Kõige kaugemasse minevikku ulatuv traditsioon mõisnikkudest on mälestus Aaspere mõisnikust Johann Hastferist, kes olnud hirmus tige ja metsik mees. Ta lasknud inimeste seljast nahajutte lõigata ja harjutanud talumeestel oma mõõgaosavust ja jõu tublidust (vt ptk Hauaplaat XVIII sajandist). Tema kohta käib ka arvatavasti järgmine rahvajutt, kus räägitakse ühest kurjast Aaspere mõisniku surmast. Aaspere mõisas olnud väga vanal ajal üks kuri härra. Ühel päeval saanud teener käsu katta eriti tore lõunalaud, kuigi ei oodatud võõraid. Vahetevahel käskinud härra teenril vaadata ka ilma. Kui teener tagasi tulnud ütlusega “väga ilus,“ lausunud härra: “Siis on aega veel küll”. Mõne aja pärast küsinud teenrilt uuesti, teener vastu: “Ei enam ole nii ilus, kolm musta lindu lendas katusele ja tumedad pilved tõusevad üles.” Kohe selle järele sõitnud härrasmaja ette üks tõld ja kaks meest astunud välja: ühel olnud käes hark, teine võtnud sisse astudes taskust kammi ja tõmmanud omal läbi juuste; igal tõmbel, mida tegi, olnud veri taga. Siis kutsunud mõlemad mehed härrat kaasa, see pole aga tahtnud minna. Hargiga mees lükanud siis härrat tagant ja kammiga mees kiskunud eest. Proua hakanud paluma, et ärge viige minu härrat ära. Sellele vastuseks väänanud üks meestest härra käe ära ja visanud prouale: “Säh, mälestuseks oma härralt,” ja kadunud siis kõik. (Ants Ollin)\nArvatavasti on sama Johann Hastferi kohta kirjutatud raamat “Aapere päits”, kus olnud juttu mõisniku julmustest ja piinamistest (Helene Lillakas).\nTeised Aaspere mõisnikud ei ole jätnud endast rahvale püsivamat mälestust ja alles viimastest Aaspere mõisnikkudest Dellingshausenitest kõneleb kohalik rahvas jälle.\nDellingshausenid olnud väga inimlikud ja rahvale vastutulelikud inimesed, välja arvatud Loobu omanik Nicolai Dellingshausen. (Ants Ollin) Harva olevat nad oma mõisa rahvast nuhelnud (Ann Lank).\nNicolai Dellingshausen, viimase Aaspere mõisniku Eduard Dellingshauseni isa, olnud omal ajal kihelkonnakohtunik, kellena tal tulnud ihunuhtlust määrata. Kord nõudnud, et kohtunik pidi ihunuhtlust pealt vaatama, kuid niipea, kui pekstu karjuma hakanud, pannud vana parun käed kõrvadele ja jooksnud ära oma tubadesse. (Elsa Ollin)\nKa viimane Aaspere omanik Eduard Dellingshausen, kes olnud kolm aega Eestimaa rüütelkonna peamees (Isak Lank), püüdnud rahvaga hästi läbi saada (Thomas Eintreu), suhtudes viimaste ettevõtteisse tihti hoolitsevalt ja kaasaaitavalt (Ants Ollin, Thomas Eintreu). Samuti nagu tema isa, kes Käsmu merekooli asutamisel andnud koolile prii krundi ja asutamisaastal sada rubla toetust rahas, lubades igal järgneval aastal anda koolile kümme sülda puid (Thomas Eintreu), nii tulnud ka Eduard Dellingshausen Liiguste kooli asutamisel rahvale sellega vastu, et müünud koolile krundi odavama hinnaga (Ants Ollin). Eduard Dellingshausen olnud ise ka Käsmu kooli asutamise mõtte õhutaja. (Thomas Eintreu)\nSuurema osa ajast elanud Eduard Dellingshausen Tallinnas (Isak Lank) ja Peterburis keisrikoja juures (Helene Lillakas), ainult suvel käinud ta Aasperes (Isak Lank), kuid suvitanud ka siis rohkem Käsmus (Thomas Eintreu). Mõisavalitsus olnud valitseja käes (Isak Lank). Sellele vaatamata püüdnud parun maarahvaga kontakti mitte kaotada: Aasperesse tulles kõnetanud tihti sõbralikult talupoegi ja suhtunud nende vajadusisse arusaavalt (Magnus Rosenbaum).\nIseloomulisena mainitakse Eduard Dellingshauseni esinemist 1905. aastal. Kui mõisatöölised põldudel töö katkestastanud, sõitnud Ed. Dellingshausen neile ratsa järele, manitsenud neid tööle tagasi minema ja käskinud tulla oma kirjutustuppa teatama oma nõudmisi; hiljem andnudki lubatud soodustused. (Helene Lillakas) Rahva arvates jäänud ka karistussalk Aasperesse tulemata Eduard Dellingshauseni keelu tõttu. Pärastpoole küsinud ta korra talumeestelt, kas Loobu härra (tema vend Nicolai) olevat käinud Aasperes. Kui mehed vastanud eitavalt, avaldanud ta oma rahuldust, öeldes et ta oli keelanud Nicolai Dellingshausenil tulemast ärritama tema rahulikku valda. (Magnus Rosenbaum)\nSelle keelu põhjuseks oli Nicolai Dellingshauseni äge esinemine karistussalkade eestvedajana ümbruskonnas.\nMuidu olnud Eduard Dellingshauseni elulaad suurejooneline. Igal sügisel peetud suured jahid hulga kutsutud külalistega ja kolm kuni neli päeva aetud ratsahobustega ringi. (Isak Lank) Üldse olnud Ed. Dellingshausen külalistele vastutulelik ja armastanud külalisrohkeid pidusid korraldada (Ann Lank), olles ka ise õnnelik, kui ta sai osa võtta pidusöökidest.\nKõneldakse, kui keiser Wilhelm Saksamaalt käis oma jahtlaeva “Hohenzollerniga” Tallinnas Vene keisril külas, siis olnud ka Aaspere härra Ed. Dellingshausen jahtlaevale lõunasöögile palutud, kus temale Wilhelm olevat kinkinud kolm pudelit konjakit, mida siis parun oma viinakeldri austatud kohale olevat asetanud ja mis võib-olla viimase ajani ehk seal olnud (Isak Lank).\nErandina teistest seni nimetatud Dellingshausenitest on jätnud Nicolai Dellingshausen rahva sekka halva mälestuse.\nIseloomult olnud Nicolai Dellingshausen vastanud oma vennale, olnud tormakas, metsik ja rumaluhke: “See Loobu härra oli küll päris põrguhark.” (Gustav Taalbak) Nii mõisatööliseid kui muud talurahvast kohelnud halvasti, mis omakorda põhjustanud tema kadumist rahva viha eest peale 1905. aasta sündmusi (Jaan Vaademann). Loobul liikunud küll jutt, et Kolja (Nicolai Dellingshauseni hüüdnimi rahva seas) viidud Arhangelski, kuid tegelikult olevat ta ise pagenud Saksamaale, kus ta hiljem olevat surnud (Käsper Schnell). Ka okupatsiooni ajal ei nähtud teda enam Loobul - nii suur olnud tema hirm rahva ees (Adolf Heimberg). Nicolai Dellingshauseni iseloomustamiseks jutustatakse vahejuhtumisest Viitna kõrtsis, kuhu ta 1905. aastal karistussalga kaaslastega tulnud, seal siis vehelnud ta kõikide nina alla suure vanaaegse püstoliga ja karjunud: “Mina olen teie jumal, teie kurat, ma võin teid maha lasta ja teha kõik, mis tahan.“ (Magnus Rosenbaum) Samasuguse esinemisega olevat ta hakkama saanud ka oma kokkutulnud tööliste ees, kelle kallal ta oma suurt võimu suurel määral teostaski (Ants Ollin).\nKuigi olnud Nicolai Dellingshausen halb iseloomult, ei olevat ta kandnud kestvat viha inimeste peale, mis võrreldes Varangu Luederiga (Alexander) olnud ainsaks inimlikumaks jooneks (Jaak Vaademann).\nNicolai Dellingshausen jättis oma suguvõsast erandina jõhkrad jäljed rahva mälestusse. Apaatse isikuna puutunud ta ka rahvaga vähem kokku, nii et ta negatiivne mälestus on säilinud tänu 1905. aasta sündmusile, mil ta aktiivsemalt tegutsedes rahvaga lähemasse kontakti sattus. (Ants Ollin)\nSellevastu on üks teine mõisnikkude perekond Haljala kihelkonnas loonud enda ümber juba püsivama ja põlvest põlve edasi kanduva pahelisuse traditsiooni: see oli Varangu mõisa omanikkude von Luederite perekond.\nVanem von Lueder, kellega praegu veel elavail vanemail inimesil on olnud kokkupuutumusi, oli mõisa viimase omaniku Alexander von Luederi isa kindral Maxim von Lueder, keda rahvas enamasti kutsunud Magnuseks (Johannes Traus, Jüri Rehelem).\nEbamääraselt teatakse kõnelda isegi Maxim von Luederi isast, et see olnud rahva vastu õige karm isand (Jaan Pärk), kuid need mälestused ei ole rahva seas enam kuigi elavad.\nLuederid, kes vene sõjaväes kandsid kõik kõrgemaid aukraade, tahtsid sõjaväelist distsipliini tuua ka oma mõisasse (Jaan Pärk). Nii kohelnud Maxim von Lueder talurahvast alati äärmiselt kurjalt, sõimates neid ja katsudes oma hääle tugevusega sisendada alamaisse aukartust ja hirmu (Isak Lank). Rahvas pidanud olema kui soldatid (Jaan Pärk). Ka oma teenijaskonda, kellega mõisnikel muidu alati sõbralik ja heatahtlikult allavaatav vahekord, polevat Maxim von Lueder usaldanud (Jüri Rehelem). Eriti kuri olnud Maxim von Lueder nende peale, kes lugenud ajalehti. Ajalehe tellimise ja lugemise keelanud ta kõva karistusega ära, kuid salamahti loetud ikka edasi. (Jüri Rehelem) Ka olnud Maxim von Luederil kohtuskäimised talurahvaga tavaliseks nähteks. Pühapäevadel varitsenud ta kirikusse minejaid ja kes selleks tema heinamaal olevat teerada kasutanud, neid võtnud ta kinni ja lasknud mõisa keldrisse viia, kus siis üks päev inimesi kinni hoitud. Säärase teguviisi pärast olnud tal hulk protsesse, kuna juhtunud, et nii mõnigi mees mõisniku sellise omavoli üle kaebuse sisse andis, kuid harilikult lõppenud kohtuprotsessid kuberneri käsuga omavahel ära leppida. (Jaan Alto)\nMaxim von Lueder püüdnud talurahvast viimseni koormustada, pannes neile veel rendiajalgi ebaõiglasi karistusi peale, mis omakorda temale kaela toonud kohtuprotsesse (Isak Lank).\nAlexander von Lueder olevat oma isalt Magnuselt pärinud kõik pahelised iseloomujooned, ka surres ei olnud ta lahti saanud oma õelusest ja tigedusest. (Ants Ollin, Johannes Traus)\nIseloomult olnud Alexander von Lueder väga äkiline, mis sagedasti paisunud hüsteerikaks ja omandanud drastilised jooned (Karl Kirschbaum, Isak Lank). Sõim, tappa ja puua lubamised olnud Alexander von Luederi poolt niivõrd igapäevaseks nähtuseks, et kohalik rahvas sellega ära harjunud ja ei osutanud sellele mingit tähelepanu, teades, et neil polnud mingit kaugemat tagajärge (Jüri Pehelem, Isak Lank ja teised). Ta karjunud alati, sõimanud igatüht, kes temale vastumeelt olnud, kuid tihti ka sõimu enda ja halva tuju pärast esimest vastutulijat (Jaan Pärk).\nKorra läinud Selja kooliõpetaja Karl Kirschbaum Varangu mõisa, eemalt tulnud vastu Alexander von Lueder ja hüüdnud juba kaugelt: “Eest ära, lurjus, ma olema siitmõisa härra!” (Karl Kirschbaum) Nii kohelnud ta kõiki vastutulijaid - ja paraku, kui keegi ei olevat saanud nii ruttu eest ära või mütsi peast, siis ajanud hobusega kohe selga (Ann Lank, Johannes Traus). Nähtavasti samal põhjusel olevat ta hobusega taga ajanud ka Trausi 8-aastast poega, kuna viimane ei olevat saanud küllalt kähku teretamiseks mütsi peast (Johannes Traus, Anton Eskel).