Mis näitab C-reaktiivset valku veres - Leukeemia 2022\n9 minutit Autor: Ljubov Dobretsova 1323\nMilliseks analüüsiks kasutatakse?\nEsimest korda avastasid C-reaktiivse valgu (CRP) 1930. aastal teadlased Tillett ja Francis. Aine tuvastati ägeda põletikulise protsessiga patsientide vereplasmas elemendina, mis reageerib pneumokoki C-polüsahhariidiga.\nInimese CRP kuulub konservatiivsesse valgurühma, mida nimetatakse "pentaksiinideks", ja see sisaldab 224 aminohappejääki, mis moodustavad tsentraalse poori ümber ringi. CRP on aastakümneid tuntud kui maksas sünteesitud valk.\nKuid rida hiljutisi uuringuid näitavad selle valgu üsna kõrget ekspressioonitaset teistes kudedes. Selle muundumine toimub ka veresoonte seintes ja eriti pärgarterite vooderdistes silelihasrakkudes..\nCRP täpne funktsionaalne eesmärk inimkehas kutsub endiselt esile arvukalt teaduslikke arutelusid. Hiljuti tehti kindlaks, et kirjeldatud aine ei osale mitte ainult keha põletikulistes protsessides, vaid on ka kaasasündinud immunoloogiliste mehhanismide lahutamatu komponent.\nVarem kasutati SRB-d väga kitsas segmendis. Selle sisu määrati vereanalüüsi kvalitatiivsete reaktsioonide abil "plussidena" ainult reuma aktiivsuse uurimiseks. Kuid mõne aja pärast oli võimalik põhjalikult uurida selle valgu olulisust immuunsüsteemi seisundi, organismi põletikulise protsessi olemasolu ja aktiivsuse süsteemse peegeldusena..\nSee komponent puudub terve inimese seerumis. CRP on klassifitseeritud "tugeva" alamrühma valguks, kuna selle tase võib tõusta tuhandeid kordi, mis on mitu korda kõrgem BOP-i võimalustest nõrgemates alarühmades..\nCRP-sisalduse kiire normaliseerumise tõttu veres kasutatakse seda testi krooniliste ja ägedate patoloogiate kulgu jälgimiseks ning ettenähtud ravi efektiivsuse jälgimiseks..\nCRP väärtused viiruslike ja spiroheetinfektsioonide korral tõusevad veidi, mistõttu traumaatiliste vigastuste puudumisel näitavad selle kõrged koefitsiendid bakteriaalse patogeeni sissetoomist.\nKui koefitsient ületab 3 mg / l, on see omamoodi signaal vaskulaarsete tüsistuste suurte riskide kohta tervetel inimestel ja inimestel, kellel on anamneesis kardiovaskulaarsed haigused (CVS).\nJuhul kui analüüsist selgus, et CRP sisaldus on üle 10 mg / l, on kohustuslik kordusanalüüs ja kui see kinnitab esialgset tulemust, määratakse patsiendi terviklik uurimine. Ilmselt areneb kehas põletikuline või nakkuslik haigus..\nMõnes allikas ja laboris on normaalsed väärtused veidi suurenenud, mis võib olla tingitud kasutatud reagentidest või uurimistöös kasutatud meetoditest. Seetõttu on kontrollväärtused tegurid, mis ei ületa 5 mg / l.\nStatistika järgi on kardiovaskulaarsed patoloogiad ja nende tüsistused arenenud riikide täiskasvanud elanikkonna suremuse põhjuste hulgas esikohal. CRP sisalduse kontrollimine koos teiste parameetritega võimaldab kindlaks teha ülalmainitud haiguste tõenäosuse suhteliselt tervetel kodanikel.\nHinnata SVD tekkimise tõenäosust suhteliselt tervetel inimestel (koos teiste asjakohaste markeritega).\npärast angioplastikat (korduva südameataki, surma või restenoosi riskide hindamiseks).\nIndikaatori suurenemiseni viivad paljud tegurid, mis muudab selle mittespetsiifiliseks markeriks, mis tähendab, et see näitab vajadust põhjaliku hindamise järele koos muude spetsiifiliste parameetritega..\naterogeenne düslipideemia (HDL-kolesterooli vähenemine, LDL ja triglütseriidide sisaldus);\nSee hõlmab 8–12 tunni jooksul toidust hoidumist, psühhoemootilise ja füüsilise stressi vältimist protseduuri eelõhtul ning arstiga konsulteerimist ravimite võtmise osas. Tuleb meeles pidada, et CRP taset võivad tõsta või vähendada teatud tegurid..\nTähtis! C-reaktiivse valgu taset on soovitatav hinnata mitte varem kui 14 päeva pärast ägeda põletiku (või kroonilise haiguse kordumise) nähtude kadumist. Indikaatori suurenemisega üle 10 mg / l on patoloogilise protsessi põhjuse väljaselgitamiseks vajalik täiendav uuring.\nSelle suurenemine toimub 6 tunni jooksul alates põletikulise protsessi algusest, kuid täpse diagnoosi kindlakstegemiseks võib vaja minna täiendavaid uuringuid..\nReaktiivvalku saab tuvastada ainult biokeemilise vereanalüüsi abil. See suureneb veres 6-12 tunni jooksul pärast patoloogilise protsessi algust. CRP reageerib hästi ravile, võimaldades lihtsat analüüsi, et jälgida ravi kulgu.\nCRP laboratoorsed uuringud on tavaliselt ette nähtud nakkusliku iseloomuga ägedate põletikuliste haiguste korral. Samuti aitab ta tuvastada autoimmuunse ja reumaatilise iseloomuga patoloogiaid. See on ette nähtud kasvaja ja vähi kahtluse korral..\nAnalüüsi saate teha peaaegu igas laboris. Üks populaarsemaid laboratsioone kõigis Venemaa linnades on "Invitro", kus spetsialistid aitavad tulemusi saavutada mõne tunni jooksul pärast verevõtmist.\nSel juhul ei ole kardioloogid rahul tavapäraste reaktiivse valgu tuvastamise meetoditega ja vajalik on hs-CRP ülitäpne mõõtmine, mis on kombineeritud lipiidide spektriga..\nPärast põletikulise reaktsiooni peatumist peatub reaktiivse valgu tootmine ja selle kontsentratsioon veres väheneb.\nErütrotsüütide settimise määr (ESR) võib tuvastada ka põletikku, kuid mitte varajases staadiumis. ESR-i näitajate normidel on mõned erinevused:\nESR on vanem ja lihtsam meetod põletiku tuvastamiseks ja seda kasutatakse paljudes laborites tänapäevalgi. Loomevalkude test on täpsem ja võimaldab usaldusväärse tulemuse saada juba põletikulise protsessi varases staadiumis.\nMittenakkuslikud koekahjustused (trauma, põletused, diabeet, postoperatiivne periood, südameatakk, ateroskleroos) Oleneb koekahjustuse raskusastmest (mida suurem see on, seda suuremad on CRP väärtused). Võib tõusta kuni 300-ni.\nNäitajate suurenemise täpse põhjuse on võimalik kindlaks teha täiendavate sümptomite abil ja nende täieliku puudumise korral soovitab spetsialist läbida veel mitmeid uuringuid:\nC-reaktiivse valgu analüüs on oluline organismi talitlushäirete diagnoosimiseks ja avastamiseks. See võimaldab teil algstaadiumis kindlaks teha tõsiste patoloogiate olemasolu ja jälgida terapeutiliste meetmete efektiivsust. Erinevalt ESR-ist annab CRP-analüüs täpsema tulemuse ja jälgib väikseimaid muutusi kehas.\nCRP vereanalüüs - dekodeerimine ja norm\nCRP (C-reaktiivne valk) biokeemiline vereanalüüs on kiireim ja kindlaim viis põletikulise protsessi kinnitamiseks või ümberlükkamiseks kehas. CRP on maksas toodetud kiire faasi valk, mis stimuleerib keha immuunvastust põletikulisele protsessile. Seerumi C-reaktiivse valgu tase sõltub haiguse tõsidusest. CRP kontsentratsioon suureneb mitu korda ja kiiresti põletikulises protsessis, bakteriaalsetes ja parasiitnakkustes, neoplasmides, traumades, kudede nekroosis (müokardiinfarkt). 4-6 tundi pärast koekahjustust hakkab valgusüntees maksas suurenema. Ja 12–24 tunni pärast suureneb C-reaktiivse valgu tase veres mitu korda.\nÕigeaegse ja tõhusa ravi korral näitab CRP vereanalüüs valkude kontsentratsiooni vähenemist mõne päeva jooksul. Indikaator normaliseerub 7-14 päeva pärast ravimite võtmise algust. Kui haigus on üle läinud ägedast staadiumist krooniliseks, muutub C-reaktiivse valgu väärtus vereseerumis järk-järgult võrdseks nulliga. Kuid haiguse ägenemisega suureneb see uuesti.\nCRP vere biokeemiline analüüs võimaldab eristada viirusnakkust bakteriaalsest. Kuna haiguse viirusliku olemuse korral valgu tase eriti ei suurene. Kuid bakteriaalse infektsiooni korral, isegi kui see on alles hakanud arenema, suureneb C-reaktiivse valgu kontsentratsioon veres hüppeliselt.\nKui CRP saadetakse biokeemilisele vereanalüüsile\nArst suunab patsiendi nabiokeemilisele CRP vereanalüüsile järgmistel juhtudel:\nEakate patsientide ennetav uurimine.\nKardiovaskulaarsete komplikatsioonide tõenäosuse kindlaksmääramine diabeedi, ateroskleroosi ja hemodialüüsi saavatel patsientidel.\nHüpertensiooni, isheemilise südamehaigusega patsientide uurimine võimalike komplikatsioonide vältimiseks: äkiline südamesurm, insult, müokardiinfarkt.\nTüsistuste tuvastamine pärast pärgarteri šunteerimist.\nRestenoosi, re-müokardiinfarkti, surma pärast angioplastikat riski hindamine ägeda koronaarsündroomi või pingutusstenokardiaga patsientidel.\nKardiovaskulaarsete komplikatsioonide ennetamise ja ravi efektiivsuse jälgimine statiinide ja atsetüülsalitsüülhappe (aspiriin) abil südameprobleemidega patsientidel.\nKollagenoos (ravi efektiivsuse ja reaktiivsuse määramiseks).\nBakteriaalse infektsiooni (nt meningiit, vastsündinu sepsis) antibakteriaalse ravi efektiivsuse jälgimine.\nKrooniliste haiguste (amüloidoos) ravi efektiivsuse jälgimine.\nCRP biokeemilise vereanalüüsi jaoks loovutatakse veeniverd. Vereproovi võtmise eelõhtul peate järgima lihtsaid reegleid:\nEnne uuringut ei saa juua mahla, teed ja kohvi. Janu saab kustutada ainult gaseerimata veega..