit madala rasvasisaldusega keefiini. Kogusumma tuleks jagada võrdseteks osadeks ja joob neid iga kahe tunni järel. Kui tunned tugevat nälga, võite süüa rohelist õunat, kuid mitte rohkem kui ühte asja. Similar posts.\nKust saada gluteenivaba kiirtoit - Toitumine / toitumine


Nissan on kui tehnikaime - Äripäev\nNissan on kui tehnikaime\nPrimeraga maanteel sõites pole hirmu, et kellelegi tagant otsa sõidad või et hoovis mõnele sisse tagurdad - auto näeb ise nii ette kui ka taha.\nNissan Primera pole mitte ainult futuristliku välimuse ja ultramoodsa sisedisainiga mudel, vaid ka tema tehnika on omas klassis täiesti ainulaadne.\nKõrgema varustustasemega Pri-meratel (Acenta ja Tekna) on juba põhivarustuses tagurduskaamera, mis tagumise käigu sisselülitamisel kuvab keskkonsoolis olevale ekraanile pildi auto taga toimuvast. Esmapilgul pisut ulmelised lisaseadmed täidavad aga täiesti igapäevast rolli ja seda sugugi mitte halvasti, ainult pisut harjutamist tahab saada. Eriti kehtib see tagurduskaamera kohta, sest pilt ekraanil on üsna moonutatud.\nTeine lugu on "intelligentse" püsikiirusehoidjaga. Auto esipõrkerauda on paigaldatud radar, mis pidevalt kontrollib kaugust eessõitjaga.\nKui eessõitja pidurdab, pidurdab ka Primera. Meie tingimustes on paraku mõlemale seadmele üks suur vaenlane - mustus. Kui radariseadme kate maanteesodiga määrdub, ei tööta see enam. Sama lugu on tagumise numbri kohal asuva kaameraga, mida kevadel ja sügisel peab ilmselt iga natukese aja tagant puhastama.\nMis puutub uue Primera keskkonsooli, siis on see nagu arvutilaud, kuhu saab rahulikult käe toetada ja nuppudel klõbistada.\nSõrmeotsaga liigutatav juhtnupp on küll pisut väike ja tundlik sõidu ajal tekkivatele rappumistele, kuid ära harjudes ei ole ka selles midagi mõistusevastast.


Jevgenia Värä: tilk mett tõrvatünnis - Tänane leht\nKahe üpris tuntud vene ajakirjaniku astumine Isamaa ja Respublica Liidu ridadesse, eesmärgiga püüda parlamendikohta, tõi kaasa tuliseid arutelusid nende kolleegide seas ja laiemaltki.\nEriti arvestades seda, et kui venekeelse «Aktuaalse kaamera» juhi Maksim Rogalski – kes kandideerimisotsuse tegemise ajaks oli läinud isapuhkusele – ambitsioonide kohta oli juba mõndagi teada (meenuvad nii tema üleskutsed keelata Eestis Venemaa telekanalid kui ka aktiivne võitlus kooseluseaduse vastu), siis Eesti Ekspressi ajakirjanik Viktoria Ladõnskaja hoidis oma plaane viimase hetkeni saladuses.\nHoiduksin hinnangut andmast, kui mõistlik kolleegide niisugune samm oli. Selle tagajärgi tuleb ju harutada ikka neil endil. Ent kui võtta arvesse kasvõi asjaolu, et vähemalt valimiskampaania ajaks tuleb neil oma kutsetööst loobuda, Eesti meediaturg aga on pisike ja valimistulemused ennustamatud, on selge, et see otsus ei saanud tulla lihtsalt.\nMinu jaoks näib huvitav eelkõige see, millest selline samm riigikogu vähim «venestatud» erakonna poolt kõneleb. Rogalski ja Ladõnskaja kõlav kandideerimine (ning muuseas, niipalju kui meie väljaandele teada, kandidaatide seisukohalt just mitte kuigi perspektiivikatel tingimustel) kõneleb sellest, et IRLi kogu juhtkonnal tuleb teha pingutusi, et parteiline joon värskeltküpsetatud kaasvõitlejate edušansse kohe maha ei mataks. Kas see ka korda läheb? Jumal seda teab, kuid veel nelja aasta eest ning ka kohalikel ja eurovalimistel poleks IRL selle peale lihtsalt välja läinud, vaid kartnuks oma tavavalijaid segadusse ajada.\nKeda peaks tänama IRLi ning varasemal ajal Reformierakonna sellise läbimurde eest vene suunal? Kas tõesti on põhjuseks kooseluseadus? Mulle näib, et murrangule aitasid eelkõige kaasa siiski mitte seksuaalvähemused, vaid tsentristid ja sotsid ühes oma valijaskonnaga. Pärast Yana Toomi sensatsioonilist valimist europarlamenti, pärast seda kui Jevgeni Ossinovskit mitte üksnes ei seatud ministritoolile, vaid arglikult osutati temaga isegi peaministrikoha poole, ei juhtunud ju midagi – Emajõgi ei hakanud vastassuunas voolama, Toompea ei löönud vankuma –, ning ka teised erakonnad asusid end julgemalt vene auditooriumi poole pöörama.\nKui üks juba mängib suurt mängu, tulevad ka teised järele. Selles mõttes võib Maksim Rogalski ja Viktoria Ladõnskaja kandideerimist pidada positiivseks ilminguks. Kui mitte kandidaatide eneste jaoks, siis ühiskondliku meeleolu seisukohalt igatahes.


Komplekt VALORA 5-osaline, pruun\n> Kodu ja aed>Terrassimööbel ja aiakaubad>Aiamööbel>Aiadiivanid ja mooduldiivanid>Komplekt VALORA 5-osaline, pruun\n3-kohaline diivan varikatusega 222x85xH95cm. Tugitool ilma käetugedeta 67x79xH71cm - 2tk. Tumba 66x66xH31cm. Abilaud 42x33xH51,5cm, klaasist lauaplaat. Padjad: olefin (vastupidav sünteetiline kangas), värvus: beež. Padjad kuuluvad komplekti. Plastikpunutise värvikood: ZF8974.


Uus milestone – ei magusale! – Pungitar\n14. juuni 2013 14. juuni 2013 Pungitar5 kommentaari\nJuulis ma enam magusat ei söö! Terve kuu aega. Kommi, kohvi suhkruga, kooki, muffineid, poemahlu ja jäätist. Seda viimast ma ei kujuta ette kuidas suvel mitte tarbida, aga selle eest maasikaid otse peenralt ja muud head looduslikku kraami tarbiks ikka – meega näiteks. Vaatame, kuidas projekt kulgeb ja kas see kuu ajane dieet kuidagi kaalunumbrile ka mõjub.\nPildid mitme aasta peale kokku…\nMinu tädi kook ja sünnipäev\nVahepeal oli midagi ilusat ja magusat – emadepäev 2012\n3. veebruar 2012. Hommikul kell 7\nfoto, fotojaht, nänn, söök, suvi\n5 thoughts on “Uus milestone – ei magusale!”\n14. juuni 2013, 19:12\nMina küll ei suudaks. Ja mesi mulle ei maitse, et sellega suhkrut asendada. Aga need siit piltidelt võtaks küll kõik!\n14. juuni 2013, 22:00\nHea töö, ning eriline kiitus esimesele pildile\n16. juuni 2013, 13:30\nSiin on magusameistri tööd reaalis ja pildis…sobiks mönda koka- v koogiraamatusse.\nMis puutub magusast loobumisse, peab see loomulikul teel peast (mötlemisest) alguse saama. Isud tulevad ju mötlemisest (möttestambid), need soovide vormid on kujunenud pika aja jooksul; vähemalt sama palju aega vötab mallide ymberkujundamine. (Aga vahel on ka juhtunud äkiline “valgustumine”, kui inime möistab, mida see värk kujutab, mida ta kehaga teeb…ja selle teadmisega suhkrut endale sisse ajada enam syytult ei saa. Tekib syytunne ja muud vöitlused ja löpuks loobumine).\nEnda ymberprogrammeerimine vötab yldiselt aega. Olles teadlikuks saanud, ei pruugi veel möttestambid alla anda. Aga siis äkki yhel päeval magus (eriti kunstlik) ei maitsegi enam!\n16. juuni 2013, 18:55\nSööks meeleldi küpsisetorti :)\n16. juuni 2013, 19:03\n3 ja viimane oli head…\nAga mina magusast ei loobu, ennem lähen jooksma ;) Minule pakub magus nii hea enesetunde, et vajan seda lõõgastust…


Riigikaitsenõukogu arutas Eesti julgeolekuriske\nNeljapäeval kaitsejõudude peastaabis kogunenud riigikaitsenõukogu arutas Eestit mõjutavaid julgeolekuriske, sealhulgas terrorismiga seotud küsimusi.\nPresident Arnold Rüütli juhtimisel toimunud nõukogul andis kaitsepolitseiameti peadirektor Aldis Alus ülevaate üldisest julgeolekuolukorrast, teatas presidendi kantselei avalike suhete talitus.\nSiseminister Margus Leivo käsitles oma ettekandes riigi võimekust julgeolekuriskide maandamisel. Ta märkis, et tänapäeval ei alga riigi julgeolek ja inimeste turvalisus enam Eesti piirilt, vaid on mõjutatud globaalsest julgeolekukeskkonnast.\nMinistri sõnul eeldab see suuremat aktiivsust ohustsenaariumide koostamisel ja tegevuste planeerimisel ning paindlikkust julgeoleku tagamise eest vastutavate ametkondade eesmärkide, tegevuste ja struktuuride muutmisel. Samuti nõuab uus olukord tugevdatud tsiviil-militaarkoostööd ministeeriumide vahel, et tõhusamalt kasutada nii olemasolevaid kui ka planeeritavaid võimalusi.\nRiigikaitsenõukogu on presidendi kui riigikaitse kõrgema juhi juures tegutsev nõuandev organ. Nõukokku kuuluvad riigikogu esimees, peaminister, riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees, riigikogu väliskomisjoni esimees, välisminister, kaitseminister, rahandusminister, siseminister, justiitsminister ning kaitseväe juhataja. BNS


Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB hind | kaup24.ee\nRegistreeruge ja peale selle toote ostmist saate Kaup24-eurodes tagasi: 2 59500\n€ 2 59500 € 3 72500\nToote kirjeldus: Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB\nEkraan 17" FHD+ (1920x1200) IPS, 145 PPI, 500-nits, 1650:1, 100% sRGB, InfinityEdge Anti-Glare Non-Touch\nProtsessor 10th Gen Intel Core i7-10750H (6 cores, 5.0GHz, 12MB Cache, 45W)\nWiFi Killer Wi-Fi 6 AX1650 (2x2) built on Intel chipset + Bluetooth 5.1\nDell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nDell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB Ekraan sobiva diagonaalmõõtmega on seadme mugava kasutamise oluline tingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nDell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nDell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nDell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB\nSoovitame osta koos: Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB\nSoovitame osta koos Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB\nKüsimused ja vastused toote kohta: Dell XPS 17 9700 FHD+ i7 GTX1650Ti 32GB 1TB