\nAsjaajamine Alexander Luederiga olnud inimestele alati vastumeelt, kuna see lõppenud tihti Luederi poolt mingi hüsteerilise väljaastumisega: revolvri näitamisega, mis tal alati olnud käepärast ja mille ta siis lauale tassinud (Jaan Park, Johannes traus, Jaan Alto jne), lubades maha lasta, või mingi drastilise võttega. Nii jutustab Isak Lank, kelle isa juba Maxim Luederiga kohut käinud rendiaegsete kohustuste pärast ja millest jutustajal hiljem Alexander von Luederiga tüli tulnud koha päriseks ostmisel. Koha ostmisel nõudnud Alexander von Lueder protsentide ettemaksmist, kuid jutustaja ei olevat seda nõuet täitnud ja ajanud sellega noore Luederi vihale: “Sinu isa käis kohut vana kindraliga, kas sina tahad minuga kohut käia.” Vastusega ei olevat ka jutustaja võlgu jäänud, öeldes: “Kui minu isa ja teie isa olid nii lollid, et käisid kohut, ega siis meie seda pruugi!” Siis karanud alles Alexander von Luederi hing täis: “Või minu isa oli loll, või kindral oli loll!” kisendanud ta ja tõusnud selle peale kähku istmelt, löönud saterkuue sabad üles, kükitanud siis selga Lankile vastu pöörates ja lausunud: “Vahi mu perset!” ja läinud toast minema. (Isak Lank)\nSäärase käitumisega olevat hakkama saanud ka vana kindral Maxim: temagi tõstnud jumalagajätuks oma saterkuue sabad üles (Ann Lank).\nEdasi jutustab Isak Lank ühest teisest kokkupõrkest Alexander von Luederiga. Ühel läbisõidul näinud Alexander von Lueder Lanki vasikat mõisa kesal. Ja kui siis jutustaja läinud hiljem mõisa viinavabrikusse viidud kartulite eest raha tooma, ei lubanud Alexander von Lueder raha hoopiski maksta, kuna saada olev kolm rubla pidi jääma trahvirahaks vasika tehtud kurja eest. Jutustaja ei olevat sellega rahule jäänud ja lubanud maksta omalt poolt ainult ühe rubla trahvi, mille peale Lueder hakanud märatsema ja lubanud vastast maha lasta. Huiganudki oma poja Nicolai tuppa, see tulnud, püss käes ja käinud siis jutustaja ümber sõjaka näoga ringi. “Kuid kaugemale see asi läinud, oma kartuliraha sain ikka kätte!” tähendab loo jutustaja. (Isak Lank)\nOma sõimus tarvitanud Alexander von Lueder rahva vastu äärmiselt valimatuid sõnu. Harilikumaks pöördeks olnud temal järgmine väljendus, mida Luederi karakteristikas ei jäta vahele ükski kihelkonna vanem elanik: “Mina olema siitmõisa härra, aga sina olema Maarja valla roju ja Sibi valla siga!” (Johannes Traus, Jaan Pärk, Isak Lank ja teised)\nLuederi anormaalne hüsteerilisus ilmnenud ka tema käitumises 1905. aastal.\nNiipea, kui 1905. aasta liikumise laine ulatunud Haljalani, lasknud Lueder suures ärevuses tuua mõisa ühe kasti püsse, väikene suurtükk seatud Varangu sillale üles ja rahva hirmutamiseks lasknud kuulipildujast paugutada (Jüri Rehelem).\nPerekonna olevat ta mõisast ära saatnud ja, olles ise tublisti sündmustest hirmul, pannud ta mõisateenijad härrasmaja juurde vahti (Jüri Rehelem). Hiljem läinud ta Loobule mustasajale vastu, võttes kaasa oma relvastatud käsilased: teenri, tallipoisi, sepa ja sepapoisi, õpetades neile enne püssi käsitsemise selgeks (Jüri Rehelem). Ise käinud kroonuriietes ringi ja et oleks kergem joosta, lasknud isegi sineli teha lühemaks (Jüri Rehelem).\nKa ei jätnud Lueder hiljem karistussalka toomata ja Varangu inimesi hirmutamata. (Jüri Rehelem, Juhan Nulbach)\n1905. aastal saanud paljud Luederi läbi kannatada (vt ptk 1905. aasta ja karistussalkade tegevus), ka need, kes varem tema viha alla olid sattunud (Aadu Peterson). Peale 1905. aastat, kui rahvas oli juba ammugi taltsaks tehtud, küsinud Lueder aina mehi kohates: “Noh, kas sina tunned seda laulu - mõisad põlevad, saksad surevad...” (Juhan Nulbach).\nJa veel okupatsiooniajal osatanud Lueder talurahvast: “Ootate ikka küll uut õigust, aga ega England ei joua, ei joua!” (Johannes Traus)\nÜht 1905. aastal nuhelda saanud Varangu meest, Johannes Trausi, parastanud ta hiljem: “Noh, sina Maarja valla siga, komitee asutanud, 75 hoopi naha peale saanud!” (Johannes Traus)\nSee ebaloomulik järelparastamine ja oma võimu rõhutamine igal juhul ilmnenud Luederis alaliselt ja aitas küll kõige vähem kaasa tema autoriteedi tõusule, rahvas nägi temas pigemini narri, kel küll võim kiusamiseks, kuid keda ometi kartmise asemel ennem tagaselja naerdi (Jaan Pärk, Juhan Nulbach).\n1917. aasta revolutsiooni ajal olnud ta [Lueder] paos ja ilmunud uuesti Varangule ühes Saksa okupatsiooniga. Sealt peale on ta elanud Varangul oma surmani, saades oma poja Nicolai kaudu, kes võttis osa Eesti Vabadussõjast, normaaltalu mõisa südames. Alexander Lueder suri paar aastat tagasi ja on maetud Luederite perekonna erasurnuaiale. (Jüri Rehelem)\nAlexander Luederi poeg Nicolai näidanud endas pea samasuguseid iseloomujooni (Johannes Traus), kuna ta aga mõisaomanikuna pole saanud avalduda, siis puuduvad tema kohta ka lähemad teated. Kõneldakse, et mingisuguse süüteo eest olevat ta Eesti valitsuse ajal üheks aastaks vangi mõistetud, kuid veel enne karistustähtaja möödumist olevat ta surnud haiglas. (Johannes Traus)\nPeale Sagadi mõisa omanud Fockide sugukond ka Kavastu mõisa. Hiljem läinud aga Kavastu mõis kaasavara näol Maydelli kätte, nimelt saanud üks vigane preili Fockide soost abielludes omale Kavastu kaasavaraks. Maydellide käes olnud mõis kaks põlve. (Johannes Ederberg)\nViimane Kavastu omanik Gotlieb Maydell olnud kange saksastaja, isegi tööjõu, sulased toonud ta Saksamaalt, kuna maarahvast ei olevat pidanud küllalt tööosavaiks (Johannes Ederberg). Kohtadele pannud uued saksapärased nimed ja mõisa asutanud saksa kooli, kus õpetajaks olnud Saksamaalt toodud umbsakslane, kes siis õpetamise juures oma pilliroost kepi tarvitamises kitsi pole olnud ja hoope jaganud lastele enam kui õpetust. Vastuabinõuna kandnud lapsed kasukaid või paksemaid vammuseid harilikkude riiete all. (Johannes Ederberg) Kooliskäimine olnud vabatahtlik (Johannes Ederberg).\nKa naise olevat Gotlieb Maydell toonud Saksamaalt, kasutades selleks, nagu rahvas kõneleb, pettusteed: nimetanud end väga rikkaks meheks, kuna tõelikult olnud mõis üsna halval järjel. Naise pettumus olnud Kavastusse jõudes väga suur, ta tahtnud kohe tagasi sõita ja oma pettumust ei olevat ta salanud kellegi ees, mille tõttu see asi tuttavaks saanud ka rahvale. (Johannes Ederberg)\nImporditud saksa tööjõuga tahtnud ta [Maydell] oma mõisa korda seada Preisimaa mõisate eeskujul. Olles aga ise ebapraktiline ja pisut kergeusklik, jäänud ta oma ettevõttega varsti pankrotti. (Jakob Leesmann)\nPõllutöö korraldussüsteemis viinud [Maydell] läbi rea uuendusi. Mõisa põldude suurendamiseks lammutanud mõisa lähedal oleva Rasivere küla, võttes maa oma kätte. (Johannes Ederberg) Ka lasknud ta rukist vikatitega maha niita ja põllule laiali laotada, kuid sagedasti juhtunud vihm peale tulema ja hävitanud vilja, mille tagajärjeks olnud see, et talviti laenatud mõisasse leiba väljastpoolt (Johannes Ederberg, Jakob Leesmann).\nKa oma Saksamaalt toodud töölistega ei olnud tal õnne: siinseis oludes olnud need väga oskamatud ja lasknud isegi mõisa karja välja surra (Jakob Leesmann).\nTööaja pikkus olnud samuti kindlaks määratud: töötati hommikul kella kuuest õhtul kella kuueni (Johannes Ederberg).\nEbaõnnestunud uuenduskatsete tõttu tekkinud mõisa majanduslikku ülekoormatust lisandanud veel Maydelli üle jõu käiv eluviis (Jakob Leesmann). Enda ja oma külaliste lõbustuseks lasknud ta ehitada eri mänguplatse mõisa juurde, nii keeglivälja mõisalähedasse metsa ja harrastanud üldse kulukaid meelelahutusi (Johannes Ederberg).\nPankroti lähenedes püüdnud ta end küll veel vee peal hoida talude päriseks müümisega, kuid 1869. aastal läks mõis müügi teel siiski Tallinna kaupmehe Kochi kätte (Jakob Leesmann).\nKochisse olevat alul teised mõisnikud suhtunud halvakspanevalt ja põlastavalt (Johannes Ederberg). Seda suhtumist illustreeritakse Varangu Luederi käitumisega: korra sõitnud Kavastu Koch Varangu Luederile külla; Lueder olevat selle hiljem järgmiselt edasi jutustanud: “Vaatan õige, kes külla sõidab ja tõllast astub välja Tallinna kaupmees - aga hää kartulikauba sain temaga!” (Johannes Ederberg) Koch oma rikkusega olevat upitanud varsti üles ka oma austuse ja jõudnud koguni nii kaugele, et saanud lõpuks omale naiseks paruness Üxkülli Hildebrandi, kes olnud Metsiku Üxkülli perekonnast (Jakob Leesmann).\nÜxküllid olnud Metsiku mõisa omanikkudeks juba teoorjuse ajast peale, kuna varemini, nagu mäletatakse, kuulunud Metsiku mõis kord Vihula ja kord isegi Sagadi omanikkudele. (Villem Villberg)\nMetsiku viimasest omanikust Üxküllist, kes olnud kihelkonna kohtuhärra (Magnus Rosenbaum), on säilinud ümberkaudu küllalt mälestusi.\nIseloomult olnud Üxküll äärmiselt kõrk ja iseteadev, kui selge pea ja targa mõistusega mees (Valdek Treiberg); olnud talle aga põhiliselt omane mõisniku toredus ja uhkus (Villem Treiberg). Sellele vaatamata olnud Üxküll loomult õiglane (Valdek Treiberg) ja rahva vastu hea, kuigi vihastudes kärkinud oma tugeva häälega nii, et seinad põrunud ja aknaklaasid klirisenud (Juhan Summa).\nOlles ise väljaõppinud advokaat (Juhan Summa, Magnus Rosenbaum), koostanud Üexküll isiklikult eestikeelseid rendilepingutekste, mis juriidiliselt olnud alati äärmiselt täpsed (Valdek Treiberg).