\n30 minutit enne vere annetamist ei saa te suitsetada.\nArst peaks CRP vereanalüüsi lahti mõtestama. Ainult spetsialist saab õigesti hinnata, kui palju C-reaktiivse valgu tase on tõusnud, võrrelda seda sümptomitega ja määrata sobiv ravi.\nEhkki normaalse biokeemilise CRP vereanalüüs on negatiivne, aktsepteeritakse positiivseid referentsväärtusi 0–5 mg / l. Mõelge CRP ja riigi näitajatele, need on toodud tabelis.\n3 mg / l südame-veresoonkonna haiguste suur tõenäosus peaaegu tervetel inimestel, samuti tüsistuste tõenäosus patsientidel\nCRP> 10 mg / l tehakse korduv vereanalüüs; haiguse põhjuse väljaselgitamiseks viiakse läbi täiendav diagnostiline uuring\nCRP taseme tõus ei ole rasedale ohtlik, kui muud testid on normaalsed. Vastasel juhul on vaja otsida põletikulise protsessi põhjust. Toksikoosi korral võivad näidud tõusta kuni 115 mg / l. Suurendades annust 8 mg / l 5 nädalalt 19 nädalale, on raseduse katkemise oht. Viirusnakkused (kui näitaja on kuni 19 mg / l), bakteriaalsed infektsioonid (kui näitaja on üle 180 mg / l) võivad põhjustada CRP tõusu.\nÄge bakteriaalne (vastsündinu sepsis) ja viirusinfektsioon (tuberkuloos).\nKudede kahjustused (trauma, põletused, operatsioon, äge müokardiinfarkt).\nPahaloomulised kasvajad ja metastaasid. (CRP taseme tõusu täheldatakse kopsuvähi, eesnäärme, mao, munasarjade ja muude kasvajate lokaliseerimise korral)\nHormonaalne tasakaalutus (kõrge progesterooni või östrogeeni tase).\nAterogeenne düslipideemia (kolesteroolitaseme langus, triglütseriidide kontsentratsiooni tõus).\nKrooniline põletikuline protsess, mis on seotud südame-veresoonkonna haiguste suurema tõenäosusega ja nende komplikatsioonide esinemisega.\nKrooniliste põletikuliste (immunopatoloogiliste ja nakkushaiguste) haiguste ägenemine.\nTransplantaadi tagasilükkamise reaktsioon.\nMüokardiinfarkt (suurenenud CRP tase määratakse haiguse 2. päeval, 3. nädala alguseks normaliseerub C-reaktiivse valgu väärtus).\nMis võib analüüsi tulemust mõjutada\nRasedus, suukaudsete rasestumisvastaste vahendite võtmine, suur füüsiline koormus, hormoonasendusravi, suitsetamine võivad põhjustada CRP vereanalüüsi suurenemist.\nBeetablokaatorite, statiinravimite, kortikosteroidide, mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite (ibuprofeen, aspiriin) võtmine võib vähendada seerumi CRP-d.\nKui on vaja kindlaks teha C-reaktiivse valgu algväärtus, tuleb CRP vereanalüüs teha 2 nädalat pärast kroonilise haiguse ägeda või ägenemise sümptomite kadumist..\nC-reaktiivne valk (CRP) on vereplasma valk, mis kuulub põletiku ägedasse faasi. See osaleb erinevate nakkusetekitajate neutraliseerimise ja kõrvaldamise protsessides ning stimuleerib ka põletikulise reaktsiooni kui keha kaitsemehhanismi arengut. Võõrraku pinnal olev C-reaktiivne valk seondub spetsiifiliste molekulidega, bakteritoksiinide poolt kahjustatud kudedest vabanevate valkudega.\nVeres ringleb keha normaalse toimimise ajal pidevalt teatud (minimaalne) kogus C-reaktiivset valku. Seda valku toodavad peamiselt maks ja arterite sisemine vooder. Kui võõrkehad (bakterid) satuvad kehasse või tema enda kudede surma tagajärjel, suureneb selle kontsentratsioon märkimisväärselt. C-reaktiivse valgu tase tõuseb sadu kordi raske trauma, väljendunud põletikuliste reaktsioonide, bakteriaalsete infektsioonide, suuremate kirurgiliste sekkumiste või pahaloomuliste kasvajate korral..\nMida näitab C-reaktiivse valgu test? CRP vereanalüüs näitab reaktiivse valgu aktiivsust ja põletikulise protsessi olemasolu kehas.\nYusupovi haiglas pakutakse patsientidele tõhusat kvalifitseeritud arstiabi. Arstid on huvitatud patsientide kiirest taastumisest ja kaotatud funktsioonide täielikust taastamisest. Osakonna reumatoloogid saavutavad tõsiseid haigusi põdevate patsientide füüsilises seisundis märkimisväärseid positiivseid muutusi, see kehtib reumatoidprotsesside kohta, mille käigus suureneb C-reaktiivse valgu tase. Yusupovi haigla enda laboris saate läbida kõik testid, näiteks C-reaktiivse valgu analüüsi ja saada kiireid tulemusi.\nCRP vereanalüüs on kõrgendatud: mida see tähendab?\nBiokeemilises vereanalüüsis olev CRP näitab selle konkreetse aine kogust inimese veres hetkel. Immuunvastus tekib valgu taseme tõusu tagajärjel põletikulise protsessi arengus.\nImmuunvastus on keha immuunsüsteemi kaitsereaktsioon bakteritele ja parasiitidele. Reaktsiooni tulemusena luuakse uued rakud, mis hävitavad sihikindlalt nakkusohtlikke mikroorganisme. C-reaktiivne valk veres osaleb selles protsessis otseselt..\nVereanalüüsi C-reaktiivne valk suureneb järgmistel juhtudel:\nPahaloomulised protsessid kehas;\nNäidustused C-reaktiivse valgu analüüsimiseks\nC-reaktiivse valgu analüüsi on aastaid kasutatud inimkeha ohtlike patoloogiliste protsesside diagnoosimiseks. Siiski tuleb meeles pidada, et see mittespetsiifiline marker osutab ainult probleemi esinemisele kehas ega täpsusta selle olemust..\nAnalüüsi näidustused on järgmised:\nAutoimmuunhaiguste korral läbi viidud protsessi aktiivsuse ja ravi efektiivsuse määramine;\nEfektiivsuse määramine keha krooniliste haiguste korral;\nAntibiootikumravi (meningiit, kopsupõletik, sepsis) kvaliteedi hindamine;\nKardiovaskulaarsüsteemi tüsistuste riski määramine ateroskleroosi, suhkurtõve, kroonilise hemodialüüsi korral;\nC-reaktiivse valgu vereanalüüs: tulemuste tõlgendamine\nC-reaktiivse valgu norm määratakse, lugedes aine milligrammide arvu liitris veres. Kui valku kehas ei leidu, tähendab see seda, et patoloogiline protsess inimesel ei arene või on aine kontsentratsioon määramiseks liiga madal. Täiskasvanu veri ei tohiks sisaldada rohkem kui 5 milligrammi C-reaktiivset valku liitri vere kohta.\nArst on otseselt seotud analüüside dekodeerimisega, kuna oluline on lisaks C-reaktiivse valgu taseme määramisele ka saadud andmete hindamine patsiendi kliinilise pildi suhtes.\nNormaalne näitaja, mis näitab patoloogiliste reaktsioonide puudumist, on alla 1 mg / l;\nPatoloogiliste protsesside tekkimise keskmine tõenäosus on 1-3 mg / l;\nPatoloogilise protsessi tekkimise suur tõenäosus - üle 3 mg / l;\nDiagnoosi kinnitamiseks on vajalik patoloogilise protsessi olemasolu, analüüsi uuesti määramine - üle 10 mg / l.\nC-reaktiivse valgu kogus võib raseduse ajal suureneda, kuid sel juhul on see normaalne, kui ülejäänud andmed on korras. Kui ka muud näitajad viitavad probleemile, on vaja hakata otsima põletikulise protsessi põhjust. Toksikoosi korral võivad näidud ulatuda üle 100 mg / l. 5. kuni 19. nädalani on raseduse katkemise oht, kui CRP tõuseb 8 mg / l-ni. Viirusnakkuste esinemist näitab valgu suurenemine kuni 19 mg / l ja rohkem kui 180 mg / l - bakteriaalsete infektsioonide korral.\nKvalitatiivne analüüs on diagnoosi peamine lüli, mis määrab edasise ravikuuri valiku. Selline analüüs määrati kahel meetodil: alfa-1-antitrüpsiin ja Veltmani test.\nCRP vereanalüüsi tulemusi mõjutab lisaks näitajate dešifreeriva arsti professionaalsusele ka patsiendi valmisolek protseduuriks. Valeid andmeid võib esineda järgmistes olukordades:\nTeatud ravimite (beetablokaatorid, statiinid, kortikosteroidid, mittesteroidsed põletikuvastased ravimid) võtmine;\nC-reaktiivse valgu vereanalüüsi dešifreerimine on kvalifitseeritud spetsialisti ülesanne. Yusupovi haiglas kasutavad arstid näitajate terviklikku hindamist. Laborus, mis asub Jusupovi haigla territooriumil, välistab erinevused mõõtühikutes, nagu seda tehakse teistes meditsiiniasutustes. Arstid võtavad arvesse asjaolu, et patsiendi sugu, vanus ja kehakaalu näitajad mõjutavad analüüsi tulemust. Yusupovi haiglas on uusimad seadmed, mida kasutatakse välisriikides, nii et te ei pea mitme nädala jooksul ootama nii oluliste analüüside tulemusi. Haigla meditsiinitöötajad aitavad teil hea meelega küsimusi. Jusupovi haigla osutatavate teenuste hinnad leiate veebisaidilt või otse haldusasutuselt. Haiguse avastamisel viivad meie spetsialistid läbi tõhusa ravikuuri ja rehabilitatsiooni. Mugavad palatid on varustatud kõige vajalikuga, nii et te ei vaja midagi haiglasoleku ajal. Lühikese tegutsemisaja jooksul on Jusupovi haiglal suurepärane maine ja muljetavaldav arv tänulikke patsiente. Telefoni teel saate kokku leppida aja või konsultatsiooni.\nSuure tundlikkusega C-reaktiivne valk (hs-CRP), kvantitatiivne, Cardio CRP, kõrge tundlikkusega CRP, ülitundlik CRP.\nC-reaktiivne valk on maksa toodetud glükoproteiin ja kuulub põletiku ägedasse faasi. Põletikuvastaste tsütokiinide (interleukiin-1, kasvajanekroosifaktor-alfa ja eriti interleukiin-6) toimel suureneb selle süntees juba 6 tunni pärast ja kontsentratsioon veres suureneb 10–100 korda 24–48 tunni jooksul pärast põletiku tekkimist. Kõrgeimat CRP taset (üle 100 mg / l) täheldatakse bakteriaalse infektsiooni korral. Viirusnakkuste korral ei ületa CRP tase tavaliselt 20 mg / l. CRP kontsentratsioon suureneb ka koekroosiga (sealhulgas müokardiinfarkt, kasvajanekroos).