Soolembese rännakud: Kukesaare rännak 06.08.2016\nebamaised videvikuvärvid Mäiste soos. taamal kaugustes on Umbjõe väli. rännulised on kohekohe jõudmas kauaigatsetud Kukesaarele. see on siist vaid mõnesaja sammu kaugusel - kui pöörata kuvalt välja paremale ja minna otse edasi.\nselle rännaku üks põhilisemaid ja pilkupüüdvamaid õitsejaid oli vaieldamatult harilik ädalalill (parnassia palustris), mida maakeeli teatakse ka südamelille, sügislumelille ja raudnaela nime all. mätlik-soomets Jõesaarest lõunas\nnoored harjaselised soomusmamplid (pholiota squarrosa). Männiku mägede kirdeserv\nvalge pilvekobar on heitnud puhkama kuuskede-kaskede peale. Maagesaare soosaare lääne-edelakülg\nKalevipoja luisu (suur looduskaitsealune hiidrahn) kagukülje peal joonistus värvidemängulisel kohendamisel välja selline kosmosemuster. ehkki sellised värvid on visa kujundamisega kunstlikult juurde lisatud, on ometi kogu see mustrijooks ja raamistik autentne. Kukesaare lääneserv\ntundmatu ilus valge seen. Jõesaare kagunurk\ntundmatu harikuline (ramaria). kes teab, võib olla on tegu haruldase või väga haruldase seeneisendiga. igatahes oma seeneõpikute järgi mul teda rahuldavalt tuvastada ei õnnestunudki. palju on sel sarnasust kuldhariku (ramaria aurea) ja aniisharikuga (ramaria gracilis). Tammeveskimägi\nMaagesaare edelaväravad. siit toimus sisenemine sellele palju palju kõneainet pakkunud tähenduslikule soosaarele\npimeduse ja valgusega peitust mängiv südamelill (parnassia palustris). pfaf.org (plants for a future) tutvustab selle taime raviomadusi järgmiselt (kare tõlge): "kogu taim on kootav, kergelt diureetiline, rahustav, toniseeriv ja tervendav. stomatiidi ravimisel loputatakse aeg-ajalt sellest tehtud tõmmisega suud. kuivatatuna ja pulbristatuna on sellest abi haavadele peale raputamiseks, et need kiiremini kinni kasvaksid. taime korjatakse suvel või sügisel ja seda kuivatatake hilisemaks kasutamiseks. sellest taimest tehtud destilleeritud vesi on suurepärane kootav silmapesuvesi silmade jaoks." mätlik-soomets Virutee raba kirdeosas, Jõesaarest lõunas\nseal Tuimõisa nurmede-põldude taga oleval metsasel kõrgendikul (kuva keskel) asub Reastvere Kalevipoja säng. rännaku algushetked\nJaani talukoha saunamaja. Reastvere küla kirdenurk, kunagise Pedasi küla osa\nJaani talu põllumaa. Reastvere küla kirdeala\ntegemist siis ilmselt mets-nõianõgesega (stachys silvatica), kes kasvas Lepakõrve metsa veeres Traksi nurme peal\npikaks sirgunud kuningakroonid (monotropa hypopitys) Lepakõrve allikametsas\nplekist tünn ja labidas. kuva pealt on veel puudu teine plekist tünn ja sirbi rauast osa (tõstetud mujale). õhku jäid küsimused, milleks need siia toodi, milleks neid kasutati? väike mineraalmaalapike keset Lepakõrve ja Tammeveski vahelist allikasood\neelmise kuva jätk. tünni peal asuv labidas ja selle roostekarvalaigulised rauavärvid lähedalt vaadatuna\njätk eelmistele kuvadele. siin siis see esimese kuva pealt puudu olnud käepidemeta sirp ise ka\nrännulised möödumas kohalikust lohehirmutisest. allikasoomets Tammeveskimäest kagus\nvihma, niiskust ja muidu märga trotsivad rändajad on jõudnud Tammeveskimäele ja on parajasti tutvumas kohapaigaga. esiplaanil rännulised Heli (otsevaates mustas valgevihmavarjutähnilises kilekuues) ja Laulupiiga (seljaga mustas kilekuues ja hallides matkapükstes). kunagi endistel aegadel asunud (tuginedes vanadele mõisakaartidele - Tammeweski ase) kuskil siin lähedal ka mingi veskiase. kaartide järgi ei olnud arusaadav, mis tüüpi veskiga oli tegu. oletuslikust sobiks siia piirkonda selle allikarohkuse tõttu pigem mingi vesiveski\ntundmatu harikulise (ramaria) sisemaailm. ei suutnud kuidagi seda ilusat seent tuvastada, mingid näitajad küll kattusid kuldharikuga (ramaria aurea) ja mingid aniisharikuga (ramaria gracilis), kuid täpsema määratluse osas jätaksin siin siiski otsad lahti. väga võimalik, et see võib olla ka mingi selline harikuline, mille olemasolust ma pole veel teadlik. Tammeveskimägi\nTammeveskimäe vana remmelgas ja selle all rännuline Haavalemb\nkärbes valge kärbseseene (amanita virosa) peal. Tammeveskimägi\nteise valge kärbseseene (amanita virosa) kübara servavoldid\nteine valge kärbseseen pealt vaadatuna. Tammeveskimägi\nkuskil Tammeveskimäe ja sõõrikujulise Rojasmikumäe vahel kasvasid ka leedripõõsad. kuval punase leedri (sambucus racemosa) marjad\nlõunasöömaaeg sõõrikukujulisel Rojasmikumäel. esiplaanil rännulised Heli (vasakul tumedas) ja Ilp (paremal kollases)\nhalgude virn Karjamurru metsas, umbes mõnisada samuu Männiku mägedest kagus. nagu näha, halud olid pika virnasseismise tõttu mustaks tõmbunud\nsaladuslik tundmatu ümmargste muhkudega ämblikuline Karjamurru kivi peal. kivi ise asus ümberkukkunud puu juurestiku mullakamara vahel\nkandlekujuline kivi Karjamurru puumurru juures. kivil olid isegi kandlekeeli imiteerivad voldid peal\nKarjamurru kandlekivi lähedalt vaadatuna. selles olevad "kandlekeeled" olid enam kui originaalsed. on ikka emakesel loodusel tahtmist nii suurt täiuslikkust taga ajada, kandlekujulisele kivile viitsis ta ka kandlekeeled juurde sättida\nmetsiku ja tundmatu (ja ka olematu, kuna kaartide peal seda oja lihtsalt ei olnud märgitud) oja ületamine järjekord on jõudnud Heli kätte. ta on on vastu võtmas temale Hedi poolt lükatud kadikut. teised rännulised on toestamas Heli üleminekut oma silmadega ja heade mõtetega. niiske allikamets Männiku mägedes kaguserva lähistel\npunane kärbseseen (amanita muscaria). Männiku mägede idaserv\nühel Männiku mägede kagunurgas oleval punasel kärbseseenel olid kübaratäpid väga sarnased röstitud pähklitükkidele\n.ülemise kuva jätk. siin siis need punase kärbseseene kübara ruugekarvased "röstitud pähklitükid" lähemalt vaadatuna\noli seal üks huvitav koht Männiku mägede kirdeservas, kus üks puu oli teiste puude vahele kukkunud. huvitav oli see selles mõttes, et vaheruum teiste puude vahel, kuhu ta kukkus oli ikka õige kitsas ja nõnda sinna kukkununa moodustas ta justkui mingi kõrge aia või mingi teatud ruumi äärise ehk piirde. kusjuures huviväärne on siin veel see, et sellest kukkumisest joonistus välja järjestikku külg külje kõrval seisvat kolm hagalaz-ruuni. hagalaz-ruun vastab häälikule H. taaskord oleks siinkohal paslik üle vaadata see, misasi on hagal. nimelt, küsimusele "mis on hagal?" vastab Hagali õpetuse eestvedaja Ralf Neemlaid oma kodulehel www.hagal.ee järgmist: "HAGAL ON RUUN, MILLEGA SEOSTATAKSE VABADUST, VABANEMIST JA MUUTUMIST, SAMAS KA TERVIST JA HEAOLU. TA TOOB ÄRKAMISE UUELE ELULE, MIS VÕIB OLLA NII RAHULIK KUI ÄKILINE, SARNANEDES RAHEHOOGA, MILLE MÖÖDUDES AVASTAME END UUES MAAILMAS, MIS VAJAB VUNDAMENDIST ALATES ÜLESEHITAMIST. HAGAL TÄIDAB SU VÕIMSA ENERGIAGA; MILLE TOEL KÕNDIDA ENESELEIDMISE TEEL." üsnagi sisuka vastuse selle ruuni kohta leiab huviline ka Jörgen I. Erikssoni raamatust "Ruunimaagia ja šamanism": esmapilgul on selle koletu jõud pigem eemaletõukav, kuid tegelikult on tegu ühe šamaanide lemmikruuniga. hagal on seotud muinasune-ajaga ning tähistab ülesehitavat ja tasakaalustavat taevalikku valgusjõudu. hagal on selgus ja läbinägelikkus. ta on raheterade ruun, mis seostub Heimdallriga - jumalaga, kelle hirmsatest kogemustest tekib tarkus. vastutasuks üliterava pilgu ja kuulmise eest peab Heimdallr ohverdama oma kõrva. hagal-ruun keerab elu pea peale ning purustab ootused ja eelarvamused. ruun hävitab kõik, mis takistab arengut. teisalt võib selle koletu jõud olla ülemäära tugev. teadmiste hind on liiga kõrge. ruuni number on 8\nkuusevaik ja sellesse kinni jäänud ämblikuline. Männiku mägede idaserv\nsuur ja väike soomusmampel (pholiota squarrosa) kõrvuti. Männiku mägede kirdeserv\neelmise kuva jätk. suure mampli kübara olev väike mampel lähemalt vaadatuna\nüks mitmest enam kui 100 aasta vanusest hiidhaavast Männiku mägede kirdenurgas. seesinane oli kuidagi eriline ja meeldejääv veel selle poolest, et ta kasvas kaldu\nülemise kuva jätk. sama kaldu kasvav hiidhaab vaadatuna teise nurga alt\nruugekarvaste koonusekujuliste mütsikestega puu peal kasvavad seened. Männiku mägede kirdenurk\nveel üks pilk kaldu kasvava hiidhaava suunas, tema kobrulisele tüvejooksule. Männiku mägede kirdenurk\nülespoole tõstetud kübaraservadega vana suur seen. oli tõesti teine juba nii suur, et juba ainuüksi sellest ühest seenest oleks saanud sööki ühe pannitäie jagu mitmele inimesele. Männiku mägede põhja-kirdeserv\ntundmatud väikesed seltsivad seened. Männiku mägede põhjaserv\nselle väikese väevumärgatava seenekese näol on ilmselt vist tegemist kollase pilvikuga (russula claroflava). Männiku mägede põhjaserv\nkuusk ja kask kõrvuti koos, külg külje kõrval. Männiku mägede põhjaserv\nrännuliste Laulupiiga ja Ilbi Virutee suveteatri esietendus. etendus oli edukas ja sellele oodatakse nüüd pikisilmi järge. Virutee raba kirdeosa\nenne Jõesaarele jõudmist tuli mitmel korral silmast-silma kohtumisi kohaliku kaunitari südamelillega (parnassia palustris). mätlikuline madalsoomets Jõesaarest lõunas\nJõesaare edelaväravad. on heameel nentida, et auringist kantud päevapaiste tuli sel päeval esimest korda välja vahetult umbes veerandtund-pooltund enne Jõesaarele jõudmist. soosaarele jõuti seekord (niisamuti nagu eelmine kordki) üsna hilja, kellaaeg oli juba viie-kuue ringis\nsisenemine Jõesaarele. varpad rännulised on kohekohe sisenemas kauaoodatud vahepunkti. sellele ürgilmelisele soosaarele siseneti seekord nagu ka eelmine kord (eelmise aasta rännakul) selle edelaväravate kaudu\nveel kaks kõrvuti seisvat hagalaz-ruuni moodustununa Jõesaare edelaservas olevatest haabadest. see hagalaz oli siiski hagalaz-ruuni alternatiivne vorm - vertikaalsete osade vahel olev ühenduslüli oli siin rohkem vasakule kaldu (tavapäraselt on see teatavasti kaldu paremale)\nheledapäine väike pihkane liimik (gomphidius glutinosus). Jõesaare edelanurk\nülemise kuva jätk. selle heledapäise liimiku kübara all elas keegi huvitav putukolend\nlilla vöödik (cortinarius violaceus) Jõesaare edela-lõunaosas. mingite seeneteatmike järgi ei ole söödav, kuid Soomaal elava loodusteadlase Aksel Linniku arvates on see hea söögiseen, ka ei ole vaja seda eelnevalt kupatada.\nürgmets Jõesaare lõunaosas\nsigade poolt üles küntud metsaalune Jõesaare lõunaserva lähedal\nN-tähe kujuline haavapuu juure maa peale välja tulev kõverdus. kuid teisalt teatakse N-tähte ka kui hagalaz-ruuni alternatiivset vormi. Jõesaare lõunaosa\neelmise kuva jätk. ühes teises kohas sama haavapuu all joonistus välja kas siis sama juure või sama haavapuu mõne teise juure maa peale välja tulevast kõverusest V-kujuline täht. ruunidest talle sellises asendis, nagu kuva peal jäädvustatud, ideaalset vastet ei leidnud, vahest ehk oli talle selles kõige lähemal kenaz-ruun (juhul kui olemasolevat kuva pöörata 90 kraadi paremale)\nveel üks märkimist vääriv koht, kus puu oli kukkunud teiste puude vahele ja nõnda taas teatud ruunikirjad tekitanud. muul juhul võib seda tõlgendada ka kui lihtsalt teatud piirdeaia loomist. Jõesaare kesk-lõunaosa\nJõesaare vardija. kaks puuseent olid tal silmadeks, ülejäänud nende peal kulmudeks. silmade all aga oli tal torru aetud suu. jäi mulje, et kohapaiga vardija parajasti kas hüüaks midagi või siis lihtsalt ümiseks mingeid (ruuni)helisid. Jõesaare kesk-lõunaosa\nkadiku jagamine. ühel pool rännuline Samblalemb (seljaga vaataja poole tumedas kuues kollase nässakuga) ja teisel pool rännuline Hedi (näoga vaataja poole punases rätikus). Jõesaare kagunurk\nkahe timpnarmiku (hydnum repandum) osaline kokkukasvamine ja sellest kantud lähedus. Jõesaare kagunurk\npunane kärbseseen (amanita muscaria) Jõesaare kagunurgas\nüks veider seen ehk seen, kes suutis vaatleja ära petta. eemalt vaadatuna meenutas ta nii väga kui mingit heledapealist kivipuravikku (boletus edulis), kuid lähemal vaatlusel selgus, et ta seda siiski ei olnud\nülemise kuva jätk. selgus et seenel olid kübara all puravikule iseloomulike torukestekihtide asemel hoopis pilvikutele-riisikatele iseloomulikud eoslehekesed. Jõesaare kagunurk\nLaasiku madalsoo Jõesaarest idas. päevasõõr on andmas oma parimat et rännulised tema valguskiirtest ja päevasoojuest kantuna peatselt Maagesaarele jõuaksid. tõtt on öelda päikest jätkuski sel päeval kuni Maagesaareni, sealt edasi oli taevas taas pilvine\nsulnid vaated Laasiku madalsoole (vanadel kaartidel oli siinse paiga nimetuseks Laasiku heinamaa) sinitaeva ja valgete vatipilvede taustal\nvana Jõesaare-Tuimõisa talitee. paremat kätt olev ala kandis muiste nimetust Kreedasoo ja vasakut kätt olev ala Maagesaare heinamaa\nesiplaanil Maagessaare soo ehk vananimetusega Maagesaare heinamaa. siiski eesolev metsatukk ei kuulu veel Maagesaarele, see asus hästiärapeidetuna veel selle ja veel teistegi selle taga olevate niiskete metsatukkide taga\nsuvesoojad värvid Maagesaare madalsoos\nsoo-kuuskjalg (pedicularis palustris) Maagesaare lähedal. rahvapäraste nimetustena teatakse teda veel ka sookõrinate, sookulinate, kratsirohu ja härjahambana. huvitav teave selle seene kohta venekeelsest wikipediast (lühem kokkuvõte): väidetavalt on taim mürgine (seespidiselt võttes), setsap teda kasutatakse ainult välispidiselt. see taim on oluline naisterohi (menstruatsioonide puhul) ja tal on ka põletikuvastane toime. sellest valmistatud vett (tõmmist) kasutati pea pesemisel kõõma ja täide vastu. ravi eesmärgil kasutatakse siis lehti ja juuri. sisaldab sellist glükosiiti nagu aukubiin. Maagesaare mätlikuline madalsoo\nkuninglik vaade muust maailmast kaugel eemal seisva Maagesaare soosaare lääne-edelaservale. see väike saladuselooridesse mässitud soosaareke on end muust maailmast nõnda hästi ära peitnud, et isegi kaasaegsete kaartide peal pole just teps mitte lihtne tema olemasolu märgata\nväikese Maagesaare keskkohta tähistas kuusepuust teljepuu\nkooreüraskite tekitatud kriipsujukudckuivanud oksal. Maagesaare keskkoht\nveel kooreüraksite kriipsujukusid kuivanud oksal. Maagesaare keskkoht\nsaladuslik nelikandiline Maagesaare kivi\nMaagesaare kivi lähedalt vaadatuna\nMaagesaare kummaline ringikujuline lagendik ehk kurruk, kus puid ei kasvanud, oli vaid muru. Maagesaare põhjaosa\nlahkumine Maagesaarelt. esireas rännuline Pihlapiiga, talle järgnevad kümnekonna sammu kagusel rännulised Samblalemb ja Haavalemb. taamal Maagesaare loodeserv\nrabamets Mäiste raba edelaosas, esiplaanil eriskummaline harkis jalgadega kujund. väärib ehk veel märkimist, et tema ülemine osa ei moodustanud teravnurka (mida eeldanuks puu murdumiskoha juurde), vaid selle asemel oli seal hoopis nagu mingi kummaline poolsõõr. ehk siis tervikuna oli see harkis jalgadel sümbol koos selle tipus oleva väikese poolsõõri-laadse ühenduskohaga midagi sellist, millest lihtsalt ei saanud ükskõikse näoga mööda minna\nümberkukkunud puu juured nagu väänlevad siud. rabamets Mäiste raba edelaosas\nnõiduslikud värvid Mäiste soo (raba) lääneosas. ka see rohi ise siin selle kuva peal tundub kuidagi liikuv ja ruumiline, andes sellega antud vaate (ja kuva) salapärale kütet veel juurdegi. siit umbes natuke enam kui paarisaja sammu kaugusel paremal asubki legendaarne Kukesaar, vanema nimetusega Lusikasoosaar\nhunnitud vaated Mäiste soo ja Umbjõe välja vahelisele avarusele. kuskil nende vahel voolab ka Umbjõgi\nja lõpuks siis Kukesaar ise ka oma tagasihoidlikes mittesiitilmavärvides. tol hetkel olnud videvikuvalgusel oli just see õnnestunud osa kanda selles, et sisseminek saladuslikule Kukesaarele toimukski sellistes saladuslikes-ebamaisetes videvikuvärvides\nhetk seisatamiseks. rännulised umbes natuke enam kui paarisaja sammu kaugusel Kukesaarest. esireas rännulised Heli (vasakul) ja Hedi (paremal), tagantpoolt rännulised Laulupiiga (kuldses), Haavalemb (Laulupiiga taga sinises valge kübaraga) ja Ilp (mustavalges kõige parempoolsem). nüüd siis viimaks hakkas see soosaar ennast näitama... see ihaldatud, kauaoodatud, saladuslik paik\nhuvitav kivi Kukesaare edelaosas, sealsetest vallidest põhjas\nvapper üheksik Kalevipoja luisu peal Kukesaare loodenurgas. vasakult paremale. tagumine seisev rida: Haavalemb, Samblalemb (luisu ülesleidja), Soolemb ja Hedi. keskmine istuv rida: Laulupiiga, Ilp, Pihlapiiga ja Heli ning kõige all püsti seisvana Soolembese rännakute üks raudvarasid - Järvalemb. lõpuks siis on ajas ja ruumis kulgevad rändajad saanud rahuldatud. kahel katsel luisust ilma jäänud Järvalemb ja Soolemb, ühel katsel rännuline Hedi. teistel ülejäänutel oli siia paika olev rännak esmakordne, kuid luisu leidmisjanu oli ka neil üks peamistest põhjustest, mis kannustas nii kaugele sel hilisel videvikutunnil siia vanajumala selja taha tulema. Soolembese, Järvalembese ja Hedi jaoks kestis Kukesaare Kalevipoja luisu otsimise saaga kokku umbes 6 aastat. esimene rännak toimus siiakanti 10. septembril 2011 (tol korral kahjuks Kukesaarele äraeksimiste tõttu kahjuks ei jõutudki). Kukesaare eelmistest rännakutest leiab sissekandeid siit:\nkujundid Kalevipoja luisu kagukülje peal. ehkki see kuva on veidi moonutatud, lisatud natuke teravusi ja väheke ka värvide varjundeid, on ta siiski algsele suhteliselt lähedal\nsöögiseente kuningas kivipuravik (boletus edulis) Kukesaare edelanurgast\nOsalejad: Ilp, Laulupiiga, Pihlapiiga, Heli, Hedi, Haavalemb, Järvalemb, Samblalemb, Soolemb\nAsukoht: Kukesaare soosaar, Luusika soo, Reastvere küla, Tuimõisa küla, Torma vald, Jõgevamaa\nPosted by Soolemb at 04:56