\nÜxküll ei olevat sallinud ka seda, kui inimene otsekohe ei olevat saanud ennast ja oma mõtteid väljendada või kuidagi kogelenud (Valdek Treiberg). Nii kõneldakse, et keegi talumees olevat läinud Üxküllilt paluma sangalaudu. Üxküll ei olevat aga seda sõna teadnud ja arvanud, et see tähendab sängi ja kuna mõisnik ei olnud kohustatud talu sisustamiseks midagi andma, vaid ainult eluhoone tarbeid, saanud Üxküll hirmus vihaseks ja käratanud: “Või teie, koerad, tahate veel sängid ka minu käest!” Mees katsunud, et minema saanud, kuna teine hakkajam mees, kes ka parajasti seal olnud, seletanud mõisnikule ära, et ega mees ei olevat sängi jaoks laudu tahtnud, vaid ukseluugi - sanga jaoks. Siis lasknud Üxküll mehe uuesti kutsuda ja praganud, et ta õieti ei oskavat asja ära seletada, kuid mehele andnud sangalauad ikkagi. (Valdek Treiberg)\nÜldiselt olnud Üxküll asjade seletamisel ja selgitamisel väga kannatlik; ta seletanud asju ikka mitu korda, kui keegi aru ei olevat saanud, aga kui juhtunud teine kord minema ja jälle ei teatud, siis sõimanud hirmsal kombel naha läbi ja tihtipeale määranud viis rubla trahvi või seitse päeva aresti (Magnus Rosenbaum).\nÜxküllil olnud peale Metsiku mõisa veel mitu teist mõisat Väike-Maarja pool. Sellele vaatamata olnud ta kehvavõitu mõisnik, milleks polevat vähe kaasa aidanud ta ebaõnnestunud abielu lugu. Naine põgenenud juba pulmaööl tema juurest ära kellegi teisega, olnud väljamaal ja kuhjanud seal prassimistega suured võlad Üxkülli kaela, mille tasumine teinud Metsiku härra kehvaks. Kuna mõisate omad sissetulekud ei suutnud selliste väljaminekutega pidada enam sammu, hakanud Üxküll aegsasti müüma talukohti päriseks. Olles suuremad talud müünud, pakkunud isegi kuuendikukohti, lubades neid ühendada suuremaiks üksuseiks. Niisugune olukord mõjustanud soodustavalt kohaliku rahva arenemist. (Valdek Treiberg)\nÜheks rahva seas laiemalt tuttavaks mõisnikkude perekonnaks Haljala kihelkonnas on veel Vanamõisa omaniku von Brevernite perekond.\nMälestused von Brevernitest on lahkuminevad: kõneldakse, et nad olnud väga uhked iseloomult, kuid mitte eriti hullud rahva vastu. Tulnud kuulata sõna ja kui vastu hakatud, saadud ihunuhtlust. Eriti armulised olnud nad oma vanemaile teenijaile, kellele kingitud talukohti ja töövõimetusel antud armuleiba. (Johannes Tambik)\nKuid teisalt kõneldakse, et von Brevernid olnud väga halvad nii oma teenijatele kui ka talurahvale (Gustav Pender).\nViimase Vanamõisa omaniku Ants von Breverni vanaisa olnud rahva vastu hirmus karm. Eriti südametult suhtunud ta ühesse oma teenijasse, kelle ta oli vahetanud linnukoera vastu. Seda Aadamit peksnud ta kõige rohkem ja kasutanud teda alati oma viha kustutamise objektiks.\nKorra Vanamõisa ja Võle vahelise sillaehituse juures kutsunud ta Aadami töötajate ridadest välja ja tuupinud mehe üsna vigaseks. Kuid Aadami eest maksnud ükskord Auküla poisid kätte. (Gustav Pender)\nVanahärra käinud ikka harilikult öösiti mõisa põlluveertel vaatamas, kas tema maa peal ei ole söömas taluloomi. Ühel niisugusel korral võtnud siis Auküla poisid mõisniku kinni ja peksnud ta põllukividega poolvigaseks nii, et teda põllult kätel ära kantud. Sellest peksust jäänud ta oma elu lõpuni jalutuks. Kuid veel raugaeas lasknud ta ennast tihti väljale kanda, kamandanud teolised ritta ja lasknud siis end reast mööda kanda, jagades igaühele oma äranägemise järele hoope ja kes siis julenud ennast kõrvale pöörata, sellele käratanud: “Sa lurjus ära liiguta, et pean ennast pöörama sinu pärast!” (Gustav Pender)\nKa Julius von Brevern, Ants von Breveni isa olnud küllalt toores. Ta olnud viimane haagikohtunik ja jaganud ihunuhtlust õige ohtralt.\nKorra lasknud ta oma mõisa mehi ja tallipoisse nuhelda, kuna need olid külastanud mõisatüdrukuid, juhuslikult aga sattunud ta neile peale ja kirjutanud kõikide nimed üles. Nuheldavate seas olnud ka keegi Aadam Taali ja kui kord tema kätte jõudis, visanud peksja, kes olnud pekstava vend, vitsa käest ja öelnud: “Mina oma venda ei löö!” Selleks ajaks jõudnud ka Taalide kolmas vend Gustav kohale, haaranud Julius von Brevernil rinnust kinni ja visanud tallist välja: “Või sina lahkad siin veel inimesi oma tallis, kui Rakvereski enam ei lahata.” - “Kus püss, tooge püss!” hüüdnud von Brevern, mille peale püss sinna toodud. Gustav Taal olevat tõmmanud selle peale rinna paljaks: “Kui julged, siis on nii parem, lase aga!” Muidugi jäänud asi sinnapaika. (Gustav Pender)\nHiljem saanud Julius von Brevern rannameestelt armetult peksa. Ta sõitnud uhkelt nelja hobusega ja kolm randlast tulnud temale vastu. Julius von Brevern hüüdnud: „Kõrvale!“ Kuna randlased ei olevat kohe läinud, siis tõusnud mõisnik püsti ja virutanud ühele neist kepiga vastu õlga. Rannamehed karanud selle peale kõik korraga von Brevernile kallale, kaks hoidnud kinni, kuna kolmas löönud kaikaga. Julius von Breverni vigastused olnud nii suured, et teda väljamaale viidud ravima, kuid väljamaalt tagasi tulles põrunud ta ühel õnnetul ratsasõidul ja jäänud sellest jalutuks nii, et teda kanti kanderaamil elu lõpuni nagu tema isagi. (Gustav Pender)\nNiisugusena on püsinud mälestus Brevernite sugukonna vanemaist esindajaist.\nViimase järeltulija, Hans von Breverni kohta, kes on veel praegugi mõisasüdame omanik, on traditsioon aga kõige laialdasem, eeskätt tänu Hans Breverni lähedasele läbikäimisele lihtrahvaga, millest sõltus tema laialdane populaarsus. Küllalt on aidanud selleks populaarsuseks kaasa ka Hans von Breverni iseloomu omapärasus.\nHans von Brevern olnud loomu poolest väga kaval. Ta saanud hakkama igasugustes olukordades ja tulnud õnnelikult välja ka kõige keerulisemaist ja hädaohtlikumaist oludest. (Gustav Pender)\nMõisatöölistesse ja talurahvasse suhtumisel olevat ta olnud lojaalne. Ärevail revolutsiooniaegadel, kui teised ümberkaudsed mõisnikud kodukohast ära sõitsid ja linnades varju otsisid, püsis Vanamõisa Ants, nagu teda rahvas nimetab, oma mõisas ja kohandanud end imeteldava oskusega muutunud olukorrale. (Gustav Pender) Enamlaste ajal olnud ta enamlasile truu sõber, sõitnud nendega kaasa isegi rekviseerimisretkeile, mida hõlbustanud eriti ta talupoeglikult kohmakas ja igast peenutsusest vaba kuju (Isak Lank). See maamehelikkus välises kohtlemises ja kogu isikus on aluseks mõnelegi koomilisele loole, mida kohapeal tema kohta jutustatakse.\nOma haridusega polevat Vanamõisa Ants võinud just uhkustada. Kooliskäimine olevat tal laiskuse tõttu pooleli jäänud juba üsna alguses, nii et isegi kirjutamisoskus jäänud tal puudulikuks. Igasuguseisse kirjatähtedesse, rääkimata raamatuist, suhtunud ta äärmiselt umbusklikult. (Julius Koot)\nKord olevat üks moonamees läinud mõisa vilja järele, milleks Ants andnud moonamehele sedeli aidamehe jaoks kaasa. Aidamees polevat suurt aru saanud algelisist kraakjalgadest sedelil, kuid andnud vilja moonamehe suusõnalise seletuse peale siiski kätte. Hiljem läinud aidamees härra juurde ja ulatanud talle sama sedeli öeldes: “Leidsin selle tähe, kas teie, härra, ei oleks nii hea ja ei loeks, mis seal seisab?” Ants uurinud pisut aega sedelit ja lausunud: “Kurat teab, aga ei mina ei tea, mis sinna kirjutatud on,” millele aidamees vastanud: “Teie, armuline härra, ju ise kirjutasite selle moonamehele, kes tuli vilja saama.” Sõnalausumata kiskunud Ants selle järele sedeli puruks. (Julius Koot)\nMaarahvas kohelnud Vanamõisa Antsu üldse kui naljakat tüüpi, mida illustreerib järgmine väga levinud lugu. Korra sõitnud üks Antsu-nimeline talupoeg kaunis lõbusas tujus Rakverest kodu poole, teel ajanud ta Vanamõisa Antsust mööda ja hüüdnud kohakuti jõudes viimasele: „No tere ka, Vanamõisa Ants, näe, kaks Antsu nüüd jälle kokku juhtunud.“ Muidugi vihastunud Vanamõisa pärishärra, kuid kättemaksutarve polevat olnud ta hingeliseks vajaduseks ja nii jäänud sellised familiaarsused talupoegade poolt alati tõsisemate tagajärgedeta, kindlustades Vanamõisa Antsu populaarsust. (Isak Lank)\nTänu oma kohanemisoskusele on Hans von Brevern veel praegugi mõisasüdame omanik, kuhu on asutanud piima konserveerimise vabriku. Igatahes majanduslik ettevõtlikkus olnud tal alati küllalt arenenud. (Gustav Pender)\nEdasi sain iseloomustusi veel Selja mõisa hilisemate omanikkude Girardide kohta. Varasemaist Selja mõisnikest von Rennenkampfidest öeldakse vaid niipalju, et nad olnud rahva seas heas kuulsuses, kuid elanud enamasti väljaspool ja seepärast näinud neid rahvas õige harva. Mõisas juhtinud asju valitsejad, kes käskimisoskuses polevat jäänud milleski taha pärismõisnikele, või rentnikud, kes oma isikutega pole just silma paistnud. (Anna Kolberg)\n1867. aasta paiku omandas Selja mõisa senise Kunda mõisa omanik Girard de Soucanton. Sel Prantsusmaalt sisserännanud perekonnal puudunud varem aadli tiitel, kuid olles väga rikas, ostnud vana Girard (mõeldud on vist Selja mõisa ostjat) omale suure summa eest paruni tiitli. (Jaan Alto)\nKuid ka Girardid pole ise elanud Seljal, vaid pidanud seal valitsejaid, kellest üks, junkur Hager, olnud kõige kauem. (Anna Kolberg) Rahvaga vähe kokku puutudes pole Girardidest säilunud Selja ümberkaudse rahva seas kuigi selget pilti. Isikuomadusilt üsna tavalised surelikud, polevat neil puudunud siiski mõisnikule omane uhkus ja väljapaistmispüüd. (Jaan Alto)\nLähemalt teavad neist kõnelda Selja ranna elanikud, kus Girardid tavaliselt suvitanud. Nii Karepa kui ka Rutja külad rannas kuulunud Giradidele, või, nagu rahvas neid nime raskepärasuse pärast nimetab, Siirak Sukaantunile. (Jaan Alto)\nJuba umbes neljakümne aasta eest ehitanud vana parun Siirak Karepa randa suvemaja Dormini, kus suvitanud enamasti vanaproua ja see suvila veel praegugi kuulub Girardidele (Jaan Alto). Ka noor Siirak ehitanud endale suvila, mis on umbkaudu kolmkümmend viis aastat vana ja kuulub praegu Raudsepale. (Jaan Alto) Neis suvilais suvitatud väga suurejooneliselt. Pea iga päev käinud hulk külalisi ja nende ülimuslik häälekõma polevat suvilate ümbrusest kunagi vaikinud. (Jaan Alto, Jüri Kilm)\nÜldiselt iseloomustatakse noort Girardi kui ehitushimulist peremeest. Tema lasknud ka ehitada Toolse randa sadama. Andnud ise metsa, vald pidanud puud kokku vedama ja kohalikud meremehed raiunud palgid kastideks, mille üldpind olnud kuus sülda. Samuti ehitanud ta Rutjale väikese sadamasilla oma lustjahi jaoks. (Jaan Alto) Siirak omanud ka mootorpaati, kuid paat olnud väga suur ja mootor nõrk, nii et korra jäädud isegi selle mootoriga keset merd seisma (Jaan Alto).