\nCRP on seotud komplemendi (immuunsüsteemi osaks olevate valkude rühm), monotsüütide, adhesioonimolekulide ICAM-1, VCAM-1, E-selektiini ekspressiooni stimuleerimisega endoteeli pinnal (need võimaldavad rakkude interaktsiooni), madala tihedusega lipiidide (LDL) seondumisel ja modifitseerimisel. see tähendab, et see aitab kaasa ateroskleroosi arengule. Hiljutiste uuringute tulemuste kohaselt mängib ateroskleroosi tekkes suurt rolli loid põletik vaskulaarses seinas, mis on omakorda seotud südame-veresoonkonna haiguste esinemisega. Vaskulaarseina kahjustumist, põletikku ja suurenenud CRP-d soodustavad südame-veresoonkonna haiguste "klassikalised" riskifaktorid: suitsetamine, rasvumine, kudede tundlikkuse vähenemine insuliini toimele.\nVeidi kõrgenenud CRP algtase, mida saab määrata ainult väga tundlike analüüsimeetodite abil, peegeldab põletiku aktiivsust anumate sisekihis ja on usaldusväärne märk ateroskleroosist. Mõned uuringud näitavad, et kõrgenenud CRP ja normaalse LDL-kolesterooliga patsientidel on suurem risk südame-veresoonkonna haiguste tekkeks kui normaalse CRP ja kõrge LDL-kolesterooliga patsientidel. Suhteliselt kõrgenenud CRP tase isegi normaalsel kolesteroolitasemel näib ilmselt tervetel inimestel ennustavat hüpertensiooni, müokardiinfarkti, insuldi, südame äkksurma, II tüüpi suhkurtõve ja perifeersete veresoonte hävitava ateroskleroosi riski. Koronaararterite haigusega patsientidel on liigne CRP sisaldus halb märk ja näitab suurt riski korduva südameataki, insuldi, restenoosi tekkeks angioplastika ajal ja tüsistuste tekkeks pärast pärgarteri möödaviiku..\nCRP taset veres vähendavad atsetüülsalitsüülhape ja statiinid, mis vähendavad vaskulaarseina põletiku aktiivsust ja ateroskleroosi kulgu. Regulaarne kehaline aktiivsus, mõõdukas alkoholi tarbimine ja kehakaalu normaliseerimine põhjustavad CRP taseme langust ja vastavalt vaskulaarsete komplikatsioonide riski..\nNagu teate, on südame-veresoonkonna haigused ja nende tüsistused arenenud riikide täiskasvanud elanikkonna suremuse põhjuste hulgas esikohal. CRP taseme uuringud koos teiste näitajatega aitavad hinnata suhteliselt tervetel inimestel tõenäolist riski haigestuda südame-veresoonkonna haigustesse, samuti ennustada südamehaigetel haiguse kulgu, mida saab kasutada ennetavatel eesmärkidel ja ravitaktika kavandamisel..\nKardiovaskulaarsete haiguste tekke riski hindamine ilmselt tervetel inimestel (koos teiste markeritega).\nPraktiliselt tervete vanemate vanuserühmade tervikliku uurimisega.\nSüdame isheemiatõve, hüpertensiooniga patsientide uurimisel.\nKardiovaskulaarsete komplikatsioonide ravimisel ja ennetamisel südamehaigetel aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) ja statiinide võtmise ajal.\nPärast angioplastikat koormava stenokardia või ägeda koronaarsündroomiga patsientidel (surma, korduva müokardiinfarkti, restenoosi riski hindamiseks).\nPärast pärgarteri šunteerimist (varajaste operatsioonijärgsete komplikatsioonide tuvastamiseks).\nKontrollväärtused: 0 - 1 mg / l.\nCRP kontsentratsioon alla 1 mg / l näitab madalat riski haigestuda südame-veresoonkonna haigustesse ja nende tüsistustesse, 1–3 mg / l - keskmine risk, üle 3 mg / l - kõrge veresoonte tüsistuste oht praktiliselt tervetel inimestel ja kardiovaskulaarsete haigustega patsientidel. vaskulaarsed haigused.\nKui CRP tase ületab 10 mg / l, viiakse nakkus- ja põletikuliste haiguste tuvastamiseks läbi teine test ja täiendav uuring.\nCRP üle 10 mg / l näitab ägedat põletikku, kroonilisi haigusi, traume jne..\nkoekahjustus (trauma, operatsioon, äge müokardiinfarkt);\naterogeenne düslipideemia (HDL-kolesterooli kontsentratsiooni langus, triglütseriidide, LDL-kolesterooli kontsentratsiooni suurenemine);\nsuukaudsete rasestumisvastaste vahendite võtmine, hormoonasendusravi.\nCRP taset langetavad tegurid:\nCRP algtaset on soovitatav hinnata mitte varem kui 2 nädalat pärast mis tahes ägeda haiguse sümptomite kadumist (või kroonilise haiguse ägenemist). CRP olulise suurenemisega üle 10 mg / l on põletikulise protsessi põhjuste selgitamiseks vaja täiendavat uuringut.\nCRP näitab põletikulist protsessi 5-6 tunni jooksul pärast selle algust. Maksimaalset valkude kogust täheldatakse haiguse teisel päeval. CRP ei ole ainult haiguse näitaja. See valk aktiveerib süsteemi, mille eesmärk on hävitada mikroorganisme ja ebanormaalseid rakke.\nSelliste sümptomite ilmnemisel peate pöörduma arsti poole. Pärast eksamit määrab spetsialist eksami vajaliku ulatuse.\nCRP vereanalüüsi ettevalmistamine\nVere annetamiseks pole vaja spetsiaalset ettevalmistust. Patsiendil soovitatakse tulla tühja kõhuga. Eelõhtul peaksite loobuma alkoholist ja sigarettidest. Rasvaste toitude söömine on piiratud.\nMadalal skooril pole kliinilist tähtsust. Isegi kui CRP on negatiivne, ei tähenda see, et inimesel on mõni haigus. Kuid madal CRP infektsiooni või põletiku tunnuste korral viitab kaudselt maksapatoloogiale. Ainult arst saab analüüsi dešifreerida. Ühe näitaja põhjal on võimatu diagnoosi panna. Hinnake kõiki vere parameetreid, uuringu andmeid.\nTest ei ole spetsiifiline ega viita mingile konkreetsele haigusele. ESR suureneb koos põletike, infektsioonide, pahaloomuliste protsessidega. Mõnikord jääb see näitaja haiguse taustal normaalseks. See juhtub ka vastupidi - ESR tõuseb tervel inimesel.\nCRP süsteemsete haiguste korral on põletikulise protsessi tõttu suurenenud. Reumatoidartriidi korral on liigesevedelikus rohkem valku kui veres. Mida suurem on väärtus, seda raskem on artriit. PSA abil hinnatakse puude riski.\nCRP on ultratundlik põletiku näitaja. Tase üle 200 mg / l tähendab ägedat põletikku või kroonilise ägenemist. See on oluline Crohni tõve diagnoosimisel. Ravi efektiivsuse hindamiseks kasutatakse valgu taseme muutust.\nValgu kogust mõjutab kolesterooli ja lipiidide tase. Tervetel inimestel on CRP keskmine kontsentratsioon veres 0,8 mg / l. Kardiovaskulaarsete haigustega inimestel suureneb kontsentratsioon, ehkki see jääb normi piiridesse. CRP taseme järgi võib eeldada ateroskleroosi, stenokardia, südameataki tekkimise riski. Mida kõrgem on skoor, seda suurem on südamehaiguste risk.\nCRP suureneb rasvade toitude, hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite kasutamisel. NSAID-i rühma kuuluvad ravimid, steroidid, statiinid vähendavad selle kogust.\nSõltuvalt haigusest on ette nähtud antibiootikumid, viirusevastased ja põletikuvastased ravimid, hormoonid. C-reaktiivne valk näitab organismi ägedat nakkuslikku või põletikulist protsessi. See on usaldusväärsem ja konkreetsem test võrreldes ESR-iga. See määratakse bioloogilistes vedelikes - veres, tserebrospinaalses ja liigesevedelikus. Kvantitatiivne väärtus viitab haiguse olemusele. PSA abil eristatakse bakteriaalseid ja viirusnakkusi, mitteinfektsioosseid põletikke. Tervel inimesel peaks CRP tase olema alla 10 mg / l. Negatiivne tulemus ei viita patoloogiale.\nMeeste hemorroidiravim on üsna populaarne apteegitoode. Hemorroidid on muutunud tavaliseks haiguseks ja selle põhjuseks on vale toitumine, halvad harjumused, istuv eluviis ja istuv töö - see kõik viib suure tõenäosusega sellise delikaatse probleemi ilmnemiseni..\nHemoglobiini suurendavad ravimid on teatud ravimid (süstid ja pillid), mille toime on suunatud selle valgu kontsentratsiooni stabiliseerimisele organismis. Raua sisaldavaid ravimeid võib välja kirjutada ainult raviarst, kuna suurenenud ja langenud hemoglobiini kliiniline pilt on peaaegu identne ja seetõttu on võimalik kindlaks teha, milline patoloogiline protsess toimub alles pärast diagnoosi.\nTeie planeedi tervis on teie kätes!Õhurõhk inimese kohta§ 31. Atmosfäärirõhk (õpik)31. jagu Atmosfäärirõhk Meenuta loodusajaloost seda, mida nimetatakse atmosfäärirõhuks.Õhurõhu mõiste.\nKuidas verejooksu peatada hemorroidide korral?\nPärasoolest verine eritis on hemorroidide tavaline sümptom. Verejooksu intensiivsus sõltub hemorroidide põletiku astmest. Võite selle ajutiselt ise peatada, kuid peate kindlasti pöörduma arsti poole.\nRahvaparandusvahendid VSD raviks\nVereülekanne (vereülekanne): näidustused, tüübid, ettevalmistus, kulg, taastusravi\nMiks vere glükoositase langeb ja mida teha\nMillised puuviljad vedeldavad inimkeha paksu verd - 10 kõige tõhusama loetelu


