Millal kõige hiljem olete reisinud? - Perekooli Foorum\nEsileht › Lapse ootamine › Millal kõige hiljem olete reisinud?\nTeema: Millal kõige hiljem olete reisinud?\nMillal kõige hiljem raseduse jooksul olete reisinud ja kuidas (lend, auto, buss?)? Kas pidasite nõu arstiga? Kas pidite tegema lisakindlustust? Plaanime reisi kolmandaks trimestriks ja mees on väga mures, ega ma seal sünnitama hakka. Ämmaemand arvas et kui komplikatsioone pole, siis miks mitte.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.02 13:22; 12.02 15:01;\nEndal ka plaan 32 nädala paiku minna. Lend õnneks lühike, ainult 4 h. Nagu ämmakas ütles, nii ongi. Meil selline plaan, et kui mingil põhjusel kasvõi viimasel hetkel ei saa minna, läheb mees meie vanema lapse ja minu asemel sõbraga puhkama, lennupileteid saab vajadusel ümber vormistada, et raha kaotsi ei läheks.\nPlaanis kindlasti lisakindlustus teha, sest kunagi ei tea, mis juhtuda võib. Lennufirmad üldiselt lubavad ühe lapsega kuni 36 nädalani, mitmikutega 32 nädalani lennata. Oluline iga 2 tunni tagant kõndida, vajadusel kanda tugisukkasid, et vältida trombide vms teket (selle kohta peab veidi juurde lugema, olen põgusalt uurinud).\nMillist reisikindlustust plaanite teha? Saan aru et BUPA on vist ainus kes kindlustab 32+ndl rasedaid ja sisaldab lisaks üldarstiabile komplikatsioonide puhul ka sünnitust, enneaegset sünnitust, jms.\nArsti poolt oli nõusolek reisimiseks/lendamiseks olemas ning ühe nädalase reisi tegin 28ndal rasedusnädalal ja teise kahenädalase lennureisi 30-32 rasedusnädalal. Esimene reis oli Ryanairiga ning lasin arstil täita lennufirma spetsiaalse vormi, seda ka küsiti nii minnes kui ka tulles.\nTeine reis oli reisikorraldaja poolt, lasin arstil teha vabas vormis tõendi (mingit konkreetset põhja ei olnud), et saan reisida. Seda küsiti nii Tallinnas kui ka tagasireisil. Samas tekkis tagasisõidul siiski probleem: arsti tõend oli väljastatud nädal enne reisile minekut (st kõik oli korrektne), kuid tagasilennul check-in-is ei tahetud lennukile lasta, sest kuupäev oli “liiga vana”, olin ju juba 2 nädalat reisil olnud. St et oleksin pidanud laskma vist arstil saatma uue tõendi järgi, et saan tagasi ka reisida, sest kuupäevaliselt võis olla,et on väljastatud nädal enne lennureisi. Lõpuks saime reisikorraldaja abiga olukorra siiski nii kaugele,et lasti check-in ära teha ja öeldi,et lennuki meeskond otsustab. Oh seda ootust ja ärevust, et mis nüüd saab. Mul oli ka kaks suuremat last kaasas, õnneks ka enda ema ja nemad oleksid saanud siiski lennule, kuid mina muudkui mõtlesin, et kuidas ma sealt saarelt nüüd ilma lennukita ära saan. Reisikorraldaja jäi ka ootele, et kuidas olukord lahendatakse ja tema sõnul pole sellist probleemi kunagi varem olnud. Õnneks lasti lennukile, aga tundsin iga sekund stjuuardesside pilke enda peal, et ega ma nüüd sünnitama ei hakka. Õnneks läks kõik kenasti 🙂\nKindlustuse osas tegin ka Bupa, muud varianti ei leidnud.\n34ndal rasedusnädalal käisin ka Rootsi kruiisil, sinna tegin ka igaks juhuks kindlustuse 🙂\nNagu aru saan, siis 25 ndal nädalal reisile minna ja 27 ndal tulla, on veel ok? Reis Eestist Tenerifele , 7-8 tundi.\nIgati Ok. Ise käisin 34. nädalal


Kõik videosisu leitud HDBox ei võõrustas meie serverid ega on loodud või üles laadinud meile.\nHDBox lihtsalt toimib otsingumootori, mis leiab videoid veebilehed nagu YouTube, Dailymotion, Metacafe ja muud video portaalid.\nHDBox ei vastuta väliste veebisaitide sisu. Kui leiate, et mõned sisu rikub teie õigusi võite taotleda selle sisu viiakse maha vastuvõtva mis vastutab sisu. See tagab, et sisu on eemaldatud HDBox ja teised otsingumootorid, mis võisid indekseeritud sisu.\nKui sisu on eemaldatud website hosting oma sisu, see automaatselt eemaldada HDBox.\nKõik IPTV lingid jagatud kohapeal ei ole loodud või võõrustas meie "HDBox", vaid pigem välistest serveritest internetis, et meil ei ole võimu.\nMe ei võta vastutust faile ja serverid teiste loodud. See on sinu kohustus kui omanikud autoriõigused.\nKõik Kodi Lisavarustus jagatud kohapeal ei ole loodud või võõrustas meie "HDBox", vaid pigem välistest serveritest internetis, et meil ei ole võimu.


Eesti keskkonnaseire süsteem | loodusveeb\nRiikliku keskkonnaseire raames kogutavad andmed on usaldusväärsed ja kvaliteetsed\nKODUMERI. Muuga-Tallinna-Kakumäe lahe seisundit seiratakse igal aastal. Autor: Margo Pajuste\nEestis on kasutusel kolmetasandiline keskkonnaseire: riiklik, kohaliku omavalitsuse tasandil toimuv ning vabatahtlik seire. Keskkonnaseire läbiviimist reguleerib keskkonnaseireseadus.\nRiiklik keskkonnaseire jaguneb 12 allprogrammiks, mis annavad tervikliku ülevaate Eesti keskkonnaseisundist ning annavad sisendi rahvusvaheliste aruandlus- ja andmeedastuskohustuste täitmiseks .\nRiikliku keskkonnaseire allprogrammid\nRiiklikust keskkonnaseirest annab ülevaate Keskkonnaagentuuri loodud kaardilugu.\nEsimese tasandi seiret - riiklikku keskkonnaseiret finantseeritakse riigieelarvest ja rahvusvaheliste koostööprogrammide kaudu. Selle aluseks on riiklik keskkonnaseire programm, mille iga-aastase mahu (seiretööde, seiretööde teostajate ja maksumuse) kinnitab keskkonnaminister käskkirjaga. Riikliku keskkonnaseire raames kogutavad andmed on usaldusväärsed ja kvaliteetsed: seiret viivad läbi kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistid ning pikad andmeread tagavad ülevaate riigi keskkonnaseisundist erinevates valdkondades (elurikkus, välisõhk, vesi, muld jne). Lisaks spetsialistide poolt läbiviidavatele töödele toetab seiret ka harrastusteaduste valdkonda kuuluv vabatahtlik seire. Seda koordineerib Keskkonnaagentuur, kuid osaleda saavad kõik loodushuvilised. Vabatahtliku seire korraldamine on Eestis alles lapsekingades, aga juba on näha esimesi tulemusi.\nTeise tasandi seiret - kohaliku omavalitsuse keskkonnaseiret rahastab kohalik omavalitsus oma eelarvest või rahvusvaheliste koostööprogrammide toel. Kohaliku seire aluseks on omavalitsuse keskkonnakorralduskavad ning see on suunatud just kohaliku tähtsusega keskkonnaprobleemide jälgimisele. Selle tasandi seire on Eestis seni veel tagasihoidlik ning üksikud seiretegevused toimuvad vaid suuremates linnades nagu Tallinn ja Tartu.\nKolmanda tasandi keskkonnaseiret viivad läbi ettevõtted, kes on oma tegevuse käigus kohustatud keskkonnamõjusid jälgima keskkonnalubades või keskkonnaressursi kasutusloas lähtudes. Sellisel juhul kuuluvad ettevõtte kogutud andmed avalikustamisele. Ettevõtted võivad seirata keskkonda ka vabatahtlikult – nende tulemuste avalikustamine ei ole kohustuslik.\nEluslooduse seire hõlmab endas kõige rohkem erinevaid seireprogramme. Eluslooduse ja maastike alamprogrammi seiretööde hulk varieerub aasta-aastalt, kuid jääb iga aastaselt 60 seiretöö ümbrusesse. Seiresse on hõlmatud nii elupaigad, liigid ja kooslused kui ka maastikud. Eluslooduse mitmekesisuse seiret rahastab alates 2014. aastast Keskkonnaagentuur riigieelarvest.\nEluslooduse mitmekesisuse ja maastike seire alamprogrammi eesmärgiks on liikide arvukuses ja levikus ning maastike arengus asetleidvate muutuste kindlaks tegemine ja jälgimine. Seireandmed võimaldavad ka tulevikuarengusuundade prognoosimist. Seiretöid viivad läbi kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistid, kuid viimastel aastatel on kaasatud ka vabatahtlikke abi (näiteks kahepaiksete vabatahtliku seire puhul). Kogutud andmed ja nende analüüs annavad taustandmeid loodus- ja keskkonnakaitseliste meetmete rakendamiseks ning majandus- ja ehitustegevuse planeerimiseks nii riigile, kohalikele omavalitsustele kui ka üksikisikutele.\nTehnoloogia areng on toonud kaasa hulga seadmeid, mis võimaldavad keskkonnaandmeid uuel viisil koguda. Keskkonnaagentuuri projektis ELME katsetatakse uusi seiremetoodikaid. Näiteks kasutatakse uute seiremeetoditena rajakaameraid, akustilisi sensoreid, droone, lennukeid ja nendel olevaid aparaate, käsitiivaliste tuvastamise automaattarkvara ja molekulaarbioloogilisi meetodeid . Rajakaamerate abil on juba seiratud kanaliste (aastatel 2011–2014) ning Matsalu (aastatel 2015–2016) ja Saaremaa rannaniitude lindude pesarüüstajaid (2018). Rajakaameraid kasutatakse ka ohustatud liikide lendorava, kaljukotka ja väike-konnakotka seires.\nAkustilised sensorid on abiks haruldaste, raskesti avastatavate liikide (rabapüü, kassikaku, mudanepi ja nahkhiirte) seiramiseks keerulise ligipääsuga või väga spetsiifilistes elupaikades.\nDroone kasutatakse lindude ja maastiku seires. Droone kasutades, ei pea seiraja minema seiratava objektiga otsekontakti (droonil olev kaamera pildistab või filmib objekti) ning on arvata, et droonide potentsiaal seires on palju suurem, kui neid siiani on jõutud kasutusele võtta.\n ELME uudsete metoodikate ploki tegevusi tutvustav ettekanne (20.02.19)


Metallidetektorid on seadmed, mis on mõeldud metallobjektide otsimiseks olenemata nende asukohast. Töö tõhusus sõltub seadme omadustest ja kvaliteedist.\nMetallidetektorid jagunevad mulda (kõige levinumaks vormiks), sügavaks, veealuseks ja pinpointeriks (leidke millimeetri täpsusega objektid). Seadme töö põhineb elektromagnetlainete metalli peegeldamise põhimõttel, mida seade väljastab. Mikroprotsessor analüüsib andmeid ja määrab leitud objekti (kuju, materjal, sügavus) parameetrid.\nMetalliandureid kasutatakse erinevate ülesannete täitmiseks:\nPinna puhastamine metallist prahist.\nOtsige aardeid, kadunud juveele jne.\nÜks populaarsemaid mudeleid on Bercut-5 ja X-TERRA 705.\nBerkut-5 - Vene firma AKA poolt välja töötatud metallidetektor. Sellel on palju seadeid, mis võimaldavad teil otsida mis tahes tingimustes. Võrreldes selle eelkäijaga ( Condor 7252M ) on seade muutunud tundlikumaks. Samuti suurendas otsingu sügavust. Oluline tunnus on hodograafi olemasolu, mis võimaldab määrata objekti parameetrid enne selle kaevamist. VDI skaalal võib olla väärtused -90 kuni 0 (mustmetallide puhul) ja 0 kuni 90 (värviliste) puhul.\nTurbo režiim on sisseehitatud seadmesse, mis võimaldab teil oluliselt suurendada otsingu sügavust. Võimsust tarnitakse 4 AA patareist. Ühe laengu korral võib metallidetektor töötada standardrežiimis kuni 20 tundi. Tundlikkuse reguleerimise nupul on 20 asendit. Mulla tüüpi saab seadistada käsitsi või automaatselt. Kõrvaklapid on ühendatud standardse 3, 5 mm pistikuga, mistõttu sobiva lisaseadme leidmine ei ole keeruline. Mudel kaalub ainult 1, 3 kg, mis võimaldab teil kogu päeva töötada. Seadme maksumus on umbes 36 000 rubla .\nVene keele kuva on väga informatiivne. Siin on suur pilt hodograafi ja valitud töörežiimiga. Tänu taustvalgustusele saate metallidetektorit kasutada isegi öösel. Seade võimaldab reguleerida voolu, valida töörežiimi (majanduslik või analoog). Tänu juhtimise lihtsusele sobib Berkut-5 isegi algajale.\nAustraalia ettevõtte Minelab metaldetektoril X-Terra 705 on suurimad võimalused:\nVõimalus kasutada mis tahes tüüpi pinnasel (ka soola liiv).\nTöötage kolmel sagedusel.\nVFLEX-tehnoloogia, mis võimaldab kõrvaldada häireid (käsitsi või automaatrežiimis).\nTänu nendele eelistele sobib seade mitte ainult amatöörkaevamistele, vaid ka professionaalsetele arheoloogilistele või geoloogilistele uuringutele.\nMetallidetektori kasutamisel saate valida ühe kolmest töösagedusest:\n3 kHz (objektide avastamiseks sügaval).\n7, 5 kHz (universaalne sagedus, see valitakse enamikul juhtudel).\n18, 75 kHz (võimaldab otsida väikesi objekte, nõuab spetsiaalse spiraali paigaldamist).\nX-Terra 705 diskrimineerimise skaala on vahemikus -8 kuni 48 . See jaguneb 28 segmendiks, millest igaüks sisaldab kahte rajooni (4 segmenti - mustmetallide puhul, ülejäänud - värviliste). Samuti on olemas 4 diskrimineerimismaski ja spetsiaalne mask - raua (raudmask) jaoks, mis tagab tarbetu signaalide kõrvaldamise kõrge efektiivsuse.\nMulla tüübi seadeid saab seadistada automaatselt või käsitsi. Esimene võimalus on täpsem, kuid see võib mõnevõrra vähendada otsingu sügavust. Seadmel on 3 programmi: rannas, automaatne ja automaatne + trimmi. Käsirežiimis kasutatakse skaalat, millele tuleb valida väärtus vahemikus 0 kuni 90 .\nTundlikkust saab määrata vahemikus 0 kuni 30 . Muude kasulike funktsioonide hulgas tuleks mainida „tonaalset tausta”, mis võimaldab täpsemini määratleda metalli tüübi, täpselt kindlaks määrata (objektiivi keskpunkti kindlaksmääramiseks), objekti sügavuse, pimedas töötamise ekraani taustvalgustuse, geo-režiimi olemasolu (suurte objektide otsimise tõhusus) sügavus).\nVenemaa ja Austraalia tootjate metallidetektoritel on palju ühist:\nKaal (umbes 1, 3 kg).\nVõime valida manuaalse ja automaatse tasakaalustamise vahel maapinnal.\nFunktsiooni Pin-Point olemasolu (objekti tsentreerimine).\nVõime kohandada tundlikkuse taset.\nLäviväärtuse ja tonaalse identifitseerimise olemasolu (metalli tüübi määramiseks).\nVDI identifitseerimine, mis võimaldab leida teavet leidude kohta.\nMadala laengu näit.\nSisseehitatud kõlar helitugevuse reguleerimiseks.\nToiteallikas on AA patareid.\nTänu oma väikesele kaalule ja käetoedega mugavatele hoidikutele on võimalik metallidetektoriga töötada mitu tundi ilma vaheajata, samal ajal kui käed ei väsinud. Juhtimise lihtsus muudab mõlemad seadmed algajatele kättesaadavaks ning paljude seadistuste abil saate neid kasutada professionaalses töös.\nErinevused metallidetektorite vahel ei ole nii suured, kuid spetsialistidele võib neil olla teatud väärtus:\nSeadmel Berkut-5 on paigaldatud DD -tüüpi spiraal, mis võimaldab teil suurendada uuringuala ja vähendab tundlikkust mineraliseerunud muldade suhtes. Kontsentrilised rullid, mis on paigaldatud X-TERRA 705-le, määravad täpsemalt objekti asukoha.\nAustraalia metallidetektorid kasutavad VFLEX- tehnoloogiat, milles signaal genereeritakse ja töödeldakse digitaalselt. Seetõttu suureneb töö efektiivsus märkimisväärselt. Vene seadmed töötavad VLF tehnoloogia abil, mis vähendab nende kulusid.\nSeadmete hind on ligikaudu võrreldav, kuid X-TERRA on natuke odavam (33 500 rubla võrreldes 36 000 rubla).\nErinevalt AKA-st on Minelab tooted varustatud sagedusregulaatoriga. Samal ajal on Berkutil laiem üldine sagedusvahemik.\nX-TERRA maksimaalne otsingusügavus on 1 m (mündid - 33 cm). Berkutis on see arv 2, 5 m (45 cm).\nLisaks on Austraalia metallidetektoril funktsioon elektrilise müra eemaldamiseks, tal on pikem hoidja (liigub kuni 1, 42 m).\nMetallidetektori valik sõltub otsinguobjektist. Berkut-5 sobib suurepäraselt suurtes sügavustes esinevate suurte objektide avastamiseks, samuti suurte alade ja mineraliseeritud pinnasega töötamiseks. Lisaks reageerib see paremini mustmetallidele. Samal ajal võimaldab X-TERRA 705 täpsemini määrata väikeste objektide asukohta ja otsida tugeva elektrimüra tingimustes.