Kohuvalu kadu. Kaalulangus fentermiini ja topiramaadiga\nKohuvalu kadu. 7 tarkust kõhuvalust\nMiks tuleb vanemaid ja krooniliste haigustega inimesi eriti hoolsalt kaitsta? Tsöliaakia kahtluse korral tuleks ühendust võtta arstiga, et testide ja uuringute abil haigusseisund kinnitada. Koroonahaigus võib kulgeda raskemini üle aastastel või kroonilisi haigusi põdevatel inimestel, kuna nende organism ja immuunsus võivad olla nõrgemad.\nApteegi käsimüügis on saadaval spetsiaalne segu Rehydron, milles sisalduv suhkur soodustab vee ja naatriumi imendumist sooltes ning tsitraat korrigeerib happe-aluse tasakaalu häireid. Raskematel juhtudel aitab siiski ainult haiglaravi. Kui organismis möllav pisik tõstab maohappe taset, siis me eriti süüa ei taha. Varasemalt on Ravimiametile saadetud 2 teatist, kus eakatel kirjeldati halba enesetunnet ja nõrkust.\nÜhel juhul tekkis patsiendil palavik ning halva üldseisundi tõttu viidi patsient haiglaravile. Ravimiamet on teadlik ka kahest vaktsineeritud eaka 85 a. Vaktsineerimise järgselt kõrvaltoimeid sh palavikku või oksendamist ei tekkinud ning arstide hinnangul puudub nendel juhtudel seos vaktsiiniga.\nKõrge vanus ei ole vaktsineerimise puhul vastunäidustus.\nCOVID haigusega hospitaliseeritute vanusest on näha, et COVID haigus ohustab ennekõike just vanemaealisi ning seetõttu kaasati ka vaktsiinide uuringutesse üle 65 aastaseid krooniliste haigustega inimesi. Haprussündroomiga, väga halvas üldseisundis ja elu lõpule lähenevatel inimestel võivad ka vaktsiinide tavalised kõrvaltoimed nt palavik, iiveldus ja oksendamine mõjuda halvemini ja kiirendada väga raskelt haigete eakate surma saabumist.\nEnne riskirühma kuuluva inimesega kohtumist tuleb veenduda enda nakkusohutuses ning külastamisel tagada ohutus: kanda maski, hoida distantsi ning puhastada käsi ja pindasid. Hoolekandeasutustel tuleb tagada riskirühma kuuluvatele inimestele ohutud võimalused kontaktseks ja mittekontaktseks suhtluseks. Samuti tuleks hoiduda hooldekodu elanike liikumisest hooldekodude vahel ning hoiduda uute elanike vastu võtmisest. Hooldusvajadusega eakate puhul tuleb pöörduda elukohajärgse kohaliku omavalitsuse poole vajalike kodus osutatavate teenuste saamiseks.\nEesti Kuigi ka Eestis on esinenud juhuseid, kus inimene on koroonat põdenud korduvalt, on praegu ametlik seisukoht, et nii läbipõdemine kui ka vaktsineerimine tagavad immuunsuse pooleks aastaks. Aina uued teadusuuringud annavad lootust, et see aeg võib pikeneda. Tallinlanna Katrin on Eestis üks väheseid, kes on koroonat põdenud kaks korda, kusjuures tema kogemuse kohaselt oli märtsi alguses ja novembri keskel põetud tõve puhul tegu otsekui kahe erineva haigusega. Tugevad kõhuvalud kestsid mitu nädalat ja esialgu ei osanud ka perearst koroonat kahtlustada.


Marje Aksli • 9. veebruar 2014 kell 6:04\nEttevõtjad, ministrid ja tippametnikud räägivad viimasel ajal üksteise järel, et Eesti valitsemiskulud on liiga suured ja valitsus ülepea liiga kallis. „Riigil maksab ettevõtjaid kuulata,“ viibutas Äripäev oma juhtkirjas ähvardavalt sõrme, ning soovitas üle vaadata ametnike hulk ja funktsioonid, kirjutab rahvusvahelise arengu spetsialist Marje Aksli.\nLäinud kevadel Torontos peetud investeerimiskonverentsil sain aru, miks ekspordist sõltuv ja avatud majandusega Eesti ei peaks valitsusasutustes laialdasi kärpimisi tegema. Kanada rahandus- ja äripealinnas, kuhu Nigeeria asepresident, kubernerid ja jõukas ärieliit oli Põhja-Ameerika investeeringute meelitamiseks kohale lennanud, kirjeldas Nigeeria päritolu ärimees Calgaryst, tedretäpiline härra Ofor, kuidas Nigeerias äri käib.\nNeile, kes kiiresti kasvava ja varsti ilmselt Aafrika suurimas majandusega Nigeerias kaupa soovivad teha, soovitas Ofor osta meeldima hakanud kaup kohe ära. “Saad täpselt selle, mida näed. Ära jää lootma hilisematele tellimustele: homme sama ärimeest tabada ja sama kaupa tellida on sama hea kui väljalt tuult otsida,” kirjeldas ta.\nTeiseks soovitas Ofor sealsele turule minna kalli ja eksklusiivse kaubaga, sest nigeerlased ei armasta odavaid ja koledaid asju. Ning kolmandaks tuleks ärireisidel Nigeeriasse liikuda suure kaaskonnaga: „Jäta endast mulje kui rikkast ja heade tutvustega ärimehest ning alusta enda tutvustamisega just poliitikute ja riigiametnike, mitte ärimeeste juurest.“\nOfori kogemused ja soovitused iseloomustavad väga hästi kõrgeid riske ja tehingukulusid n-ö eksootilise maailmaga kauplemisel. Ja ometi olevat maailma kõrgeim investeeringute tasuvusmäär just Aafrikas. Aafrika keskklass on tänaseks juba sama suur kui Indias ning linnad, need tootmise ja tarbimise epitsentrid, kasvavad hoogsalt, vajades energiat, taristuid jm. Need kõik on võimalused meie ettevõtjate jaoks.\nOfori jutt tuletas ühtlasi meelde majandusteadlase Dani Rodriku öeldut: kui sul on kaks küpsist ja mul kaks klaasi limonaadi, on kaupa ääretult lihtne teha. Kui aga tahta siseneda Aafrika kiiresti kasvavatele, kuid riskantsele turgudele, mida iseloomustab vähene usaldus, siis peab riik ettevõtjatele riskide maandamiseks kindlasti oma garantiisid pakkuma. See seletabki, miks avatuma majandusega riikides on enamasti suuremad valitsemiskulud – riigi teenuseid on vaja ettevõtjatele globaliseerumisega kaasas käiva ebastabiilsusega võitlemiseks.\nSestap soovitab see Princetoni professor: kui riik tahab suuremaid turgusid, suurenegu ka valitsus samamoodi. Eesti kontekstis peaksid siis nii vettinud mägrad kui ka noored gasellid nõudma rohkem riigi teenuseid: investeeringute kaitselepinguid kiire majanduskasvuga riikidega, riiklikke strateegiaid kaubanduse arendamiseks, tõhusat saatkondade võrgustikku heade majandusdiplomaatidega ning riigiasutusi, mis edendaks senisest hoogsamalt eksporti ja kindlustaks suurte ettevõtete tehtavaid investeeringuid tõusvatele turgudele.\nViimasel ajal räägivad aga ettevõtjad, samuti ministrid ja tippametnikud üksteise järel hoopis sellest, et Eesti valitsemiskulud on liiga suured ja riik ülepea liiga kallis. Soovitatakse üle vaadata ametnike hulk ja funktsioonid, pannakse ette valitsuskulud külmutada. Samas võib juhtuda, et ettevõtjate soovi järgi reformitud riigiaparaat ei ole sugugi väiksem ega odavam.\nTõenäoliselt ei ole odavat riiki soovijatele näppu juhtunud Yale’i poliitikateadlase David Cameroni uurimustöö, mis leidis tähelepanuväärselt tiheda seose riigi kulutuste ja sissetuleku vahel inimese kohta. Turud on selle järgi kõige enam arenenud ja efektiivseimad nendes riikides, kus neid aitavad tugevad riigi institutsioonid. Kusjuures sama rikkustaseme juures oli valitsus suurem just selles riigis, mille majanduses oli väliskaubandusel suurem osakaal.\nAga mis kasu sellisest suure riigiaparaadi abiga maailmas ringi rassimisest siis eestlastele on? Kuna Eesti turg on nii pisike, siis sõltuvad meie tootjad ja teenusepakkujad just välisturgudest. Selle valguses saab väita, et Eesti rikkus ei suurene, sest riskantsetele, kuid head kasumimäära pakkuvatele turgudele sisenemiseks on meie valitsus liiga õhuke.\nTehingute toimumiseks on vaja palju riigi rahastatud eeltingimusi, alates konflikti puudumisest ja tavalisest tänavajulgeolekust kuni usaldatava valuutani. Enne tehingut peab keegi uurima kauba vastavust kehtivatele standartidele ning kontrollima selle väidetava omaniku staatust. Sõlmitud leping peab kehtima ja seda peab olema võimalik kohtus vaidlustada. Maksude tasumine peab olema selge jne.\nKujutlege nüüd, kuidas saaks õhuke riik osutada selliseid teenuseid (kaitsevõime, politsei ja piirivalve, (kesk)pangad, standardiametid, notarid, maksuametid) meie noortele gasellidele ja endiselt uljatele mäkradele välismaal. Firmadel endil ei ole selleks tööks ei raha ega võimu.\nRiigiaparaadi suurus ei tohiks seega meie ettevõtjatel pinnuks silmas olla ning seda ei tuleks pidada majanduse arengu takistajaks. Vastupidi, valitsused kasvavad suureks suhteliselt väikestes riikides, mille majandus on kõige enam maailmale avatud. Valitsuse toel maailma vallutavaid ettevõtjaid on meil vaja aga selleks, et tagada meie oma inimeste sotsiaalne edukus.