Väinjärv on järv Järvamaal Järva vallas Väinjärve küla lähedal. Ta jääb Pandivere kõrgustiku lõunaossa. Väinjärv on Järva maakonna suurim järv. Järve pindala on 35.9 saartega 36.2 ha ja sügavus maksimaalselt 11.5 m. Limnoloogiliselt tüübilt kuulu ...\nKäru paisjärv on mitteavalik paisjärv Ingliste ojal Järvamaal Türi vallas Käru alevikus. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda. Järve pindala on 4.4 ha, suurim sügavus 2.5 m, kaldajoone pikkus 2.35 km. Tänapäevasel kujul valmis pa ...\nAlba järv, ka Alva järv, on ajutine järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula valla ja Haapsalu linna piiril ning Laheva ja Kadarpiku küla piiril Alba ja Õpsepa talu vahel. Järve pindala on kõrgveega kuni 22 ha, kõrgeima veetasemega moodustab ühtse veeko ...\nVööla meri ehk Bysholmsvike on järv Läänemaal Noarootsi vallas Hara ja Kudani külas. Vööla meri jääb Silma looduskaitsealale. Vööla meri on soolatoiteline rannikujärv. Järve kaldajoone pikkus on 8220 m. Maakerke tagajärjel väheneb Eesti rannikujä ...\nViitna Linajärv on eutroofne järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas. Järve pindala on 4.2 hektarit, sügavus umbes 5 meetrit. Kaldajoone pikkus on 872 meetrit. Vesi on hallikaskollane, vähese läbipaistvusega. Järve põhjas on kuni 8. ...\nPikkjärv on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Järvest 0.5 km kirde pool asub Linajärv. Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid ...\nKaanjärv on looduslik järv Lääne-Virumaal Edru külas. Registrikood: VEE2050900. See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostiku põhjapoolseim järv.\nTammiku järv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Ta koosneb neljast omavahel ühendatud järvikust: Breibergi, Saluveeri, Tammelehe ja Ploompuu järvest. Registrikood: VEE2050500. Järvede vesi on allikate tõttu selge ja külm, põhi aga mudane ...\nVäike-Tammiku järv on looduslik järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja valla Tammiku külas Tammiku mõisa pargis. Registrikood: VEE2050600 Väike-Tammiku järve lõunatipu lähedal on osaliselt kuivanud allikas.\nLinaleojärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas, üks Äntu järvedest. Järv asub Väike-Maarjast umbes 8 km lõuna pool, Valgejärvest umbes 0.7 km lõuna pool ja Mäeotse järvest umbes 0.2 km põhja pool. Järve pindala on 0.5 ha. Kalda ääres on õ ...\nSinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool. See on Eesti kõige selgema veega järv; limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuig ...\nValgejärv on järv Lääne-Virumaal. Ta asub Väike-Maarjast 7–9 km lõuna pool. Ta on üks Äntu järvestiku seitsmest järvest. Äntu Valgejärve pindala on 1.6 ha, suurim sügavus 8 m. Kalda ääres on õõtsikud, kallas on kaetud metsaga. Järve põhjas on jär ...\nAalupi järv on võrdlemisi ümariku kujuga orujärv, mille pindala on 7.2 ha, suurim sügavus 15.8 m 1972. Pikkus 310 m, laius 310 m. Järve keskel on kolmeosaline taimestikuga kaetud madalik, mis varem on endast kujutanud kolme saart.\nErastvere järv on järv Kagu-Eestis Põlvamaa edelaosas Otepää kõrgustiku kagunõlval, Kanepist 1.5 km kagu pool. Järve pindala on 15.9 ha, keskmine sügavus on 3.5 m ja suurim sügavus on 9.7 m järve edelaosas. Erastvere järv paikneb kirde-edela suun ...\nHüüdre järv on ida-lääne suunas piklik järv, mille pindala on 5.3 ha. Sügavus koos lendmudaga on umbes 11.5 m, millest vett umbes 8 m. Kaldad on järve põhja küljel järsud ja kruusased. Järve ümbritseb peamiselt mets, selle kaldale on rajatud ja r ...\nJanokjärv asub Kanepi vallas Põlvamaal. Järve keskmine sügavus on 3.7 m, kõige sügavam koht on 9.3 m. Järve pikkus on 680 m ja laius 280 m. Järve pindala on 11.4 ha. Järvest voolab läbi Piigaste oja. Järvest väljuvat orgu nimetatakse Kooljaoruks ...\nKõvvõrjärv on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast 1 km ida pool, metsade rüpes paiknev liigestatud kaldajoonega maaliline järv. Järve pindala umbes 10.9 ha, suurim sügavus 10 meetrit. Järve järsemal idakaldal on säilinud ribana tükike põ ...\nPikkjärv on järv Põlvamaal Kanepi vallas Truuta ürgorus. Järv kuulub Kooraste Pikkjärve hoiuala koosseisu. Ta jääb Koorastest 3 km lääne poole, Kooraste-Vidrike tee naabrusesse. Ülal looklevalt teelt, kõrgelt Truuta ürgoru servalt avaneb majestee ...\nKooraste Suurjärv asub mitme ürgoru lõikumiskohas lamedas nõos. Selle pindala on 42.1 ha, suurim sügavus 21.4 m ja keskmine sügavus 6.1 m. Järve ümbritsevad moreenist kühmud ja kuplid, kallast ümbritsevad põllud, heinamaad ja metsasalud. Põhjakal ...\nUiakatsi järv on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kooraste küla vahetus läheduses Kooraste Suurjärvest 200 m edela pool.\nAkste järv on järv Põlvamaal Põlva vallas, Ahjast 4 km lõuna pool. Järv on kirde-edela suunas piklik ja tema pindala on 5.3 ha, suurim sügavus 4.3 m. Järv paikneb Ahja ürgorgu suunduvas Akste lisaorus. Kaldad on soostunud, kaetud enamasti turbasa ...\nKoolma järv on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Timo ja Koolmajärve külas. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. Koolma järv on atsidotroofne järv, mis on looduskaitse all Kuulmajärve maastikukaitseala Kuulmajärve sihtkaitsevöön ...\nLavassaare järv on järv Pärnumaa Lääneranna valla Õepa külas, Lavassaare alevist 5 km loodes. Tegemist on loodusliku järvega, mis on piklik rabajärv, pindalaga 194.5 ha. Veekogu on avalikult kasutatav. Asub Lavassaare looduskaitsealal. Järve lõun ...\nKaisma järv on järv Pärnumaal Kaisma külast 5 km loodes. Järve pindala on 140.4 ha, suurim sügavus on 2.1 m ja keskmine 1.25 m. Järve kaldajoone pikkus on umbes 6 km. Asub 35.7 m kõrgusel merepinnast Lääne-Eesti madalikul. Kaisma järv on nõrga lä ...\nLoosalu järv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Vana-Kaiu külas. Järv paikneb Kõrvemaa lääneosas Loosalu rabas. Järv on põhikujult ovaalne. Tekkelt on ta reliktne veekogu, mille varasem veepind on olnud mitu korda suurem. Veetaimestik puudub. K ...\nÖökulli järv on tehisjärv Raplamaal Rapla vallas Valtu külas. Öökulli järv on allika- ja sadeveetoiteline. Järv on kanaliga ühendatud Vigala jõega. Kanalile rajatud pais takistab järve tühjaksvoolamist Vigala jõkke. Suurvee ajal on võimalik ka jõ ...\nAenga laht on rannikujärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare külas. Järve pindala on 16.7 ha, suurim sügavus 0.5 m 2010. Järves on kaks saart kogupindalaga 0.25 ha. Aenga lahe ökosüsteemi iseloomustab ühendus merega, väike veemaht ja väga ...\nMullutu laht on Mullutu-Suurlahe läänepoolse osa, mis asub Saaremaal, Kaarma ning Kärla valdades, Mullutu, Mändjala, Kogula ja Vennati külade ning Nasva aleviku juures. Mullutu ehk Suur Mullutu laht moodustab Vägara ehk Väike Mullutu lahe ja Kell ...\nAlumine Vaigas on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 1 km läänes. Saare pindala on 2.7 ha. Saar on edela-kirde suunal pikliku kujuga ja kaetud rohttaimestikuga. 14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna ...\nKeskmine Vaigas on Vaika saarte hulka kuuluv 1.3 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 1 kilomeeter läänes. Saar on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. 14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodu ...\nLaiu ajaloolised nimed olid saksa keeles Drotzenholm ja Insul Keinast. Rootsi keeles on laidu nimetatud Drostenholm. 1592 on mainitud Keneste ja 1618 Keniste kohanime.\nOoslamaa on 5.17 hektari suurune laid Kaugatoma lahe lääneosas, halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit. Ooslamaa asub Sõrve poolsaare looderannikust 1.5 kilomeetrit eemal. Saar on sirp ...\nUdriku laid laid, Udrike laid) on Saaremaa idarannikul asuv U-kujuline saar, mis kuulub halduslikult Saaremaa valda Muraja küla koosseisu. Saar asub Muraja lahes Muraja ja Kübassaare poolsaare vahel, Kübassaare poolsaarest 300 meetri kaugusel. Sa ...\nÜlemine Vaigas on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis 800 meetrit Keskmisest Vaigasest lõunas. Saare pindala on 1.5 hektarit, rannajoone pikkus 613 meetrit. Saar on ovaalse kujuga ja kaetud võsaga. 14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuuri ...\nKarijärv on järv Elva vallas Tartumaal, ulatuslikus Elva orundi lääneosas. Järv on tekkinud pärast Suur-Võrtsjärve taandumist. Karijärv kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Järve 86 ha, suurim sügavus 14.5 m vesi on kollakasroheline ...\nKeeri järv on järv Tartumaal Elva vallas, Ulilast 4 km lõunakagu pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Keeri järv on 125.8 ha suur, suurim sügavus 4.5 m ja keskmine 3 m. Järv asub Elva orundis merepinnast 32.5 m kõrgusel. Jä ...\nViisjaagu järv asub Tartumaal Elva vallas Vellavere külas, ning on Eesti suurim eravalduses olev veekogu. Järv paikneb Kagu-Eesti lavamaal, Elva orundi keskosas. Järvest poole kilomeetri kaugusel asub Vissi järv ja 2.5 km põhja pool asub Karijärv ...