\nKa palktee Karepa randa olevat lasknud Girard ehitada, kuna teed olnud seevõrra liivased, et liikumine neil olnud äärmiselt raske (Jaan Alto).\nTeiste kohalikkude mõisnikkude iseloomustus on väga raskendatud täpsemate andmete puudumisel. Nende kohta saadud üksikud laused on niivõrd üldist laadi, et nende kaudu üldpildi saamine teatud mõisniku kohta on peaaegu võimatu.\nNii tähendatakse: Kandle mõisnikkudeks olnud Trittoffid kolm põlve (Jaan Pärk). Põlvnenud Trittoffid vanast polkovnikute perekonnast, kes on Venemaalt sisse rännanud (Liisa Luht).\nInimeste vastu olnud Trittoffid head (Liisa Luht).\nTrittoffide käest läinud Kandle mõis Dehnide kätte (Liisa Luht), kes enam kaugeltki nii head ega mõistlikud härrad pole olnud [kui Trittoffid]. Vana Dehn pannud oma sissetulekute suurendamise püüuga talupoegadele väga suured kohustused peale ja rendiaegu ajanud maksu nii suureks, et üksikud olid sunnitud oma kohtadelt lahkuma (Joosep Possu).\nPeale Kandle mõisa kuulunud Dehnidele ka Veltsi mõis. Sealne vanahärra ei olevat nii hull olnud: ainult üks kord lükanud teolist kepiga, kuna see vedanud rukkivihku järel, nii kõneleb jutustaja. (Joosep Maiblum)\nÜksikuid katkendlikke märkmeid sain ka Karula mõisnikkude kohta.\nVarem olnud Karula mõisnikuks von Essen, see olnud hirmus uhke ja auahne mees, kelle ees tulnud alati seista paljapäi, kuna ta juba eemalt käsutanud: „Mütsid maha!“ Von Esseni järele läinud Karula mõis Nottbeckile, kes olnud samuti uhke (Juhan Einberg) ja rahva vastu äärmiselt halb, vahekord olnud 1905. aastal õige terav (Gustav Topro).\nNottbeckile kuulunud ka Annikvere mõis, kus ta ise alaliselt elanud, kuna Karulas peetud valitsejat. Hakanud küll Karulasse uut härrastehoonet ehitama, kuid ehitus jäänud pooleli. (vanaproua Topro)


Bookmaking koos wikidega | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 24989\nNagu paljud inimesed, tahtsin alati kirjutada raamatu. Mul ei ole tegelikult mingit koolitust kirjanikuna, kuigi ma püüdsin ajakirjanduses keskkoolis ja kolledžis. Kraadiõppeasutus pidi loomulikult nõudma tonni kirjutamist ja see on tegelikult see, kus ma hakkasin seda nautima. Olen märganud, et paljud inimesed töötavad nendel päevadel raamatuid. Jeremy teeb seda. Hugh teeb seda. Scoble ja iisrael teevad seda. Lessig teeb seda (kinda). Chris anderson teeb seda. Curt teeb seda. Lisa, rosa ja\nNagu paljud inimesed, olen alati tahtnud kirjutada raamatu. Mul ei ole tegelikult mingit koolitust kirjanikuna, kuigi ma püüdsin ajakirjandusele keskkoolis ja kolledžis. Kraadiõppeasutus pidi loomulikult nõudma tonni kirjutamist ja see on tegelikult see, kus ma hakkasin seda nautima.\nOlen märganud, et paljud inimesed töötavad nendel päevadel raamatuid. Jeremy teeb seda. Hugh teeb seda. Scoble ja Iisrael teevad seda. Lessig teeb seda (kinda). Chris Anderson teeb seda. Curt teeb seda. Lisa, Rosa ja Yvonne just lõpetasid selle. Ja see on lihtsalt mu pea kohal. Hugh kirjutas oma blogis peaaegu kogu oma raamatu. Jeremy on üsna läbipaistev ja laseb inimestel oma ettepanekut üle vaadata. Scoble ja Iisrael teevad oma blogi kaudu. Lessig teeb wiki eelmise raamatu ülevaatuse. Chris Anderson teeb ka oma blogi. Curt on lubanud inimestel oma blogi kaudu kardina taga.\nPärast manifesti kirjutamist juhtus mulle, et oli palju rohkem, mida võiks öelda ja "slackers @ work" kohta. raamat ühel päeval. Ja mul on. Muidugi, kui hakkate niimoodi mõtlema, pead sa kirjutama terve ettepaneku.\nMa viskasin mõned mõttekaardid välja (käsitsi, muidugi… Visio lihtsalt ei tee seda minu jaoks), ja ma hakkasin kokku joonistama. Siis lugesin ma suurepärast raamatut Kuidas mõelda nagu teie toimetaja. Autor tegi isegi ühe neist online-klassidest Barnesi ja Noble'i kaudu. Ma vaatasin selle peale, kuid see oli põhimõtteliselt autor, kes loobus paljusid käsikirjade ülevaatuste taotlusi. Kui ma teadsin, mida ma pidin raamatuettepaneku jaoks tegema, hakkasin Wordi abil midagi tõsiselt panema. „Kursus, ma tahtsin seda teha alati, kui mul oli vaba aega, nii et ma postitasin Wordi dokumente ise edasi-tagasi. See muutus kiiresti tülikaks, kuna mul oli dokumendi erinevaid versioone erinevates arvutites, kaasa arvatud minu Palm.\nNii et ma rääkisin heade inimestega JotSpotis ja nad püüdsid mind oma wiki versiooni beetatestiga. Nüüd oleksin võinud lihtsalt luua wiki ise, kuid JotSpotil on mõningaid magusaid funktsioone, mida ma ei saanud ühegi teise wiki põhipaketiga. Kõigepealt on see parooliga kaitstud, nii et pole mingit võimalust, et see oleks rikutud. Võin e-kirju saata otse wiki-le, nii et kui mul on mõni muu mõtteviis (tead, kuidas see läheb), võin lihtsalt märkuse eemaldada ja saata seda wiki töötlemiseks hiljem. Tõenäoliselt on parim omadus see, et see toetab rikast teksti redigeerimist nii lehekülgedel „redigeerimine“ kui ka „vaatamise” lehekülgedel. See tähendab, et wiki-i teksti kopeerimine / kleepimine Wordi on lihtne, ilma vormindamist kaotamata. Sweet! Nüüd saan ma ettepanekuga kõikjal töötada ja kui see on tehtud, võin selle lihtsalt Wordi alla panna ja selle printida. Minu JotSpot wiki kasutamine on üsna tavaline... praegu töötan lihtsalt kolmel lehel. Kuid neil on huvitavaid eelnevalt ehitatud malle, mis võiksid olla ettevõtetele (eriti piiratud ressurssidega väikeettevõtetele) üsna kasulik. Tasub vaadata.\nSeega selgub, et raamatuettepanekud nõuavad kolme osa: ettepanekut, sisukorda ja valiku peatükki. Ma olen päris palju teinud kahe esimese ja lihtsalt valiku peatükiga. Ma lootsin, et seda paar nädalat tagasi teha, aga elu juhtus. Nüüd loodan, et saan selle nädala peatükiga teha ja saada kirjas ettepanek kümnele kiirsele pressile ja üle agentile läbivaatamiseks. Olen alati nautinud kümme kiirtrükki kataloogi ja nad näivad olevat omapärane piisavalt kirjastaja, et võtta midagi sellist nagu Slacker @ Work. See Me näeme…


Ämblikmees: kojutuleku filmide ülevaade - Filmi Rewievs\nvanus 10+ i) Mitmekesine, meelelahutuslik taaskäivitamine sisaldab teatud keelt, vägivalda.\nvanus 10+ Põhineb 304 arvustust Seda kohe saama\ntallede vaikimine terve mõistus\nEkspertide ülevaade X Y-stTerve mõistuse ülevaade 1:15Ämblikmees: kojutulekKriitika hispaania keeles X Y-stAmetlik treilerÄmblikmees: kojutulek X Y-stVestluse alustajad | 0:30Pärast filmi: rääkige oma lastega ämblikmehest: kojutulek X Y-st X Y-st X Y-stEelmine Järgmine\nSoovita värskendustÄmblikmees: kojutulek\nÄmblikmehe põhisõnum on alati olnud: 'Suure jõuga kaasneb suur vastutus'; Peetrus võtab seda tõsiselt, otsides võimalusi oma kogukonna aitamiseks ja seades end teiste päästmiseks ohtu. Sõbrad ja perekond on teie jaoks alati olemas, kuid te ei tohiks nende nimel valesti teha. Teie tegelik iseloom / väärtus on see, kes te sisemuses olete, mitte see, mida te kannate / kasutate väljastpoolt. Suhtlemine on oluline arusaamatuste ja isegi ohtude vältimiseks. Teemadeks on julgus ja visadus.\nPeetrus ei taha midagi muud kui kasutada oma võimu inimeste aitamiseks; see tähendab, et ta võib olla kannatamatu, sattudes ohtu enne, kui asjad läbi mõelda. Tony tähendab hästi ja soovib Peetrit turvaliselt hoida, kuid pikka aega ei kuula ta oma noort kaitsealust, mis aitab kaasa suurele osale vaevustest, millesse Peetrus satub. May armastab Peterit, kuid ta ajab teda ja ta sõpra suur pidu, kus eeldatakse, et teismelised joovad. Peter's Queens, NY, keskkool on reaalselt mitmekesine; tema sõbrad, klassikaaslased ja õpetajad esindavad laia valikut rasse ja kehatüüpe. Lahedad lapsed on Akadeemilise Kümnevõistluse liikmed. Naistegelased on kõrvalrollides; neid kujutatakse positiivselt, kuid nad ei tee palju.\nSagedane oht ja plahvatusohtlik vägivald; pahad valmistavad, müüvad ja kasutavad äärmiselt hävitavaid relvi, et asju õhku lasta ja tegelase järsult lagundada. Peter ja Toomes astuvad mitu korda vastamisi; Peetrus heidetakse kõrgustelt, põrutatakse ümber ja ta maetakse rusudesse; Toomes ähvardab Peetrit ja kõiki, keda ta armastab. Teismelised ohus kahjustatud liftis Washingtoni monumendi tipus. Praam jaguneb pooleks; reisijad satuvad paanikasse, karjuvad ja on ohus. Lennuk kukub alla, vältides kitsalt hooneid; tuline praht on rannas laiali. Peetrit tirib kaubik; hiljem lõpeb metsik autosõit krahhiga. Võitlused / pingelised stand-offid; mõned löögid. Relvad viha / ähvardustena. Peter satub väikeste kelmidega tülli. New Yorgi lahingu tagajärjed (alatesKättemaksjad) hõlmab lagunenud, kahjustatud hooneid. Kulisside taga pilguheit võitlustestKapten Ameerika: kodusõda.\nTeismelised purustavad / flirdivad. Üks naljakas viide pornole. Paar soovituslikku kommentaari, mis tehti maile / tema kohta (s.t 'kuum itaallanna'). Peeter näitas paar korda särgita / oma poksijates. Mõned vormikohased rõivad / ujumistrikood. Teismelised tüdrukud mängivad vooru 'F, abiellu, tapa'. Toores viide 'poochi kruvimisele'. Täiskasvanud tegelased suudlevad.