Beebide nahk nõuab õrna hoolitsust | Tervis\nKadri Penjam, 3. november 2015 16:05\n"Imiku nahahoolduseks tuleks kasutada eriliselt pehmeid ning looduslähedasi tooteid, mis õrna ning tundlikku nahka toidaksid, kaitseksid ning laseksid sel ühtlasi hingata," räägib BENU Apteegi kategooriaspetsialist Triin Speek.\nEt beebide nahk on ülitundlik, vajab see ka eriliselt õrna hoolitsust. Triin Speek räägib, et kui pere pisima nahk on kuiv, piisab igapäevaselt baaskreemist, mida kuivadele kohtadele või üle keha määrida. Baaskreem sisaldab nahka niisutavaid ja niiskust hoidvaid koostisosi, mille toime oleks nahale võimalikult turvaline. Baaskreemides ei kasutata lõhna- ega värvaineid ning koostisosade allergiarisk on minimaalne.\nMis vahe on geelil, ihupiimal, kreemil, õil ja teistel? (1)\nEelista spetsiaalselt beebidele mõeldud kreeme\nBeebi naha eripärasid tuleks arvestada ka igapäevase nahahoolduse juures. „Beebi igapäevaseks pesemiseks sobivad õrnad seebivabad puhastusvahendid, mis puhastavad, kuid ei eemalda nahalt kaitsvat rasukihti. Pesuvahend võiks sisaldada niisutavat kreemi või õli, soovitatavalt on pesuvahend neutraalse pH-ga, mis ei ärrita silmi," räägib Speek.\nBeebi nahahooldusest rääkides tuleb meelde tuletada ka vajadust kaitsta pere pisimaid päikese eest. „Päikesepaistelistel päevadel tuleks kasutada kindlasti spetsiaalselt beebidele mõeldud päikesekaitsetooteid, mille SPF on 50+ kombineerituna mikropigmentidega," õpetab Speek.\nBeebidel esineb aga ka nahaprobleeme, kõige sagedasemad on lööve, ärritus, ja ebaselge põhjusega ketendus. "Sobivaima nahahooldustoote leidmiseks aitab kõige paremini proovimise ja välistamise meetod, kuni jõutakse tooteni, mis sobib ning probleemid mööduvad," räägib Speek. Nahaprobleemidele tasub lahendust leida, sest kui see jääb pikalt kestma, võib alguse allergiaring ehk nahaprobleemidele võivad järgneda allergiline nohu, astma ja toiduallergia.\nKui nahka kimbutavad tõsisemad nahaprobleemid – nahk on ärritatud, punane, ketendav või sügelev, leiab apteegist just beebidele sobilikke atoopilise dermatiidi hoolduskreeme.\nSageli kimbutab titasid mähkmepiirkonna lööve. Siis saab kasutada spetsiaalseid mähkmepiirkonna hoolduskreeme, mis isoleerivad naha ärritust tekitavatest ainetest, rahustavad lööbes nahka ja toimivad mikroobidevastaselt.\nMida beebidele mõeldud nahahooldustoodete valimisel jälgida? Speek räägib, et kindlasti tuleks panna tähele, et beebidele mõeldud kreemidesse ei oleks lisatud lõhna- ega värvaineid, sest need võivad tekitada allergiat.\nSamuti tuleb jälgida, kas nahahooldusvahendid sisaldavad parabeene. Parabeenid nagu metüülparabeen, propüülparabeen, etüülparabeen, butüülparabeen võivad põhjustada nahaärritust ja – löövet, dermatiiti ja allergiat.\nMittesoovitavateks aineteks peetakse kosmeetikas ka ühendeid nagu EDTA (etüleen-diamiin tetraatsetaat hape), BHA (butüülitud hüdroksüanisool), BPA (bisfenool-A). Kindlasti tasub tootepakendeid jälgida ja nende ainete olemasolu nahahooldustootes vältida eriti beebile toodet valides.\n„Puhastusvahendite puhul tuleb kindlasti jälgida detergentide sisaldust, kuna need ained eemaldavad nahalt nahka väliskeskkonna eest kaitsvat rasu liigselt," viitab Speek. Tugevatoimelised detergendid on näiteks: SLS (naatriumdodetsülaat), SLES (naatriumlauretüülsulfaat) ja ALES (ammooniumlauretüüsulfaat), propüleenglükool, polüetüleenglükool.\n„Kindlasti soovitame beebide naha hooldamisel kasutada usaldusväärse tootja nahahooldusvahendeid, siis on kindlam, et nende tootmisel kasutatakse puhtaid toorained," lausub Speek ja soovitab seesugused tooted kindluse mõttes osta apteegist. Siis on kindel, et toodete kvaliteet on kontrollitud ning nõu annab kogenud apteeker. Apteekri ja perearstiga peakski pidama nõu, kui lapsel nahaprobleemid tekivad – nemad oskavad soovitada tooteid, mis võiksid aidata nahaärritust leevendada õrnal moel.


Afganistanis ja Malis teenivad kaitseväelased tähistasid võidupüha - Kõik\nRivistusel tunnustati ka tublimaid teenistujaid ning austmes ülendatud kaitseväelastele anti üle uued auastmetunnused, samuti peeti leinaseisak Vabadussõjas ja välisoperatsioonidel langenute auks.\nAfganistanis ja Malis teenivad kaitseväelased tähistasid võidupüha\nAfganistanis ja Malis teenivad kaitseväelased tähistasid võidupüha rivistustega, kus tunnustati parimaid ning mälestati langenuid kaasvõitlejaid, vahendas BNS.\nAfganistanis operatsioonil Resolute Support teenivad Eesti kaitseväelased tähistasid võidupüha 23. juunil rivistusega, edastas kaitseväe peastaap. Eesti kontingendi vanem kolonelleitnant Marek Laanisto meenutas kindral Ernst Põdderi Võnnus saavutatud võidu puhul välja antud päevakäsku 23. juunist: "Saadud võitude puhul meie põlise ja äraandliku vaenlase üle, linnades ja maakohtades saaks lipud välja pandud ning kohalikes garnisonides sõjaväeparaadid toime pandud."\nÜhisel õhtusöögil liitlastega pakuti sinimustvalget torti ning tutvustati Vabadussõja ajalugu.\nMalis Prantsusmaa juhitaval mässutõrjeoperatsioonil Barkhane teeniv Eesti kontingent tähistas võidupüha rivistusega Gao baasis paikneval lipuplatsil, kus peeti ka leinaseisak välisoperatsioonidel langenud kaitseväelaste mälestuseks.\nKontingendi vanem major Allar Eesmaa tänas kaitseväelasi senise teenistuse eest ning rõhutas nii üksuste kui rahvusvahelise koostöö olulisust. "Missioon on igaühe pingutus, kuid ka meie ühine pingutus. Andes teineteisele teada, et väärtustate neid ning näidates teenistuse jooksul üles abivalmidust, on võimalik üheskoos saavutada enamat, sellest võidame me kõik," ütles major Eesmaa.\nRivistusele järgnes jagude mitmevõistlus, kus pandi lisaks sõdurite erialastele oskustele proovile ka nende koostöö – seda näiteks soomustransportööri Sisu XA-188 rattavahetamisega või pioneeriraja läbimisega kui ka takistusraja läbimisega kaugjuhitava mudelautoga, kus sõidukit juhtiva piloodi silmad olid kaetud ning liikumisjuhised tulid lahingpaarilise vahendusel.\nJaanilaupäeva õhtu lõppes kontingendi ühise õhtusöögiga, millega käigus tunnustati parimaid ning sõdurid said meenutada nii seni ühiselt kogetut veidi vabamas õhkkonnas. Võidupüha tähistamisega liitusid ka Malis teenivad Eesti staabiohvitserid.


MADEIRA: KÕIGILE NEILE, KES ON JUBA UUE AASTA JAOKS VALMIS | PRAEGUNE 2022\nMadeira ei ole mitte ainult jalgpalli täht Cristiano Ronaldo (33), vaid ka sihtkoht, mis ei ole veel paljude puhkajate radarisse jõudnud. Õnnistus, sest aasta alguses on lillisaar tõeline siseringi ots.\nNeed, kes põgenevad talvisest Saksamaalt Portugali saarele ja soovivad lasta jõulude tunne kaduda, võivad seda teha 5. jaanuaril. Cantar os Reis või Cantar kui Janeiras (Singing Kings) laulavad traditsioonilisi laule. Saare pealinnas Funchali tänavatel tulevad noored ja vanad kokku, et laulda koos ja nautida viimaseid päevi jõulude tuledel.\nTere tulemast "matkarasse"\nAntud juhul ei ole see jaanuaris Madeiral soe. Siiski langevad temperatuurid harva alla 13 kraadi. Kuid Madeira lõunapoolne osa meelitab jaanuaris sinise taeva ja palju päikest. Ideaalne väikestele ja suurtele matkadele, sest Madeirat ei nimetata ka "matkarannaks".\nKui ilm ei tööta, on palju uurida muuseume: veinimuuseum (Museu de Vinho), millel on palju pakkuda Madeira veini või suhkru muuseumi (Núcleo Museológico da Cidade do Açúcar) kohta.\nKuna Madeira on vaid 22 kilomeetri laiune ja 57 km pikk, on see ideaalne spontaanseks puhkuseks, eriti jaanuaris, kui saart ei ületaks lugematuid turiste.\nA Simpler Way: Crisis as Opportunity (2016) - Free Full Documentary (Juuli 2022).\nSaksamaa, uusaasta, Portugal, puhkusepuhkus, Cristiano Ronaldo, Madeira, jaanuar, puhkus


Noor naine pidas kasvaja põhjustatud valu pohmelliks - Haigused - Tervis\nNoor naine pidas kasvaja põhjustatud valu pohmelliks\n7. juuli 2016, 21:21\nHope Stringeril diagnoositi 23-aastasena kaks kasvajat.\nKuigi noor naine pidas pidevat valu meelekohas pohmellijärgseks ebameeldivuseks, selgus mitmete analüüside järel, et teda kimbutab hoopis kasvaja.\n24-aastasel Essexist pärit Hope Stringeril oli kombeks öö läbi sõpradega pidutseda, kuniks ta hakkas möllutamise järel tundma sagedast valu vasakus meelekohas, vahendab Daily Mail. Noor naine pidas seda pohmellist tingituks, ent kui sümptom kestis juba nädala ning lisandusid ka väsimus ja peapööritus, külastas ta viimaks arsti.\nEsmalt arvas arst, et tegu on lihtsalt migreeniga ning kirjutas talle korduvalt välja valuvaigisteid. Kuna neiu tundis, et tervisega on siiski midagi valesti, nõudis ta kompuuteruuringut. Protseduuri järel avastasid arstid tema ajust pehmekoelise sarkoomi.\n«Ma tundsin end üldiselt tervena, kuniks mõistsin, et mitte mingisugune pohmell ei saa kesta nii kaua ning osutuda nii tõsiseks. Olin šokeeritud, kui mul diagnoositi vaid 23-aastasena vähkkasvaja,» avaldas naine.\nJärgmine skaneerimine näitas aga, et kasvaja on ka kaelas ning ühtlasi liiga sügaval, et seda saaks ainuüksi eemaldada. Kirurgid pidid eemaldama sellega koos ka närvi, mis mõjutab ühtlasi naise vasakut häälepaela. «Tol hetkel ma lihtsalt ei hoolinud võimalikest muutustest oma hääles – tahtsin vaid, et vähk mu kehast kaoks,» ütles Stringer. Tema hääl on nüüd pideva pinge all, kuid pärast hääleteraapiat peaks see normaliseeruma.\nTeine kasvaja hakkas arenema naise kaelas. Foto:\nPärast diagnoosi määramist võttis Stringer üheksa kuud töölt vabaks, et läbida kurnavad keemia- ja kiiritusravi tsüklid. «Olen töönarkomaan ning nii kaua eemal olla oli raske. Arvan, et tulin vähihirmuga üllatavalt hästi toime, näiteks ütlesin vanematele ja sõpradele, et ei taha näha ühtegi pisarat. Püüdsin olla positiivne,» kirjeldas ta.\nNaine märkis, et keemiaraviga kaasnev juustekaotus teda ei häirinudki, küll aga langes tema enesehinnang väga madalale, kui juuksed hakkasid tagasi kasvama ning paruka kandmine ei olnud enam sobilik. «Õnneks leidsin kellegi, kes paigaldab juustepikendusi ka lühikestele juustele, millega tundsin end kui teine inimene – olin jälle õnnelik,» sõnas ta.\nViimased uuringud on näidanud, et noor naine suutis vähi seljatada. «See kogemus muutis mind tohutult ning oskan edaspidi olla elu eest tänulik. Soovin panna kõigile südamele, et te ei ignoreeriks ühtegi kahtlast sümpromit oma kehal, vaid võtaksite selle koheselt luubi alla. Kui mina poleks seda teinud, oleks võinud lõpptulemus hoopis teistsugune olla,» rõhutas Stringer.


Rooibos, mis afrikaani keeles tähendab „punast põõsast”, on loomulikult pehme, magus ja unikaalne tee, mis on pärit Cederbergi piirkonnast Lõuna-Aafrikas.\nEi sisaldada looduslikku kofeiini. Kindlustab suurepärase maitse.\nRooibos, apelsinimaitseline. Maitsev tõmmis, naturaalselt kofeiinivaba.\nSaadaval pakis: 20s\nRooibos, Vaniljemaitseline. Maitsev tõmmis, naturaalselt kofeiinivaba.


Rahvusvaheline soome-ugri pärandturismi foorum „Kuidas luua pärandturismi sihtkohta?“ - Mulgimaa\nRahvusvaheline soome-ugri pärandturismi foorum „Kuidas luua pärandturismi sihtkohta?“\nPolli aiandusuuringute keskus, Polli, Mulgi vald, Viljandimaa\n30. juulil kell 11-16 toimub Mulgimaal 1. soome-ugri päranditurismi foorum. Rahvusvahelise foorumi eesmärgiks on hoogustada soome-ugri turismiettevõtjate, -arendajate ja kultuurikandjate infovahetust ja koostööd pärandturismi alal, sh turundamisel ja tootearenduses.\nRegistreeru sündmusele siin.\n30. juulil kell 11-16 toimub Mulgimaal 1. soome-ugri pärandturismi foorum.\nRahvusvahelise foorumi eesmärgiks on hoogustada soome-ugri turismiettevõtjate, -arendajate ja kultuurikandjate infovahetust ja koostööd pärandturismi alal, sh turundamisel ja tootearenduses.\nFoorum, alapealkirjaga „Kuidas luua pärandturismi sihtkohta?“ on mõeldud esmajoone pärandturismi ettevõtjatele, arendajatele ja huvilistele soome-ugri hõimurahvasterahvaste seas Venemaal, Soomes ja muidugi ka Mulgimaal ja mujal Eestis.\nSoome-ugri pärandturismi foorum koosneb temaatilistest ettekannetest pärandturismi praktikutelt soome-ugri maailmast, sh Karjalast, Udmurtiast ja Saamimaalt. Esitleme hõimurahvastele ka vastvalminud Mulgimaa turismistrateegiat.\nFoorumit modereerivad loodus-ja pärandturismiettevõtja Aivar Ruukel (Soomaa Turism MTÜ) ning soome-ugri kultuuripealinnade koordinaator Oliver Loode (URALIC Keskus MTÜ).\nEttekanded on inglise või vene keeles, sünkroontõlkega inglise ja vene keele vahel. Foorumil on võimalik osaleda kohapeal või veebipõhiselt ZOOMi keskkonnas.\nFoorum kantakse üle ka ajalehe "Sakala" veebis, "Abja-Paluoja – soome-ugri kultuuripealinna 2021" ja soome-ugri kultuuripealinnade Facebook’i lehtedel.\nSoome-ugri pärandturismi foorum on osa Abja-Paluoja – soome-ugri kultuuripealinn 2021 - programmist ja toimub vahetult enne kultuuripealinna aasta tähtsündmust: Mulgi pidu 31. juulil.\nTäpsema info toimumiskoha programmi ja esinejatega avaldame juunis.\nKohtumiseni 1. soome-ugri pärandturismi foorumil Mulgimaal!