Kõne taastumine pärast insulti - Vigastused\nPärast insuldi inimesel tekivad kõnehäired. Kuid ühiskonnas mugavaks eluks on see oskus. Seetõttu peate kõne võimalikult kiiresti tagasi saatma. Mõne patsiendi jaoks kulub selleks vaid mõni nädal, teistel umbes aasta ja selle protsessi kiirendamiseks peate pidevalt tegelema.\nMõju ja selle tagajärjed\nInsult - aju vereringe rikkumine ja neuronite surm. Kui vereringe on häiritud, surevad teatud keha funktsioonide eest vastutavad ajupiirkonnad. See, kui palju kõneaparaati mõjutab ja kui kiiresti patsient räägib, sõltub:\nmillist kõnekeskust mõjutatakse.\nTÄHTIS! Täiskasvanu kõnefunktsiooni on võimalik täielikult taastada isegi selle täieliku kaotuse korral.\nKõnekaotust pärast insulti nimetatakse afaasiaks ja see toimub kõnekeskuse surma tõttu.\nSee komplikatsioon ilmneb nii pärast hemorraagilist kui ka isheemilist insuldi..\nSensoorne - Wernicke keskuse lüüasaamine. See asub aju parietaal- ja ajaliste lobade vahel. Sel juhul kaotab inimene täielikult kõne tajumise võime. Üksikute sõnade reprodutseerimine on võimalik, kuid semantilist koormust ei ole ja kõnet patsient ei kontrolli. Lugemisoskus säilib, kuid patsient ei saa kirjutamise mõttest aru. Samuti puudub kirjutamisoskus;\nMotor - Brocki keskpunkti lüüasaamine. See asub esiosa ja ajaliste lobade vahel. Oskus kõnet kõrva kaudu tajuda on täielikult säilinud. Patsient proovib suhelda, küsimustele vastata, kuid sellest ei tule midagi. Lugemis- ja kirjutamisoskus on peaaegu täielikult kadunud;\nSemantiline - ajukoore tagumise-keskse ja parietaalse piirkonna kahjustus. Inimene on võimeline tajuma ja taasesitama lihtsaid kõnekonstruktsioone. Ta ei ole võimeline toetama keerulisi dialooge. Loogilised ühendused patsiendi kõnes praktiliselt puuduvad;\nAkustiline-mnestiline - ajalise ajukoore keskosa, nimelt 2. ajalise gürossi kahjustus. Semantilise lüüasaamisega sarnased sümptomid. Patsient oskab rääkida lihtsaid 3-4-sõnalisi lauseid. Lugemis- ja kirjutamisoskust hoitakse väikeses mahus;\nOptiline-kodumaine - madalama aja-kuklaluu piirkonna kahjustus. Suuremal määral säilib kõne tajumise võime. Patsiendil on raske esemeid tuvastada, ta otsib alati õiget sõna. Kõne on mõnikord sõltumatu, kuid vähemal määral võrreldes teiste liikidega;\nDünaamiline - mootorieelne tsoon. Aktiivse kõne funktsioon on kahjustatud. Patsient saab nimetatud lauset korrata, kuid ta ei suuda keerulisi kõnekõnesid konstrueerida. Verbid kukuvad sageli kõnest välja. Küsimuste vastused on monosilbid. Sageli korrates vestluskaaslase viimast sõna.\nVIIDE! „Puhas” afaasiaaste on äärmiselt haruldane, tavaliselt kombinatsioon mitmest, kusjuures üks on ülekaalus teiste suhtes.\nLogopeed on patsiendi taastumise teel kohustuslik samm ja te ei peaks proovima patsiendile õpetada rääkima.\nVahel ebaõigete toimingute tõttu jääb kõne osaliselt taastamata..\nOluline on rehabilitatsiooniprotsessi õigel ajal alustada.\nOn kindlaks tehtud, et suurimat edu on võimalik saavutada esimese 3 kuu jooksul pärast lüüasaamist. Tulevikus on tulemused vähem kiired. Töömeetodid varieeruvad patsientide seisundist: suhteliselt raskekujulisest kahjustusest, kui mõned kõnefunktsioonid on säilinud, kuni täieliku puudumiseni. Alustuseks määrab neuroloog kahjustuse määra ja prognoosi põhjal alustab tööd logopeed.\nLogopeedilised tunnid toimuvad kodus, patsiendi jaoks on see olukord mugav, mis tähendab, et ta saab täielikult keskenduda harjutustele.\nSel juhul on vaja ületada patsiendi võimetus lülituda silbilt silbi, mis meenutab kokutamist. Spetsialist laulab aeglaselt, jõuliselt numbreid 1 kuni 10, igapäevaseid fraase, nädalapäevi. Seda tehakse nii, et patsiendil oleks lihtsam kõiki helisid sõnadest tabada:\nVanasõnad räägitakse ilma viimase sõnata, mida patsient proovida ütleks;\nMale-, loto-, kaardimängud, disainerite kokkupanek;\nKõneelementide esiletõstmise meetodid tõstavad näiteks loendamisel esile numbri;\nKontrastsuse meetod - logopeed ütleb ühe sõna "must", patsient peab vastama "valge".\nKui kõne hakkab kuju võtma, peaks patsient proovima hääldada kõiki tema tehtud toiminguid..\nDünaamilise vormi meetod\nOn vaja taastada struktureeritud avaldused, värskendada tegusõnu.\nLogopeedi rehabilitatsiooniks kasutatakse järgmisi meetodeid:\nAlustage vestlust patsiendiga teemal, mis on tema jaoks terav;\nKuulake situatiivset teksti, millele peate andma lihtsad vastused „Jah, ei“;\nEsitage küsimusi, et saada vastus, kasutades võimalikult vähe sõnu;\nPatsiendile tuttavate sõnade lugemine;\nPaigutage graafiku järgi pildid ja paluge patsiendil seda graafikut öelda;\nÕnnitluste, kirjade koostamine;\nLooge vestlus rollide järgi.\nÜlesanne on taastada kontroll kõneaparaadi ja patsiendi suulise kõne taju üle. Kuna kõik verbaalse suhtluse katsed on mõttetud, algab ravi piltidega:\nObjektide või toimingutega piltide demonstreerimine;\nPiltide demonstreerimine kategooriate kaupa;\nKehaosade piltide demonstreerimine;\nPaluge patsiendil valida mitme pildi hulgast subjekti õige nimi ja tegevus;\nEsitage küsimusi ja paluge patsiendil vastata žestide või monosilbiliste sõnadega „jah, ei“;\nVolditavad kaardid sõnadega vastava pildi all;\nMonosülabilised vastused küsimustele visuaalse taju abil;\nSilpide, tähtede ja sõnade lugemine valjusti;\nMuutke sõnade rütmi ja pikkust;\nTäitke fraaside lüngad;\nKuulake tekste ja vastake nende kohta käivatele küsimustele;\nKeerukamate, laiendatud tekstide lugemine.\nTehnika akustiliselt-mnestilise vormiga\nOn vaja suurendada tajutava teabe hulka ja suurendada objektide seost sõnadega.\nNäita pilte kategooria järgi;\nTeostada lihtsate kõnestruktuuride konstrueerimist;\nKuulake tekste ja vastake neile nii palju kui võimalik;\nDiktsioonikiri kõne pöörde järkjärgulise komplitseerimisega;\nLugude lugemine, millele järgneb ümberjutustamine;\nPiltide korduvad kuvamised intervalliga 1 minut;\nSõnade iseseisev klassifitseerimine ühe üldistava sõna järgi;\nTekstide ümberjutustamine vastavalt plaanile, ilma selleta;\nMahukad vestlused igapäevastel teemadel.\nOn vaja taastada objektide taju ruumis.\nKuva ruumi paigutuse pilte;\nTöö geograafiliste kaartide, mehaaniliste kelladega;\nFraasis puuduvate elementide täitmine;\nRuumiliselt oluliste fraaside konstrueerimine;\nImproviseeritud loo ettekantud teema;\nKeerukate semantiliste sõnade analüüs.\nÜlesanne on laiendada sõnavara, taastada piltide tajumise funktsioon. Taastusravi meetodid:\nErinevate objektide oluliste tunnuste tuvastamine;\nObjektide ja kehaosade demonstreerimine vastavalt nende nimedele;\nObjektide isejoonistamine allkirjadega;\nEnda klassifitseerimine ja üldistava sõna valik.\nTähtis! Mis puutub tundide kestusesse, siis algstaadiumis ei kesta kestus üle 5 minuti ja kursuse keskpaigaks ulatub 20 minutit.\nKeerulised juhtumid logopeedilises praktikas\nLogopeedi jaoks on kõige raskemad patsiendid need, kes alustasid ravi hilinemisega.\nNeed inimesed on juba oma seisundisse jõudnud.\nPuudub usk taastumiseni, surutud olek.\nSelliste inimestega töötades peate proovima anda tulemuse pärast esimesi õppetunde, et patsiendil oleks stiimul.\nTeiseks keeruliseks juhtumiks peetakse inimesi, kes on iseseisvalt õppinud hääldama teatud sõnu või isegi lauseid, kuid nad teevad seda valesti. Nad viskavad sõnadest tähti, neelavad helisid, kordavad sageli sama sõna. Keeruline on see, et midagi uut on palju lihtsam õpetada kui uuel viisil ümber õppida.\nSoovitame teil vaadata huvitavat videot selle teema kohta:\nKõne taastamise prognoos\nKõnefunktsioonide taastamine tasemel, milles nad olid enne insuldi, on enam kui reaalne. Kuid mida vanem inimene, seda keerulisem on seda teha. Taastumise määra mõjutavad ka patsiendi individuaalne meeleolu ja õigeaegne rehabilitatsiooniprotsess. Arstide sõnul on parem seda protsessi alustada esimesel nädalal pärast insulti.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kui keegi lähedane inimene satub sarnasesse olukorda, ei pea te proovima neid ise harida. Isegi üksikasjalikud juhised Internetis ei saa spetsialisti asendada. Tasub konsulteerida arstiga ja leida võimalikult kiiresti logopeed, kes saaks sugulasele võimaluse suhelda. Praegu vajab patsient erilist tähelepanu, peate temaga pidevalt rääkima, igal võimalikul viisil julgustama rääkima ja selle poole püüdlema.\nKuidas on kõne taastumine pärast insulti\nKõne taastumine pärast insulti on taastusravi üks peamisi osi. See funktsioon kannatab enamikul ohvritel pärast isheemilist ja hemorraagilist insuldi.\nSee väljendub võimetus hääldada hääli, ehitada lauseid, valida sõnu. Inimene ei mõista alati kõnet, kui tema poole pöördutakse, tal on raskusi kirjutatu analüüsimisega. Statistika kohaselt taastatakse rehabilitatsioonimeetmete järgimisel kõnefunktsioonid sageli.\nPatoloogiad, mille korral aju verevarustus halveneb, põhjustavad motoorseid tüsistusi, tundlikkuse häireid. Üks levinumaid tüsistusi on kõnekahjustus pärast insulti. Inimesed, kellel on seda haigust esinenud, kogevad düsartriat, afaasiat ja düspraksiat..\nViiteks. Insult põhjustab lokaalseid kahjustusi kõnekeskuste kudedes, kaob võime mõista kirjalikku, suulist kõnet, väljendada oma mõtteid.\nAfaasia tüübi järgi eristatakse insuldis esinevaid kõnehäireid mitut tüüpi:\nSensoorne. Seda seostatakse närvirakkude surmaga Wernicke kesklinnas. Patsientidel on selle sõna helitaju halvenenud. Sellise lüüasaamisega inimesi eristab vähene arusaamine teiste ütlustest. Neile näib, et nende poole pöördutakse võõrkeeles. Sageli on nad võimelised mõistma neile adresseeritud lause algust, kuid unustavad varsti öeldu ära.\nMootor. Broca keskuse kahjustuse tõttu ilmneb pärast insulti motoorse afaasia. Inimene kaotab kõnevõime, tal on raske sõnu valida, avaldusi sõnastada, jätab olulised punktid vahele, ajab segamini erinevaid mõisteid tähistavaid nimesid. Paljudes olukordades karjuvad nad ja kordavad üksikuid mõttetuid sõnu. Patoloogia ravib hästi.\nSemantiline. Inimene ei häälda ega mõista üksikute fraaside tähendust. Lihtsad laused jäävad kättesaadavaks. Sellise afaasia prognoos on üsna soodne..\nViiteks. Suure aju mahu lüüasaamisega täheldatakse täielikku afaasiat. Teda iseloomustab absoluutne kõnepuudus.\nPatsient on teadvuseta, ei aktsepteeri tema poole pöördumisi, ei tunne lähedasi ära.\nPatoloogia arengut seostatakse liigendamisel kasutatava lihasaparaadi nõrkusega. Intelligentsus säilitatakse sageli, patsient mõistab talle adresseeritud kõnet, oskab ise rääkida lühikesi lauseid.\nSageli on tema kõne segane, raskesti mõistetav. Häälduse selgus puudub. Hääl muutub vaikseks, aeglaseks.\nViiteks. Häire alus ei ole halvatus, mitte lihasnõrkus, vaid koordinatsiooni rikkumine.\nKargete ja selgete helide tekitamiseks ei peeta kinni lihaste liikumise järjekorrast ja järjestusest. Sõnad kustutatakse. Märgitakse sõnade sagedast kordumist, kuid see on tingitud katsest saavutada õige hääldus ja mitte dementsusest, nagu võib tunduda.