\nKalli järv on järv Tartumaal, Praagalt 6 km lõuna pool. Kalli järvest umbes 2 km kagu pool asub Leegu järv. Kalli järv on umbes 176 ha suurune järv, mille suurim sügavus ei ületa 1.4 meetrit. Järv on tugeva läbivooluga: sisse voolavad Peravalla j ...\nLeegu järv on järv Tartumaal Kastre vallas Ahunapalu külas. Järv asub Peipsi-äärsel madalikul, Kalli järvest 2 km kagu pool. Leegu järv on 85.6 ha suur, suurim sügavus ulatub 1.6 meetrini ja keskmine on 0.6 m. Taimestik on liigivaene. Kallastel k ...\nSaadjärv on järv Eestis Tartumaa põhjaosas, Tartust 15 km põhja pool Tabivere ja Äksi aleviku lähedal. Saadjärv on suurim Vooremaa järv ja jääb Vooremaa maastikukaitseala piiridesse. Pindala 723 ha, suurim sügavus 25 m. Saadjärv on ainus järv, mi ...\nMõrtsuka järv on põhja-lõuna suunas piklik järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 8 km põhja pool, ta kuulub Päidla järvestikku. Mõrtsuka järv on 2.04 km pikk ja 470 m lai. Tema pindala on 23.4 ha ja suurim sügavus 6.5 m keskmine 3.7 m. Järv asub ...\nMõisajärv on järv Valgamaal Päidla külas, suuruselt kolmas järv Päidla järvestikus. Järv asub Otepää kõrgustikul. Selle areng algas jääaja lõpul. Järv on neerja kujuga, kaldajoon on vähe liigestatud. Kaldad on lausad, enamjaolt liivased. Taimesti ...\nKoorküla järvestik on järvede piirkond Sakala kõrgustiku lõunaserval Õhne ja Väikese Emajõe veelahkmel. Umbes 50 ruutkilomeetrisel maa-alal asub mõnikümmend järve, millest tuntuimad on Koorküla Valgjärv, sügavuselt Eesti järvedest viies. Selle jä ...\nLinaleojärv on järv Lõuna-Eesti Valgamaal Tõrva vallas. Ümarakujuline järv pindala 0.5 ha, suurim sügavus 6.5 m asub Petäjärvest umbes 200 m kagu pool. Kallaste ääres on õõtsikud, kaldad on kaetud metsaga, läänes on põld. Järve põhi on kaetud mud ...\nValgjärv on järv Valgamaal Tõrva vallas, üks Koorküla järvedest. Järve sügavus on kuni 26.8 m ja ta kuulub Eesti 10 sügavaima järve hulka.\nPokardi paisjärv on tehislik paisjärv Lõuna-Eestis Tõrva linna edelaservas. See asub Tikste ürgorus Tikste oja keskjooksul. Järv on pikliku kujuga ja selle kogupindala on umbes 1 ha. Järve pikkus on ligikaudu 200 m ja suurim laius 50 m. Järve toi ...\nVanamõisa järv asub Lõuna-Eestis Tõrva linna põhjapiiril Tõrva-Pikasilla maantee ääres. Järve pindala on umbes 2 ha ning sügavus küündib 10.5 meetrini. Järve kaldajoone pikkus on ligikaudu 633 meetrit. Järv on ühtlase ovaalse kujuga. Järve ääres ...\nUdsu järv asub Valgamaal Tõrva vallas Jeti külas. Järv kuulub Koorküla järvestikkku. Ta on Rõuge Suurjärve ja Väike-Palkna järve järel sügavuselt Eestis kolmandal kohal. Mõningate andmete kohaselt on Udsu järve sügavus kohati kuni 33 meetrit. Jär ...\nPikkjärv on järv Valgamaal Valga vallas. Järv on ida-läänesuunaline ja piklik, selle pikkus on 3 km ja suurim laius vaid 170 m. Järve pindala on 39.7 ha, suurim sügavus on 12.6 m ja keskmine 4.9 m. Asub 51.8 m kõrgusel merepinnast. Järve suubub i ...


Tartu Ülikooli meeskonnaga liitub Ivo Van Tamm Tartu Ülikool Maks & Moorits\nTartu Ülikooli meeskonnaga liitub Ivo Van Tamm\nPeale Newcastle’is toimunud turniiri võitu liitus meeskonnaga noor eesti ääremängija Ivo Van Tamm, kes oli sunnitud loobuma USA-s ülikooli astumisest ning treenib-võistleb sellega seoses tänavusel hooajal Tartus.\n20-aastane Tamm pallis eelmisel hooajal 2016. aasta algusest TLÜ/Kalevi ridades, kus kogus Alexela KML-i raames 21 mängitud kohtumisega keskmiselt 3,9 punkti ning võttis maha 2,3 lauapalli. Eelnevalt on ta Eestis mänginud kõrgeimas liigas Audentese SG/Noortekoondise eest ning aidanud ka madalamates mitmesuguseid satse, sh Audentese duubelmeeskondi, SK RIM/Scanweldi ja KA Tallinna Kalevit. Mehel on lisaks selja taga küllalt pikk karjäär koondistes – Eestit on ta esindanud U16, U18 ja U20 vanuseklasside tiitlivõistlustel.\nAmeerikas on mees mänginud IMG Akadeemias Floridas ning tänavuseks hooajaks oli kokkulepe NCAA kõrgeimas divisjonis osaleva Iona College’iga, kust ühtlasi välja kasvanud meile BC Kalev/Cramo ridadest tuttav Scott Machado. Paraku tuli ka sel aastal USA ülikoolikossust loobuda, kuid Tamm loodab uuele katsele minna järgmisel hooajal. Seni pakub aga head kogemust ning arenguvõimalust Tartu Ülikooli esindusmeeskonna juures treenimine.\n„Juhuste kokku sattumine, et Ivo meie juurde antud hetkel tuli. Plaan ta Tartusse kutsuda oli tegelikult juba kevadel, kuid suvel olid Tartus asjaolud ebaselged ning temal kindel plaan Ameerikasse minna. See momendil siiski ei juhtunud ja võimalus ta meie juurde mängima kutsuda tekkis ikkagi. Meil on igatahes väga hea meel, et ta tuleb. Ivo on noor andekas mängija ja tore on nagunii täitmist vajavale positsioonile võtta noor eesti kutt. Loodetavasti saab ta meie klubis mängides oma karjääris ka uue sammu astuda. Eks head asjad juhtuvadki tavaliselt äkitselt!“ võttis Tamme liitumise kokku Tartu Ülikooli peatreener Gert Kullamäe.\nUus ääremängija saab oma tuleristsed Lätis, kus Tartu meeskond mängib 8.-11. septembrini LOC Cup-nimelist turniiri. Alagrupikaaslased on Liepajas Venemaa klubi BC Perm ning kodumeeskond Liepaja/Triobet, teine omavahelist paremust välja selgitav kolmik on Siim-Sander Vene uus koduklubi BC Nižni-Novgorod, Läti BC Vetspils ja Leedu sats BC Lietkabelis.\nTartu esimene kohtumine on 8. septembril kell 17.00 ja 10. septembril mängitakse võõrustajatega kell 18.30. Kohamängud jäävad pühapäevale, 5.-6. koha mäng kell 11, pronksimäng 13.15 ning turniiri finaal 15.30. Hoiame omadele pöialt ja loodame, et senine võidulaine jätkub hakkamist täis Tamme toel veel!


DROPSi randmesoojendajad l�ngast �Vivaldi Special� ~ DROPS Design\nČesky (not translated)DanskDeutschEnglish (UK/cm)English (US/in)Espa�olFran�aisÍslenska (not translated)Italiano (not translated)Magyar (not translated)NederlandsNorskPolski (not translated)Portugu�sSuomi (not translated)Svenska\talates:\n"Lehed langevad, �hk on j��tunud ning linnud lahkuvad l�unasse ... Sa vajad karvaseid, pehmeid ja efektseid randmesoojendajaid, et hoida k�ed soojas."\nDROPSi randmesoojendajad l�ngast �Vivaldi Special� Sellel mustril pole veel nime! Soovita!\nVideod\tDROPS 86-8\nM��dud: Pikkus: 26 cm\n�mberm��t: 18 cm\nL�ng: DROPS VIVALDI SPECIAL 50 g /200 m\n50 gr v�rv nr 10, pruunikassinine. DROPSi vardad: 2,5 mm � v�i sobivad, et saavutada koetihedus 25 silmust x 50 rida ripskoes = 10 x 10 cm.\nVaata värvikaarte ja pakkumisi lõngale: DROPS Vivaldi\nJ�rgnevat l�nga v�ib kasutada aternatiivina l�ngale DROPS Vivaldi. Hinnad alates 06/10/2015.\n53% puuvill, 47% linane\tDROPS PARIS UNI COLOUR - 1.45 EUR/50g\n100% puuvill\tDROPS NEPAL UNI COLOUR - 2.25 EUR/50g\n100% vill\tDROPSi Video Indeks: Abil�ngale silmuste panemine\nDROPSi Video Indeks: Kahandamine - 2 pr kokku (2 parempidi kokku)\nDROPSi Video Indeks: Kasvatamine - �hest silmusest 2\nDROPSi Video Indeks: Kootud p�lvikpiste\nDROPSi Video Indeks: Parempidine kude\nDROPSi Video Indeks: parempidine silmus (pr) - kontinentaalne meetod\nDROPSi Video Indeks: Parempidine silmus (pr) - US/UK meetod\nDROPSi Video Indeks: Pikoo ��ris - kootud\nDROPSi Video Indeks: Silmuste loomine - kahe l�ngaga\n4.45 EUR\tTelli kohe!\nPalju uusi �petusi ja videoid!\tKas oled n�inud k�iki uuendusi N�uannete lehel? Siit leiab iga p�ev uue video, samuti kudumise ja heegeldamise �petusi ning mustriinspiratsiooni uuele projektile! Loe rohekm siit, ja lisa leht ka oma lemmikute hulka! Iga n�dal lisatakse midagi uut!\tPIKOOMUSTER (kootakse edasi-tagasi)\n1. RIDA: koo pr k�ikide silmustega.\n2. RIDA: koo pr k�ikide silmustega.\n3. RIDA: koo kuni kududa j��b 4 silmust, 2 pr kokku, �s, tee 2 pr silmust igast kahest viimasest silmusest (2 uut silmust).\n4. RIDA: koo maha esimesed 2 silmust (esimene silmus t�sta kudumata) ja koo rea l�puni pr. Korda 1.-4. rida. RANDMESOOJENDAJAD\nLoo vardale �les 65 silmust ja koo pikoode mustrit � vaata �levalt.\nKui t�� pikkus on 18 cm, �henda silmused �lesloomise servaga (�ra koo maha). Koo teine randmesoojendaja.\nK�ik juhendid on hoolikalt kontrollitud, aga me vastuta v�imalike vigade eest. K�ik juhendid on t�lgitud norra keelest ning alati saab kontrollida originaalmustrist m��te ja numbreid.Go to original pattern for design DROPS 86-8. If you think you have found an error in the pattern, please post your remark or question in our Comments section.\t� 1982-2015 DROPS Design A/S K�ik �igused kaitstud. K�ik materjalid siin lehel on kaitsud autori�igusega. Need on k�igile, kes koovad hobikorras ja neile, kes peavad l�ngapoodi. M�lemal juhul on DROPSI mustrikogu vabaks kasutamiseks. L�ngapoe omanikud on teretulnud kasutama mustrikogu l�ngade l�bim��gi ergutamiseks. Prindi v�lja ja paljunda nii palju koopiaid, kui soovid. Palun �ra tee �htegi muudatust prinditud originaal dokumendile� ja vastavalt DROPSI filosoofiale on mustrid antud klientidele tasuta.