Starship kaasas hulga raha ja hakkab hoogsalt palkama - Tänane leht\nStarshipi asutaja ja juhi Ahti Heinla sõnul kolib Eestisse insenere rohkem kui neid siit välja läheb. FOTO: Remo Tõnismäe / Postimees\nRobotkullerfirma Starship kogus investoritelt 17 miljonit dollarit (14 miljonit eurot), õla pani alla ka Taavet Hinrikus. Starship Technologiesi looja ja juht Ahti Heinla kinnitas, et investorid said raha vastu tüki ettevõttest.\n«Minu käes enamikku ettevõttest enam ei ole,» ütles Heinla, lisades, et töötajatest seni keegi miljonäriks saanud pole. Investorite hulgas on ka Transferwise’i asutaja Taavet Hinrikus ja mainekad investeerimisfondid, nagu TDK Ventures, Goodyear Ventures ja Ambient Sound Investments. See pole Starshipil esimene kord raha kaasata, firma andmetel on nad aastate jooksul kokku saanud 102 miljoni dollari jagu investeeringuid.\nRaha on Heinla sõnul plaanis kasutada nii uute pakirobotite tootmiseks, nende uutesse linnadesse viimiseks kui ka suureks palkamisralliks: kokku plaanitakse aasta lõpuks suurendada töötajate arvu 200 võrra, 600-le.\n«100 töökohta tuleb kindlasti Eestisse,» märkis Heinla. Tema sõnul on firmas tagasi ka suurem osa nendest töötajatest, kes möödunudkevadise esimese koroonalaine ajal koondati. Meenutame: toona lõigati 200-pealine kollektiiv sisuliselt pooleks.


Linn ja riik murdsid pead Masingu kooli üle - Uudised - Tartu Postimees\nLinn ja riik murdsid pead Masingu kooli üle\n4. november 2010, 15:22\nPildil Tartu Herbert Masingu kooli õpilased koosolekust osa saamas. FOTO: Sille Annuk\nEile kohtusid linnaametnikud ja ministeeriumi esindajad, et panna paika ühiste kavatsuste protokoll ehk tegevuskava selle kohta, kes, mida ja mis ajaks teeb. Samas ei osalenud kokkusaamisel ühtki kooli esindajat – miks? Abilinnapea Jüri Sasi selgitas, et praegune arutelu ei puuduta kooli.\nOsalejad leppisid kokku, et kohtumisel räägitut ei avaldata enne, kui ühiste kavatsuste protokoll on kirja pandud. «Me ei taha, et kool kuuleks sellest ajakirjanduse kaudu,» ütles Sasi. Kui ühised kavatsused on kirjas, kutsuvad ametnikud kooli esindajad kohtumisele ning annavad tegevuskavast ülevaate, lubas Sasi.\nMida ametnikud kokkusaamisel arutasid? «Põhisõnum oli, et õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate jaoks ei tohi midagi muutuda,» sedastas Sasi. Kuna riigikooli töötajad on riigi, mitte kohaliku omavalitsuse palgal, peaks personal riigikooliga uue tööandja saama.\nSasi sõnul tagab tegevuskava ka selle, et kogu kooli personalil jääb töökoht alles ja palk endiseks.\nMasingu kooli direktor Tiina Kallavus märkis, et kui kool muutub üleriigiliseks, tekib vajadus õpilaskodu järele. Ta loodab, et nii see kui mitu muudki nüanssi räägitakse lähiajal linna ja ministeeriumi esindajatega selgeks. Kuna Masingu kool on Eestis ainus omataoline, leidis Kallavus, et on mõistlik, kui sinna saavadki tulla lapsed kogu riigist.\nTartu soovib riigile üle anda ka Mart Reiniku gümnaasiumi. Sasi sõnul kohtus ta haridus- ja teadusministri Tõnis Lukasega üleeile ning siis lükkas minister selle teema arutamise tulevikku.


Kas koolitoit käib ühiskonnaga ühte sammu? | Müürileht\nViinerid ja sardellid vs. puuviljad ja juurikad. Kummale poole kaldub kaalukauss Eesti koolisööklates ja õpilaste hulgas ning kuidas suunata koole tervislikumate ning keskkonnasäästlikumate valikute rajale.\nKoolikokkade koolitusel valminud näidislõuna. Foto: Karin Kanamäe\nKoolitoit on teema, mis on enim kirgi kütnud kooliealiste laste ja noorte seas. Oma kooliajast ei mäleta ma kedagi, kellele oleks koolitoit kirglikult meeldinud, pigem suunati see kirg negatiivsetesse tunnetesse või koolitoitu suhtuti neutraalselt kui millessegi, mis aitab koolipäeva üle elada. Pean tunnistama, et koolitoidu vihkajatest ma kunagi aru ei saanud. Küll aga on eredalt meeles seik, kui pakuti kakaomannat õunakisselliga, mis meenutas silmadega söövatele noortele liialt uriini sees hulpivat julka. Ka minust jäi see dessert letile maha. Siiski, 99,9% toitudest ju sellised välja ei näe.\nViimasel ajal pole aga koolitoit enam ainult õpilaste huviobjekt, vaid ka mitmed MTÜd on olukorra kaardistamise ja arengu oma fookusesse võtnud. Kui õpilased ise on korraldanud näiteks üle jäänud koolitoidu laialijagamist soovijatele ja abivajajatele, siis Taimse Teisipäeva südameasi on aidata koolidel pakkuda võimalikult mitmekesist ja tervishoiueesmärke toetavat toitu ning Eesti Rohelise Liikumise silmad on suunatud koolitoidu ja -sööklate keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele. Sellest lähemalt veidi hiljem.\nKas praegune koolitoit on mitmekesine ja tasakaalustatud?\nSee sõltub suuresti koolist. Oleneb, kui täpselt järgitakse lasteaedade ja koolide toitlustamise määrust, mis on ekspertide hinnangul juba ajast ja arust ehk aastast 2008. Määrus kehtestab nõuded selle kohta, kui suur on toiduportsjon, kui palju kilokaloreid seal peab olema, kui tihti peab pakkuma teatud toiduaineid, kui harva mõnd toiduainet pakkuda võib.\nKüll aga uuendati 2017. aastal riiklikke toitumissoovitusi, mis moodustas terviku samal aastal avaldatud rahvastiku toitumise uuringu tulemustega. Viimasest selgus, et me sööme keskmiselt kolm korda rohkem liha, kui toitumissoovitused ette näevad. Puu- ja köögivilju sööb aga piisavalt vaid iga kolmas inimene. Niivõrd tasakaalustamata toidulaud soodustab mitmete haiguste teket – eriti kriitiline seis on südame ja veresoonkonna haigustega, mis röövivad igal aastal enneaegselt umbes 8000 Eesti inimese elu.\nMe sööme keskmiselt kolm korda rohkem liha, kui toitumissoovitused ette näevad. Puu- ja köögivilju sööb aga piisavalt vaid iga kolmas inimene.\nPositiivse poole pealt võib välja tuua, et määrus jätab võimaluse ühel päeval nädalas liha või kala koolimenüüst välja jätta, viinereid, sardelle ja keeduvorsti soovitatakse pakkuda mitte rohkem kui kord kuus. Köögivilju peab pakkuma iga päev ja värskeid puuvilju vähemalt kolm korda nädalas. Samas kurdavad toitlustajad, et nõuete täitmiseks tuleb portsjon üüratu suurusega, ning olen ise kogenud, kuidas salatisse on kilokalorinormi täitmiseks suhkrut pandud.\nVõõrad ei ole ka seigad, kui kool ütleb: „Mis te meist tahate, meil on juba väga mitmekesine ja tervislik toit!” Menüüst vaatavad aga vastu mannavahud, piimasupid, hakklihakastmed, mille vahele on ära eksinud mõni üksik köögivili. Seega on aeg uuendada koolide ja lasteaedade toitlustamise määrust, et see aitaks harjutada lapsi juba maast madalast mitmekesiste köögiviljarikaste ja taimseid valguallikaid sisaldavate toitude ning maitsetega.\nTerviseprojektid ja koolitoit\nKuna seadusandlikud protsessid on aeglased, on ellu viidud mitmeid koolitoitu mõjutavaid projekte. PRIA on juba tuntud oma koolipiima ja -puuvilja algatustega (kokkuvõtlikult koolikava toetus), kuid eelmisest aastast alates tegutseb ka Taimse Teisipäeva kooliprogramm.\nPRIA koolikava toetus võimaldab pakkuda lasteaialastele ja 1.–5. klassi õpilastele tasuta puu- ja köögivilju ning lasteaialastele ja 1.–12. klassi õpilastele tasuta piimatooteid. Puu- ja köögiviljade söömise innustamine varases eas on igati teretulnud, kuid küsimusi tekitab tasuta piima pakkumine. Toitumissoovituste alusel on päevane soovitatav piimatoodete kogus umbes 300 grammi ja rahvastiku toitumise uuringust selgub, et umbes nii või natuke rohkem süüaksegi. Samal ajal tarbitakse puu- ja köögivilju soovitatust märgatavalt vähem, kuid neid põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele tasuta ei pakuta.\nKoolidega suheldes olen aru saanud, et paljud neist on otsustanud oma raha eest ka vanematele klassidele tasuta puu- ja köögivilju pakkuda, sest nõudlust on. Oleks loogiline, et riiklikud toetusmeetmed käiksid riiklike uuringute ja soovitustega ühte jalga – tasuta puu- ja köögivilju võiks pakkuda võimalikult paljudele kooliealistele ning tasuta piima pigem vähestele, kui üldse.\nÜhe kooli õpilaste seas olla kõrvitsapüreesupp täielik hitt, kuid teise kooli lapsed sellist kraami omaks ei võta. Foto: Karin Kanamäe\nEesti elanike toidulaua tasakaalustamiseks alustas Taimne Teisipäev 2019. aastal kooliprogrammi väljatöötamist, mis näeb ette, et iga liitunud kool pakub ühel korral nädalas lihavaba koolilõunat, et tuua menüüsse rohkem köögivilju ja taimseid valguallikaid. Selleks et protsess sujuks, on kokkadel võimalus läbida koolitusi ning õpilastel ja vajaduse korral ka koolipersonalil või lapsevanematel kuulata ettekandeid. Nüüdseks on programmiga liitunud juba iga kümnes Eesti kool.\nOlen suhelnud tänavu kümnete koolitöötajatega ja sageli tõstatub teema, et õpilastel on raske uusi toite vastu võtta ning algul ei pruugita neid eriti süüa. Mõnele koolile on see piduriks, sest lihtsam on oma vanade liistude juurde jääda, mitte oma elu keerulisemaks teha. Teistele on see teada-tuntud tõdemus, et uut toitu tulebki koolis enne kümme korda pakkuda, kuni õpilased selle täielikult omaks võtavad, ja see ei saa tasakaalustatud toitumise edendamisel kuidagi takistuseks. Õpilased ise on aga koolide tagasiside põhjal juba ammu tervislikumaid toite oodanud. Samas võib ühe kooli õpilaste seas olla kõrvitsapüreesupp täielik hitt, kuid teise kooli lapsed sellist kraami omaks ei võta. Siin mängivad rolli kooli varasem toitlustamismuster ja õpilaste omavaheline dünaamika – kas klassis on keegi, kellele vaadatakse alt üles ja kelle „halva toidu” kommentaaridele reageerides jätavad ka teised toidu puutumata.\nKuna praeguses kriitilises kliimaolukorras ei saa enam indiviidide panusele lootma jääda, tuleb panustada institutsionaalsetele muutustele. Alustada võiks kas või koolitoidust.\nKliima ja koolitoit\nAugusti esimeses pooles avaldati ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma (IPCC) aruanne inimkonna mõjust kliimale. Pea kõik aruannet käsitlevad arutelud keerlevad fossiilkütuste ümber, kuid oluline emissioonide suurendaja on ka karjakasvatus tööstusfarmides. Olukorras, kus liha tarbitakse soovitatust kolm korda enam, toodetakse ka lihatooteid optimaalsest tasemest vähemalt kolm korda rohkem, mis omakorda paneb ebavajaliku koormuse keskkonnale.\nKuna praeguses kriitilises kliimaolukorras ei saa enam indiviidide panusele lootma jääda, tuleb panustada institutsionaalsetele muutustele. Alustada võiks kas või koolitoidust. Näiteks osaleb Eesti Roheline Liikumine rahvusvahelises projektis CLIKIS, mille raames hinnatakse kaheksa Eesti kooli- ja lasteaiaköögi „seadmeid, menüüsid, toiduvalmistamise praktikaid ja jäätmekäitlust” keskkonnahoiu vaatepunktist. Kui mõnes neist valdkondadest on võimalik midagi arendada, siis tehakse ka vastavad ettepanekud. Loodetavasti projekt laieneb ning ka ülejäänud Eesti koolid ja lasteaiad saavad keskkonnasäästlikest soovitustest midagi kõrva taha panna.\nÜhiskond väärtustab aina enam jätkusuutlikku, täisväärtuslikku ja mitmekesist toitu, mis võiks olla võimalikult taimne ja köögiviljarikas ning sisaldada vähe piimatooteid ja muud loomset valku. Koolitoit praegu veel selline ei ole. Taimse Teisipäeva kooliprogramm, Eesti Rohelise Liikumise projekt ning loodetavasti ka muudetav lasteaedade ja koolide määrus pingutavad selle nimel, et taolised vältimatud muutused toimuksid võimalikult kiiresti ja valutult.\n The Planetary Health Diet. – Eat Forum.\nKarin Kanamäe avastas oma kutsumuse tervislikku toitumist, jätkusuutlikkust ja loomade heaolu kokku siduval ametikohal Taimse Teisipäeva avaliku sektori koostöö juhina. Erilist rahulolu pakub talle varem keerukana tundunud asjade selgeks õppimine.\nVaatan ja ilastan\nKaratiiniajal lõksus olnud inimesed leidsid ühise lohutuse toidust, et lahutada meelt ning nihutada fookust igapäevamuredelt. Ent kõik see keerles koleda toidu piltide ümber. Sarnaselt koleda graafilise disaini gruppidele, sündisid ka koleda toidu üle arutlevad veebikogukonnad, liites inimhingi nii heas kui halvas.\n— Eliisabet Kuslap\nKui toit on suurem kui elu\nEhkki ilmas on piirkondi, kus nälg on tõsine probleem, siis lääneriikides on olukord pigem vastupidine. Linnakeskkonnas on toit kõikjal: reklaamitahvlitel, kioskites, supermarketites, äärelinnakohvikutes ja kesklinnarestoranides. Ülestimuleeritus toidu vallas on toonud kaasa foodie-kultuuri õitsengu.\n— Laura Valli\n— Britta Talumaa