\nVõime rääkida, sõnu hääldada, kirjalikest tekstidest aru saada ja ringlust määrab aju erinevates piirkondades asuvate keskuste töö. See on parietaalne tsoon, preotorne ajukoore, vasaku või parema poolkera prefrontaalne ajukoore, parietaalne-ajaline piirkond.\nKõnekeskuste asukoht ühes või teises poolkeras sõltub sellest, kas inimene on paremakäeline või vasakukäeline. Peaaegu 100% paremakäelistest ja suurem osa vasakukäelistest on vasakpoolses poolkeras. Vasakukäeliste viiendas osas on segane paigutus, veel 20% -l paiknevad keskused paremal. See põhjustab kõnekahjustuse tunnuseid ja tavaliselt leebemaid sümptomeid..\nViiteks. Neuraalsete ühenduste rebend, kudede pigistamine hematoomiga, tursed, hemorraagia, alatoitumus ükskõik millises neist piirkondadest põhjustab vastava kõnehäire.\nKahjustuspiirkonna ulatus mõjutab otseselt patoloogia manifestatsiooni raskust, võimet tagada kõne taastamine pärast insuldi.\nKõnekahjustuse tase sõltub ka sellest, kui kiiresti inimest aidati. Oluline on, mil määral on ohver valmis arstiabiks, kas ta viib läbi korrektsiooni ja taastusravi.\nTaastusravi positiivse tulemuse saavutamiseks alustatakse ravi kohe pärast insuldi. Alguses võivad tunnid kesta vaid paar minutit, kuu aja pärast võib iga tund kesta kuni 2 tundi päevas.\nInsuldi ägedal perioodil peaksid tunnid olema looduslikud ja füsioloogilised. See on lihtsalt pöördumine patsiendi poole, vestlus temaga, pakkudes võimalust muusikat kuulata. Manipulatsioone ei tehta.\nPärast ägeda perioodi lõppu ja koju naasmist algab intensiivne logopeediline ravi.\nTähelepanu! Kadunud funktsioonide tagastamise võti on korrektsus. Suhtlege ohvriga, andke talle muusikat kuulata, tehke harjutusi, et taastada kõne pärast insuldi, iga päev.\nSellised tegurid nagu intensiivsus, kestus, treeningu tüüp peaksid sõltuma patsiendi heaolust. Raske seisundi, kõrge vererõhu korral tuleks eriklassid edasi lükata ja lõpetada tavaline vaikne vestlus või rahuliku muusika kuulamine.\nTunni ajal tee vajadusel pause. Ärge tehke kannatanule liiga palju tööd.\nEmotsionaalne taust peaks olema rahulik, mitte agressiivne. Patsiendiga suheldes välditakse ükskõiksust ja suhtumist temasse kui hukule määratud. Vaatamata insuldi raskusele jääb paljude inimeste jaoks võime tajuda teiste suhtumist puutumatuna..\nViiteks. Taastusravi protsess peaks olema kõikehõlmav, hõlmama massaaži, tööd logopeediga, liigesevõimlemist, ravimeid.\nKõigi nende punktidega arvestamine on võti, kuidas kõnet kiiresti pärast insulti taastada..\nKõnefunktsioonide taastamisele on eriline mõju suhtlemisele patsiendiga. Paljudel juhtudel ei mõjuta kõnehäirete intelligentsus, hääldus.\nViiteks. Vestlus tuleb läbi viia loomulikult, ilma stressita. Sel juhul on soovitav hääldada sõnu, fraase tavapärasest aeglasemalt. Toon peaks olema loomulik, nagu tavaliselt täiskasvanuga suheldes. Sellest, et ta haigestus, ei muutunud temast laps.\nPärast kannatanu poole pöördumist peaks tal olema aega reageerida. Teda pole vaja kiirustada, see põhjustab ainult negatiivseid emotsioone.\nApellatsioonis kasutatakse lauseid, mis koosnevad mitmest sõnast. Parem on toetada ühte vestluse teemat, mitte hüpata teisele, siis kolmandale. Kasutage sageli ringluses küsimusi, millele saab vastata üheleheliselt.\nRääkides peate heliseadmed välja lülitama. Need loovad teatud takistused, takistavad patsiendil aru saada, mida nad räägivad, öeldes ise sõnad.\nMõistmise hõlbustamiseks aitavad näoilmeid, žeste, joonistamist.\nKui see, mida patsient ütles, pole selge, on parem küsida uuesti. Inimese arusaam valedest raskendab tema psühho-emotsionaalset seisundit.\nEnne kõnekahjustusega haiglast väljakirjutamist konsulteeritakse logopeediga. Määratakse kõnepatoloogia olemus, on ette nähtud rehabilitatsiooniprogramm.\nEsimestel haigusnädalatel on kõige parem kutsuda spetsialist koju. Nii on patsient rahulikum ja mugavam.\nViiteks. Perioodiliselt, kui inimese insuldijärgne psüühiline ja füüsiline seisund seda võimaldab, peetakse klassid rühmas. See võimaldab patsiendil kohaneda ühiskonnaga, näha, et ta pole üksi, saada usku endasse. Samuti on oluline konkurentsiefekt..\nLogopeed viib läbi foneetilisi, semantilisi, kujutlusvõimet loovaid tehnikaid.\nHäälduse parandamisega seotud foneetiline. Harjutuste eesmärk on parandada huulte, keele, alaosa näo lihaste talitlust. Hääldatud üksikud helid, keele keerdumised.\nSemantiline eeldab oskust leida tähendust, jätkates lauset või täiendades seost.\nPiltlikud on suunatud sensoorsete puudujääkide kompenseerimisele. Pilte rakendatakse, nad proovivad loo koostada, seose leida.\nLoomingulisi meetodeid näidatakse kõigile insuldi üle elanutele. Insuldiohvritega tegelevad nad laulmise, kunstiteraapiaga..\nLogopeediga seansid on tavaliselt muidugi iseloomud. Pärast insulti kõne taastamise peamine koormus langeb kodustele tundidele. Need põhinevad aga logopeedilistel eesmärkidel ja soovitustel.\nTreenitakse võimekust tajuda erineva valjusega helisid.\nKlassid on ehitatud lihtsast keerukamaks. Esiteks taastage heli hääldus, seejärel omandage kõnestruktuurid.\nPatsientide huvi säilitamiseks kasutatakse olulisi teemasid..\nOhver osaleb aktiivselt rääkimisprotsessis. Niisiis, armastatu hakkab lausuma fraasi ja ta lõpetab selle.\nKasutatud laulmine. Patsiendil palutakse laulda või laulda tuttavate laulude järgi.\nKõne ühendatakse joonistamisega. Kui ohver ei saa midagi öelda, oma mõtteid avaldada, palutakse tal see joonistada.\nTaastusravi ajal kasutatakse lühikeste salmide ja lasteaia riimide lugemist. Rütm korraldab inimese kõne, võimaldab seda kiiremini taastada. Laste riimid ja laste luuletused - tavaliselt pole need keerulised, neid on lihtne lugeda ja korrata.\nKorrata korrapäraselt päeva jooksul ohvriga pärast insuldi keele keeramist. Need parandavad diktsiooni, taastavad keele liikuvuse. Logopeedi võtab logopeed tavaliselt vastu sõltuvalt keerukusest ja arendatavast tähest.\nViiteks. Lisaks kõnevõime normaliseerimisega otseselt seotud tundidele näidatakse patsiendile füsioteraapia harjutusi, jalutuskäike värskes õhus, dieeti.\nFüüsilise võimaluse olemasolul soovitatakse inimesel pärast kodus insuldi teha logopeedilisi harjutusi iseseisvalt. Alguses piisab 5 minutist, järk-järgult suureneb tundide kestus viieteistkümneni.\nHuulte liikuvuse taastamiseks tõmmatakse need välja, haarates vaheldumisi ülahuule ja seejärel vastupidi. Sõrmed tõmbavad neid üles, vasakule, paremale. Patsiendil palutakse naeratada, irvitada, seejärel teeselda, et ta on kurb.\nNormaalse häälduse tagamiseks peavad keele lihased hästi töötama. Insuldi all kannataval inimesel palutakse keel keelt suust kinni lüüa, kujutada madu susisema. Pärast suhu naasmist peate puudutama ülemist suulae, seejärel alumist suulae, puudutama põske.\nPatsient lakub huuli kõigepealt päripäeva, seejärel - vastu, proovib oma keelt liigutada suus oleva ringi abil, teeb kõla kõlama.\nVõite kujutada suudlust lõhnaga.\nIga liigutust teostatakse kuni 10 korda.\nNäo ja huulte lihaste arendamiseks tehtavad toimingud algavad mitte varem kui kaks nädalat pärast insulti.\nSuu ümbritsev nahk on silutud, sõtkutud ja sellele kergelt koputatud. Sarnaseid liigutusi korratakse põskedel..\nViiteks. Praegu pole kõnet taastavat ravi.\nSellegipoolest kasutatakse ravimeid, mis taastavad vereringet, aktiveerivad aju protsesse, leevendavad valu, krampe:\nNootropiilsed ravimid. Nende eesmärk on mälu parandamine, mõtlemisprotsesside aktiveerimine. Nende hulgas on eriti märgitud Piracetam, Lutsetam..\nRahustav. Selliste omadustega ravimid rahustavad, leevendavad tarbetut elevust. Kasutatud valeria, emajuure, persili tinktuur.\nAjukude toitumise normaliseerimiseks mõeldud ravimid. Kasutatakse Actovegin, Piracetam, Cortexin tablette.\nKrambivastane ja lõõgastav. Määratud Lorezepamile, Myokalmile. Need aitavad muu hulgas vähendada näo lihaste pinget..\nAntihüpertensiivne. Kasutatakse rõhu vähendamiseks. Kasutatakse sartaanide rühma ravimeid, kaltsiumi antagoniste, beeta- ja alfa-blokaatoreid. Diureetikumid vähendavad vanadust ja vähendavad turset.\nAntikoagulandid vähendavad vere viskoossust. Varfariin, Dipaxin, Tromexan on välja kirjutatud.\nTüvirakkude ravi väärib erilist tähelepanu. Seda uuenduslikku tehnoloogiat katsetatakse praegu ja seda ei kasutata laialdaselt. Kuid see on tõestanud oma tõhusust veresoonte parandamisel, verehüüvete, kolesterooli naastude eemaldamisel, kaitsefunktsioonide tugevdamisel ja kõne tagastamisel.\nTeraapia põhineb tüvirakkude siirdamisel. See viiakse läbi kaks korda kolmekuulise pausiga.\nLisaks meditsiinilistele meetoditele ravitakse häireid füsioteraapia abil.\nTaastage aju aktiivsus, tagastage kõnefunktsioonid, lubage mõned rahvapärased abinõud.\nVõtke 14 päeva jooksul enne magamaminekut muumia mahus kuni 2 mg. Kokku viivad nad läbi kolm kursust, nende vahel peaks olema viiepäevane paus.\nTeine võimalus - kuni 500 ml ainet lahustatakse kahes supilusikatäies vees ja võetakse kolm korda päevas kümnepäevase kuuri jooksul. Tehke viis päeva pausi, seejärel korrake kursust.\nOkaspuu vannid aitavad rahuneda, leevendavad lihaspingeid, emotsionaalset ebamugavust. Kasutatakse ka veeprotseduure teiste eeterlike õlidega..\nSalvei tee pruulitakse. See on purjus kuni viis korda päevas. Efektiivne tee, mis on valmistatud saialillist, kibuvitsast ja kotletist.\nIga päev pannakse suhu musta redise viilud. See kutsub esile kipitustunne, põletustunne..\nKõne taastamise kiirus\nKõnevõime tagastamise protsess on pikk. Enamikus sensoorse afaasia ohvritest täheldatakse aeglast, progresseeruvat progressi. Võimalused laienevad iga päevaga..\nTeist tüüpi edasiminekut täheldatakse motoorse afaasia korral. Enam kui 60% juhtudest arvavad patsient ja tema lähedased, et taastumisel pole pikka aega edusamme tehtud. Siis on järsku paranemine.\nViiteks. Tavaliselt on kõnevõime taastamiseks ette nähtud kuni viis aastat. Kui selle perioodi jooksul pole paranemist toimunud, kaotas patsient tõenäoliselt igaveseks võimaluse oma mõtteid uuesti väljendada, teistest inimestest aru saada.\nKõne normaliseerimise võime sõltub insuldi raskusest, rehabilitatsioonikohtade rakendamisest.\nKui järgitakse kõiki soovitatud meetmeid, taastatakse kõne järgmises vahekorras:\n55% raske insuldi üle elanud patsientidest;\n76% -l oli mõõdukas haigus;\n92% pärast kerget insuldi.\nTähtis. Teadlased märgivad, et kui taastusravi soovitusi ei järgita, on vaid 15% patsientidest võimalus taastuda.\nProgrammid, mis keskenduvad kõne taastamisele pärast insulti, on mitmekesised. Need hõlmavad harjutusi, massaaži. Oluline komponent on ravimiretseptide järgimine, rahvapäraste ravimite kasutamine, logopeedilised tunnid.\nTäpp silma oraval, mis see onSilma orava täpp võib olla erinevat värvi ja kujuga. Haiguse diagnoosimisel on eriti oluline laigude värv. Teatud värv vastab teatud haigusele..Kui märkate silmavalgel laike, peate põhjuse väljaselgitamiseks pöörduma abi saamiseks spetsialisti poole.