Mati Raal annab vanadele esemetele uue elu\nMari Hiiemäe • 4. mai 2008 • 4 min\nVäiksena tahtis Mati Raal saada arhitektiks, plaan selleks oli tal küps juba pisikese poisina. Osalt sai see soov suuremaks saamise käigus ellugi viidud: ülikooli läks Mati õppima sisearhitektuuri, mille ta ka lõpetas. Veidi enne kõrgkooli astumist jõudis Mati aga ennast siduda mööblirestauraatori ametiga, millest sai tema jaoks kirg, hobi ning töö terveks edaspidiseks eluks.\n"Olen restaureerimistööd oma kätega teinud umbes 20 aastat," räägib Mati. Praegu jääb tal praktilise töö jaoks vähe mahti, sest aeg kulub tuhande muu plaani elluviimiseks, millest suurem jagu on siiski otsapidi restaureerimisega seotud.\nAbikaasa Tiinaga kahepeale veetavas perefirmas Tsunftijänes OÜ tegeleb Mati kõigega, mis parajasti tarvis: suhtlemine klientidega, kauplemine, palgalistele restaureerijatele töö kättenäitamine ning kas või kojamehetöö, kui seda tarvis on.\nPeale selle jätkub Matil energiat vedada igakuiselt toimuvaid restaureerimiskursusi, korraldada suviti Seidla mõisas antiigi- ja vanavaralaata ning olla õppejõud kunstiakadeemia muinsuskaitseosakonnas.\n"Kõik need asjad on nii töö kui ka hobi," räägib Mati Raal, kes oma tegevuste hulgast toob ekstra hobina välja isiklikust huvist ajendatud uurimustöö Eesti mõisate interjööridest, mis peaks ka raamatuks vormistatud saama. "Olen oma arengus jõudnud etappi, kus pean aktiivsest restaureerimisest olulisemaks selle töö kajastamist raamatutes," mõtiskleb Mati.\nTööd on Mati elu jooksul jõudnud teha küll ja küll. Kõige pingelisema perioodina meenutab mees isikliku restaureerimisettevõtte loomist. "Ma pole elu sees nii suurt sisemist hirmu tundnud," räägib Mati. "Kui oled harjunud sellega, et viiendal kuupäeval on palgapäev ja järsku tead, et järgmisel enam ei ole, tekitab see hirmu, et mis saab, kui selgub, et sellel järgmisel viiendal pole sul üldse mingit raha."\nÕnneks laabus ruumide küsimus, kuhu Tsunftijänes tööle panna, hakkasid tasapisi tulema nii tellimused kui ka nende eest saadav tasu ning viiendaid kuupäevi polnud Matil pikalt tarvis taga nutta.\nMati on seisukohal, et korda teha on mõtet kõike, mille restaureerimiseks on mingi põhjendus. Seejuures on eseme mälestusväärtus tema arvates mööblitüki vanusest või müügiväärtusest olulisem.\nVahel võib juhtuda, et restaureeritava eseme turuhind on kordades odavam, kui selle eseme peale kulutatud töötunnid, kui need keskmiseks palgaks ümber arvutada. Mati on näinud küll juhtumeid, kui näiteks tuhandekroonist tooli eelistatakse restaureerida lasta kolme-nelja tuhande eest, hoolimata võimalusest osta galeriis müügil olev samasugune tool endale kolm korda odavama hinnaga.\n"Ei ole kedagi, kes võiks öelda, et üks asi on surmale määratud ning seda enam parandada pole mõtet. Korda saab ja tasub teha kõike, mis on inimesele kallis. Mõistlik on restaureerida esemeid, mis on peres olnud kellegi omad ning millel on rääkida oma lugu," ütleb Mati.\nAsjade väärtuse ümberhindamine on Matit pannud mõtlema elu igavikuliste teemade ja materiaalse maailma kaduvuse üle. "Hakkan järjest enam tajuma, et restaureerimine ei peata aja kulgu, vaid üritab seda vaid natuke pikendada, et asjade eksisteerimine maises maailmas kauem kestaks. Lõpuks kaob nagunii kõik," mõtiskleb Mati.\nAustusest vanade asjade ning ammuste aegade meistrite vastu ei poolda Mati mitte alati mööblile päris uue ilme andmist. "Hakkan järjest rohkem enda ümber näha tahtma esemeid, millest paistab välja tema ajalugu ning kasutamisjäljed. Mööbli puhul on see natuke hell teema, sest mööbel peab olema kasutatav ja istutav, aga kui esemel on restaureerimise käigus hing välja võetud, siis ma peaaegu kaotan huvi selle asja vastu. Olen hakanud aru saama, et kõike ei peagi parandama," räägib Mati.\nVeendunud antiikmööbli kummardaja, kes ennast ainult vanade asjadega ümbritseda tahaks, Mati siiski ei ole. Esemete omamisjanule on ta osanud enda puhul piiri seada. "Ma kogun mõningaid asju, mul on ka oma mööblikogu, aga see ei tähenda, et ma ennast ainult vana mööbliga ümbritsen. Kui vanu asju on liiga palju, koormab see inimese vaimu," räägib Mati.\nVäidet, et vanadel esemetel on oma energiad, mis inimest mõjutada võivad, ei lükka Mati otseselt ümber, ent ei anna sellele ka kinnitust. "Mine sa seda tea," arvab Mati, "kindlasti on esemetelgi oma hing, kuid pean tunnistama, et ma ei ole kunagi tundnud, et mingi mööblitükk minu toas ringi kõnniks või karjuks ja lugusid kõrva sosistaks."\nMati kõige tugevam iseloomuomadus on julgus - julgus tundmatuid asju ette võtta. Mõni asi läheb tal paremini, mõni läheb untsu ka. Ta võtab palju ette ja mõnikord väsib sellest kõigest ära. Temale meeldib protsess, aga tulemust ta ei jõuagi iga kord ära oodata. Kõik laabub seni, kuni kõik hästi läheb. Kui tekib tõrge, siis kaob tal huvi.\nMati on äkilise iseloomuga, samas ka väga heasüdamlik. Kerge tema kõrval elada pole, aga väga huvitav. Oleme 30 aastat koos elanud ja koos tööd teinud. Meile see sobib ja see töö on meid edasi viinud.\nFüüsiliselt on restaureerimine väga raske. Huvitavaks teeb selle see, et ükski asi ei kordu ning kõigele tuleb loominguliselt läheneda. Meil pole kunagi rohkem abitööjõudu olnud kui restaureerijad, kõik finantspool ja asjaajamine kuni kojameheametini välja on käinud oma jõududega.


Galerii! Puupüsti täis: Peterburi show-programm tõi Deja Vu Babuljale täismaja - Galeriid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nLounge Deja Vu Vanaema ootas taaskord kõiki külla! Babulja tõi kõigini lõbusa peo, mis kostitas külma viina ja kuumakskütva lavashow'ga! Kaunid Babulja Tütrekesed võtsid külalisi sel õhtul vastu juba uksel, kõigi meeli vastupandamatu iluga ergutades! Sel korral oli Vanaema külla kutsunud kaunid ja temperamentsed artistid Peterburist, kelle hoogne live-kontsert ja valgus-show peo õhtust hommikusse saatsid.\nSelline meeleolukas pidu kestis varaste hommikutundideni ning rahva meeleolu püsis ülev kuni lõpulugudeni välja, mil tantsuplats lõpuks viimased tantsusõbrad lõbusale koduteele saatis.\nJuba sel reedel, 4.novembril vallutab Deja Vu aga tõeline kuumalaine, sest külalisi oodatakse Instrumental Night peole, kus lavalaudadel hakkab müristama trummar SIIM KOPPEL! Rohkem infot peo kohta siin.