\nRegulaarne, kuid mitte pidev sõnade kasutamine, sealhulgas s-t, pullid - t, kurat, värdjas, põrgu, auk - auk, bada - friggin , '' kruvitud '', 'lollakas', 'nõme', 'jama', 'peenis', 'lonkama', 'luuser', 'idioot', 'rumal', 'imeb', 'oh jumal' (kui hüüatus). Üks meeldejääv hüüatus 'Mis fu ...' (sõna pole lõpule viidud). Keskmise sõrme žest.\nkarda kõndivat surnud vanemate juhendit\nKasutatud nutitelefonid. Autobrändid, sealhulgas Jaguar ja Audi. NASA logo. Youtube. Palju kaubanduslike seoseid ekraanilt.\nPidu, kus alaealised teismelised hoiavad punaseid Solo tasse; kunagi ei saa täpselt aru, mis neis on, kuid vihjatakse ka joomisele. May sööb õhtusöögi ajal õlut. Peterile pakutakse jooki, kuid ta keeldub, sest ta pole piisavalt vana.\nVanemad peavad seda teadmaÄmblikmees: kojutulekon lõbus, tween-sõbralik võtmine Marveli kõige püsivamalt populaarseima tegelase kohta. Mängides tegelikku teismelist (Tom Holland) keskkooliõpilase Peter Parkerina, on selle vaim väga kooskõlas algsete koomiksitega. Ehkki ohust ja tegevusvägivallast pole puudust, pole see nii järeleandmatu ega ulatuslik kui paljudes teistes Marveli filmides. Surm on minimaalne (kõrvaltegelane on lagunenud) ja isegi sellised järjestused nagu praamipaat pooleks jagub, põhjustades paanikat ja kaost, ei ole liiga hirmutav. Spidey satub kaklustesse peamise kaabakaga, milles ta on põrganud, maetud rusudesse ja langenud kõrgustelt ning seal on mõned plahvatused ja tulised krahhid (sealhulgas mööda randa visatud lennuk). Seal on natuke soolasemat keelt, kui võite arvata (sealhulgas s-t, värdjas, dumba-- ja palju muud), kuid see pole pidev. Teismelised flirdivad, täiskasvanud suudlevad ja teevad paar soovitavat kommentaari. Pornol on üks naljakas viide ja Peterit näidatakse paar korda särgita. Majapeo stseen näitab teismelisi, kellel on käes punased tassid (sisu on täpsustamata). Nagu ämblikmehe puhul ikka, on ka siin sõnumeid võimust ja vastutusest, enda sees jõu leidmisest, julgusest ja visadusest. Ja koosseis on muljetavaldavalt, realistlikult mitmekesine; Peetri sõbrad, klassikaaslased ja õpetajad esindavad laias valikus võistlusi ja kehatüüpe.\nTäiskasvanud Kirjutanud miniCooldude Z. 26. juuli 2017 vanus 2+\nKõik siin reageerivad filmis kõige üle, see on hea !! Tänapäeva vanemad on liiga liiga kaitsvad. Kui te ei taha halba selgitada ... Teata sellest arvustusest Täiskasvanud Kirjutas E F 11. august 2017 vanus 15+\nTeismeline, 13-aastane Kirjutanud SAD7766 25. juuli 2017 vanus 12+\nVanemad peavad olema vastutustundlikumad\nOlen näinud paljusid vanemaid, kes seda filmi räsiülevaadetega löönud. Ausalt öeldes on see film seda hinnatud. Teismelistele. Mitte väikesed lapsed. Vanemad on olnud ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest Teismeline, 13-aastane Kirjutas MovieTeen1000 4. juuli 2017 vanus 9+\nSüdantsoojendav lugu koos särava osatäitjaga!\nSpider-Man: Homecoming - Marvel Cinematic Universumi 16. osa - võib olla lihtsalt üks parimatest! Uusim Ämblikmehe film ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest\nLisage oma hinnangVaata kõiki 304 lastearvustust .\nVäljaandes SPIDER-MAN: HOMECOMING ei jõua 15-aastane Peter Parker (Tom Holland) oodata, et aidata oma uut mentorit Tony Starki (Robert Downey juunior) kõigi superkangelaste töödega, mis viimasel olla võivad olla. Kuid Stark soovib hoida oma noort kaitsealust Queensis kodus turvaliselt, elades May tädi (Marisa Tomei) juures ja käies keskkoolis koos sõpradega nagu tema hea semu Ned (Jacob Batalon). Peter karistab kõrvalejäämist, nii et ta läheb igal õhtul välja kuritegevust otsima, et naabruskonnas peatuda. Ühel õhtul tuleb ta näost näkku (noh, näost maskini) koos grupi sularahaautomaatide röövlitega, kes on relvastatud võimsate kõrgtehnoloogiliste relvadega. Lõpuks jälgib Peter ohtlikku varustust jõukuga, mida juhib Adrian Toomes (Michael Keaton), kes on pikka aega vihastanud Avengersi ja nendega koostööd tegevate salajaste asutuste vastu. Peetri püüd teha lõpp Toomese ohtlikule mängule toob kaasa ohtu ja üllatavaid paljastusi, aga ka ühte väga tüütut Raudmeest.\nNutikas, naljakas ja ämblikmehe vaimule truu, on see kõigi lemmikveebilõikaja meelelahutuslik. Maailm oli veel ühe Spidey taaskäivitamise suhtes arusaadavalt skeptiline, kuid antud juhul oli see õige üleskutse. Isegi rohkem kui Toby Maguire ja Andrew Garfield võtab seina roomiku - nii hea kui need olid -Ämblikmees: kojutulekhaarab tõesti originaalsete koomiksite tooni. Suur osa sellest on tingitud asjaolust, et esimest korda suurel ekraanil mängib Peterit tegelik teismeline. Holland on usutavalt innukas, ebameeldiv ja nipsakas nagu Peter, kes on peaaegu sama põnevil Nedi Lego Surmatähe kallal töötades kui pahade vastu võitlemisel. Kuna see pole (halastavalt) päritolulugu, saab režissöör Jon Watts selle tegevuse õigeks.\nSee pole täiuslik film; süžee ei ole alati täiesti selge trajektooriga ja tegelikult pole kukkumist (peale Tony Starki karistuse) selle eest, et pooled kraapimistest, kuhu Peter / Spidey satub, on ausalt öeldes tema enda süü. Kuid see on nii värske ja meeldiv, et see pole oluline. Tore on näha nii mitmekesist teismeliste gruppi, kes mängib Peetri sõpru ja klassikaaslasi; lisaks Batalonile on silma paistnud Laura Harrier ja Zendaya vastavalt Peter's crush ja lakooniline mõistatuslik klassikaaslane. Ja kuigi Tony ja Peter'i vähene suhtlemine / vastastikune pettumus tuletab Harry suhet professor Dumbledore'iga meelde mõnelHarry Pottersaaga, nende dünaamika toob midagi uut ja võimsat ka Marveli värssi: tõeline mentorlus.\nPered saavad rääkida riigis toimuvast vägivallastÄmblikmees: kojutulek. Kuidas saab seda võrrelda teistes superkangelasfilmis nähtutega? Teistes filmides? Kas erinevatel vägivallaliikidel on erinev mõju?\nmiks on valvekoerad hinnatud r\nMida tähendab Tony, kui ta ütleb Peterile: 'Kui sa pole midagi ilma ülikonnata, siis ei peaks sul seda olema'? Mida õpib Peetrus sellest, et peab mõnda aega ilma ülikonnata minema?\nMilliseid tegelaskuju tugevusi Peter filmi jooksul arendab? Kuidas ta demonstreerib julgust ja visadust?\nKuidas oleks lugu võinud olla teistsugune, kui Tony (või Happy) oleks Peterit paremini / varem kuulanud? Kas suudate mõelda teistele filmidele, kus armastatud mentorid on sarnasel viisil alla jäänud? (Vihje: prof Dumbledore / Harry Potter.)\nKas Peter ja tema sõbrad tunnevad end teie jaoks tõeliste teismelistena? Kuidas võrrelda seda ämblikmehe varasemate versioonidega? Kuidas peegeldab tema sõpruskond Queensi (NY) tegelikku mitmekesisust? Miks see oluline on?\nTeatrites: 7. juuli 2017\nDVD-l või voogesitusena: 17. oktoober 2017\nOsades: Tom Holland, Robert Downey juunior, Marisa Tomei, Michael Keaton\nTeemad: Superkangelased, keskkool, sobimatud ja alaealised\nJooksuaeg: 130 minutit\nMPAA selgitus: ulmeline vägivald, veidi keelt ja lühikesi sugestiivseid kommentaare\nkui su endine ütleb, et igatseb sind\nmiks on molly mäng hinnatud r\nsierra burgess on kaotaja hinnang\ndaddys home 2 terve mõistuse meedia\nmis juhtus esmaspäevase terve mõistuse meediaga


Kokkamiskooli sušiõhtu Tartus 13. novembril – Korraldaja Triinu Toidumaailm - Eesti Toitumisnõustajate Ühendus\nKokkamiskooli sušiõhtu Tartus 13. novembril – Korraldaja Triinu Toidumaailm\n« Kokkamiskooli sušiõhtu Tallinnas 4. novembril – Korraldaja Triinu Toidumaailm\nKaota kaalu tervislikult! Uus kaalugrupp alustab Tallinnas 14. novembrist toitumisterapeut Hiie Järva juhendamisel »\nSuši võidukäik ei rauge. Kutsume sind sügisesele sušikoolitusele Tartus, et saaksid pimedatel õhtutel oma sõpradega ka ise sušitegu ning söömist nautida.\nKuidas suhtud sina sušisse? Kas oled juba teinud kodus nii uramakit (pahupidisušit) kui ka toortoidusušit? Kuidas sulle meeldib küpsetatud ehk tempura suši?\nOma klientide soovil valmistame ja naudime Kokkamiskoolis eksootilist seltskonnatoitu sušit. Kodus on lihtne meisterdada nii traditsioonilisi suširulle, kui ka toortoidusušit. Seda kõike taskukohaselt ning just endale meelepärastest toorainetest.\n– Proovida Jaapani omleti ehk tamago valmistamist.\nKokkamiskooli viib läbi toitumisterapeut ja pikaajaline sušikoolituste läbiviija Triin Muiste, kaasa aitab särav Kadi Vahtla\nKolmapäeval, 13. november kell 18-21\nKokkamiskooli sušiõhtu osalustasu on 42 eurot.\nTulles koos sõbraga on hind kahepeale 72 eurot.\nRegistreeru Kokkamiskooli sušikoolitusele, täites registreerimisvormi. Koha koolitusel tagab osalustasu ettemaks vähemalt 50% koolituse hinnast. Registreerimine lõppeb päev enne koolitust, 12. novembril või siis, kui kohad on täitunud.\nRegistreeru siin: http://www.triinutoidumaailm.ee/kokkamiskool-susiohtu-tartus/


Esiliigas võimutsev Legion kindlustas juba kuus vooru enne lõppu meistriliiga koha - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEsiliigas võimutsev Legion kindlustas juba kuus vooru enne lõppu meistriliiga koha\n23. september 2019, 8:45\nEesti jalgpallimeistrivõistluste esiliigas võimutsev JK Legion kindlustas juba kuus vooru enne lõppu järgmiseks hooajaks meistriliiga koha.\nLegion alistas eile Levadia U21 meeskonna 2:0 ja on 30 mänguga kogunud 75 punkti. Teoreetiliselt võib Legionile järele jõuda FC Flora U21 tiim (29 mängust 54 punkti), kuid et tegemist on meistriliigas mängiva klubi duubliga, ei saa ta kõrgemasse sarja tõusta.\nN-ö iseseisvatest klubidest järgnevad Legionile Pärnu Vaprus 54 (30 mängust) ja FC Elva 52 (29) punktiga. Võitlus üleminekumängudele pääsu eest käib just nende kahe vahel, sest Elvaga ühel pulgal asuv Tartu Tammeka U21 ei saaks samuti meistriliigasse tõusta.\nLegion jõudis märkimisväärse saavutuseni, astme võrra kõrgemale tõustakse kolmandat aastat järjest. Veel mullu mängis võistkond esiliiga B-tasandil ja tunamullu teises liigas.