Euroopa Liidu L 51/2011\nKomisjoni määrus (EL) nr 176/2011, 24. veebruar 2011, teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist ( 1 )\nKomisjoni direktiiv 2011/14/EL, 24. veebruar 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka profoksüdiim ( 1 )\n21. veebruar 2011,\nEuroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta\nvõttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,\nNõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.\nKomisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud Euroopa Ühenduse nimel Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliiduga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise üle.\nKooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsusega 2010/144/EÜ (1) kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel alla, eeldusel et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.\nLiidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping.\nNõukogu eesistuja saadab liidu nimel lepingu artikli 9 lõikes 1 ettenähtud teate ning esitab järgmise teate:\n„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb vajadusel korral lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”\nBrüssel, 21. veebruar 2011\n(1) ELT L 56, 6.3.2010, lk 15.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 176/2011,\nteabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (1) eriti selle artikli 9a lõiget 9,\nFunktsionaalsed õhuruumiosad on aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahelise koostöö edendamisel otsustava tähtsusega, et parandada tulemuslikkust ja tagada kooskõlastatud tegevus. Sel eesmärgil ja funktsionaalsete õhuruumiosade liidese optimeerimiseks ühtses Euroopa taevas peaksid asjaomased liikmesriigid tegema omavahel koostööd ja vajaduse korral võivad nad seda teha ka kolmandate riikidega.\nLiikmesriigid peavad funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisel järgima määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 9a esitatud nõudeid.\nFunktsionaalse õhuruumiosa kehtestanud liikmesriigid peavad esitama teavet komisjonile, Euroopa Lennundusohutusametile, teistele liikmesriikidele ning muudele huvitatud isikutele ning tänu sellele on neil võimalus esitada oma tähelepanekuid, et hõlbustada arvamustevahetust. Siiski ei pea liikmesriigid esitama salastatud teavet, ärisaladusi ega muud konfidentsiaalset teavet.\nKäesoleva määruse kohaselt esitatav teave peaks kajastama funktsionaalsete õhuruumiosadega seotud eesmärkide järgimist ning aitama liikmesriikidel tagada kooskõla muude ühtse Euroopa taeva meetmetega.\nSellise teabevahetuse ja tähelepanekute esitamise hõlbustamiseks tuleks selgelt kindlaks määrata, missugune on liikmesriikide poolt komisjonile, Euroopa Lennundusohutusametile, teistele liikmesriikidele ja muudele huvitatud isikutele esitatav nõuetekohane teave, ning kõnealuse teabe vahetamise menetlus.\nEelkõige peaksid asjaomased liikmesriigid esitama teavet ühiselt ning ühe teavet ja kirjalikke tõendeid sisaldava teabekogu iga funktsionaalse õhuruumiosa kohta.\nFunktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist tuleks käsitada õigusliku protsessina, mille kaudu liikmesriigid peavad tugevdama koostööd oma vastavate õhuruumiosade vahel. Liikmesriigid peaksid võtma kõnealuse nõude järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 4. detsembriks 2012 kooskõlas määrusega (EÜ) nr 550/2004.\nOtsus selle kohta, kas funktsionaalset õhuruumiosa on muudetud või mitte, tuleks vastu võtta kõikide liikmesriikide suhtes võrdselt kohaldatavate kriteeriumide alusel ja selles tuleks arvestada vaid selliseid muudatusi, millel on märkimisväärne mõju kas asjaomasele funktsionaalsele õhuruumiosale ja/või selle kõrval asuvatele funktsionaalsetele õhuruumiosadele või liikmesriikidele.\nVastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (2) artiklile 13a peaksid liikmesriigid ja komisjon kooskõlastama oma tegevuse Euroopa Lennundusohutusametiga, et tagada ühtse Euroopa taeva rakendamisel kõikide ohutusega seotud aspektide nõuetekohane käsitlemine.\nKäesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide julgeoleku- või kaitsepoliitikahuve ega nendega seotud konfidentsiaalsusvajadust vastavalt määruse (EÜ) 549/2004 artiklile 13.\nChicago konventsiooni artikli 83 kohaselt peavad funktsionaalse õhuruumiosa kehtestanud liikmesriigid registreerima funktsionaalseid õhuruumiosi käsitlevad lepingud või kokkulepped ning nende hilisemad muudatused ICAO juures.\nSelliste funktsionaalsete õhuruumiosade kehtestamise puhul, millega muudetakse ICAO lennuinfopiirkonda (FIR) või selles piirkonnas asuvaid vahendeid või pakutavad teenuseid, tuleks jätkuvalt kohaldada ICAO aeronavigatsioonitegevuse kavandamise protsessi ja ICAO aeronavigatsioonikava muutmise menetlust.\nLiikmesriigid peaksid funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisel tagama oma ohutusalaste kohustuste tulemusliku täitmise. Nad peaksid tõendama ja esitama nõuetekohaseid tagatisi selle kohta, et funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisel ja selle haldamisel järgitakse ohutuspõhimõtteid, ning tutvustama liikmesriikidele ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujatele asjaomase funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisega seotud ohutusjuhtimiselemente, keskendudes asjaosaliste ohutusalastele ülesannetele ja kohustustele.\nKäesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,\nMääruses sätestatakse nõuded seoses järgmisega:\nteave, mille asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile, Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „EASA”), teistele liikmesriikidele ja huvitatud isikutele enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist;\npunktis 1 osutatud isikutele teabe ja tähelepanekute esitamiseks ettenähtud menetlused, mis teostatakse enne komisjoni teavitamist funktsionaalsest õhuruumiosast.\nKäesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid.\n1) „asjaomased liikmesriigid”– liikmesriigid, kes on vastastikku kokku leppinud kehtestada funktsionaalne õhuruumiosa vastavalt määrusele (EÜ) nr 550/2004;\n2) „huvitatud isikud”– funktsionaalse õhuruumiosa kolmandad naaberriigid, õhuruumi asjaomased kasutajad või asjaomaste kasutajate rühmad, töötajaid esindavad organisatsioonid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad, kes tegutsevad asjaomast funktsionaalset õhuruumiosa teenindavate aeronavigatsiooniteenuste pakkujate naabruses.\nNõuete järgimise tõendamine\nAsjaomased liikmesriigid esitavad ühiselt käesoleva määruse lisas sätestatud teabe, et tõendada määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9a nõuete järgimist.\nUut funktsionaalset õhuruumiosa käsitleva teabe vahetamise menetlus\n1. Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile lisas sätestatud teabe hiljemalt 24. juuniks 2012. Komisjon edastab esitatud teabe tähelepanekute tegemiseks EASA-le, teistele liikmesriikidele ja huvitatud isikutele hiljemalt üks nädal pärast selle saamist.\n2. EASA, teised liikmesriigid ja huvitatud isikud esitavad oma tähelepanekud komisjonile hiljemalt kaks kuud pärast teabe saamist. Komisjon teavitab asjaomaseid liikmesriike viivitamata nii talle esitatud tähelepanekutest kui ka oma tähelepanekutest.\n3. Asjaomased liikmesriigid kaaluvad esitatud tähelepanekuid nõuetekohaselt enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist.\nKehtestatud funktsionaalse õhuruumiosa muutmine\n1. Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse funktsionaalse õhuruumiosa muutmisena olukorda, kus kavandatava muudatuse tulemusel muutuvad asjaomase funktsionaalse õhuruumiosa kindlaksmääratud mõõtmed.\n2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad ühiselt vähemalt kuus kuud enne muutmise rakendamist komisjoni kavandatavatest muudatustest ja esitavad muudatusi põhjendava teabe, ajakohastades vajaduse korral funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamiseks esitatud teavet. Komisjon edastab kõnealuse teabe tähelepanekute tegemiseks EASA-le, teistele liikmesriikidele ja huvitatud isikutele hiljemalt üks nädal pärast selle saamist.\n3. EASA, teised liikmesriigid ja huvitatud isikud esitavad oma tähelepanekud komisjonile hiljemalt kaks kuud pärast teabe saamist. Komisjon teavitab asjaomaseid liikmesriike viivitamata nii talle esitatud tähelepanekutest kui ka oma tähelepanekutest.\n4. Asjaomased liikmesriigid kaaluvad esitatud tähelepanekuid nõuetekohaselt enne funktsionaalse õhuruumiosa muutmist.\nVarem kehtestatud funktsionaalne õhuruumiosa\nAsjaomased liikmesriigid, kes on kehtestanud funktsionaalse õhuruumiosa enne käesoleva määruse jõustumist, tagavad, et käesoleva määruse lisas sätestatud teave, mida nende teatis ei sisaldanud, esitatakse komisjonile hiljemalt 24. juuniks 2012.\n(1) ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.\n(2) ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.\nAsjaomane liikmesriik esitab järgmise teabe:\nfunktsionaalse õhuruumiosa kontaktpunkt;\nfunktsionaalse õhuruumiosa kindlaksmääratud mõõtmed;\nühiselt määratud lennuliiklusteenuste osutajad ja vajaduse korral meteoroloogiateenuste osutajad ning nende vastutusala;\nlennuliiklusteenuste osutajad, kes pakuvad teenuseid ilma määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikes 5 nimetatud sertifitseerimiseta, ning nende vastutusala.\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teabe funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamise või muutmisega seotud kokkulepete, muu hulgas ka järgmiste asjaolude kohta:\nkoopia dokumentidest, mis kajastavad asjaomaste liikmesriikide vastastikust kokkulepet funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamiseks;\nteave riiklike järelevalveasutuste poolt funktsionaalse õhuruumiosa suhtes sõlmitud kokkulepete kohta;\nteave lennuliiklusteenuste osutajate poolt funktsionaalse õhuruumiosa suhtes sõlmitud kokkulepete kohta;\nteave pädevate tsiviil- ja sõjaväeasutuste vahel sõlmitud kokkulepete kohta seoses nende osalemisega funktsionaalse õhuruumiosa juhtimisstruktuurides.\nAsjaomased liikmesriigid võivad osutada teabele, mille nad on ühtse Euroopa taeva programmi rakendamisel komisjonile juba esitanud.\nMääruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9a lõikes 2 sätestatud nõuded\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teavet ning tõendavaid dokumente seoses määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9a lõikes 2 sätestatud nõuetega.\n1. Funktsionaalse õhuruumiosa riskianalüüs\nFunktsionaalse õhuruumiosa riskianalüüsiga seoses esitatakse järgmine teave:\nühtne ohutuspoliitika või selle kehtestamise kava;\ndokument, milles kirjeldatakse õnnetuste ja vahejuhtumite uurimisega seotud kokkuleppeid ning ohutusteabe kogumist, analüüsimist ja vahetamist käsitlevaid kavasid;\ndokument, milles kirjeldatakse, kuidas on korraldatud ohutusjuhtimine, et vältida ohutusalase tulemuslikkuse vähenemist funktsionaalses õhuruumiosas;\nkokkulepped, millega määratakse selgelt kindlaks ning jagatakse asjaomaste isikute vahel kohustused ja liidesed, mis on seotud ohutuseesmärkide, ohutusjärelevalve ja sellekohaste täitemeetmete kehtestamisega aeronavigatsiooniteenuste osutamise puhul funktsionaalses õhuruumiosas;\ndokumendid ja/või selgitused, millega tõendatakse, et enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisest või muutmisest tulenevate operatsiooniliste muudatuste kohaldamist on tehtud ohtude tuvastamist ning riskide hindamist ja vähendamist hõlmav riskianalüüs.\n2. Lennuliiklusvoogusid arvesse võttev õhuruumi optimaalne kasutamine\nAsjaomased liikmesriigid esitavad järgmise teabe:\ndokument, milles kirjeldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (1) artikli 6 kohaseid lennuliikluse korraldamise võrgu asjaomaste funktsioonide ja lennuliiklusvoogude juhtimise vahelisi suhteid, mis muu hulgas hõlmavad kooskõlastamist, kokkuleppeid ja menetlusi õhuruumi optimaalse kasutamise tagamiseks;\nõhuruumi korraldamise puhul sellises funktsionaalses õhuruumiosas, mida määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud võrgufunktsioonid ei hõlma, tuleb esitada järgmine teave:\nõhuruumi integreeritud korraldamise kokkulepped;\nõhuruumi korraldamisega seotud teabe jagamist käsitlevad sätted;\nkokkulepped otsuste tulemuslikuks vastuvõtmiseks koostöö korras;\nfunktsionaalse õhuruumiosa kooskõlastamise puhul reaalajas:\ndokument, milles kirjeldatakse piiriülese tegevuse korraldamist uutes piirkondades, mis on tekkinud funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamise või muutmise tagajärjel.