VIDEO JA FOTOD! Kadrioru Saksa Gümnaasium tähistab 60. juubelit - Video\nKadrioru Saksa Gümnaasium, toonase nimega Tallinna 42. Keskkool alustas tegevust 1960 . aastal.\nVIDEO JA FOTOD! Kadrioru Saksa Gümnaasium tähistab 60. juubelit\n"Meie kõigi jaoks on kooliaeg kindlasti üks meeldejäävamaid kogu elus. See on aeg kus õpitakse, küpsetakse ja arenetakse. Ja Kadrioru Saksa Gümnaasium on kindlasti üks väga hea koht, kus seda teha," rääkis Kadioru lilleaias toimunud kooli 60. juubelile pühendatud pidulikul aktusel sotsiaalminister Tanel Kiik, kes on ka ise kooli vilistlane.\nKiige kinnitusel pakutakse Kadrioru Saksa Gümnaasiumis kvaliteetset haridust ja koolil on ka omad selged väärtused, mida kantakse igas mõttes koos. "Nii nagu aktustel on hea tava, et gümnasistid juhendavad ja toetavad oma käekõrval esimesse klassi tulnuid, nii kantakse seda suhtumist läbi kogu koolitee. Üheskoos, üksteist toetades ja õppides ning alati sekkudes, kui on näha et keegi vajab abi või tuge," selgitas Kiik. Tema hinnangul on see mõtteviis, mis tuleb kasuks ka kogu ülejäänud elus. "Kui me saame selle koolist kaasa, seda väärtust endas kanname, siis see aitab meil elada täiväärtuslikumalt ja õnnelikumalt."\nKiige sõnul on haridusvaldkond selline, et kui iga päeva midagi uut ei omanda – uusi teadmisi ja oskusi, siis jäädakse iga päevaga maha. "Ühiskond, kogu maailm, elu meie ümber areneb ja elukestev õpe pole ammu enam tühi sõnakõlks, vaid see on reaalsus miljardite inimeste jaoks terves maailmas," nentis Kiik, kelle kinnitusel tuleb ühtviisi usinalt õppimisega tegeleda nii 1. septembril esimesse klassi astujatel kui kooli ammu lõpetanud vilistlastel.\nKeel on kultuuri selgroog\nTallinna linnapea Mihhail Kõlvart tunnistas, et kuigi tema, erinevalt sotsiaalministrist, ei ole kunagi Kadrioru Saksa Gümnaasiumis õppinud, peab ta end kooli sõbraks ja leiab, et see kool on väga väärikas pärl Tallinna linna haridussüsteemis. "Juubel on õige aeg, et pisut ajas tagasi vaadata, kuid Kadrioru Saksa Gümnaasiumi puhul tuleks ajas tagasi vaadata oluliselt rohkem kui 60 aastat," rääkis Kõlvart, kelle sõnul oli saksa keel aastasadu Eesti territooriumil ametliku asjaajamise keel ning omab ajalooliselt väga palju seoseid meie keele ja kultuuriga. "Me oleme saksa keelest väga palju laenanud ja muu hulgas ka sellised sõnad, nagu kool ja haridus."\nGoethet tsiteerides nentis Kõlvart, et kes ei tunne võõrkeeli, see ei oska väärtustada ka oma emakeelt ning just seetõttu on oluline õppida tundma ka võõraid keeli ja kultuure. Linnapea sõnul on keel kultuuri selgroog, aga kultuur on omakorda rahvuse, rahva ja riigi vundament. "Mõelge selle peale, kuidas te enda haridusteega suudate luua sellesama vundamendi meie rahvale ja meie riigile," pöördus ta aktusele kogunenud õpilaste poole.\nSamas on ajaloolist tagasivaadet linnapea hinnangul mõtet teha ainult juhul, kui suudetakse mõelda ja rääkida ka tulevikust. "Me peame mõtlema ka oma tuleviku peale ja oma vastutuse peale tuleviku ees. Tuleb tunnistada, et tsivilisatsioon on jõudnud sellesse staadiumisse, kus meie tulevik sõltub sellest, mis saab meie planeedist," nentis Kõlvart ja kinnitas, et Kadrioru Saksa Gümnaasium elab mõeldes tuleviku peale. "Seda tõestab ka Roheline Lipp, mille kool on pälvinud juba kaks korda."\nUnistustest tuleb kinni hoida\nKadrioru Saksa Gümnaasiumi direktor Imbi Viisma nentis, et maailma ajaloo kontekstis on 60 kõigest kübemeke, inimese seisukohalt vaadates on käsil elu parimad aastad ning ka kooli seisukohalt ei ole seda palju, sest on olemas koole nii Tallinnas kui mujal Eestis, kus õpetust jagatud mitusada aastat.\n"Kuid KSG rõõmustab 60. sünnipäeval oma õnneliku saatuse pärast ja soovib hingesoojust ning üksteisemõistmist oma praegustele ja endistele õpilastele ning õpetajatele, samuti kõigile neile, kes kooli oma nõu ja jõuga on toetanud ja toetavad," soovis Viisma.\nKadrioru lossi lilleaeda kogunenud gümnasistidele soovitas Viisma hoida kinni oma unistustest ja püüelda visalt ja väsimatult nende täitmise suunas. "Võib-olla on mõnel teist unistus saada suursaadikuks, ministriks, linnapeaks või presidendiks. Uskuge mind – kui see eesmärk ja tahe on piisavalt tugev, siis te jõuate sinnani. Näiteid ei pea kaugelt otsima."\nOma tervitused andsid koolile üle ka Saksa suursaadik Christiane Hohmann ja Austria suursaadik Dr Julius Lauritsch.\nKadrioru Saksa Gümnaasium, toonase nimega Tallinna 42. Keskkool alustas tegevust 1960 . aastal. Juba järgmisel aastal alustati ettevalmistust saksa keele süvaõppele üleminekuks, esialgu algklassides ning aasta-aastalt jõuti kahe paralleelklassiga abituuriumini. 1965. aastal tekkisid koolil esimesed kontaktid toonase Saksa Demokraatliku Vabariigiga, millest on tänaseks välja kasvanud tihe koostöö erinevate Saksamaa koolide ja asutustega. 1969. aastal lõpetasid keskkooli esimesed süvaklasside õpilased.


Moto X esmaesitlus leiab aset 1. augustil | Kahvel\nMoto X esmaesitlus leiab aset 1. augustil\nPaljuräägitud Google’i esimene nutitelefon on reaalsus olnud juba mitmeid kuid. Erinevaid lekkeid tuleb telefoni kohta pea igapäevaselt. Viimaseks lekkeks on Motorola poolt väljasaadetud pressikutse 1. augustil New Yorgis toimuvale pressiüritusele. Nimelt on kutsel näha kahte Moto X telefoni. Piltidelt on märgata, et telefonil on kaardus tagaosa.\nMoto X on esimene Motorola nutitelefon, mis on toodetud 100% Google’i äranägemise järgi. Google omandas Motorola möödunud aasta kevadel. Motorola tegevjuhi väitel on Moto X disainitud, arendatud ning toodetud USAs. Lekete põhjal hakkab telefon ilma lepinguta maksma kõigest 199 dollarit.\nMärksõnad: esmaesitlusgooglemoto xmotorola\nAndroid telefonide kasutajaskond kasvab metsikul kiirusel\nGoogle esitles Android 4.3 operatsioonisüsteemi\nGmaili uus disain kuvab rohkem reklaame\nEelmine lugu Ühendkuningriik hakkab testima isesõitvaid autosid avalikel teedel\nJärgmine lugu Panasonic sai kartellilepete tõttu 56.5 miljonit dollarit trahvi


Mitmekesiste leidudega talgud Uus-Rebalas (mai 2008-2010, Harjumaa)\nMeie oleme oma Uus-Rebala külaga külaga kõik aastad hoogsalt kaasa löönud. Puhastame 3 km pikkust teed kiriklast maanteeni. Esimesel aastal oli olukord väga hull, sest koristada tuli lausa nõukogude kolhoosiajast maha jäetud eterniiti, vanu roostetanud auto-ja traktori osi.\nMeeletult igasugust sodi oli veetud kunagistesse paekivimurdudesse. Männituka alune aga oli täis kaugsõiduautode rehve. Ja uskuge neeed olid suured ja neid oli palju. Kogusime ka hulga puitu, euroaluseid, kaste ja kuivanud puutüvesid. Need kuhjasime kokku keset männituka alla viivat teejuppi. Mõtlesime kogu kuhila tuulevaikse ilmaga ära põletada, aga ootamatult kujunes meie töö mälestusmärgist imetabane abiline. Nimelt ei saanud autod enam männikusse pahandust tegema sõita ja nii seisab kuhil (küll veidi koomale vajunumana) samas kohas edasi. Ei raatsigi enam ära põletada!\nSamal esimesel aastal oli kõige õõvastavam leid terve koorem läbivettinud ja roojaseid mähkmeid. Ilmselt kuskilt hooldekodust. Neid on Kuusalu kandis paar tükki. Proovisime neid algul plastikaatkotti toppida, aga süda hakkas läikima. Lõpuks otsustasime, et kuna tegemist on siiski loodusesse sulanduva kraamiga ja kuna mähkmeid kattis osaliselt ka paari aasta vanune kultuurkiht, siis jätsime koleda koorma paigale ning katsime veelgi okaste ja pinnasega.\nMeie Männi tänava perenaine Ülle aga sattus peale šokiperekonnale. Nimelt kõndis ta omaette veidi kaugemale metsa alla ning märkas puude all äravisatud kiirtoidu karpi. Kükitas ning tõstis karbikaane. Püstise sikksakiga jäiga kaela otsast vaatasid talle vastu kaks külma silma ja kümmekond väiksemat väänlevat silmaomanikku. Karbikaas vajus vaikselt ja kiiresti tagasi omale kohale. Paraja Šoki said ilmselt mõlemad pooled. Järgmisel aastal tuli Ülle mees talgutele üksinda. Aga tööd tegi kolme eest :)


Energy Drink Science Project - Tips for you - Tipsed.Com\nUsk puudutavad energiajoogid on see, et nad muidugi annab sulle energiat.Aga kas nad tõesti?Mõned inimesed usuvad, et nad teevad ja mõned arvavad, et nad seda ei tee.Küsimused on, kas nad tõesti annavad energiat ja kui jah, siis kui kaua see mõju kestab?Need on küsimused, millele saab vastata lõpetamist teaduse projekti või kaks.\n(hero30 / iStock / Getty Images)\nLäbi ajaloo on inimesed tarbinud joogid, mis on väidetavalt annab energiat.Kaks levinud näited on kohvi ja tee Newcastle, Inglismaa 1927 joogi nimega Lucozade oli üks esimesi kaasaegse nagu energiajoogid, mis sündis täiendava vedeliku patsiendid haiglas.Uuemad energiajoogid tekkinud, välismaal, 1960. Alles 1980. esimene ergutav jook, raPutage Cola, ilmus USAs ja 17 aastat hiljem, 1997. aastal Red Bull sisenes USA turule.\nModern energiajoogid, kuid mitte ainult, Red Bull, Full Throttle, Snapple Green Tea, AMP Energia Mountain Dew ja SoBe Essential Energy.Mõned energiajoogid o\nn kofeiin, samas kui teised võivad sisaldada ka ekstra vitamiine, mineraale ja taimseid preparaate.Need joogid on sageli gaseeritud, sisaldavad suurtes kogustes kofeiini ja üldiselt on kõrge suhkrusisaldusega.\nÕpilased testimist energiajoogid õppida mitmeid asju.Üks on nad õpivad järgida teadusliku meetodi.Teaduses nagu paljudes teistes eluvaldkondades, on oluline arendada samm-sammult meetod vastates küsimustele ja probleemide lahendamisele.See aitab inimestel keskenduda probleemiga samaaegselt kõrvaldades mõju arvamust.\nTeiseks, teaduse projekte energiajoogid aitavad õpilastel otsustada, vahe asjaolust ja reklaami trikkide.Reklaamijad on tuntud kasutades toretsev pildid püüda tähelepanu vaataja ja vihjata hüvitisi, mis ei eksisteeri.Teaduslikult tõendavad või lükkab need võimalikku kasu aitab õpilastel haritud otsuseid otsides toote Lisaks aitab neid eraldi fakte fiktsiooni.\nSelles teaduse projekti siis katsetada, kas energiajoogid annavad rohkem energiat kui samaväärne kogus vett.Esiteks arendada energiaklass uuring.Vali skaalal 1 kuni 5, kus 1 on madalaim tase energia ja 5 kõrgeim.Seejärel valida 10 oma klassikaaslastega osaleda oma projekti;selgitada korras ja oma hinnang skaalal alguses, enne joomist midagi, paluge neil hinnata oma praeguse energia taset.Järgmine otsene viis õpilased juua 8 oz.Vee ja viis õpilased juua 8 oz.Valitud energia jooki.Pärast 10 minutit puhata, paluge neil hinnata oma energia taset uuesti.\nKui olete loonud oma algtaseme energia taset, suunata õpilasi viia viie minuti ettenähtud tegevus nagu kõndimine, jättes vahele, või töötab.Kumb valida, veenduge, et nad on kõik osalevad sama tegevust.Lõpus viis minutit, paluge neil uuesti hinnata oma energia taset.Korrake seda protseduuri veel kolm korda, kokku kakskümmend minutit tegevust.\nKui teil on inimressursi, korrake seda projekti iga päev samal ajal, viis päeva.Seal on hea võimalus oma PE / tervise õpetaja on nõus "laenutamine" sa õpilased vajate.Ta võib isegi olla valmis tegutsema oma assistent, aidates teil nii nagu vaja.\nSalvestage andmed tabelisse ja keskmine välja oma väärtusi.Joonesta andmeid joondiagramm või tulpdiagramm aja väärtused x-telje ja keskmise energia taseme reitingud y telje.Analüüsige oma andmeid ja kirjutada oma järeldused.\nVõimalus määramise pikaajalist mõju energiajoogid võrreldes mitte-energiajoogid oleks esimene valida klassi osaleda omaaktiivsus.Põhjenda oma eesmärki ja menetlusi te järgima.Otsene igal õpilasel hinnata oma energia taset enne joomist midagi.Vali poole klassi juua portsjon energia jook ja teine portsjon vett.Palu neil hinnata oma energia taset iga 10 minuti kuni lõunasöögi ajal.Veenduge, et olete nende õpetajate luba ja et teil pakkuda vedelike ja töölehed koos skaalasid ja korda kantud.Jällegi, salvestada oma andmeid tabelis, määrab keskmised ja luua graafik.Analüüsige oma andmeid ja moodustada järeldusele pikaajaline mõju energiajoogid.\ntõttu platseebo efekti võid valida maitsestatud, mitte-energia jooki asemel vett.\nKuidas Transfer Exe faile ühest arvutist teise\nKuidas Maastik Backyard koertele


Linnavalituse ette tekkis taskupark - Kõik\nAutovaba päeva raames muutus Tallinna linnavalitsuse hoone ees asuv parkla paariks päevaks taskupargiks.\n"Pühapäeval toimub Tallinnas traditsiooniline autovaba päev. Kuna enamik linnavalitsuse juhte ja ametnikke ei plaaninud ilmselt sellele eelnenud tööpäeval ehk täna tööle autoga tulla, siis otsest vajadust parkimiskohtade järele linnavalitsuse hoone ees sel päeval ei ole. Nii tekkis ka mõte luua sellele kohale taskupark. Kutsume kõiki selles pargist läbi astuma ja mõtlema selle peale, kuidas meie linn näeks välja, kui kasutaksime vähem autot ning rohkem ühistransporti ja jalgratast," ütles Kesklinna vanem Vladimir Svet.\nTaskupark on avatud linnavalitsuse ees olevas parklas täna hommikust kuni pühapäeva õhtuni. Taskupark on paljuski taaskasutuse meetodil ja kujutab endast väikest ala, kus saab istuda, lugeda ja taimedega ümbritsetuna mõtiskleda linna tuleviku üle. Taskupark on ööpäevaringselt videovalve all.\nAutovaba päev on keskkonnasõbraliku liikumise kuu ja Euroopa liikuvusnädala tippsündmus, mida peetakse tänavu 22. septembril (kell 10.00-17.00) Balti jaama ümbritseval alal.