mai 2019 - Ainulaadsed rahvusvahelised artiklid\nPaljud inimesed otsivad tõhusat võimalust kaalust alla võtta. Mõnikord ei piisa toitumisest ja liikumisest. Seejärel aita oma kehal võidelda tarbetute kilogrammidega, jõudes tõestatud agendini, millel on teaduslikult tõestatud tõhusus. Just see on Mibiomi Patches – see on kaasaegne transdermaalne salendav süsteem, mis aitab isegi kõige suurematel inimestel vabaneda täiendavatest kilodest. Maitsetaimede efektiivne kombinatsioon Mibiomi plaastrite […]\n30 mai 2019 WriterKirjuta kommentaar on Buniduo gel Comfort – arvamus haluks-stabilisaatorite kohta\nHaluks on väga levinud probleem, millega seisavad silmitsi igas vanuses inimesed. Otsustasime kontrollida ühte populaarsemaid lahendusi ja vaadata Bunrubo geel Comfort päeva- ja ööstabilisaatorid. Kas nad suudavad toime tulla tekkiva degeneratsiooniga? Kas nende tavapärane kasutamine toob klientide soovitud tulemused? Ja ennekõike on võimalik stabiliseerijate abil vältida operatsiooni? Vaatame seda meetodit – kuidas see toimib, milliseid […]\n29 mai 2019 WriterKirjuta kommentaar on Taneral Pro – arvamus selgroo magnetvöö kohta\nSelgroo degeneratsioon, valu, rõhk ja pinged on igas vanuses inimeste üha tavalisemad kaebused. Need tulenevad geneetilistest tingimustest, valest asendist, ülekoormusest, halbast elustiilist või tarvikute ebakorrektsest sobitamisest (nt ühe õlga või kotti seljakotid). Need võivad olla tingitud ka vigastusest, vigastusest või vanuse tõttu paljude aastate hooletuse tõttu. Inimesed, kes neid haigusi kannatavad, otsivad tõhusaid lahendusi, mis […]\n29 mai 2019 WriterKirjuta kommentaar on Ling Fluent – arvamus võõrkeelte õppimise meetodi kohta\nIlmselt lihtne võõrkeele õppimine osutub tavaliselt suureks väljakutseks ja nõuab palju tunde sõnade ja erinevate fraaside omaksvõtmiseks. Inimesed, kes soovivad teada saada valitud keelt, lähenevad tavaliselt optimistlikule õppimisele, kuid enamik neist kaotab mõne tunni pärast entusiasmi. Pettuse peamiseks põhjuseks on tavaliselt monotoonsed klassid ja huvitava viisi puudumine, et tutvuda valitud teemaga seni tundmatu keeles. Lisaks […]\nTurul on suur hulk kortsudevastaseid tooteid, kuid ainult mõned toodavad tulemusi. Hiljuti on eriti populaarne Perle Bleue kreemide komplekt, mis sisaldab lumetee ekstrakti, millel on erakordsed noorendavad ja vananemisvastased omadused. Mis on nende tegevuse saladus? Perle Bleue kosmeetikakomplekt pakub igakülgset hooldust! Kogu Perle Bleue’i komplekt koosneb kahest kreemist, mis on mõeldud eriotstarbeks ja ampullid, mis […]\n27 mai 2019 2 juuli 2021 WriterKirjuta kommentaar on Vivese Senso Duo – kapslite toime kiilaspäisusele\nTurule on ilmunud Vivese Senso Duo, mis pakub juuste väljalangemiseks professionaalset dermoravi. Hoolikalt valitud koostisega kapslid toetavad ka nende kasvu, annavad sära ja tervisliku ilme. Neid tunnustatakse kiilaspüüdmise valdkonnas tõelise aktivaatorina. See on esimene uuenduslik ravi tüvirakkudega, mis toimivad otse juuste sügavaimale kihile – nad taastavad selle struktuuri ja annavad sellele uue elu! Tasub tutvuda […]\nProgressiivne põlvevalu võib oluliselt vähendada igapäevast toimimist ja muuta selle äärmiselt keeruliseks. Liikumisraskused ja märgatav ebamugavustunne põlveliigese põhjustel, mida enamik inimesi soovib haiguse hüvitamiseks võimalikult kiiresti. Kahjuks ei tooda enamik turul kättesaadavaid tooteid oodatud tulemusi. Selle tulemusena jääb probleem alles ja ravimata jätmine jätkab süvenemist. Kas on olemas tõhus viis kahjustuste ja liigeste haiguste vastu […]\nHallu Forte on korrigeeriv seade, mis lahendab bunionide probleemi, st. “sfäärilised sõrmed”. Tänu sellele, lühikese aja jooksul, siis on see võimalik, et taastada loomulik kuju jalad, mis omakorda vähendab valu, turse ja vältida tulevasi haigusi, mis on tervisele ohtlikud. Kuidas kasutada paranduskaamerat? Kuidas see erineb konkureerivatest toodetest? Kutsume teid üles lugema Hallu Forte arvustust. Hall […]


ŠKODA Superb - Turvalisus - ŠKODA\nŠKODA Superb - Turvalisus\nTipptasemel turvalisus: ŠKODA Superb saavutas Euro NCAP turvatestis maksimumtulemused\nVärskelt avaldatud Euro NCAP testide tulemuste kohaselt saavutas Škoda Superb Euro NCAP kokkupõrketestides maksimumtulemused ehk 5 tärni. Euro NCAP testi tulemused kinnitavad Škoda lipulaeva silmapaistvat turvalisust. Sellega on kogu Škoda mudelivaliku autod pärjatud Euro NCAP turvatestides maksimumtulemusega.\nSuperb saavutas maksimaalsed 5 tärni kõigis neljas kategoorias: täiskasvanud reisijate, lapsreisijate, jalakäijate ja ohutusabisüsteemide testide kategooriates.\nKes kaitseb teid teel olles?\nTeie ohutuse suurendamiseks on saadaval suur hulk uusi abisüsteeme, mis varem kuulusid kõrgema klassi sõidukite varustusse.\nŠKODA Superbi standardvarustusse kuulub elektrooniline\nstabiilsuskontroll (ESC), kaasa arvatud ahelkokkupõrke ennetamise süsteem. ELi riikides kuuluvad standardvarustusse järgmised ohutussüsteemid: lähiümbruse jälgimissüsteem Front Assist koos linnaliikluse hädapidurdusfunktsiooniga,\nelektrooniline rehvirõhu jälgimissüsteem, seitse turvapatja ja täiustatud elektrooniline diferentsiaalilukk XDS+.\nJätkake lugemist, et saada teada kogu tõde teie sõiduohutuse tagamiseks loodud uudsete abisüsteemide kohta.\n(väsimuse tuvastamise süsteem)\nJuhi väsimust tuvastav süsteem vähendab väsimusest tingitud avariiolukorra ohtu.\nSüsteem hindab juhi käitumist, jälgib tema väsimuse astet ning vajaduse korral hoiatab puhkamise ja peatumise vajadusest teekonnal.\nElektromehaaniline roolivõimendi edastab juhtseadmele teavet roolikeeramiste kohta. Juhtseade võrdleb saadud teavet üldise sõidukäitumisega ning unise juhi käitumise kindlaksmääratud tunnustega.\nFront Assistant on ohutussüsteem, mis hoiatab kokkupõrkeohu eest ja rakendab vältimatu kokkupõrke korral pidurid, püüdes vähendada selle tagajärgi.\nFront Assist töötab koos radiaatorivõresse sisse ehitatud radaranduriga, mis jälgib pidevalt pikivahet eesliiklejatega.\nKui vahe muutub liiga väikeseks või kokkupõrkeoht on suurenemas ja juht ei reageeri sellele, sekkub süsteem automaatselt ühel\nvisuaalne hoiatussignaal selle kohta, et seaduses sätestatud ohutut pikivahet on ületatud,\nheliline ja visuaalne hoiatussignaal,\npidurite automaatne vajutamine,\nautomaatne pidurdamine kokkupõrke vältimiseks või avarii\nBlind Spot Detect (pimeala tuvastamise süsteem)\nBlind Spot Detect aitab juhil ohutult sõidurada vahetada, tuvastades pimealasse jäävad sõidukid.\nKaks tagumise põrkeraua allosas paiknevat radarandurit jälgivad ala, mis jääb ŠKODA Superbi kõrvale ja kuni 20 meetrit taha.\nKui süsteem tuvastab sõiduki kõrval pimealas olevad või tagant lähenevad sõidukid, süttib küljepeeglil juhi hoiatamiseks LED-tuli. Kui juht näitab suunatuld tuvastatud sõiduki suunas, hakkab LED-tuli vilkuma, näidates võimalikku ohtu juhile.\nPimeala tuvastamise süsteem töötab kiirustel alates 10 km/h kuni sõiduki tippkiiruseni.\nCrew Protect Assist (reisijate kaitse abisüsteem)\nSee süsteem koordineerib pardasüsteemide tööd ettenägematute liiklusolukordade vähendamiseks.\nUuel ŠKODA Superbil toimib Crew Protect Assist kahe viisil, olenevalt autosse paigaldatud süsteemidest:\nbaassüsteem pingutab eesmisi turvavöösid ebakindlate sõiduolude,\nnt suure üle- või alajuhitavuse korral, samuti lülitub see sisse koos ESC-ga, et sulgeda võõresemete sõidukisse sattumise ärahoidmiseks peaaegu täielikult küljeaknad ja katuseluuk.\nkõrgema klassi süsteem toimib koos eesmise radariga. Crew Protect Assist – Front on võimeline pakkuma ettenägelikke reaktsioone tänu kohanduva kiirushoidiku eesmistele anduritele.\nLane Assist (sõidurajal püsimise abisüsteem)\nSee süsteem oskab öelda,\nmillal juht kaldub kogemata oma sõidurajalt välja. Süsteem töötab kiirustel üle 65 km/h, tingimusel et teel on märgatavad teekattemärgised ja suunatuli polnud enne märgise ületamist sisse lülitatud.\nTraffic Jam Assist (ummikusõiduabiline)\nSee süsteem tagab suurema ohutuse ja mugavuse liiklusummikutes ning sagedaste peatumistega kulgevas liikluses.\nTraffic Jam Assist kasutab ära kohanduvat kiirushoidikut (ACC) ja sõidurajal püsimise abisüsteemi Lane Assist, moodustades nii ühtse terviku..\nLiiklusummikutes pakub Lane Assist kohanduvaid sõiduraja suuniseid, et aidata sõidukil püsida sõidurajal kiirustel alla 60 km/h. Kui ACC on samal ajal sisse lülitatud, toimuvad roolimine, pidurdamine ja kiirendamine automaatselt, olenemata sellest, kui tiheda liiklusega tee on. Selle toimimiseks peavad juhi käed olema roolil.\nEmergency Assist (sõiduki peatamine hädaolukorras)\nEmergency Assist sekkub siis, kui juhti tabab terviserike.\nKui kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ei tuvastata roolikeeramist ega muud juhipoolset sekkumist, kostab hoiatussignaal. Kui juht ei reageeri, teeb süsteem järsu põike. Kui juht ikka ei reageeri, jääb sõiduk automaatselt lõplikult seisma ning samal ajal lülituvad ohutuled automaatselt sisse.\nEmergency Assist toimib koos DSG-automaatkasti, kohanduva kiirushoidiku ja sõidurajal püsimise abisüsteemiga.\nKui auto satub avariisse ja turvapadjad avanevad,\nvõib see jätkata liikumist ja põhjustada järgmise avarii...\nLiiklusohutusuuring analüüsib erinevate liiklusavariide põhjuseid, asjaolusid ja kulgu.\nTulemused on abiks ŠKODA sõidukite aktiiv- ja passiivohutustehnika arendamisel.\n...siin tuleb mängu ahelkokkupõrke ennetamise süsteem (Multicollision Brake),\nmis hoiab ära ahelavariisse sattumise.\nUues Superbis sisaldab ESC ahelkokkupõrke ennetamise süsteemi ehk ohutussüsteemi, mis aktiveerib\npärast kokkupõrget pidurisüsteemi edasiste\nNagu nimigi ütleb, piirab see funktsioon sõiduki suurimat kiirust.\nJuhid saavad seadistada tippkiiruse vahemikku 30–210 km/h ning hoida pilgu teel.\nErinevalt kiirushoidikust, mis hoiab seatud kiirust, võimaldab kiiruspiirik sõita juhil mis tahes kiirusel kuni eelmääratud väärtuseni.\nTurvalisuse kaalutlustel lülitatakse see funktsioon gaasipedaali põhja vajutamisel ajutiselt välja.\nTipptasemel valgustussüsteemid optimaalse\ntulemuse „näed ja oled nähtav” tagamiseks\nSõiduki nähtavus mängib liiklusohutuse seisukohast olulist rolli.\nUudsed valgustussüsteemid tagavad ŠKODA Superbi puhul optimaalse tulemuse „näed ja oled nähtav”. Esituled on varustatud halogeen- või Bi-Xenon-tehnoloogiaga, kaasa arvatud kohanduvate esitulede süsteemi (AFS) ja LED-päevasõidutuledega.\nEsimest korda tutvustati kaugtulede varjutamise (masking) funktsiooni. Standardvarustusse kuuluvad pilkupüüdvad LED-tuled kaunistavad Superbi tagaosa ning tagumise põrkeraua kummalgi küljel on kaks helkurit.\nAFS-funktsiooniga Bi-Xenon-esituled optimeerivad tee ja ümbruse valgustamist vastavalt sõidu- ja ilmaoludele ning kohanduvad erinevate liiklusoludega.\nSmart Light Assist (nutikas valgustuse abisüsteem)\nSee süsteem tagab parema ohutuse, optimeerides\nvalgustust kõikides liiklusolukordades.