\n3. Kooskõla euroopa lennuteede võrguga\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teabe, mis tõendab, et funktsionaalsete õhuruumiosade marsruutide kavandamine ja rakendamine on toimunud ja lõpule viidud kooskõlas määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud menetlusega Euroopa lennuteede võrgu üldiseks koordineerimiseks, väljatöötamiseks ja rakendamiseks.\nAsjaomased liikmesriigid võivad osutada teabele, mille nad on ühtse Euroopa taeva rakendamise raames komisjonile juba esitanud.\n4. Tasuvusanalüüsil põhinev üldine lisandväärtus\nAsjaomased liikmesriigid esitavad selgituse, milles kinnitatakse järgmist:\ntasuvusanalüüs tehti tööstusharus kasutatava tavametoodika kohaselt ja hõlmas muu hulgas ka diskonteeritud rahavoogude analüüsi;\ntasuvusanalüüsis antakse konsolideeritud hinnang selle kohta, milline on funktsionaalse õhuruumiosa kavandamise või muutmise mõju tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumi kasutajatele;\ntasuvusanalüüsis tõendatakse funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamise või muutmise üldist positiivset finantsmõju (nüüdispuhasväärtuse ja/või sisemise tasuvusläve alusel);\nfunktsionaalne õhuruumiosa aitab vähendada lennunduse keskkonnamõju;\nkulude ja tulude väärtused, nende allikad ning tasuvusanalüüsi väljatöötamise aluseks olnud eeldused on dokumenteeritud;\nkonsulteeriti peamiste sidusrühmadega ning anti tagasisidet nende tegevuse suhtes kohaldatavate tulu- ja kuluprognooside kohta.\n5. Sujuva ja paindliku lennujuhtimisalase vastutuse üleandmine lennuliiklusteenistuste vahel\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teavet, mis tõendab, et asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas antakse lennujuhtimisalane vastutus lennuliiklusteenistuste vahel üle sujuvalt ja paindlikult. See hõlmab järgmist teavet funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisest või muutmisest tulenevate muudatuste kohta:\nlennuliiklusteenuste piiriülest osutamist käsitlevate kokkulepete kirjeldus;\nkokkulepped, mille eesmärk on tõhustada menetlusi, millega koordineeritakse asjaomaste lennuliiklusteenuste osutajate tegevust funktsionaalses õhuruumiosas, ja koordineerimise edasiseks tõhustamiseks kavandatud algatused;\nkokkulepped, mis on sõlmitud selleks, et tõhustada tsiviil- ja sõjalennundusega seotud lennuliiklusteenuste pakkujate tegevuse koordineerimist, ja koordineerimise edasiseks tõhustamiseks kavandatud algatused, mis on kooskõlas õhuruumi paindliku kasutamise põhimõttega;\nkokkulepped, mis on sõlmitud selleks, et tõhustada üksteise naabruses tegutsevate asjaomaste lennuliiklusteenusepakkujate tegevuse koordineerimist, ja koordineerimise edasiseks tõhustamiseks kavandatud algatused.\n6. Erinevate õhuruumi konfiguratsioonide vahelise ühilduvuse tagamine, mis optimeerib muu hulgas praegused lennuinfopiirkonnad\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teabe olemasolevate kavade kohta, mis on välja töötatud selleks, et tagada erinevate õhuruumi konfiguratsioonide ühtne korraldamine ja liigitamine funktsionaalses õhuruumiosas. Need kavad hõlmavad muu hulgas järgmist:\nõhuruumi liigitamise ja korraldamise põhimõtted funktsionaalses õhuruumiosas;\nfunktsionaalse õhuruumiosa ühtlustamisest tulenevad õhuruumi konfiguratsioonide muudatused.\n7. ICAO juures sõlmitud piirkondlikud lepingud\nAsjaomased liikmesriigid esitavad selliste kehtivate piirkondlike lepingute loetelu, mis on sõlmitud kooskõlas rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 11. lisas kehtestatud raamistikuga ning mis on funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamise ja toimimise seisukohalt olulised.\n8. Kehtivad piirkondlikud lepingud\nAsjaomased liikmesriigid esitavad kas ühe või mitme asjaomase liikmesriigi sõlmitud kehtivate lepingute loetelu, mis muu hulgas hõlmab selliseid kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid, mis on funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamise ja toimimise seisukohalt olulised.\n9. Kogu Euroopa liitu hõlmavad tulemuseesmärgid\nAsjaomased liikmesriigid esitavad teabe kokkulepete kohta, mis on sõlmitud selleks, et hõlbustada määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 osutatud tulemuseesmärkide saavutamist.\nAsjaomased liikmesriigid võivad osutada teabele, mille nad on määruse (EL) nr 691/2010 (2) artikli 5 kohaselt komisjonile juba esitanud.\n(1) ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.\n(2) ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 177/2011,\nmillega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2010/2011. turustusaastal\nvõttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 187 koosmõjus artikliga 4,\nAlates 2010/2011. turustusaasta algusest on teraviljahinnad maailmaturul väga kiiresti kasvanud ja isegi rohkem kui eelmise hinnatõusu ajal 2007/2008. turustusaastal. Alates juulist 2010 on pehme nisu hind maailmaturul kasvanud 65 %. Alates kõnealusest ajast on teraviljahinna suundumus ELi turul olnud samasugune. Pehme nisu hind on kasvanud üle 90 % ja on nüüd stabiliseerunud tasemel ligikaudu 280 eurot/tonn. Teiste teraviljaliikide hinna suundumus on olnud samasugune ning Roueni tarnitud odra ja Bordeaux’ tarnitud maisi hind on kõrgem kui 215 eurot/tonn. Teraviljahinna sellise suundumuse põhjuseks maailmaturul on asjaolu, et tootmisega ei suudeta nõudlust piisavalt katta.\nMaailma teraviljaturu edasise arengu kohta 2010/2011. turustusaasta lõpuks koostatud prognooside põhjal võib eeldada, et sellised kõrged hinnad jäävad püsima ning et ülemaailmsete varude suurus on sel ajal hinnanguliselt 342 miljonit tonni, st 62 miljonit tonni vähem kui 2009/2010. turustusaasta lõpus.\nVähendatud tollimaksuga impordi kvooti, mis komisjoni määrusega (EÜ) nr 1067/2008 (2) avati madala ja keskmise kvaliteediga pehmele nisule ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 2305/2003 (3) avati söödaodrale, kasutati 2010. aastal ettenähtust tunduvalt, s.o vastavalt 13 % ja 5 % võrra vähem. Selline alakasutus peaks jätkuma ka 2011. aastal eelkõige seetõttu, et ELi tavapärased varustajad Venemaa ja Ukraina on kehtestanud ekspordipiirangud.\nKuna kõrged maailmaturuhinnad peaksid püsima kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni ja vähendatud tollimaksuga impordi kvoote kasutatakse 2011. aastal ettenähtust eeldatavalt vähem, on oht, et 2010/2011. turustusaasta viimastel kuudel esineb häireid ELi turu varustamisel. Selleks et paremini säilitada turu tasakaalu tagav impordivoog, tuleks ajutiselt kuni 30. juunini 2011, st kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni, peatada tollimaksude kohaldamine nende imporditariifikvootide suhtes, mis määrusega (EÜ) nr 1067/2008 avati madala ja keskmise kvaliteediga pehmele nisule ning määrusega (EÜ) nr 2305/2003 söödaodrale.\nSamal ajal ei tohi kahju saada ettevõtjad, kellel on parajasti käsil toimingud teravilja impordiks ELi. Seetõttu tuleb võtta arvesse käesoleva määruse kohase tollimaksude peatamiskorra alla kuuluva teravilja transpordiks vajalikku aega ja võimaldada ettevõtjatel suunata vabasse ringlusse teravili, mille transportimine otse ELi sihtpunkti on alanud hiljemalt 30. juunil 2011. Lisaks tuleb näha ette, millised tõendid tuleb esitada, et tõendada transportimist otse ELi sihtpunkti ja kõnealuse transportimise alguskuupäeva.\n1. 2010/2011. turustusaastaks peatatakse tollimaksude kohaldamine selliste CN-koodi 1001 90 99 alla kuuluvate toodete impordi suhtes, mille kvaliteet erineb komisjoni määruse (EÜ) nr 642/2010 (4) II lisas kindlaksmääratud kvaliteedist, ning CN-koodi 1003 00 alla kuuluvate toodete impordi suhtes, kui kõnealuseid tooteid imporditakse määrustega (EÜ) nr 1067/2008 ja (EÜ) nr 2305/2003 avatud vähendatud tollimaksuga impordi tariifikvootide alusel.\n2. Kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teravilja transporditakse otse ELi sihtpunkti ja seda on alustatud hiljemalt 30. juunil 2011, kohaldatakse tollimaksude peatamist vastavalt käesolevale määrusele asjaomaste toodete vabasse ringlusse lubamise suhtes.\nOtse ELi sihtkohta transportimist ja transpordi alguskuupäeva tõendatakse pädevatele asutustele veokirja originaali alusel.\nKäesolevat määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2011.\n(2) ELT L 290, 31.10.2008, lk 3.\n(3) ELT L 342, 30.12.2003, lk 7.\n(4) ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 178/2011,\nmillega 145. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud\nvõttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,\n8. veebruaril 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.\n„Khalil Ahmed Haqqani (teiste nimedega a) Khalil Al-Rahman Haqqani, b) Khalil ur Rahman Haqqani, c) Khaleel Haqqani). Tiitel: hadži. Aadress: a) Peshawar, Pakistan; b) Dergey Manday medrese naabruskond, Dergey Manday küla Miram Shah' lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; c) Kayla küla Miram Shah' lähedal, Põhja-Waziristani piirkond, Föderaalselt Hallatavad Hõimualad, Pakistan; d) Sarana Zadrani küla, Paktia provints, Afganistan. Sünniaeg: a) 1.1.1966; b) vahemikus 1958–1964. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) juhtiv liige Haqqani võrgustikus, mille baas asub Põhja-Waziristanis, Föderaalselt Hallatavatel Hõimualadel, Pakistanis; b) varem viibinud ja hankinud vahendeid Dubais, Araabia Ühendemiraatides; c) Jalaluddin Haqqani vend ja Sirajuddin Jallaloudine Haqqani onu. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.2.2011.”\n„Said Jan ‘Abd Al-Salam (teiste nimedega a) Sa’id Jan ‘Abd-al-Salam, b) Dilawar Khan Zain Khan, c) Qazi ‘Abdallah, d) Qazi Abdullah, e) Ibrahim Walid, f) Qasi Sa’id Jan, g) Said Jhan, h) Farhan Khan, i) Aziz Cairo, j) Nangiali). Sünniaeg: a) 5.2.1981, b) 1.1.1972. Kodakondsus: Afganistani. Passi nr: a) OR801168 (Afganistani pass Said Jan ‘Abd al-Salami nimele, välja antud 28.2.2006, kehtib kuni 27.2.2011), b) 4117921 (Pakistani pass Dilawar Khan Zain Khani nimele, välja antud 9.9.2008, kehtib kuni 9.9.2013). Riiklik isikukood: 281020505755 (Kuveidi riiklik isikukood, omistatud Said Jan 'Abd al-Salami nimele). Muu teave: juhtis umbes 2005. aastal Al-Qaida algväljaõppe laagrit Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.2.2011.”\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 179/2011,\nKäesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2011.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 180/2011,\nValge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 164/2011 (4).\n(4) ELT L 47, 22.2.2011, lk 16.\nValge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 25. veebruarist 2011\nmillega muudetakse otsust 2007/697/EÜ, millega lubatakse Iirimaa taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest\n(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1032 all)\nvõttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,\nKui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.\nKomisjon võttis 22. oktoobril 2007 vastu otsuse 2007/697/EÜ (millega lubatakse Iirimaa taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest), (2) millega lubas Iirimaal kasutada põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas.\nOtsusega 2007/697/EÜ lubatud erandi alla kuulus Iirimaal ligikaudu 5 000 põllumajandusettevõtet ehk ligikaudu 2,7 % veise- või lambakasvatusettevõtete koguarvust, 10 % rohusööjate kariloomade koguarvust ja 4,2 % põllumajandusmaa netopindalast. Otsuse 2007/697/EÜ kehtivusaeg lõpeb 17. juulil 2010.\nIirimaa esitas 12. mail 2010 komisjonile taotluse erandi kehtivusaja pikendamiseks. Taotlus sisaldas põhjendust direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus sätestatud objektiivsete kriteeriumide alusel.\nIirimaa on vastu võtnud uue tegevuskava ajavahemikuks 2010. aasta juulist kuni 2013. aasta detsembrini, milles säilitatakse suures osas kuni 30. juunini 2010 kehtiva tegevuskava meetmed ning mida kohaldatakse kogu Iirimaa territooriumil.