Joogamassaaž lõõgastab ja venitab | kodutohter.ee\nDiplomeeritud joogamassöör ja joogaõpetaja Kairi Ilisoni sõnul peituvad joogamassaaži juured joogas ja ajurveedas – iidsetes India tervenduskunstides, mis lähtuvad põhimõttest, et keha on tervik. Ajurveedamassaaž aitab kehal lõõgastuda ja massööri abiga tehtavad venitused vabastavad keha lihasepingetest. Kolmas tähtis komponent on hingamine.\nJoogamassaaži tehnika looja on Indiast Punest pärit Kusum Modak, kes sai selleks inspiratsiooni Iyengari joogast (selle looja B. K. S. Iyengar elas samuti Punes). Iyengari joogas kasutatakse abivahendeid – näiteks plokke, rihmasid ja patju –, et saavutada joogas kasutatavaid asendeid paremini. Kusum Modak õppis peale Iyengari jooga ka massaaži ja arendas nende põhjal välja joogamassaaži. "Jooga on üldiselt väga maskuliinne. Joogamassaažis aga on palju feminiinsust ehk tasakaalustamist, terava valu ja ülepingutamise vältimist, mis aitab nii mehi kui ka naisi. Massaažitehnika on hästi läbi mõeldud, väga tänapäevane. Kusum Modak on võtnud joogast ja ajurveedast kaasa selle, mis on hea ja nüüdisaegne, ning jätnud maha vanadest harjumustest kinni hoidvad traditsioonid.\nSee tehnika vaatab ettepoole ja see mulle joogamassaaži juures väga meeldibki," nendib joogamassöör Kairi Ilison. Skandinaavias on joogamassaaži õpetanud juba 14 aastat Vandana Jain ja Johan Westman; praeguseks on nad välja koolitanud umbes 400 inimest. Kuigi joogamassaaž ei ole Rootsis veel väga levinud ja Eestisse pole see üldse jõudnud, loodab Kairi Ilison, et joogamassaažil on suur tulevik, kuna sellel on väga head põhimõtted. Ta ise on õppinud joogamassaaži tasemeni, mis lubab tal teha ka koolitusi – ehk tekib mõnel massööril huvi see tehnika ka Eestisse tuua.\nVana ja uue sümbioos\nJoogamassaažis saavad kokku vanarahva tarkus ja teadus: lähtutakse keha anatoomiast ja võetakse arvesse viimase aja teaduslikke seisukohti erinevate vaevuste leevenduseks. Näiteks ei masseerita kõhtu peensoole liikumisele vastupidises suunas ja sidekoe mõjutamisel võetakse arvesse, et selle tõhusaks venitamiseks on vaja mõjutada korraga suurt kehapinda. Ent kõige tähtsam on joogamassaaži lähtearusaam, et keha on keeruline ja pinged meie kehas ei alga alati sealt, kus need ilmnevad. Seetõttu ei tehta joogamassaažis kunagi paikset massaaži kindlale kehapiirkonnale.\n"Joogamassaaž kätkeb terviklikku lähenemist kehale – massaaži ja venitusi tehakse kogu kehale. Ainult nii võib jõuda kõigi pingete jälile ja nendest vabaneda. Venitused, mida massöör toetab, aitavad kehal venitusasendi sisse võtta kompensatsioonimustreid kasutamata. Kompensatsioonimuster tähendab seda, et kehal on tendents alateadlikult hakata painutama end teatud viisil, mis alati ei ole talle hea. Sellest saavad hästi aru inimesed, kes on operatsiooni tagajärjel saanud üht kehapoolt vähem kasutada ja avastavad taastudes, kuidas üks kehapool teise alakasutamise tõttu kompenseerib teise tööd," selgitab joogaõpetaja.


Miks vajab iga ilusalong head kodulehte? - IluMaailmas\nMiks vajab iga ilusalong head kodulehte, mis on sisukas ja informatiivne?\nKindlasti võib nõustuda sellega, et mitte igaühel ei ole aega, oskuseid ega tahtmist näiteks blogi pidada. See on ju aeganõudev töö. Kuigi tasub kuhjaga ära. Aga koduleht- see tuleb teha.\nKoduleht pakub usaldust ning loob sissetulekut. See on koht, kuhu sinu salongi potentsiaalne klient kõigepealt vaatab ja su teenuste kohta lähemat infot otsib. Koduleht on iga ettevõtja turunduses asendamatu.\nOn populaarne pidada Facebooki lehte ja siis ehk ka Instagrami kontot selle kõrval. Mõlemad on suurepärased valikud – lisaks reaalsele veebilehele. Reaalsuses peletab vaid Facebooki suunamine suure osa kliente eemale.\nKõige hullem on see, kui inimene viib Googlis läbi otsingu, kus soovib leida võimalikult lähedal asuvat sobivate teenustega ripsmesalongi ning suures elevuses klikib leitud vastetele – ning on ikka ja jälle ettevõtete lärmakale Facebooki lehele suunatud.\nKui su ettevõttel puudub koduleht, siis tekitab see inimestes kahtlusi, kas tegemist on ikka usaldusväärse ja reaalse teenusepakkujaga, kes omab oma asjade üle kontrolli. Kui eest leitakse vaid natuke infot Instas ja siis hunnik pilte Facebookis… see kõik tundub väga pealiskaudne ja ebaprofessionaalne.\nKui inimene otsib millegi kohta infot, siis vajab ta vaikset keskkonda, kuhu on kogu vajalik info kantud loogiliselt ja ülevaatlikult. Facebook on segane, selle välimus muutub iga kuu, see on lärmakas koht, mis pakatab võõraste inimeste tunnetest ja tahtmistest.\nSa tõesti vajad kodulehte ja mitte ainult. Sa vajad selget, korralikku, informatiivset lehte, mis loob usaldust ja lojaalsust.\nKokkuvõttes tullakse sinu juurde oma elutähtsa osaga- välimusega. See ei ole naljaasi.\nLoo kodulehega usaldust\nBrändi oma salong\nÜks ühtne ja harmooniline brändikuvand loob usaldust. See paneb su potentsiaalsed kliendid uskuma, et su tegevus iluteenuse pakkujana on hästi organiseeritud ning et hoolikus on sinu jaoks oluline. See on tõenäoliselt üks põhilisi põhjuseid, miks sa ei saa Facebooki oma põhilise turundusvahendina kasutada – see koht on lihtsalt liiga segane. Pealegi ei saa sa seda vajalikul moel brändida.\nSinu koduleht peaks peegeldama seda, milline on su töökoha atmosfäär ja olemus. Kasuta selleks kindlaksmääratud brändivärve, kirjafonte ja fotostiili – nii harjuvad inimesed su brändiga kiirelt ära ning sa erined massist.\nMis on brändikujundus ja brändi identiteet\nSinu koduleht peaks kliente informeerima\nSu koduleht on koht, kust inimesed leiavad mõne minuti jooksul praktilist infot su salongi asukoha, teenuste, hindade ja väärtuste kohta.\nKirjelda oma teenuseid hoolikalt\nMida paremini sa oma teenuseid kirjeldad, seda vähem hirme su potentsiaalsetel klientidel on. Vasta nii paljudele küsimustele kui võimalik.\nKui sa oled teenuste kohta kirjeldusi sisestamas, siis mõtle inimestele, kellel puuduvad su teenuste kohta igasugused teadmised, kuid kes on piisavalt uudishimulikud, et neid ise ära proovida.\nVõtame näiteks ripsmepikendused – kui su lehe külastaja soovib sama kauneid ripsmeid kui ta sõbrannal, siis vajab ta teavet erinevate ripsmepikenduste stiilide kohta ning milline neist sobib tema vajadustega kõige partemini.\nLisa kodulehele alati ka hinnakiri\nLisa alati oma teenuste hinnad ka veebilehele. 80% inimestest ei hakka sulle iial helistama või e-kirja saatma, hindasid küsides. Inimesed tahavad näha kohe, kas nad saavad su teenuseid omale lubada, samuti soovivad nad võrrelda erinevate teenuste hindasid. Vahel määrab see ära selle, millist teenust ta seekord üldse valib. Kui sul hinnad puuduvad, ei valigi ta midagi.\nTutvusta oma töötajaid\nNäita, kes on see inimene, kes su klienti teenindama hakkab. Oled see ainult sina, või leidub su salongis veel töötajaid? Lisa nimed ja lühike tutvustus. Pane juurde pildid, või siis mitte. Tutvustus toimib igal juhul usaldust loovana ning aitab hirme vähendada.\nVõimalda veebipõhist aja broneerimist\nInvesteeri veebipõhisesse broneerimissüsteemi oma kodulehel. Olenevalt pakkujast, võib sellise lisa hind varieeruda kümne kuni kolmekümne euroni kuus, kallimaid variante sa ei vaja. Inimesed ei armasta tänapäeval enam helistada, nad tahaks kõik ühes kohas kiirelt ära teha – sinu veebilehel.\nInimestele teeb heameelt, kui selles on koheselt näha lahtiste aegadega kalender ja inimene saab rahulikult järgi mõelda, milline aeg talle sobivaim on. Pealegi on selline süsteem ka sulle aja- ja energiasäästjaks.\n“Meist lähemalt” leht\nKasuta võimalust, et ära rääkida oma lugu. Loo tugev ja haarav “Meist lähemalt” leht, mis laseb su tulevastel klientidel tutvuda sinuga lähemalt, õppides tundma sinu stiili, missiooni, su lugu ja su teenuseid.\nInimesed ostavad inimestelt – ja eriti sellistelt inimestelt, kes neile meeldivad, kellega nad omavad midagi ühist ja keda nad usaldavad. Sinu “Meist lähemalt” leht on su parimaks müügileheks, kuna see on koht, kus inimesed saavad täpsemini teada, kes sa oled.\nSeda lehte täites näita üles põnevust ja kirge. Mida rohkem sa oma külalistele näitad, et sa armastad seda, mida sa teed ja kui väga sa ootad nendega oma oskuste jagamist – seda paremini nad sind mäletavad ja soovivad just sinu salongis omale aega broneerida.\nLaadi üles endast ja oma töötajatest mõned haaravad fotod – ka see tõstab su müüke! Siin ei määra vaid hea väljanägemine. Iluteenused on väga isiklikud ja seepärast pane rõhku avatusele ja sõbralikkusele.\nJaga saadud tagasisidet\nKui sa lisad oma “;eist lähemalt” lehele varasematelt klientidelt saadud tagasisidet, siis muudad sa oma kodulehe veelgi paremini toimivaks ning lood juurde müügivõimalusi.\nMida “Meist lähemalt” lehele lisada\nMida te pakute\nKeda te aitate\nIsiklikke põnevaid fakte\nLinke meediasse, kus on sinu salongist juttu\nKontakti leht kodulehel\nMuuda oma kontaktiinfo nähtavaks!\nLisa oma kontaktiinfo nii “Meist lähemalt” lehele kui ka selleks ette nähtud kontaktilehele. Lisa vajalikud telefoninumbrid, asukoht ja e-maili aadress. Kontaktivorm on samuti hea lisand, kuid pane see lisaks välja kirjutatud e-posti aadressile.\nPuudulik kontaktiinfo veebilehel on suureks kaotuseks igale ettevõttele, seepärast ole siin hoolikas.\nLisa juurde ka lingid oma ettevõtte sotsiaalmeedia kanalitele.\nMuuda oma ettevõte Googlis leitavaks\nÜheks kõige lihtsamaks ja fektiivsemaks viisiks Googlis leitavaks saamisel on kodulehe omamine.\nProovi õppida nii palju kui sa saad kohaliku SEO kohta – see aitab tuua just sinu ettevõtte seotud otsingute etteotsa.\nKasvata oma kohalolu Googlis, luues ideaalse turundusringi:\nLingi oma kodulehelt ettevõtte Facebooki, Instagrami, Pinteresti, YouTube ja mis iganes sotsiaalmeediat sa veel kasutad, kontodele.\nLisa lingid oma sotsiaalmeedia kanalitelt ja oma Google My Business profiililt kodulehele.\nSelline taktika aitab sul katta Google otsingus mitu postisiooni korraga ja kui kõike õigesti teed, siis mitu esimest positsiooni.\nLisaks lood sa juurde kliente, kes naudivad hästi organiseeritud süsteemi, mis sa loonud oled, saades su sotsiaalmeediast inspiratsiooni ja kodulehelt informatsiooni.\nBlogi sinu kodulehel\nIga ettevõtte üks esmaseid turunduskanaleid on aktiivne blogi. Blogi pidamine annab:\nAlati värske sisu, mis tõstab kodulehe nähtavust Googlis.\nUsaldust, kuna blogi kaudu saab edastada vajalikke teadmisi ja oskuseid.\nLojaalsust, sest läbi blogi õpib su klient sind paremini tundma.\nBlogi kirjutamine on üsna aegavõttev, kui seda tihti teha. Kuid kui paned iga nädal natuke aega kõrvale, et üks kliendile väärtust pakkub postitus kokku panna – olgu selleks tekst, fotod või video – siis on sul aasta lõpuks 52 postitust. Ja see on juba midagi.\nSaa blogimiseks oskuseid juurde siit e-raamatust:\nKui kaua püsivad ripsmepikendused?\tMis on kobarripsmed?