\nSmart Light Assist hõlmab dünaamilist kaldenurga reguleerimist\nja varjutatud kaugtuld. Multifunktsionaalne kaamera tuvastab\npimedas vastutulevad liiklejad ja eesliikuvad sõidukid ning\nSmart Light Assist heidab valgusvihu automaatselt just neisse\nVajaduse korral heidetakse kaugtulede automaatse\nväljalülitamise asemel teele eesliikuva sõiduki või\nvastutulevate sõidukite alas n-ö varjutatud valgusvihk.\nSee tähendab, et on võimalik sõita kogu aeg kaugtuledega\nning kasutada ära selle kaugeleulatuvust teisi juhte\nvõi vastutulevaid sõidukeid pimestamata.\nLight Assist (kaugtulede regulaator)\nSee süsteem lülitab kaugtuled automaatselt välja ja sisse.\nMultifunktsionaalne kaamera tuvastab pimedas vastutulevad liiklejad ja eesliikuvad sõidukid ning Light Assist lülitab tuled automaatselt ümber.\nLight Assist kontrollib automaatselt kaugtulede kasutamist. Alates kiirusest 60 km/h lülitab see kaugtuled automaatselt sisse, kui väljas on piisavalt hämar. Kui lähenete eesliikuvale sõidukile (või kui vastu tuleb sõiduk), hämardab süsteem automaatselt esituled, et teisi liiklejaid mitte pimestada.\nTurvapadjad ja kaitse kokkupõrke korral\nKuni üheksa turvapatja, mis on häälestatud toimima automaatsete kolmepunkti-turvavööde ning peatugedega, kaitsevad juhti ja reisijaid vigastuste eest.\nVaevu hoomatav detail, mis aitab teil autost ohutult lahkuda. Esiukse igakordsel avamisel hoiatavad turvahelkurid või -tuled teisi liiklejaid, kui hakkate autost väljuma. Nii võite olla kindlad, et nad hoiavad teist ja teie autouksest eemale.\nKuni 9 turvapatja\nTurvapatjade peamine eesmärk on koos turvavöödega ennetada sõitjate kehade kokkupuudet sõiduki jäikade osadega või vähemalt vähendada sellise kokkupuute tagajärgi.\nJuhti kaitseb rooli külge kinnitatud eesmine turvapadi. Kõrvalistuja eesmine turvapadi, mida saab välja lülitada, paikneb armatuurlauas.\nArmatuurlaua allossa roolisamba alla paigaldatud juhi põlve turvapadi on loodud kaitsma juhi jalgu laupkokkupõrke korral.\nEsiistmete külgmised turvapadjad kaitsevad nii juhi kui ka kõrvalistuja rindkeret ja vaagnapiirkonda külgkokkupõrke korral.\nKa tagaistujad saavad osa külgmiste turvapatjade pakutavast kaitsest.\nTurvakardinad katavad aknad ja auto sisemise konstruktsiooni A-piilarist C-piilarini. Nad kaitsevad nii ees kui ka taga istujate päid, tagades seeläbi maksimaalse turvalisuse.\nTagaistmete Isofix-kinnituskohad võimaldavad turvatoole sõidukisse paremini paigaldada ja neid tugevamini auto kere külge kinnitada. Isofix-kinnituskohad võib paigaldada ka kõrvalistuja istmele. Pakiruumis olevaid lisakinnitusaasasid võib kasutada turvatooli paigaldamiseks TopTether-süsteemi abil.\nŠKODA Superb tähendab kompromissitut ohutust. Lisaks juba eespool nimetatud ohutussüsteemidele on Superbi standard- või lisavarustuses saadaval järgmised süsteemid:\nABS ei lase ratastel hädapidurduse korral või libedal teekattel pidurdamisel blokeeruda.\npidurdussurve suurendamisega aitab pidurdamise abisüsteem juhte olukordades, kus hädapidurdus on vajalik. Tänu sellele võib vajalik pidurdusmaa märkimisväärselt lüheneda.\nMSR blokeerib veorataste lukustumise, mida võib ette tulla siis, kui juht siledal teekattel aeglustab.\nThe ASR tagab sujuva käivitamise ja kiirendamise, ilma et rattad libedal pinnasel ringi käiksid.\nEDL aitab kiirendamisel või mäest ülessõitmisel, kui tekib väike haarduvus ühe vedava ratta all.\nXDS+ aitab juhti järskudel pööretel ja tagab selle, et sõiduk käitub kurvide dünaamilisel läbimisel neutraalselt. Sisuliselt imiteerib juhtelektroonika iselukustava diferentsiaali olemasolu, et parandada pööretel haarduvust ja sõidudünaamikat. Selle tulemusena läbib sõiduk kurve palju kindlamalt ja loomulikumalt kui varem.\nrehvirõhu jälgimissüsteem hoiab juhti kogu aeg rehvirõhuga kursis.\nThe optional nõlvaltstardi abi (kuulub lisavarustusse) aitab juhil nõlval ohutult kohalt võtta. Süsteem aktiveerub ise vähemalt viiekraadistel kallakutel ning tagab hõlpsa ja ohutu nõlvaltstardi ilma seisupidurit kasutamata. Süsteem ei lase autol tahapoole veereda ega mootoril seiskuda.\nvilkuvad pidurituled vähendavad tagant otsasõidu ohtu, eriti maanteedel liiklusummikutele lähenemisel või äkkpidurdamisel ootamatu takistuse tõttu.


11 näpunäidet Kreekas reisimiseks - 🛳 - Travel To You | Väljaanne: 2020\n11 näpunäidet Kreekas reisimiseks\nKuigi uudised on täis negatiivseid lugusid finants- ja sisserändajate kriiside kohta, mis on viimastel aastatel Kreeka haaranud, on külastamiseks veel palju põhjusi. Tema uimastamise rannad, suurepärased mägedestaad, suurepärane toit ja soe Kreeka teretulnud on vaid mõned.\nMeie esimene igavene juhend oli Kreekale 35 aastat tagasi. Nagu me tähistame oma 35. sünnipäeva, jagab Nick Edwardsi kaasautor oma näpunäiteid selle kauni riigi reisimiseks.\n1. Jagage rikkust\nPüüa kasutada sõltumatut majutust ja söögikohti nii palju kui võimalik. Kuurorti pakendid, eriti kõikehõlmavad, võivad olla väga odavad, kuid vähe raha, mida saate kulutada Kreekas.\nMajanduskriis on tegelikult toonud kaasa enamiku villade, pensionide ja väikeste hotellide omanike hinna alandamise ning on valmis konkureerima spetsiaalsete tehingutega.\nJa kes soovib süüa sama abinõuna buffet iga päev, kui on olemas valik autentne tavernas lähedal?\n2. Vältige hooaja pikkust\nKui te ei pea koolivaheajal suvepuhkusele minema, proovige külastada augusti lõpus juunist kuni augusti lõpuni. Selle aja jooksul on ilm ilmastik, kuumad, hinnad tõusevad ja kõikjal muutuvad ülerahvastatud, sest kreeklased ise on puhkusel.\nMai ja juuni näeme sooja päevi, kus levib taimestik ja värsked ööd, samal ajal kui september ja oktoobri alguses pakuvad kuldseid päevi ja meri säilib ka oma suve kuumuse.\n3. Vahemere mandriosa\nÄrge sattuge lõksu, et ühendada Kreeka ainult oma saartega. Mandril on palju pakkuda - alates Pindose mäestiku kehtestamisest põhjas kuni Lääne-Peloponnesose tühjade kuldsete randadega. Samuti boasts suurim arv arheoloogilisi objekte.\nPõhiliste linnade vahel on reisimine KTEL-i põhjalikul bussivõrgul, kusjuures kohalikud teenused lähevad küladesse.\nVõite kasutada ka piiratud, kuid äärmiselt odavat riiklikku raudteeteenust mitmete oluliste sihtkohtade jaoks.\n4. Söö ja joo nagu kohalik\nSöömine on alati juhuslik asi Kreekas. Vaadake, millised restoranid kohalikega toiduna sööma saavad, on palju parem. Pea meeles, et kreeklased söövad hiljaks - sageli pärast kella 22.00.\nAlati küsige kohalikust veinist, mis on odavam kui villitud, või proovige lõkketõbi nagu ouzo või tsipouro. Samuti ei tohi pudelisse vette lasta, sest see, mis kraanist välja tuleb, on täiesti märgatav.\n5. Mine saarel hüppamine\nPole kahtlust, et saareraha kuldaeg oli 70ndatel ja 80ndatel ning enamus inimesi jäävad ühe puhkuse juurde ühe saare juurde.\nKuid parvlaevateenused on endiselt külluslikud ja enamasti usaldusväärsed soojemate kuude jooksul, miks siis mitte valida selliseid saarte rühma nagu ioonlased, doodekanees või postkaarte päris kindlasti ja näha nii palju kui võimalik?\nAlati plaanite oma lahkumislennuväljale tagasi pöörduda päev või kaks teie lennu ees.\n6. Mõelge kreeka ajale\nKirjaoskust ei peeta Kreekas kõrgeimaks tunnustuseks. Vahemere tervis on veendunud, et enamik asju on võimalik kõrvale jätta ja midagi ei pea kiirustama: Hispaania "mañana"Võrdub kreeka"avrio”.\nNii et ärge oodake, et teenindus restoranis oleks liiga pehme või transpordi alati käivituks nagu kella töö.\n7. olge kultuuriliselt tundlik\nEnamik nooremaid kreeklasi peetakse ennast tänapäevaseks ja avatud mõtteks, kuid vanem põlvkond on konserveerunud ja õigeusu kirik on endiselt suur.\nAlastust kooritakse määratud randadest eemal, ja paremini mitte külastada kirikuid või kloostreid luksuslike lühikeste pükstega või tuppa.\n8. Hoiduge juhistest ja eeskirjadest\nMaxim on palju tõde, et kui te küsite viiest kreeklasest, kuidas kuhugi saada, saate viis erinevat vastust. Kuid ärge muretsege - natuke kaotatud saamine on osa lõbusast.\nSee on sarnane eeskirjadele ja eeskirjadele, nagu näiteks turvavööde või turvavööde kandmine või avalikes kohtades suitsetamine. Neid kõiki ei võeta korrapäraselt arvesse, kuid teile on kasu, kas järgite selle eeskuju.\n9. Hoolitse pealinnas\nAteena võib kohtuda konkreetsete džunglitega, kuid see on ka rikas vaatamisväärsustega, kaasa arvatud iidne Akropol ja mõned suurepärased muuseumid.\nSee on koht, kus te tõenäoliselt satub mõlema kriisi tagajärgedele, kuid üha rohkem sulgunud hooneid ja kodutuid inimesi.\nKuigi see ei ole üldiselt ohtlik, peaksite oma väärisesemeid vaatama, eriti kui reisite rahvarohke transpordis, näiteks metroo.\n10. Ära ole häbelik\nKreeklased on enamasti ekstververtsed ja armastavad arvamuste ja arvamuste vahetamist kellegi ja kõigi jaoks. Nii et ärge laske end inimestel oma veendumuste ja arvamuste küsimisel või omaenda väljendamisel.\nKui te reisite koos lastega, näete varsti, kui palju nad on pühendunud. Nad võivad sageli tegutseda looduslike jäälõhkujatena, eriti restoranides, kus keegi ei mõelnud, et nad sõidavad ringi ja teevad natuke müra.\n11. Lugege veidi keelt\nKreeklased ei oota välismaalast üldse kreeka tundmaõppimist ning inglise keele taset on kogu riigis hea.\nTeisest küljest armastavad nad seda, kui õpid vähemalt paar sõna. Mis tahes jõupingutusi premeerib teie staatus tõuseb regulaarne turist kuni austatud "xenos", Mis tähendab nii" välismaalane "kui ka" külaline ".\nInspireeritud? Meie 35. sünnipäeva tähistamiseks pakume lugejatele 35% kõigist e-raamatutest, mille kood on RG35YEARS.\nAvastage Kreeka rohkem koos. Võrrelge reisi, leia reisi, broneerige majutus, hostelid ja hotellid oma reisile, ja ärge unustage reisikindlustust enne reisimist osta.\nIsla de las Muñecas: Mehhiko hirmuäratav kummitatud nukkude saar\nNeilu uimastav dokumentaalfilm näitab riigi saitide taastamist\nRio de Janeiro: kaheksa olulist vaatamisväärsusi ja kogemusi\nGlasgowi Rahvavabariikide mänguväljakute juhend


Tänapäeval on iPhone'i mobiiltelefonid varustatud digitaalse kaamera funktsiooniga, et jäädvustada kõik teie lemmik hetked. Ekraanid, mis on tavaliselt väikesed, tihendavad kujutise eraldusvõimet, et kuvada ekraanil täielik pilt. Kui soovid pildi selgitamiseks rohkem pilti suurendada, saate selle eesmärgi saavutamiseks kasutada "Suumida".\nPuudutage iPhone'i telefoni põhiekraanil fotosid .\nPiltide avamiseks klõpsake konkreetsel albumis. Koputage fotot, mida soovite kuvada täisekraanil.\nKlõpsake avatud foto kaks korda, et näha seda suurt . Vähendamiseks topeltklõpsake pildil.\nKui soovite fotot vähehaaval suurendada, võite mõlemad sõrmed ekraani peale panna ja suumida, nii et foto muutub järk-järgult suureks.\nNagu eelmises sammus, kui soovite, et pilt muutuks väikeseks, asetage sõrmed ekraanile veidi kaugemale ja lähemale. Pilt muutub väikeseks.