\nNeljas aruanne direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta Iirimaal ajavahemikul 2004–2007 näitab, et vee kvaliteet on üldiselt püsinud stabiilne või paranenud. Põhjavee keskmine nitraadisisaldus ületas 50 mg/l 2 % seirekohtadest ning 74 % seirekohtadest oli see alla 25 mg/l. Jõgede pinnavee keskmine nitraadisisaldus jäi 97 % seirekohtadest alla 25 mg/l ning see ei ületanud üheski seirekohas 50 mg/l. 93 % järvedest liigitati kas vähetoitelisteks või kesktoitelisteks ning 7 % järvedest liigitati kas eutroofseteks või hüpertroofseteks.\nKariloomade arv vähenes ajavahemikul 2004–2007 veelgi; veiste arv vähenes 4 %, lammaste arv 19 %, sigade arv 4 % ja kodulindude arv 7 % (3). Loomasõnnikupõhise orgaanilise lämmastiku ja mineraallämmastiku kasutamine aastas vähenes vastavalt 5 % ja 17 %. Haritava maa kogupindala vähenes 3 % ning oli 4,28 miljonit hektarit; üle 90 % põllumajandusmaast moodustab endiselt rohumaa.\nVõttes arvesse erandi kehtivusaja pikendamise taotluses osutatud teaduslikke andmeid ning meetmeid, mille rakendamise kohustuse on Iirimaa endale võtnud tegevuskavas, mis hõlmab ajavahemikku 2010. aasta juulist kuni 2013. aasta detsembrini, on komisjon seisukohal, et direktiivis 91/676/EMÜ sätestatud tingimused erandi lubamiseks (pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid) on siiski täidetud ning erand ei takista kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamist.\nSelleks et asjaomaste rohumaapõhiste ettevõtete suhtes võiks jätkuvalt kohaldada erandit, on asjakohane pikendada otsuse 2007/697/EÜ kehtivust kuni 31. detsembrini 2013.\nKomisjonile otsuse 2007/697/EÜ kohaste aruannete esitamise tähtaegu tuleks halduskoormuse vähendamiseks siiski muuta ning lubada Iirimaal kehtestada kõikide aruannete esitamiseks üks tähtaeg.\nKäesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,\nOtsust 2007/697/EÜ muudetakse järgmiselt.\nIirimaa 18. oktoobri 2006. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral ning pikendatakse kõnealust erandit 12. mai 2010. aasta kirjas taotletud ajavahemikuks.”\nArtikli 8 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Nimetatud kaardid esitatakse komisjonile igal aastal juuniks.”\nKäesolevat otsust kohaldatakse seoses Iirimaa tegevuskavaga, mida rakendatakse õigusaktiga European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2010 (Statutory Instrument No 610 of 2010).\nKäesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2013.”\n(1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.\n(2) ELT L 284, 30.10.2007, lk 27.\n(3) Kodulindude puhul on vaatlusalune ajavahemik 2003–2005.\nmillega muudetakse otsust 2007/863/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel\n(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1033 all)\nKomisjon võttis 14. detsembril 2007 vastu otsuse 2007/863/EÜ (millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest), (2) millega lubas Põhja-Iirimaal kasutada põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas.\nOtsusega 2007/863/EÜ lubatud erandi alla kuulus 2009. aastal Põhja-Iirimaal ligikaudu 150 põllumajandusettevõtet ehk ligikaudu 0,6 % põllumajandusettevõtete koguarvust ja 1 % põllumajandusmaa netopindalast. Otsuse 2007/863/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2010.\nÜhendkuningriik esitas 23. septembril 2010 komisjonile taotluse Põhja-Iirimaad käsitleva erandi kehtivusaja pikendamiseks. Taotlus sisaldas põhjendust direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus sätestatud objektiivsete kriteeriumide alusel.\nÜhendkuningriik on Põhja-Iirimaaga seoses võtnud vastu uue tegevuskava ajavahemikuks 2011. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta detsembrini, milles säilitatakse suures osas kuni 31. detsembrini 2010 kehtiva tegevuskava meetmed ning mida kohaldatakse kogu Põhja-Iirimaa territooriumil.\nPõhja-Iirimaa mageda pinnavee nitraadisisaldus on endiselt suhteliselt väike; 2008. aastal oli 99,7 % seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg NO3/l. Ajavahemikul 2005–2008 jäi keskmine nitraadisisaldus mageda pinnavee seirekohtades üldiselt stabiilseks või vähenes, sealhulgas valgaladel, kus erandeid kohaldavate põllumajandusettevõtete osakaal on kõige suurem. Põhjavee keskmine nitraadisisaldus oli 2008. aastal 91,9 % seirejaamades alla 25 mg NO3/l ning see on sarnaselt pinnaveega stabiilne või näitab vähenemise märke.\nAjavahemikul 2006–2010 vähenes Põhja-Iirimaal kariloomade arv: lammaste arv vähenes 12,5 %, kodulindude arv 11,5 % ja veiste arv 4,7 %, üksnes sigade arv suurenes 9,8 %. Põhja-Iirimaa põllumajandus põhineb jätkuvalt peamiselt rohumaade kasutamisel.\nAjavahemikul 2006–2010 vähenes Põhja-Iirimaa põllumajandusettevõtetes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku kogus 6,4 %, samas kui loomasõnniku kasutuskogus hektari kohta vähenes 4,7 %. Sõnnikulaotuseks kasutatav põllumajandusmaa vähenes 1,7 % võrra. Põhja-Iirimaal pärineb lämmastikku sisaldav sõnnik peamiselt veistelt, neile järgnevad lambad, kodulinnud ja sead. Lämmastikku sisaldava sõnniku üldine vähenemine on peamiselt tingitud veisekasvatussektori kahanemisest, muutused on ajendatud ennekõike lihaveiste ja nende järglaste arvu vähenemisest.\nVõttes arvesse erandi kehtivusaja pikendamise taotluses osutatud teaduslikke andmeid ning meetmeid, mille rakendamise kohustuse on Ühendkuningriik Põhja-Iirimaaga seoses endale võtnud tegevuskavas, mis hõlmab ajavahemikku 2011. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta detsembrini, on komisjon seisukohal, et direktiivis 91/676/EMÜ sätestatud tingimused erandi lubamiseks (pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid) on endiselt täidetud, ning erand ei takista kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamist.\nSelleks et asjaomaste rohumaapõhiste ettevõtete suhtes võiks jätkuvalt kohaldada erandit, on asjakohane pikendada otsuse 2007/863/EÜ kehtivust kuni 31. detsembrini 2014.\nKomisjonile otsuse 2007/863/EÜ kohaste aruannete esitamise tähtaegu tuleks halduskoormuse vähendamiseks siiski muuta ning lubada Ühendkuningriigil seoses Põhja-Iirimaaga kehtestada kõikide aruannete esitamiseks üks tähtaeg.\nOtsust 2007/863/EÜ muudetakse järgmiselt.\nÜhendkuningriigi 10. augusti 2007. aasta kirjas taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral ning kõnealust erandit pikendatakse 23. septembri 2010. aasta kirjas taotletud ajavahemikuks.”\nArtikli 8 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:\nKäesolevat otsust kohaldatakse Nitrates Action Programme Regulation (Northern Ireland) 2010 raames.\nKäesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2014.”\n(2) ELT L 337, 21.12.2007, lk 122.\nKomisjoni 2. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 177/2010 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandus\n( Euroopa Liidu Teataja L 52, 3. märts 2010 )\nLeheküljel 29 artikli 1 punktis 3\n„Lisatakse artiklid 313c 313f:”\n„Lisatakse artiklid 313c–313f:”\nLeheküljel 30 lisatava artikli 313f lõige 1\n„1. Tolliasutused võivad nõuda laevaühingult tõendeid artiklites 313b 313e sätestatud nõuete järgimise kohta.”\n„1. Tolliasutused võivad nõuda laevaühingult tõendeid artiklites 313b–313e sätestatud nõuete järgimise kohta.”


Swedbank: uute kodulaenude maht kasvab endiselt, kuid tempo on aeglustumas – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nUute kodulaenude maht püsib tugevas kasvus kogu Baltikumis, samas on tempo aeglustumas. Eestis tuleb kasv kinnisvara hindade kasvust, Leedus aga pigem turu aktiivsuse kasvust s.t. tehinguid tehakse rohkem, selgus tänasel Swedbanki eraisikute finantseerimise pressiüritusel.\nSwedbanki eraisikute finantseerimise divisjoni direktor Andres Tukki sõnul on Baltikumi majanduskeskkonna arengud laenamiseks soodsad. „Majanduskasv paraneb, töötus jätkab vähenemist ning reaalpalk kasvab kogu Baltikumis – need asjad loovadki soodsa pinna kasvuks,“ märkis ta.\n„Üldisemas pildis on uutes arendustes väga positiivne areng – uusi arendusi on müügini jõudnud varasemast tunduvalt enam. Uute korterite osakaal kinnisvara tehingutes on kasvanud kogu Baltikumis, suurim endiselt Vilniuses. Arendajad on kliendi ootustele vastanud – Tallinnas tuleb 2014.a. uute korterite aastane müük ca 65% suurem kui 2013, Vilniuses ca +80%, Riias on esimese 8 kuuga aastane kasv +30%,“ sõnas Tukk.\nKinnisvaraturu aktiivsus (s.t. tehingute arv) on 2014.aasta 9 kuuga Baltikumi pealinnades aeglustunud, III kvartali kasv on kõikjal negatiivne. Aktiivseim on Vilniuse kinnisvaraturg. Hinnakasv kiireim endiselt Tallinnas.\nEestis on kinnisvara hindade kasvades omavahenditest ostmine 2014.aasta 9 kuuga vähenenud\nLaenuvõtjate vanuse ja sissetuleku profiilis Eestis ja Leedus muutuseid ei ole. Lätis on turule tulnud ka 700-1000 Eurose sissetulekuga klient, kes ostab vanemat vara.\nEndiselt ostab eestlane Läti ja Leeduga võrreldes väiksema üldpinnaga kodu, samas on Lätis väiksema sissetulekuga kliendi turule tulekuga kasvanud väiksemate korterite osakaal\nNendest klientidest, kellel on rahaline omafinantseering, jääb nii Eestis Lätis kui Leedus see enamasti vahemikku 10-25% (Eestis 50%, Lätis 64% ja Leedus 66% omafinantseeringuga klientidest)\nPositiivne on see, et neid kliente, kelle laenujääk ületab vara väärtust, on Eestis juba minimaalselt, alla 2%, Lätis ca 1/3 ja Leedus 1/5 klientidest.\nNii Eestis, Lätis kui Leedus on enim laenuvõtjaid 26-30 aastaste klientide seas. Enim laenuvõtjaid on sissetulekuga 1001-1500 Eurot, samas on Leedus ka väiksema sissetulekuga laenuvõtjate osakaal küllalt suur\nLaenatakse mõistlikult, maksekoormuses on piisav puhver muudeks kuludeks\nSissetuleku järgi on Baltikumis kokku hinnanguliselt ~1,1 milj kodulaenu potentsiaaliga inimest\nUuem uudis: Ühisettevõtte asutamine Noblessneri kvartali arendamiseks Tallinnas ››\n‹‹ Vanem uudis: Metro Capital alustas Tivoli esimese etapi arendusega


Piret Kivi: kes avaldab meelt, tehku seda riigikeeles - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Piret Kivi: kes avaldab meelt, tehku seda riigikeeles\nKliimastreik Riigikogu ees – keegi soovib ökotsiidi stoppida.\n„Nõbu“ on eesti keeles väga huvitav sõna. Peamiselt seetõttu, et ma ei tunne mitte ühtegi eestlast, kes seda sõna sundimatult vestluses kasutaks. Enamasti öeldakse ikka: „Nipitiri on mu onutütar/onupoeg/täditütar/tädipoeg.“ Paljud ütlevad ka midagi sellist: „Nipitiri ema ja minu ema on õed.“ jne, jne.\nTeise astme nõbudest ei hakka ma rääkimagi. Säherdused olevused eksisteerivad ainult ajaloohuviliste peakoludes. Kuninglikke dünastiaid ilma teise ja kolmanda (!) astme nõbudeta juba läbi ei hammusta. Tavainimene ütleb lihtsalt: „Nipitiri vanaema ja minu vanaisa on õde-venda.“ Kolmanda astme nõod on vist eestlaste teadvusest hoopiski puudu. Või ütleb mõni hommikukohvi rüübates naabrimehele, kes tuli höövlit tagasi tooma: „Meie vaarisad olid lihased vennad.“? Noh, kui ütleb, siis tuleb naabrimees kohvile paluda ja talle koogitükk nina ette asetada. Ikkagi veresugulane ju!\nOlgu Issand meile armuline, kui juhtume lugema mõnda prantsuse romaani. Seal kurameerivad mõnikord õde ja vend. Ei ole vaja ehmatada. Õde ja vend ei ole jälgid perverdid. Prantslased lihtsalt kutsuvad esimese astme nõbusid mõnikord õdedeks ja vendadeks.\nMeenuvad Dumas’ Louis XIV ja Madame. Esimese astme nõod ja teineteisesse otse loomulikult kirglikult armunud. „Kallis õde, ma armastan teid kirglikult!“ „Mina teid ka, kallis vend!“ Läheb vast vaja hetke, et hämmingust üle saada. Kas Madame ei abiellunud pärast Louis’ noorema vennaga? Eks ta seetõttu oligi Madame ((Mu) Proua). Louis’ noorem vend oli Monsieur ((Mu) Härra).\nMeie vikerkaarelipuga peavoolule igati mokkamööda isik, sest ta oli… ei, see sõna ei libise mul enam hõlpsasti üle huulte. Mulle ka mokkamööda isik, sest Monsieur krõbistas hommikul voodis maitsvaid küpsiseid. Suuri, liivataignast ja moosiga. Praegu müüakse neid Prantsusmaal toidupoodides. Sõin neid ühe prantslasega, kes mainis mulle, et selliste suurte ja moosiga küpsiste isa on Monsieur isiklikult ehk siis Madame’i abikaasa ja nõbu.