Iga teine täiskasvanu ja vähemalt üks kolmest 6-13aastasest lapsest on ülekaaluline - Eesti Naine\nIga teine täiskasvanu ja vähemalt üks kolmest 6-13aastasest lapsest on ülekaaluline\nsotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna nõunik\nÜlekaaluliste või rasvunud inimeste osakaal – eriti laste seas – kasvab Eestis iga aastaga. Kui Eesti ülekaalulised täiskasvanud ei ole võrreldes teiste Euroopa riikidega veel kõige halvemas seisus, siis rasvumise probleem on meil üks Euroopa suurimaid.\nEuroopa 2008. aasta terviseuuringu kohaselt oli rasvumine Eestist rohkem levinud vaid Maltal ja Ungaris.\nÜlekaalulise inimese kehamassiindeks on 25 ja 29,9 vahel, rasvunud inimese oma 30 või enam. Kehamassiindeksi leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga sentimeetrites.\nJoonis 1. Ülekaaluliste ja rasvunud täiskasvanud elanike osakaal, 2008.\nMida vähem, mida rohkem - toitumissoovitused neile, kes tahavad kehakaalu normis hoida (5) 14.09.2016\nJoonis 2. Esmahaigestumus II tüüpi diabeeti ja rasvumise ning muude liigtoitumise vormidesse 100 000 elaniku kohta aastatel 2004-2014.\nErinevate abinõude mõju elanikkonna gruppidele on erinev. Näiteks mõjutavad lapsi rahanduspoliitilised meetmed ja reklaam rohkem kui täiskasvanuid. Kõige efektiivsemad elanikkonna tervist säästvad abinõud ülekaalu ja rasvumisega võitlemiseks on välja toodud järgneval joonisel.\nJoonis 3. Ülekaalu vähendamiseks kasutatavate meetmete rahvastikupõhised tervisetulemid (eluaastad ja tervisekaoga kohandatud eluaastad).\nMilliseid mõtlemisvigu teevad inimesed, kes tahavad kaalus alla võtta


"Armageddon" on Ameerika Ühendriikide 1998. aasta sci-fi -põnevusfilm, mis räägib puurijate meeskonnast, kes saadetakse hävitama asteroidi, mis kokkupõrkel Maaga tooks kaasa maailmalõpu. "Armageddon" esilinastus kinodes kõigest kaks kuud pärast a ...\nArmunud Shakespeare on 1998. aastal valminud film, mille lavastas režissöör John Madden. Film võitis 7 Oscarit: parim film, originaalstsenaarium, naispeaosa Gwyneth Paltrow, naiskõrvalosa Judi Dench, kostüümid, lavakujundus ja muusika.\n"Bluusivennad 2000" on 1998. aasta USA muusikaline komöödiafilm bändist The Blues Brothers. Film on filmi "Bluusivennad" järg ning on pühendatud vahepeal surnud esimese osa näitlejatele: John Belushile, John Candyle ja Cab Callowayle.\n"Gia" on 1998. aasta USA biograafiline telefilm, mis räägib 1970. aastate lõpus kuulsaks saanud supermodelli Gia Marie Carangi elust. Film näitab tema karjääri kõrghetki ja madalpunkte, tema võitlust narkootikumidega ja tema tormilist armusuhet j ...\nHalloween H20: 20 aastat hiljem on 1998. aasta slasher -film. See on "Halloweeni" filmidest seitsmes film. Filmi lavastas Steve Miner ning peaosades mängivad Jamie Lee Curtis, Josh Hartnett ja Michelle Williams. See on otsene järg John Carpenteri ...\n"Inglite linn" on Brad Silberlingi ingliskeelne romantiline draama, mis valmis aastal 1998. Filmis mängivad peaosi Nicolas Cage ja Meg Ryan. Tegevus toimub Ameerika Ühendriikides Los Angelese linnas. Film on uus versioon Wim Wendersi 1987. aastal ...\n"Kokkupõrge" on 1998. aasta USA sci-fi -põnevusfilm. Film räägib, kuidas NASA üritab hävitada asteroidi, mis Maaga kokku põrgates ähvardab elu Maal hävitada.\nKui 9-aastane autistlik poiss Simon murrab ülisalajase valitsuse koodi, otsustatakse, et Simon ja ta vanemad tuleb kõrvaldada. Palgamõrvarid lasevad paari maha, kuid ei suuda enne politsei saabumist poissi leida. Poisi leiab oma üllatuseks FBI er ...\n"Kuch Hota Hai" on India ja Ühendkuningriigi 16. oktoobril 1998 avaldatud hindikeelne romantiline draamafilm. Selle stsenarist ja režissöör on Karan Johar.\n"Peenike punane joon" on Ameerika Ühendriikide sõjafilm, mis valmis 1998. aastal. Film on loodud James Jonesi romaani "Peenike punane joon" põhjal. Film keskendub USA merejalaväelaste elule Teise maailmasõja lahingute ajal Guadalcanali saarel.\nPetturid on 1998. aastal esilinastunud farss. Filmi stsenarist ja režissöör on Stanley Tucci, kes mängib ka ühte peategelast. Muudes olulisemates rollides teevad kaasa Oliver Platt, Alfred Molina, Tony Shalhoub, Steve Buscemi ja Billy Connolly.\n"Reamees Ryani päästmine" on Oscariga pärjatud 1998. aasta sõjafilm, mille lavastas Steven Spielberg. Filmi tegevus areneb Normandia dessantoperatsiooni esimestel päevadel. Ühest perest pärinevast neljast vennast hukkub kolm. Ameerika sõjaväe üle ...\nNSA agent Thomas Bryan Reynolds mõrvab omakasu eesmärgil USA kongresmeni ja lavastab selle õnnetuseks. Jälgi hävitades avastab Reynolds, et tema tegevusel on tunnistaja – Daniel Zavits, kes jäädvustas Reynoldsi teod kogemata videolindile. Reynold ...\nKapten Picard saab teate, et tema alluv Data, kes on lähetatud admiral Dougherty juurde, on aru kaotanud. Data on pantvangi võtnud uurimisjaama meeskonna, kes jälgis varjatult algelist ühiskonda planeedil. Saabunud Picard avastab, et admiral Doug ...\n"Suured lootused" on Charles Dickensi samanimelise romaani ainetel 1998. aastal USAs valminud romantiline draamafilm.\nVõimas Joe Young on 1998. aastal valminud Walt Disney stuudio film, mille peaosades on Bill Paxton ja Charlize Theron. Filmi lavastaja Ron Underwood. Film põhineb 1949. aastal valminud samanimelisel filmil. Uuemas versioonis on gorilla tunduvalt ...\nAga ma olen kisakoori juht on 1999. aasta satiiriline romantiline komöödia. Filmi on lavastanud Jamie Babbit ja stsenarist on Brian Wayne Peterson. Filmi peaosa mängib Natasha Lyonne. Teistes rollides näitlevad Dante Basco, Eddie Cibrian, Clea Du ...\n"Angela tuhk" on 1999. aastal Ameerika Ühendriikide ja Iirimaa koostöös valminud film. See põhineb Frank McCourti autobiograafilisel romaanil "Angela tuhk", mis ilmus 1996. aastal. Filmi lavastas Alan Parker. Peaosades Emily Watson, Robert Carlyl ...\n"Animaniakid: Wakko ja Soovitäht" on 1999. aastal valminud Jaapani ja Ameerika Ühendriikide animafilm. Eestikeelset teksti loeb Raivo E. Tamm.\nKa gängster on inimene on 1999. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide krimikomöödia depressiooni põdevast maffiabossist, kes on lõpuks sunnitud pöörduma psühhiaatri poole. Filmi režissöör on Harold Ramis, kes kirjutas ka stsenaariumi koos Ke ...\n"Kaklusklubi" on 1999. aasta USA film, mis põhineb Chuck Palahniuki samanimelisel raamatul. Filmi režissöör on David Fincher ning peaosades Brad Pitt, Edward Norton ja Helena Bonham Carter.\nKatkenud elu on Oscariga pärjatud Ameerika Ühendriikide 1999. aasta draamafilm, mis põhineb tõsielul ja räägib noore peategelase Susanna läbielamistest Claymoorei psühhiaatriahaiglas. Filmi aluseks on Susanna Kayseni samanimelised autobiograafili ...\nKuues meel on 1999. aastal esilinastunud psühholoogiline põnevik, mille lavastas M. Night Shyamalan. Film jutustab loo probleemsest ja enesessetõmbunud poisist Cole Sear Haley Joel Osment, kes näeb vaime ja saab nendega suhelda. Sarnaselt problee ...\nCasper Van Dien Abraham Van Brunt Michael Gough notar James Hardenbrook Johnny Depp konstaabel Ichabod Crane Claire Skinner ämmaemand Elizabeth Killian Michael Gambon Baltus Van Tassel Christina Ricci Katrina Anne Van Tassel Marc Pickering noor M ...\nLelulugu 2 andmebaasis Box Office Mojo inglise Toy Story 2 andmebaasis TCM Movie Database inglise keeles Lelulugu 2 andmebaasis IMDb inglise keeles\n"Lihtsalt vastupandamatu" on 1999. aastal linastunud USA romantiline komöödiafilm. Filmi režissöör on Mark Tarlov ja stsenarist Judith Roberts. Filmi peaosi mängivad Sarah Michelle Gellar ja Sean Patrick Flanery. "Lihtsalt vastupandamatu" oli vii ...\n"New York: A Documentary Film" on Ameerika Ühendriikide kaheksaosaline dokumentaalsari kestusega 17 ja pool tundi. Seitsme põhiosa ja ühe lisaosaga dokumentaalfilm käsitleb põhjalikult New Yorgi ajalugu alates purjelaeva Halve Maeni jõudmisest Ne ...\n"Poisid ei nuta" on Oscariga pärjatud 1999. aasta draamafilm, mis põhineb tõestisündinud lool ühest noorest transsoolisest, kes vägistati ja tapeti sõprade poolt, kui tuli ilmsiks, et tal olid naise suguelundid.\n"Roheline miil" on 1999. aastal esilinastunud film, mille lavastaja oli Frank Darabont ja peaosades olid Tom Hanks, David Morse, Bonnie Hunt, Michael Clarke Duncan ja James Cromwell. Film põhineb Stephen Kingi samanimelisel romaanil.\n"Siidrimaja reeglid" on 1999. aastal valminud draamafilm, mille lavastas Lasse Hallström. Filmi stsenaariumi kirjutas John Irving oma romaani "The Cider House Rules" põhjal.\n"Silicon Valley piraadid" on 1999. aastal ilmunud Ameerika Ühendriikide film, mis põhineb Paul Freibergeri ja Michael Swainei raamatul "Fire in the Valley: The Making of The Personal Computer". Film jutustab personaalarvuti tekkimisest ja arengus ...\nStar Wars: Osa I – Nähtamatu oht on 1999. aastal linastunud film George Lucase "Star Warsi" filmisarjast. Selle järg oli 2002. aastal linastunud "Star Wars: Osa II – Kloonide rünnak".\n"Tabamatu ilu" on viie Oscariga pärjatud 1999. aasta draamafilm, mille põhilisteks teemadeks on vanemlik armastus, romantika, vabadus, ilu, õnne otsingud ja pereelu modernses Ameerika eeslinnas. Film oli suure ekraani debüüdiks nii lavastajale Sa ...\nTarzan on 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film põhineb Edgar Rice Burroughsi romaanil "Tarzan of the Apes". Filmi režissöörid olid Chris Buck ja Kevin Lima ning stsenaristid Tab Murphy, Bob Tzudiker ja Noni White. Filmi tegemin ...\nCharlie inglid on 2000. aastal valminud Ameerika Ühendriikide märulikomöödia, mille tootjad olid Columbia Pictures, Global Entertainment Productions, Tall Tree Productions ja Drew Barrymorei Flower Films.\nDinosaurus on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Filmi tegemise kulud olid 127.5 miljonit dollarit ning piletitulu peaaegu 350 miljonit, seega oli see 2000. aasta tulusaimate filmide edetabelis 5. kohal. Kriitikud pidasid ...\nGladiaator on 2000. aasta ajalooline märuli-/draamafilm, mis pärjati viie Oscariga. Filmi režissöör on Ridley Scott ja peaosi mängivad Russell Crowe ning Joaquin Phoenix. Crowe kehastab Maximus Decimus Meridiust, kes reedetakse, kui imperaatori a ...\nHirmus suvi on 2000. aastal valminud Läti mängufilm. Eesti keeles on filmi pealkiri esinenud ka kujul Ohtlik suvi ". Filmi rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri on Dangerous summer ".\n"Kadunud 60 sekundiga" on 2000. aastal valminud USA põnevusfilm, mis on 1974. aasta originaalfilmi ümbertöötlus.\nKaldale uhutud on 2000. aastal esilinastunud USA draamafilm, mille lavastaja oli Robert Zemeckis. Film jälgib üksikule Vaikse ookeani saarele lennuõnnetuse tõttu merehädalisena sattunud FedExi töötajat, keda kehastab Tom Hanks. Teistes peaosades ...\nKole Koiott, baaris ainult tüdrukud on 2000. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödia-draama. Filmi lavastas David McNally ning peaosades mängivad Piper Perabo, Adam Garcia, Maria Bello, Melanie Lynskey, Tyra Banks ja John ...\n"Kreisi keiser" on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Filmi pealkiri vihjab muinasjutule "Keisri uued rõivad", kuid filmil on muinasjutuga väga vähe ühist. Filmi peategelane on inkade impeeriumi isekas valitseja Kuzco. Sti ...\nKuldne karikas on filmikompanii Merchant Ivory Productions i film, mis põhineb Henry Jamesi romaanil "Kuldne karikas".\n"Kutt, kus mu auto on?" on 2000. aasta USA mängufilm, kus peaosades on Seann William Scott ja Ashton Kutcher.\nKuulsuse jahil on 2000. aasta komöödiadraama, mille stsenarist ja režissöör on Cameron Crowe. Film pälvis neli Oscari nominatsiooni ja võitis neist ühe – parima originaalstsenaariumi kategoorias. Film võitis ka kaks Kuldgloobust: parima filmina j ...\nLulu tuleb tagasi on 2000. aastal linastunud romantiline komöödia. Filmi lavastas John Kaye ning peaosades mängivad Melanie Griffith ja Patrick Swayze.\n"Reekviem unistusele" on 2000. aasta Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille on lavastanud Darren Aronofsky. Filmi stsenaarium põhineb Hubert Selby juuniori samanimelisel romaanil. Peaosades mängivad Ellen Burstyn, Jared Leto, Jennifer Connelly j ...\n"Üheksa jardi" on 2000. aastal USAs valminud must komöödia, mille peaosades Matthew Perry ja Bruce Willis. Filmile valmis 2004. aastal järg pealkirjaga "Kümme jardi"\n"Ali" on 2001 valminud USA biograafiline mängufilm, mis jutustab poksija Muhammad Ali eluloo. Filmis mängivad teiste seas Will Smith, Jamie Foxx, Jon Voight, Mario Van Peebles, Ron Silver, Jeffrey Wright, Mykelti Williamson, Jada Pinkett Smith, J ...\nAtlantis: Kadunud kuningriik on 2001 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See oli Disney stuudio esimene teadusulmefilm. Joonisfilmi tegevus toimub 1914. aastal ning see räägib noormehest, kes püha raamatu abil loodab leida Atlantise. Fi ...