Suur uurimus: Millise autoga sõidaksid Naksitrallid, Sipsik ja teised raamatukangelased täna - Autogeenius\nSuur uurimus: Millise autoga sõidaksid Naksitrallid, Sipsik ja teised raamatukangelased täna\nPotsataja eelistab lihtsust ja soodsat hinda.\nÜks kommentaar Peeter Koppeli Facebookis pani meil mõtte jooksma ja tekkis idee uurida, millega sõidavad erinevad lastekirjanduse kangelased tänasel päeval. Tegime natuke uurimistööd ja valik on tõepoolest kirju.\n10. dets. 2019 kell&nbsp10:06\n“Mu Volvol baseerunud projektikal oli juba ammu panoraampõhi ja eriti midagi kuhugi keevitada ei saanud ka enam. Vahetasin selle siis euronõuete ja ühiskonna survel mõistliku ja ökonoomse Citroen Berlingo vastu. Diisel, manuaal, kärukonks, baasvarustus nõudmiseni,” selgitab Muhv.\nMuhv võttis muidugi pika kerega versiooni, sest mälestused sõprade Kingpoole ja Sammalhabemega veedetud ajast on liiga värsked. Naksitrall lisab, et äkki kunagi jälle kohtuvad, ilmselt on meil üksteisest natuke puhkust vaja.\n“Aga nad ütlesid koguaeg mu auto kohta halvasti! Võib olla uus auto toob meid taas kokku,” ohkab Muhv.\n“See lõputu loksumine Muhvi vanas pannis ajab siiani iiveldama. Heitgaasid, tolm, rappumine, müra, võidunud kardinad. Ei mingit stiili ega elegantsi. Mina tundsin üks hetk, inimene peab saama õhku ja vabadust! Justnagu varbad.”\nKingpoolel on nüüd Range Rover Evoque Cabrio ja nagu ta ise ütleb – vot see on auto! Lased aga mööda maid ja metsi, päike paitamas kiilaspead, tuul vuhisemas kõrvus, on tema emotsionaalne hinnang. Algul käis tal Sammalhabegi kaasas, aga siis hakkas jutt pihta: “See pole öko, miks sulle sellist luksust vaja, kogu aeg on remondis,” vihastab Kingpool.\nÜks sõna viis teiseni ja Kingpoolel, kirglisel inimesel, viskas kaane maha ja nii nende teed lahku läksid.\n“Eks ma olen nüüd natuke rahunenud ka, hea meelega viiks kutid sõitma ja võib olla jätakski Evoque’i pühapäeva autoks,” loodab Kingpool.\nTema sõnul oli Muhvi auto tegelikult olematu süsinikjalajäljega. Jumal teab mitukümmend aastat vana, suures osas taaskasutatud asjadega lapitud, iseenesest hea idee. Aga see bensuhais, pidevad õli ja muude vedelike lekked. Pargid metsajärve äärde ära, hommikul kõik vikerkaarevärviline.\n“Aga kui Muhvile seda ütlesid, see hakkas nutma, istus natuke aega laua all ja lõpuks pani kaapsuga minema. Võib olla oligi parem, natuke aega omaette. Kingpoole luksusauto oli korraks tore, aga ikkagi, liiga pompöösne, suurustlev,” ohkab habe.\n“Mida on inimesel rohkem vaja, kui Suzuki Jimny? Saab rahulikult metsa põdrasamblatee jaoks materjali korjama sõita või RMK harvestere ahistama. Väike, võimekas ja täiesti piisav. Mu sõber Greta Rootsist ka kiidab!”\nTema sõnul peab auto olema vahva! Selline, et istud sisse ja ongi juhhei! Armas ka, sest ta ise on enda sõnul ka nii armas!\n“Ja kui ma siis seda nägin, ühes Anu žurnaalis. Selline nunnu, ümarik, kreemikasroosa, pehme katusega Fiat 500,” kilkab kaltsunukk.\nFait 500Foto: Paula Johanna Adamson\n“Ma tegin sellise triangli, et Anul ei jäänud muud üle kui oma vanemate poolt tehtud kasvukonto kallale minna ja auto ära osta. Aga nüüd oleme sõbrad edasi ja eks ma Anukest ikka pensionieas toetan kui vaja. Sõidutan teda tohtri juurde oma Fiatiga ja vanadekodusse,” ütleb Sipsik.\n“Minu auto peab olema lihtne. Mina olen ise ka veidike lihtne. Nuppe ei tohi palju olla ja müriseda ka ei tohi. Mina kardan muidu. Aga suur peab olema, muidu ei saa Genat kaasa võtta. Mingit raadiot pole vaja, Gena mängib karmoškat. Sellepärast ongi mul Dacia Lodgy,” veerib Potsataja hoolikalt, otsekui päheõpitult.\nTšeburaška sõnul on see on kõige lihtsam auto. Ja odav ka ja suur. Kuna ta ise on küll lahke aga natuke vaene. See on nii suur, et tal pole kodu vajagi. Elab seal.\n2Ega seiklustele ei saa vastu minna mingi plastikust linnamasinaga. Onu Klaus ütleb ikka, et õige sõiduk, see on pool seiklust! Mul sõpru palju ja isa tahab oma leiutisi koguaeg väljanäitustele vedada. Kui ta jälle mingi satelliit-kaalika on valmis hööveldanud, siis on hea katus maha võtta ja uksed eest,” hõiskab Lotte jookuspealt.\nSeega Jeep Wrangler oligi tal suht ainuke valik. Saab jõest läbi sõita, mäkke ronida, džungleid vallutada. Muidugi peab punane olema, nagu maasikamoos, muidu on igav.\nMõhk, Tölpa ja Moor\n“Mis sa ära teed, pojad on mul ju äpud, üks on loll, teine laisk. Ja kes peab üksi rabama? Lootsin, et Nukist saab asja, võtab pereäri üle. Siis tulid need jõnglased ja viisid mu silmatera minema,” ohkab Moor.\nPärast seda tal muud polnud enam jäänud, kui ettevõtlus. Üks rahapada teise järel. Nad pn perega mitu piirkonda jõuliselt üle võtnud. Väike impeerium on tekkinud. Teed on neil kehvad, aga positsioon nõuab Moori sõnul midagi silmapaistvat.\n“Ainult Mercedes-AMG G63 sobib sellise ameti peale. Väga hea on mööda rahapaja rada sellega lasta, kõik kardavad ja igasugu õelad inimesed ei roni metsa ka, teiste inimeste peresid lõhkuma. Kui mu auto häält kuulevad, siis juba panevad padavai oma tallu tagasi.”\nHildur “Majasokk” Sokk\nPreili Sokk ei ole küll enam esimeses nooruses, kuid seda enam on temas väikekodanlikku elegantsi. Auto peab seda elegantsi ka edasi andma. Ja rangust ka. Lisaks sellele peab preili Soku autol olema „kena kodune nina“ nagu on preili Sokul endal. Sestap on preili Sokk soetanud endale koduse Volvo V40.\nVolvo V40Foto: Makizox, Wikimedia Commons\n“Mind ei huvita jutud hiinlastest omanikest ega sellest, et „Volvo pole enam see.“ Minu jaoks on! Mul ongi eluaeg ainult Volvod olnud! Esimene auto oli suisa klapptuledega 480! Siis muidugi tundus, et elu saab ainult paremaks minna. No aga ei läinud. Võib-olla nüüd läheb, sest onu Julius – see onu Julius tundub päris intrigeeriva härrasmehena,” muheleb preili Sokk.\nKeskealise parimais aastais parajalt paksu mehe elufilosoofia on lihtne – pulli peab saama ning elu ei ole mingi elu ilma tirriteerimise, tembutamise ja figureerimiseta! Karlssoni meelest on ainult kaks autot maailmas, mis neid eesmärke üheaegselt ja võimalikult pika aja ööpäevast täita suudavad – Pontiac Aztec ja Fiat Multipla!\n“Valik oli raske, kuid lõpuks langes valik Multiplale. Lasin auto kiletada neoonroheliseks ning nüüd on iga sõit nii tirriteeriv, tembutav kui figureeriv. Eriti meeldib mulle parkida oma neoonroheline Multpla preili Soku Volvo V40 ja onu Juliuse Volvo 245 universaali vahele,” kõkutab Karlsson.\nFiat Multipla enne kiletamist.\nAinsaks puuduseks peab Karlsson seda, et Fiatil pole katusel propellerit. Aga vahetevahel piilub ta radiaatori ventilaatori propellerit ja tõdeb, et propeller siiski on – mis siis, et peidus!\nArnol on pea pilvedes. Olgem ausad – Arno on paras udu. Ta mõtiskleb (enda meelest) suurte probleemide ja murede üle. Arno ka muretseb. Arno ei saa öelda, et sakslaste tutika BMW X7 lasi läbi jää Tõnisson, kuigi nägi Tõnissoni oma Defenderiga sealt lahkumas.\nArnol on Dodge Neon ja ta ei saa aru, miks Teele ei taha kunagi lasta end sellega koju viia. Aga Arnot väga ei huvitagi, sest Neon sõidutab ta kenasti koju, kus on päike, lilled ja heinamaa. Mis siis, et Imelikul on Camaro, millega ta Teelega kiriku juures driftimas käib! Arno jaoks on olulisem eesti mehe kombel uppunud tursa näoga kaugusesse vaadata.\n“Auto – see on liiklusvahend ju ainult,” ohkab Arno.\nAga Neoni silmad – need on ju ikka natuke kurvad nagu Arnol endalgi. Viiul on Arnol aga tagaistmel kenasti turvavööga kinni.\nVideo: tõenäoliselt kõige bossim Suzuki Jimny näeb välja nagu Brabuse tuuninguga G-klass\nHead pakkumised: 4 kiiret, aga väga erinevat kasutatud autot, mida tasuks kaaluda\n11 väga erinevat kasutatud autot, millega pole talve vaja karta\nJaapanis tuli müüki retroliku bodykitiga Suzuki Jimny


Näopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme 200ml - Profox\nNäopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme 200ml\nAvaleht/Hoolduskosmeetika, Näohooldus, Näopuhastusvahendid, Mitsellaartooted/Näopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme 200ml\nNäopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme sisaldab innovatiivsed pindaktiivsed mikroosakesed – mitsellid – mis aitavad puhastada naha pinda õrnalt, kuid tõhusalt eemaldades kõik rasu ning meigi jäägid nii näolt kui silmadelt. Väga õrna tekstuuriga toode sobib kasutamiseks kõikidele nahatüüpidele, ka väga tundlikule nahale. Koostises olevad pojengiõie ekstrakt ja glütserool tagavad pikaajalise naha pehmuse ja niiskustaaskaalu.\nNäopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme 200ml quantity\nTootekood: SB40520 Kategooriad: Hoolduskosmeetika, Näohooldus, Näopuhastusvahendid, Mitsellaartooted\nNäopuhastuspiim mitsellaarne Corine de Farme\nMida on vaja veatult klaari näonaha saavutamiseks? Õrna, kuid tõhusat näopuhastust, mis ergutab ka rakkude uuenemist ning valmistab naha ette uuteks toitaineteks. Efektiivne näopuhastuspiim mitsellaarne koorib õrnalt, eemaldades mustuse ning surnud naharakud. See rahustab sinu nahka ning jätab selle värskeks, niisutatuks ja säravaks. Näopuhastuspiim Corine de Farme sobib kõkidele nahatüüpile, ka tundlikule nahale. Koostises sisalduvad väga tõhusad, kuid samas leebed loodusidentsed puhastavad komponendid nagu pojengiõie ekstakt, mis eemaldavad tulemuslikult jumestuse ja kaitsevad nahka kuivamise eest. Tulemus: Nahk on puhas ja märgatavalt pehmem ning elastsem. Tooted ei sisalda sünteetilisi lõhna-ega värviaineid, parabeene, mineraal-ega silikoonõlisid või muid naftasaadusi, säilitusaineid.\nToode kanda vatipadjale ning puhastada ringjate liigustusega nii nägu kui kaela. Mitte kasutada, kui nahk on ärritunud või kahjustatud.