\nMiks on aga Eesti peavoolus järsku sõna „nõbu“? Peamiselt vast seetõttu, et ingliskeelse sõna „cousin“ (nõbu) puhul ei tea me, kellega on täpsemalt tegemist. Kas mehe või naisega? Ei tea. Kas onu- või tädilapsega (lelle- ja sõtselastega ma teid parem segadusse ajama ei hakka, jään 21. sajandi kõnekeele piiridesse)? Ka ei tea. „Nõbu“ täidab ingliskeelse sõnaga sama funktsiooni. Ta teeb inglise sõna tõlkimise lihtsaks.\nNing on seetõttu mõnikord tähtis tõend otse kuriteopaigalt. Tõend, mis nõretab DNA-st ja mille näpud on sõrmejälgede võtmiseks juba tindised.\nEestis on kombeks avaldada arvamust. Mina teen seda siin. Mõni teine võtab kätte papitüki ja liigub meeleavaldusele. Mõni kolmas avaldab arvamust peavoolus. Referendum tuleb ka varsti. Kõik tundub olevat hästi. Tekib aga õigustatud küsimus: „Kes tohib Eestis Eesti ühiskonna kohta üldse arvamust avaldada?“\nMinu arvates tohivad seda teha kõik eestlased ning ka kõik võõramaalastest Eesti püsielanikud, kes on vaimselt Eestile pühendunud.\nEestlased on isikud, kelle vanemad on eestlased ja kelle emakeel on eesti keel. Kes on Eestile vaimselt pühendunud võõramaalased? Need, kes näitavad seda oma tegudega. Milliste tegudega? Noh, eelkõige sellega, mis on kirjas meie põhiseaduse paragrahvis number kuus (https://www.riigiteataja.ee/akt/633949? Kehtiv, vaadatud 27.10.2020).\nOn ju võimatu olla ühiskonnale päriselt pühendunud, kui ei osata selle riigi keelt, kus elatakse, või töngatakse seda vaevu. Ma ei kujuta ette, et ma lähen Rootsis Rootsi ühiskonda puudutavale – ja edu korral Rootsi ühiskonda muutvale (!) – meeleavaldusele, aga ise ma rootsi keelt ei oska. See oleks ju veider, piinlik ja täiesti arusaamatu. Mida on mul Rootsis kobiseda, kui ma pole osa sellest riigist? Turistil oleks paslik mokk maas hoida ja oma riigi eluolu üle muretseda.\nEestis aga asjalood nii ei ole. Arvamusi avaldatakse ka võõrkeeltes. Narmendavate papitükkidega kliimavõitlejad läksid must mööda ja rääkisid omavahel inglise keeles. Homod, kes soovivad Eestis nui neljaks abielluda, ei oska mõnikord sõna „abielluda“ eesti keeles kirjutadagi. Saime teada, et mõned neist soovivad „abieluda kõigega“. Eesti rahvusriiki sellised isikud eeldatavalt ei soovi (kuigi ka rahvusriik peaks „kõige“ alla käima?).\nNende tegevus on põhiseaduse preambuli vastane (https://www.riigiteataja.ee/akt/633949? Kehtiv, vaadatud 27.10.2020), sest kuidas kavatsevad need isikud säilitada eesti rahvuse, keele ja kultuuri läbi aegade? Eesti rahvust mõnitades? Eesti keelt mitte kasutades või halastamatult mutileerides? Laiendades eesti kultuuri mõistet narmendavate papitükkide, vikerkaarelipu ja siniste juusteni? Ei, nad ei veena mind.\nEestlased jaatavad lauseid nagu roomlased. Eesti keel lubab pöördelist tegusõna korrata. „Kas sa tahad minuga abielluda?“ „Tahan.“ Inglise keeles tegusõnaga sellistes lausetes jaatada ei saa. Peab jaatama abitegusõnaga, mis asendab terve lause. „I do.“ See on eksamitöödes lõks, millesse mõned ka kukuvad. Üks variant on alati „I want.“ (Ma tahan) ning eestlasele tundub see igati mõistuspärane. Aga vat ei ole.\nMõned abielluvad Las Vegase õnnekabelites. Nad on purjus ja liiguvad abiellumispaigani roomates. Või peaaegu. Hommikul ärkavad nad üles ja avastavad, et nad on võhivõõra isikuga seaduslikus abielus. Selliseid romantilisi õuduslugusid on olnud ka Eesti meedias. Mida pole aga olnud, on fakt, et ilma õige vastuseta abielluda ei saa. „Mõmm-mõmm.“ minu teada ei sobi. Ka purjus ja roomav abielluja peab ütlema eestlaste jaoks kummalise „I do.“ Siit moraal: tahad välisriigis abielluda, õpi selle riigi keel ära.\nInimene, kes avaldab Eestis arvamust ja/või meelt nähtuste kohta, mis puudutavad Eesti ühiskonna arengut ja tulevikku, peab olema eestikeelne. Vastasel juhul on tegu aeglase ja julma vallutussõjaga (https://forte.delfi.ee/news/teadus/keegan-mcbride-ma-nagin-millist-valu-kulvab-inimestele-eesti-praegune-valitsus?id=91446658 vaadatud 27.10.2020. Lause artiklist: „Mul on nõbu, kes just sel nädalal kihlus oma poisssõbraga. Mul on veel üks nõbu, kes on transseksuaal.“).\nTänan nõbu, kes mu selle teemani juhatas. Nõbu, kes näitas, et lugesin tõlgitud sõnu.\nVõtan oma mõtted kokku. Eestis tohiksid arvamust avaldada ainult eestlased ning need võõramaalastest Eesti püsielanikud, kes on Eestile pühendunud ning näitavad seda oma tegudega. Eelkõige põhiseaduse paragrahviga number kuus, kus on ülima selgusega kirjas, et Eesti riigikeel on eesti keel. Eestimaa meeleavaldustel kõlagu seega eesti keel ja valitsegu eesti meel. Võõrkeeltes avaldagu võõramaalased arvamust/meelt oma kodumaal. Eestis olgu (pool)umbkeelsed viisakad ja vait. Nad ei ole kodus.\nEi tohi Eestit vallutada, kallis lehma lellepoeg! Vabandust, lehma nõbu!”\n27.10.2020 Anno Domini\nTeemad: esilugu kuum Piret Kivi riigikeel


Eelseisvad Ansel Elgorti uued filmid / telesaated (2019, 2020) - Filmide Loend\nKõik eelseisvad Ansel Elgorti filmid ja telesaated\nLeonardo Dicaprio , Macaulay culkin , Jennifer Love Hewitt , Neil Patrick Harris , Ryan Gosling ja veel ja veel ja veel. Hollywood uhke pika näitlejate reaga, kes alustasid noorelt ja näitasid oma potentsiaali kohe alguses. Ansel Elgort on vaieldamatult parim näide sellest hiljutises mälus.\nManhattanil sündinud Elgort pärineb kunstiliselt. Tema ema Grethe on ooperidirektor, samal ajal kui tema isa Arthur on ajakirja Vogue moefotograaf olnud üle 30 aasta. Ta on isegi nime saanud fotograaf Ansel Adamsi järgi. Elgort käis ametlikes näitlemistundides alates 12. eluaastast ning käis isegi Professionaalse lavakunstikooli ja Stagedoor mõisa suvelaagris. Elgorti näitlejadebüüt oli Off-Broadway lavastuses „Kahetsused” 2012. aastal, kuid just 2013. aasta filmis „Carrie” debüteeris ta ja pälvis teatavat tunnustust. Tema esinemine Caleb Priorina filmis Erinevad ’Suurendas küll tema kuulsust, kuid see oli Viga meie tähtedes ’Mis pani ta tähelepanu keskpunkti. Nende filmide järel ilmus Elgort komöödiate ja märulifilmide segus, sealhulgas kaks ülejäänud filmi “Divergent” ja Edgar Wright “Baby Driver”.\nEhkki Elgortil on käsil üsna palju projekte, on mõned kõrgetasemelised projektid, mis on veel väljatöötamisel, kuid hilinemisest pole teada antud. Tagasi sees 2014 , just nagu Elgort oli Augustus Watersina filmis „Viga meie tähtedes” löönud, oli ta alla kirjutanud, et mängida nimiosa filmis „Van Cliburn”, mis põhineb samanimelisel Howard Reichi raamatul. Cliburn oli pianist ja Elgort pidi teda mängima esimestel aastatel, täpsemalt umbes 23. eluaastal. See oli siis, kui Cliburn oli kusagilt välja tulnud, et võita Moskvas 1958. aastal toimunud Tšaikovski rahvusvaheline klaverikonkurss. selle jätkuva staatuse kohta pole aga teada antud, nii et me ei saa rääkida projektist, mis oleks kindlasti Elgorti eelseisvas filmograafias.\nSamamoodi oli „Duke of Oxy” veel üks paljulubav projekt, milles Elgort pidas läbirääkimisi peaosades. See põhines mõnel keskkooli maadlejal, kes lõid tulusa salakaubaveo kava, kus nad viisid Floridast välja retseptivaluvaigistid vastutasuks. sularaha, topitud kaisukarudesse. Elgort oleks mänginud Doug Doddi rolli, kes on üks skeemi taga olevatest peamistest peamistest ideedest. Michael De Luca ( Se7en Ja Boogie ööd ’Kuulsus) osales ka projektis. Vaatamata sellisele ainulaadsele kavandile ei saanud me ühtegi teadet tulistamiskuupäevade ega meeskonnateadete kohta, nii et veel kord ei saa me rääkida sellest, et projekt oleks kindlasti Elgorti eelseisvas filmograafias.\nTema töö näitab selgelt, et ta on üks kõige perspektiivikamaid näitlejaid, kes töötab Hollywoodis. Siinkohal võib teie mõtetes ringi käia küsimus, mis on järgmine Ansel Elgorti film ja telesaade? Hea uudis on see, et meil on sellele küsimusele selge vastus. Siin on loetelu eelseisvatest Ansel Elgorti filmidest / telesaadetest, mis plaanitakse välja anda aastatel 2019 ja 2020. Jääb vaid loota, et viimased Ansel Elgorti filmid on sama head kui mõned tema viimastest.\n6. Kuldvint (2019)\nDonna Tartti kolmas romaan “Kuldvint” ilmus 2013. aastal ilmumise ajal laialdasele tunnustusele. Las Vegase silmatorkavat detaili ja kunsti mõju meie elus toetas probleemne, särav peategelane Theodore Deckeris. Elgort on valmis Theot mängima eelseisvas filmimuudatuses, mis peaks ilmuma selle aasta oktoobris. Raamat algab ahistava noodiga, kuna Theo elab lapsena üle kunstimuuseumis toimunud pommiplahvatuse, kuid rünnak võtab tema ema elu. Sealt edasi viiakse meid põnevale teekonnale, kui Theo elab koos oma raisapoisiga Las Vegases ja kaasab end kunstivõltsingutesse. Siin on lootus, et režissöör John Crowley ja tähtede roll, sealhulgas Nicole Kidman ja Sarah Paulson toimetavad koos sellise loomulikult koos Elgortiga nii toreda ja imelise raamatuga.\n5. West Side'i lugu (2020)\nÜkskõik Steven Spielberg film on väga ootuspärane. Nüüd soovib legendaarne filmitegija tuua filmi „West Side Story” kõigi aegade suurimate muusikalide töötluse. Inspireerituna „Romeost ja Juliast”, on selle erinevad töötlused pälvinud aastate 1957 jooksul lugematuid auhindu. See Spielberg kohanemist hakatakse filmima tänavu suvel, juhtpositsioonil Elgort. Ajatu romansilugu perekondliku rivaalitsemise keskel saab uue ja ambitsioonika pöörde, näitlejate ja tantsijate esinemisproovid toimuvad New Yorgis, Miamis, Puerto Ricos ja Los Angeleses, millest võtsid osa tuhanded lootusrikkad inimesed. See sobib ideaalselt Elgorti noorukarjääri üheks suurimaks projektiks.\n4. mai 109 (TBA)\nKui Elgort on olnud peamiselt tuntud oma rollide poolest kergekaalulises tegevuses ja fantaasiafilmid koos pisarakiskujate romanssidega tundub, et ta seikleb süngemal territooriumil. Eelseisev Mai 109 ’On II maailmasõja ajal aset leidnud draama, kus Elgort mängib kedagi muud kui John F. Kennedyt. Film põhineb Kennedy patrull-torpeedopaadi (PT) uppumisel sõja ajal 1943. aastal. Kennedy juhtis raskes kriisis ohtlikku päästemissiooni pärast seda, kui Jaapani hävitaja Amagin rammis tema PT-paati. Kuigi projekti on arendatud alates 2015. aastast, on Elgorti osalemisest teatatud hiljuti, umbes poolteist aastat tagasi. Põnev on näha, kuidas ta sellise tõsise kino poole siirdub.\n3. Parim liik (TBA)\nOscari võitnud kirjanik ja režissöör Brian Helgeland (kuulsusega “L.A. Confidential”) naaseb klanitud krimipõnevikuga filmis “Finest Kind”. Elgort mängib koos Jake Gyllenhaali ja Zendayaga, tagades kohutava näitleja sugupuu. Elgort ja Gyllenhaal mängivad vendi, kes sõlmivad kuritegevuse sündikaadiga ohtliku lepingu. Tulemus? Värav Bostoni allilma, kus neil kahel on vaja teha koostööd, et hambanahaga välja tulla. See on rohkem kooskõlas Elgorti forte à la ‘ Beebijuht Nii et oodake veel enesekindlat esinemist.\n2. Pealkirjata Hans Christian Anderseni muusikal (TBA)\nHans Christian Andersen haaras paljude kaunite muinasjuttudega miljonite laste ettekujutuse kogu maailmast, näiteks 'Pöial', 'Keisri uued riided', 'Väike merineitsi' ja muidugi 'Inetu pardipoeg' paljude seas, paljud teised. Millalgi lähiaastatel ilmub tähistatava autori pealkirjata muusikal, kus Elgort mängib noort Hansut, kes maadleb oma annetega ja otsib, kuidas neid kõige paremini kasutada. Kaasatud on Broadway hiti ‘Wicked’ helilooja ja sõnade autor Stephen Schwartz ning ka Mary Poppins Returnsi kirjanik David Magee, mis tähendab, et film on väga kindlates kätes.\nTokyo asepresident (TBA)\nWarnerMedia voogedastusteenus tellis eelseisva krimipõneviku telesarja ‘Tokyo Vice’. Draama tähistab Ansel Elgorti esimest esinemist telesarjas. Eelduse aluseks on lääne ajakirjanik, kes töötab Tokyo väljaandes ja otsustab võtta linna ühe võimsama kriminaalpealiku. See põhineb Jake Adelsteini samanimelisel ilukirjanduslikul raamatul. Kui see on eetrisse jõudnud, pakub seeria Tokyo Metropolitani politsei löögi vahetust. Elgort astub üles Ameerika ajakirjaniku Jake Adelsteini rollis, kes astub Tokyo asepolitsei koosseisu eesmärgiga paljastada selle südames peituv korruptsioon. Tõenäoliselt näeme, kuidas Jake laskub Tokyo neoonkõhusse, kus kedagi ei saa usaldada ja miski pole nii, nagu tundub.\nKahtlemata on mõned tähelepanuväärsed etendused esitanud Elgortil võimalus oma märk ka telesaadetes avaldada ja näitleja soovib tuua oma parima mängu.\nviiuldaja katusekile asukohas\nkevadised küpsetamise meistrivõistluste võistlejad