Keskhaigla töö viirusepuhangu ajal\nSeoses ülemaailmse pandeemida jätkumisega toimub Ida-Viru keskhaiglas töö vastavalt Terviseameti poolt kehtestatud reeglitele.\nJätkuva nakkusohu tõttu on haiglas patsientide ja töötajate ohutuse tagamiseks rakendatud täiendavaid meetmeid.\nPalume tulla vastuvõtule üksi, kui saatja juuresolek pole hädavajalik.\nSissepääs haiglasse toimub Ahtme tervisemaja L-korpuse ukse kaudu. Sissepääs EMO-sse toimub EMOukse kaudu. Sissepääs polikliinikusse on polikliiniku ukse kaudu. Keskhaiglas viibivatele patsientidele on võimalik üle anda pakid L-korpuse (Ahtme tervisemaja, Ilmajaama 14) garderoobi kaudu E-R kell 8:00-18:30; L-P kell 9:00-15:30. Sissepääsul asub kontrollpunkt, kus töötajal on õigus küsida:\n- Kas patsiendil esineb respiratoorsete haiguste sümptomeid;\n- Kas nad on viimase 14 päeva jooksul puutunud kokku respiratoorsete haigustunnuste- või välisriigist saabunud isikuga või tulnud ise välisriigist.\nKõikidele ambulatoorsele vastuvõtule või uuringutele suunduvatele patsientidele ja nende saatjatele on maski kandmine kohustuslik. Maskid on saadaval garderoobides ja registratuurides. Haigla töötajad ja statsionaarsed patsiendid kasutavad isikukaitsevahendeid eraldi juhendi alusel.\nKeskhaigla kõikides üksustes (sh hooldekeskuses) kehtib külastuskeeld. Erandkorras külastusloa saamiseks (näiteks surija külastamine vmt) tuleb pöörduda raviarsti poole.\nSünnituse juurde on lubatud üks patsiendiga koos elav tugiisik negatiivse COVID-19 testiga. COVID-19 testi on võimalik teha tasuta sünnitusosakonnas (kehtib 72 tundi). Negatiivne COVID-19 test on vajalik ka vaktsineeritud ja üle 6 kuu tagasi olnud positiivse COVID-19 uuringutulemusega tugiisiku puhul.\nUH uuringule on saatja tulek keelatud.\nGünekoloogilist ultraheliuuringut või vastuvõttu vajaval alaealisel patsiendil võib olla üks saatja.\nErivajadusega patsiendiga on haiglasse/polikliinikusse lubatud üks saatja (liikumispuudega patsiendil abistaja, kuulmispuudega patsiendil viipekeele tõlk jms).\nVastavad piirangud on kehtestatud nii patsientide kui personali kaitseks.\nKoroonakahtluse korral järgi Terviseameti soovitusi ja testimisele saamiseks pöördu perearsti poole. Perearsti töövälisel ajal helista lühinumbril 1220. Oluline on jälgida oma tervist ning viirushaiguste sümptomite ilmnemisel püsida kodus ning vältida kontakte teiste inimestega.


Viinamarja- ja krevetisalat - mereandide salatid - Salatid - 2021\nViinamarja- ja krevetisalat\nViinamarjade ja krevettidega salati koostisosad\nKrevetid (külmutatud) 0,5 kg.\nViinamarjad (must) 1 grona\nKrabipulgad 300 gr.\nVutimunad 8 tk.\nJuust (kõva) 150 gr.\nSidrun 1 tk.\nÕun (roheline) 1 tk.\nSojakaste 3 supilusikatäit\nOliiviõli 3 supilusikatäit\nSalat rohelised 1 kamp\nPetersell 1 kamp\nBasiiliku rohelised 1 kamp\nTilli rohelised 1 kamp\nPipar mustad herned 7-10 tk.\nKastmik, lõikelaud, kööginoa, riiv, supilusikatäis, kauss, kurn, salatikauss, serveerimisnõud\nViinamarjade ja krevettidega salati valmistamine:\n1. samm: küpseta krevetid.\nKuna selle roa krevetid on peamine koostisosa, peate nende valmistamisele tõsiselt ja asjatundlikult lähenema. Niisiis, me seadsime külmutatud ja koorimata krevetid toatemperatuuril sulama. Pange samal ajal potti vett kuumutama keskmisele tulele (2x - liiter). Niipea, kui see keeb, maitsesta soola (umbes 10 g) 1 supilusikatäis soola) ja pange välja mõned oksad tilli ja herned. Pange puljong veidi keema (mitte rohkem kui minut) ja lisage pannile pool sidrunit. Keetke seda 1,5-2 minutitja valage sulatatud krevetid puljongisse. Segage ja keetke natuke vähem kui 3 minutit. Võtame valmis krevetid pannilt läbi kurnja ja laseme neil toatemperatuuril veidi jahtuda.\n2. samm: keetke munad.\nMe ei vala krevettide alt vett välja, vaid paneme uuesti keema ja paneme kõvaks keedetud vutimunad. See võtab aega umbes 5-7 minutit. Pärast mida lasime neil külma voolava vee all jahtuda ja seejärel koorime.\n3. samm: salatikastme ettevalmistamine.\nNüüd võtame küüslaugu, koorime selle kestast ja terava noaga hakime selle väga peeneks. Me levitame selle kaussi, millesse lisame sojakastet ja oliiviõli. Seejärel valage sisse sidrunimahl (käsitsi ellu jäänud ühe tsitrusviljaga), segage ja jätke see nüüd küljele.\n4. samm: valmistage koostisosad ette.\nKustutame jahutatud krevetid peast ja kestast ning lõikame need siis pooleks, kuid risti. Vutimunad (juba kooritud) ei lõigata väikesteks kuubikuteks. Krabipulgad (muide, ma ostsin neid jäätise kujul, nii et neid tuleb eelnevalt toatemperatuuril sulatada), lõigake keskmisteks kuubikuteks (1 cm paksune). Koorige õun, lõigake see pooleks - eemaldage südamik ja lõigake seejärel kuubikuteks (umbes 5%) 3x3 cm) Viinamarjad jäid: minu, lõigake pooleks ja eemaldage kõik kondid. Petersell ja basiilik pestakse põhjalikult külma voolava vee all, kuivatatakse ja peeneks hakitakse.\n5. samm: valmistage salat viinamarjade ja krevettidega.\nKõik hakitud koostisosad: krevetid, viinamarjad, krabipulgad, õun, rohelised, munad - segage salati kaussi ja valage kõik küüslaugukastmega. Maitseme ja vajadusel soola (kuid ma ei teinud seda). Nüüd on tegelikult viimane etapp. Me võtame laia serveerimisnõu ja kaunistame selle külgedest salat (eelnevalt pestud ja kuivatatud). Seejärel pange meie salat keskele. Ja peal peene riiviga hõõrume juustu (mul on Parmesan). Nii peidetakse juustu kihi alla kogu mitmekesine salatikomponent.\n6. samm: serveerige salat viinamarjade ja krevettidega.\nLase salatil sõna otseses mõttes seista 5-10 minutit nii et see on küllastunud. Ja seda ei pea sel juhul külmkapis varjama, võite selle otse lauale jätta. Serveeri nõudele aperitiivina pudel valget veini ja kõrvalroana küpseta ahjukartulid juustuga. Tohutu isu!\n- - Nagu ma juba ütlesin, pole salat mitte ainult maitsev, vaid ka tervislik, kuna näiteks viinamarjad aitavad normaliseerida vererõhku ja krevetid sisaldavad ainet, mis pärsib keha vananemisprotsessi.\n- - Iseenesest, krevetid, muide, sisaldavad väga vähesel määral rasva ja seetõttu soovitavad neid kreemid kasutada erinevatel dieeti pidavatel inimestel.\n- - Ärge mingil juhul pange keedetud krevette külmas vees jahtuma, muidu kaotavad need oma maitse ja aroomi täielikult. Nad peaksid loomulikult jahtuma.\n- - Selle salati valmistamiseks soovitan osta magusaid ja aromaatseid viinamarju, näiteks Isabella.\nVaata videot: Viinamarja kasvatamine - kodumaine vein (Detsember 2021).\nMinipizza juustu ja suitsulihaga\nIgapäevase toidukorra populaarseimate söögi- ja joogisuundumuste ennustused 2016. aastaks\n11 puu- ja köögivilja, mis pole teie jaoks nii head\nKuuma pipra moos\nPruun või ja šokolaadiküpsised\nŠoti muna eelroog\nAmeerika 50 parimat hot dogi\nDrob segatud estragoniga\nTart urda ja hernestega\nCopyright 2021 \_ Viinamarja- ja krevetisalat...