TAASTUB: Teleprodutsent Raivo Suviste (tema firma BEC toodetud «Õnne 13» sai mais 700 ja «Kättemaksukontor» 200 osa vanaks) kosub kahest järjestikusest operatsioonist.Foto: Alar Truu\nÕhtuleht.ee, 16. juuni 2017 04:00\n"Praegu, pärast südameoperatsiooni, tunnen, et jõud on jälle tagasi. Vahepeal mõtlesin tõesti korraks, et tõmbuks kõrvale," tunnistab teleprodutsent Raivo Suviste, et on oma tervisega pool aastat tõsiselt tegelnud.\nMis siis juhtus, et tuli südameoperatsioonile minna?\n"Sooned vahetati välja. Üks oli 99 protsendi ulatuses umbes, teine 93, kolmas 98. Õnneks ei jõudnud nad pauku ära teha ja veebruaris doktor Ants Paapstel opereeris," räägib Suviste. "Tänu puusale ma elan, sest kõigepealt hakati seda uurima."\nSADA PÄEVA INTENSIIVRAVIPALATIS: "Mäletan peeglist vastu vaatavaid enda silmi ja ilmet. Ma ei ole iial näinud kellegi näos nii palju hirmu." (49)\nInimesed 28. juuni 2018 00:01\nRaivo Suviste käis operatsioonil (3)\nInimesed 26. märts 2018 13:38


Kasulikud vidinad - Photopointi ajaveeb\nKätte on jõudnud soojemad ajad ning need panevad inimesed pikemaid väljasõite tegema, aga vajadus oma seadmeid laadida jääb tavaliselt ikka alles, seega kulub üks töökindel ja energiast pakatav akupank kindlasti suviste reisitarvikute hulka. Seetõttu olemegi sellenädalaseks kasulikuks vidinaks valinud ühe suure energiapommi, milleks on Platinet akupank 30000mAh PD QC LED.... Loe edasi...\nMarkus Vaask 17.06.2022 Kommentaarid:\nKui tunned tuba sisustades, et toas oleks millestki nagu puudu, võib see olla üks hubasust tekitav valgus allikas. Siinkohal võibki appi tulla Xiaomi Mi nutipirn LED Essential 9W, mis ongi seekordseks kasulikuks vidinaks.... Loe edasi...\nMarkus Vaask 27.05.2022 Kommentaarid:\nPikalt on üks populaarsemaid käsistatiive olnud Joby Gorillapod, aga nüüd on nad tulnud välja millegi uue ja ägedega. Just sellepärast ongi seekordseks kasulikuks vidinaks üks kevadiselt kollane Podzilla Medium Kit, mis sisaldab endas nii ‘Medium’ suuruses statiivi kui ka telefoni kinnitusklambrit.... Loe edasi...\nMarkus Vaask 06.05.2022 Kommentaarid:\nKas oled kevadel jalgratast või kasvõi aiakäru talvekorterist välja võtnud ning avastanud, et rehvid vajad taas õhuga täitmist? Enam ei ole vaja käsi- või jalapumbaga mässata, haara üks väikene kompressor hoopis! Seekordseks kasulikuks vidinaks ongi sel põhjusel Xiaomi Mi Portable Air Compressor 1S, mille abil saad õhku täis lüüa erinevaid rehve – seda turvaliselt ja... Loe edasi...\nMarkus Vaask 22.04.2022 Kommentaarid:


Silt: Ilmajaam\nOled siin:Esileht»Artiklid sildiga "Ilmajaam"\nautor Ylle Tampere 3. aug. 2020\nautor Uku Tampere 23. veebr. 2020\nVaata, millal on ilm ohtlik, väga ohtlik ja erakordselt ohtlik\nautor accelerista 2. jaan. 2020\nIlmavaatleja ennustab: milline suvi tänavu tuleb ning millal võtta puhkust?\nautor Kylaline 5. mai 2019\nKalamees hanitas korrakaitsjaid ja pani Harku järvejäält plehku


Ott Lumi: kas repolitiseeruda või depolitiseeruda - selles on küsimus – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nOtt Lumi 27. nov. 2019 Eksklusiiv, Ühiskond\nPopulistlikud protestierakonnad on ühiskonna loomulik reaktsioon paljudele eri teguritele. | Illustratsioon: needpix.com\nRääkides vahepeal Eesti poliitikast, peab möönma, et ega praegune situatsioon ju tavapärane ei ole. Rahvalik käsitlus põhjendamaks, kuidas me sellisesse olukord jõudsime, kõlaks umbes niimoodi: Reformierakond läks oma presidendikandidaadi valimisel tülli, seejärel läksid Tsahkna ja Ossinovski suitsu tegema ning sündis uus koalitsioon. Inerts Reformierakonna vastu oli pärast eelmisi valimisi piisavalt suur ja tahe moodustada ilma nendeta valitsus seega reaalselt olemas. Jüri Ratas soovis jätkata peaministrina. Häda oli selles, et valitsust ilma EKRE-ta ei saanud teha. Ja siin me nüüd siis oleme – möödanik on Kuusik, Kingo, Järvik ja oleviku Eesti maine.\nAga vaataks probleemi süsteemsemalt. Üldiselt näitavad erinevad uuringud, et inimeste suhtumine poliitikasse on viimaste aastate jooksul hakanud tugevalt lahknema. Inimestele, keda huvitavad väärtus- ja moraaliküsimused, tundub poliitika üha olulisem ja tähtsam. Samal ajal inimestele, kes pole vaimustunud, tundub poliitika kui selline üha jälgim ja mõttetum tegevusvaldkond.\nNäeme iga päev, kuidas konservatiivne ja liberaalne avangard tulistavad teineteist sotsiaalmeedias. Näeme poliitilises kommunikatsioonis üha rohkem otseütlemist ja see trend aina kasvab. Üha enam seisab inimeste ees sundvalik: repolitiseeruda või depolitiseeruda.\nOtt Lumi on Pan-Balti valitsussuhete- ja kommunikatsiooni ettevõtte META partner. Varasemalt olnud ka Riigikogu liige. Viimase 10 aasta jooksul on ta nõustanud erineva profiiliga ettevõtteid, alates tööstusest lõpetades transpordiga. Tema hobi on riigi- ja poliitikateadused, ta on Tallinna Ülikooli doktorant. Loe artikleid (8)\nPosted in Eksklusiiv, Ühiskond and tagged demokraatia, Eesti, Euroopa, poliitika, positiivne, Ühiskond. Bookmark the permalink.


Keelepõllule on asutud püstitama „silotorne“ — Paevakera\nKeelepõllule on asutud püstitama „silotorne“\nÜks sõnade loomise viise on see, kui olemasolevale sõnale antakse teise keele toel uus tähendus. Mõnikord on see kujundlik, üles ehitatud sarnasusele. Nii oleme saanud endale (arvuti)hiire (mouse) ja nutiseadmed (smart devices).\nVahel võib mõne sellise ülevõtmisega kaasneda aga segadus vähemalt kolmel põhjusel:\n1) on veel inimesi, kes ei oska inglise keelt sel määral, et saaks ülekantud tähendusest aru (näiteks vilepuhuja võib tekitada mõttelünga, ent eestikeelne võrdkujund lokulööja oleks selgem);\n2) me ei pruugi alati suuta eristada, millal on tegu otsese, millal ülekantud tähendusega (näiteks sõna key otsetõlke tormijooksu ajal oli raske mõista, kas võtmetehnoloogia on peamine, põhi-, alustehnoloogia või võtmete valmistamise tehnoloogia)\n3) selline ülekanne ei ole alati vajalik, eriti kui meil on oma keeles nii otseseid kui ka kujundlikke väljendeid küllalt (näiteks on viimasel ajal selgusetu, mis ajahetke tähistavad täna või päeva lõpuks, aga sõnade praegu, tänapäeval, lähiajal või lõpuks, lõppude lõpuks, kõige tulemusena puhul oleks asi ühemõttelisem).\nKohmakad ja vahel täitsa sobimatud kujundid tulevad meie keelde enamjaolt tõlkelaiskusest. Sageli muutuvad nad moesõnadeks. Oleme näiteks läbi põdenud piloodi (pilot), rohujuure tasandi (grassroot level), lülitamise (switch), sisendi (input) ja paljude teiste inglise kujundite ülimalt nakkavad viirused, mille tagajärjel on algsest eritähendusest saanud lõpuks universaalne, mida võib igal otstarbel pruukida.\nNüüd ongi jõudnud järg uue sedalaadi kujundsõna kätte.\nRiigikontroll: Eesti edu pärsib silotornide probleem. (Äripäev)\nTööandjad: tööturu probleemide lahendamiseks peavad silotornid koostööle asuma. (Tööandjad).\nHannes Rumm: Eurorahaga silotorni-Eesti poole. (Delfi)\nErinevad õppeained ei peaks olema kui silotornid, ütles aga haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski … (Postimees)\nAkadeemik Vilo: kvaliteedihüppeks tööstuses tuleb andmed «silotornidest» vabaks lasta. (Postimees)\n«Silotornide» piiride lõhkumine tähendaks sisuliselt ministeeriumide praegusel kujul kaotamist ja keskse valitsusaparaadi moodustamist. (Postimees)\nEilsed sündmused annavad lootust, et erakondlik egoism, mis kõrgus nagu noodsamad «silotornid», mida riigireformi eestvedajad kujundlikuks näiteks tuua armastavad, on viimaks ometi ületatud (Postimees)\nTekib tunne, et PPA elab oma elu ja siseministeerium, kelle alluvuses ta on, tegeleb kõrvalasuvas silotornis teiste asjadega,“ ütles Talvik. (Õhtuleht)\nNagu näha, on silotorn jõudnud meie keelde hoopis teises tähenduses, kui me seda senikaua oleme tundnud. Näib, et ka selle moesõna kasutajad pole kindlad, kas lugeja täpselt aru saab. Seepärast on kõikides kirjutistes uus tähendus ka lahkelt üle seletatud:\nRiigikontroll näeb järjest sagedamini olukordi, kus riigiasutuste üksikud tegevused või projektid on oodatud tulemused rohkem või vähem saavutanud, kuid üldine probleem pole lahenenud. (Äripäev)\nKuid tuleb tõdeda, et silotornid ehk eri ministeeriumid ja nende haldusalad ei suuda Eestis piisavalt heal tasemel koostööd teha ning igaüks toimetab pigem omaette. (Tööandjad)\nÄsja seletas Garri Raagma Tartu Ülikoolist silotorni-Eesti mõistet just euroraha efektiivsest kasutamisest rääkides nii: "Eesti jätkab süveneva harukondliku juhtimise kursil, kus üks ametkond ja projektijuht ei tea, mida teine ametkond ja projektijuht teeb. Kohalikud omavalitsused on killustunud ja maakondlikku ühtset haldust enam ei ole." (Delfi)\nAndmekasutuse optimeerimine eeldab valmidust koostööks – ei saa olla kinniseid eraldiseisvaid «silotorne», mille sisu ei ole teise tarbija jaoks kasutatav. (Postimees)\nAnalüüsi kohaselt on Eesti ministeeriumid kapseldunud nn silotornidesse ja koostöö puudumine põhjustab tihtipeale tegevuste dubleerimist. (Postimees)\nSeega siis tähendab silotorn seda, et midagi tehakse teistest eraldi, omaette, ilma koostööta. Tõepoolest meenutab kujund silotorni, suletud tornikujulist mahutit, kuhu sööt, tsement või muu aine seisma pannakse. Kuid kas meil on seda kujundit vaja teisest keelest üle võtta, kui me peame seda pidevalt selgitama ja selle asemel oleks lihtsam kasutada omi?\nKui vaatame, mida meie oma tohutu sõnavaramu meile pakub, siis erinevaid allikaid, eeskätt saiti keeleveeb.ee uurides selgub, et meil on sama tähenduse väljendamiseks küllaga vahendeid, nii neutraalseid kui ka hinnangulisi, nii otseseid kui ka kujundlikke.\nTegusõnu (koos määrsõnadega, mida saab ka eraldi kasutada):\n· eraldi/eemale/kõrvale hoidma,\n· eraldi/eraldiseisvalt/omaette/isoleeritult/üksinda/üksikult/lahus tegutsema,\n· seltsimatult/omatahtsi toimima\n· olema isolatsioonis,\n· keskenduma ainult ühele valdkonnale,\n· iga valdkonda ühekaupa käsitlema,\n· ainult enda huvides tegutsema,\n· ainult oma vaatevinklist nägema\n· oma mätta otsast / oma kandi pealt vaatama,\n· oma mätta/nina otsast kaugemale mitte nägema,\n· oma teed/rada kõndima,\n· oma joru ajama,\n· oma nurgas kükitama,\n· oma urus/kambrikeses istuma,\n· vanemast sõnavarast irruli olema,\n· mõnes kontekstis ehk ka tegutsema nagu luik, haug ja vähk.\n· nurgas istuja,\n· omaette nokitseja\nVanemaid kõnekäände ja fraseologisme:\n· istub kui nui/nunn nurgas,\n· on nagu kamakäkk/pastel nurgas,\n· sööb üksi nagu isane kass.\nTäpseimalt tähistab silotorni-kujundit minu arvates väljend nagu tigu oma kojas/karbis istuma või sinna pugema. Ja kui igaüks on oma kotta tõmbunud, lähebki ühine tegutsemine teosammul.\nSellise eraldi nokitsemise võiks lõpetada see, kui kõik tulevad oma nurgast keskpõrandale kokku, hakkavad koostööd tegema, ühiselt tegutsema, käsikäes edasi minema, seltsis sammuma, lähevad konnaperspektiivilt üle linnuperspektiivile, näevad üldpilti, ühinevad, lõimuvad, põimuvad jne.\nÜks isiklik mõte veel. Ma ei tea, kuidas teistel, aga minu jaoks kaasneb sõnadega silo ja silotorn mingi ebamääraselt ebameeldiv hõng, ehkki tänapäeval võib kõik siloga seonduv olla lõhnavaba. Kui seda sõna kasutada, tekib tunne, et asi haiseb. Ega see pole ometi selle kujundi kasutamise lisaeesmärk?\nKuidas vormistada teemarida?\nKui sõnajärg lonkab\nSellel postitusel on 5 vastust\nAitäh hea loo eest! Olles Eestis eemal, poleks ma iial taibanud, mida "silotorni" abil tahetakse täpselt väljendada. Nüüd siis tean. Ja arvan samuti, et niisugused kõnekujundid tulevad kas oksamatusest või keelelaiskusest. Muuseas, olles NLi päevil olnud seotud rohujahu ja siloga, ei tahaks minagi arvata, et seos lõhna ja tolmuga võiks olla kujundi kasutamise lisaeesmärk - annaks see ju kujutatavale märksa negatiivsema varjundi. Siis võiks silotorni asemel kasutada ka välikäimlat elik peldikut, kus samuti omaette toimetatakse ning käimlate vahel ju teadupärast pole mingit ühendust, mis silotornide haldajatel võiks ehk telefonitsi eeldatavasti ollagi.\nSõrmed läksid sõlme - ikka "oskamatusest" pidi see sõna olema!\nAitäh, Riho, tabava kommentaari eest!\nMina siin istun arvuti ees septembris 2019 ja jõudsin selle blogipostituseni guugeldades sõna "silotorn". Pean tunnistama, et ma ei suuda selle sõna tähedust eesti keeles meeles pidada, kuigi pean end keeleliselt üsna arenenud inimeseks :) Väga tore lugemine oli, aitähhhh!