Pudding Proteiini (750g/22serv) SFD EU\nAvaleht » Pudding Proteiini (750g/22serv) SFD EU\nKogus pakendis: 0.75 Kg.\nÜhikuhind: 30.00€ 19.87€ Hinnavõit: 7.60€ (34%)\n* Maitse: --- Palun valige --- Vaarikas Vanilje Šokolaad Cookie\nProteiini Pudding ekstra suures pakendis 750g/22 suurt serveeringut !\nPudding ( GLUTEENI VABA,ASPARTAAMI VABA JA EI MINGIT PALMI ÕLI ).\nNautimiseks mõeldud pudingupulber on kõrge valgu- ja kiudainesisaldusega.\nMaitseelamust pakkuv pudingupulber\nKõrge valgu- ning madala süsivesikusisaldusega\nTervislik valgurikas puding\nPUDDING koosneb lihastele kasulikest piimavalkudest ja kiudainetest - sisaldab vähe rasvu ja süsivesikuid.\nSobib nautimiseks vahepalaks kui ka treeningjärgseks maitseelamuseks valgujoogina. Maitsva valgurikka pudingu saab valmistada kergesti, segades pulbri külma piimaga ning lastes segul veidi pakseneda.\nSobib kõikidele lisavalguks, päevase valgukoguse kättesaamiseks või magusaisu rahuldamiseks. Hea alternatiiv süsivesikurikkale jogurtile. "Süüvaba" maiustus kõigile tervisest ja figuurist lugupidavatele inimestele.\nSega 1 kulp (33g) pulbrit 1,5 - 3 dl piima või keefiriga näiteks sheikeris. Kalla segu koheselt serveerimisnõusse ning lase enne söömaasumist seista külmkapis 5-10 min. Võid teha pudingu ka veel keefiri või maitsestamata jogurtiga. Maitseelamuseks lisa värskeid marju, seemneid jne.\nPiimavalk, madala rasvasisaldusega kakaopulber, tumeda šokolaadi tükid 4% (suhkur, kakaomass, kakaovõi, emulgaator [sojaletsitiin]), aroomained, inuliin, sool, paakumisvastane aine (ränidioksiid), emulgaator (sojaletsitiin), magusaine (sukraloos)\nPakend: 750g (terve karp) 23serveeringut pakendis.\n1-3 Annust päevas. Üks Annus on 33 g (1,5 koppa) lahustada 200 ml vee või piimaga.\nEt kasutada päeva toidukordade vahel.\nÜks Annus 33g\nAnnuseid pakendis 23\nToote kaal 750g\nSisu Whey Pudding\nenergia väärtus: 125 kcal\nmillest küllastunud 1,2 g\nSuhkurt 2 g\nPROTEIINI 22,1 g\nKoostis: 87,5% vadakuproteiinikonsentraati (piimast), paksendaja: karboksümetüültselluloos, stabilisaator E414, happesuse regulaator õunhape, kakao, madala rasvasisaldusega šokolaadi maitsed (valk 67%), maitseaine magusaine sukraloos!


Jutlus: iga jumalateenistus on pulmapidu\nLaupäev, 19. jaanuar 2019 Kirjutas Avo Kiir\nPüha Johannes ütleb meile, et vee muutmine veiniks Kaana pulmas oli Jeesuse esimene tunnustäht, millega Ta avaldas oma kirkust. Tundub, et see on tänase loo võtmeks. Teistes evangeeliumites kasutatakse Jeesuse imetegude kohta rohkem selliseid sõnu nagu: vägevad teod või imeteod, aga Johannes nimetab neid alati tunnusmärkideks. Need on erilised teod, millega Jeesus ilmutab oma hiilgust usklikele ja millega teised pannakse olukorda, kus nad peavad langetama Tema kohta oma otsuse.\nJohannes alustab Jeesuse avaliku tegevuse kirjeldamist antud tunnustähe ja kõneluste seeriaga, mis osutavad Jeesuse kui Messia rollile. See selgitab, kuidas Jeesuse tulemisega vana asendatakse uuega. Me kuulsime, kuidas vana puhastusrituaali vesi asendati uue, Jumala kuningriigi veiniga. Mõned salmis edasi ja me võime lugeda, kuidas vana tempel asendatakse uuega, ülestõusnud Issanda ihuga; kuidas vana inimest peab asendama uus, ülalt sündinu, kes saab näha Jumala riiki; kuidas vana Jaakobi allikat asendab uus allikas, mis voolab välja Kristusest ja mille vesi kustutab janu igaveseks.\nSelle lühikese sissejuhatuse järel võiksime nüüd natuke põhjalikumalt käsitleda Kaana pulmapeo juhtumit. “Ja kolmandal päeval olid pulmad Galilea Kaanas ja Jeesuse ema oli seal. Ka Jeesus ja Ta jüngrid olid kutsutud pulma.” Muuseas pangem tähele, et Jeesus – vaatamata sellele, et Tal oli täita eriline teenimisülesanne – ei irdunud normaalsest elust. Ta osales kogukonna tavapärastes toimingutes. Pangem tähele ka seda, et Jeesuse tegevus avaldas mõju mitte ainult inimese sisemisele maailmale, tema mõtlemisele ja tunnetele, vaid ka välisele maailmale, nii loodusele kui ajaloole. See näitab, et Jeesus on tõeliselt jalgadega maa peal ja Talle lähevad korda meie igapäevased mured, nagu näiteks pulmaviina vajaka jäämine.\nTolle aja kultuurimaastikus oli see igatahes häbi asi kui vein pulmapeol otsa sai. Peigmees oli vastutav külaliste kostitamise eest. Selle ebaõnnestumine oli külaliste ja eriti pruudi perekonna solvamine. Võib arvata, et Maarja oli peigmehe sugulane ja oli mingil määral hõivatud köögi toimkonda, sest veini lõppedes ta tuleb Jeesuse juurde ja ütleb: “Neil ei ole enam veini.” Pole täpselt selge, mida Maarja sellega öelda tahtis, aga küllap ta lootis, et Poeg võtab midagi ette olukorra päästmiseks. Vastus, mille Jeesus annab, näib olevat üsna vinge. “Mis on sul minuga asja, naine? Minu tund ei ole veel tulnud." Kõlab mitte eriti viisakalt. Miks siis Jeesus annab sellise vastuse?\nJeesuse perekondlikud sidemed on murtud\nSiin me jõuamegi selle loo ühe olulise punkti juurde. Kuni selle hetkeni oli Jeesus lihtsalt Maarja vanem poeg. Alates Joosepi surmast Jeesus täitis vanema poja kohustusi ja Maarjal ei olnud põhjust selles kahelda. Aga nüüd on asjaolud muutunud. Jeesus on alustanud oma avaliku teenimist, oma ilmumise eesmärgi täitmist ja nüüdsest peab olema kõik, isegi perekonna sidemed, allutatud selle jumaliku ülesande teostamisele. Kuni ristimiseni Jordani jões elas Jeesus tavalise inimese elu, aga pärast seda tuli Tal elada Jumala Poja vastutusrikkast elu. Ja sellepärast ei jäänud see viimaseks korraks, kus Jeesus eemaldus Maarjast ja teistest sugulastest. Kõik peavad aru saama, et Jeesuse juurde ei ole mingit sisemist rada. Tutvused ja sugulussidemed ei mängi siin rolli. Nüüdsest on Jeesusele ligipääsuks kõigile üks alus. Ja selleks on usk Tema lunastustöösse.\nPeatume nüüd hetkeks Jeesuse fraasil “Minu tund ei ole veel tulnud”. Johannese evangeeliumis kohtame seda fraasi sageli. Ma arvan, et Jeesus mõtleb siin “Issanda päevale”. Johannese evangeeliumi 12. peatüki 23. salmis öeldakse, et Jeesuse tund on Tema kirgastamise tund. Küllap Jeesus tundis tol hetkel, kui Maarja palus Tal teha midagi veini asjus, prohvetliku inspiratsiooni sähvatust ja Talle meenus Vana Testamendi ennustus Messia ajastust kui ajast, mil vein voolab vabalt. Kuulakem neist ennustustest mõnda. Prohvet Jesaja hüüab: “Hei! Kõik janused, tulge vee juurde! Ka see, kellel ei ole raha, tulgu, ostku ja söögu! Tulge, ostke ilma rahata, ilma hinnata veini ja piima!” Prohvet Aamos ütleb: “Vaata, päevad tulevad, ütleb Issand, mil kündja jõuab järele lõikajale ja viinamarjasõtkuja seemne külvajale; siis tilguvad mäed värsket veini ja kõik künkad sulavad.” Küllap Jeesus mõistis, et muutes vee veiniks, Ta annab selle imeteoga teada Messia ajastu saabumisest.\nMaarja tunnetas oma ema-südames uue ajajärgu algust Jeesuse elus. Hoolimata Jeesuse tõrksusest ta jääb kindlaks oma palves, aga ei tee seda kui ema, vaid kui usklik jünger, kes asetab kogu lootuse üksnes Jeesusele. Ta ütleb teenritele: “Mida iganes Tema teile ütleb, seda tehke.” Siit kumab läbi täielik usaldus ja mõistmine, et probleemi lahenduse võib jätta Jeesuse kätte. Maarja soovitus on heaks eeskujuks palvetamisel. Kui me palvetame, siis teeme seda sageli sellise suhtumisega, nagu see oli Maarja esialgses pöördumises Jeesuse poole. Arvame, et Jumalal polegi muud teha kui kõrv kikkis meie palveid oodata. Tasub vaid hüüda “vein on otsas!” ja juba Ta jooksebki täitma meie soovi. Sügavalt järele mõeldes me kindlasti mõistame, et selline usk on väär ja et see kuulub rohkem võlukunsti või nõiduse valdkonda, kus jäme ots on nõia käes. Õigem on paluda Jumalalt abi ja jätta see Tema otsustada, kuidas Ta vastab. Tema teab, mis on meie jaoks kõige parem. Me ei pea loobuma sihikindlast palvest. Evangeeliumitest teame, et Maarja ei ole ainuke, kelle esimene palve lükati tagasi. On teisigi. Kuid olles püsivad palves, saab lõpuks nende usk Jeesusesse palve täitmisega tasutud. Nii et olgem meiegi püsivad palves, kuni saame selge vastuse. Kuid tehkem seda alati arvestusega, et Jumal teab, mis meile lõpuks kasuks tuleb.\nJeesuses on tõeline puhastus patust\nJeesus vastab Maarja usuaktile soovitusega, et teenijad täidaksid veega kuus kivianumat. Siin me jõuame selle loo teise tähtsa küsimuse juurde. Need kivianumad olid pulmamajas juutide puhastuskombe pärast. Iga üks, kes majja sisenes ammutas selt vett käte ja jalgade pesemiseks. See ei olnud lihtsalt tavaline pesemine, vaid usuline rituaal, kus sümboolselt pesti end roojasusest ja patust puhtaks. Jeesus ei kasutanud neid anumaid mitte sellepärast, et sinna mahtus palju veini, mis iseenesest ei olegi paha. Kuussada liitrit head veini oli tore kingitus noorpaarile. Aga see ei ole oluline. Ta valib need kivianumad sellepärast, et vee muutmine veiniks on tegu, mis tähendab, et vana lepingu normid ja kombed asendatakse uuega, Jumala kuningriigi uue veiniga. Ääreni täidetud anumad kõnelevad sellest, et formaalse puhastuse aeg on nüüd lõplikult otsa saanud ja patust vabanemine tuleb nüüd Jeesuse vere läbi.\nJa muidugi vein, mis pulmavanemale toodi, oli kahtlemata parim. See tähendab, et vana ja uut lepingut eristab kvalitatiivne vahe. Jeesuse tehtud vein on klass omaette. Vana korraldus võis anda ainult ettekujutuse, mida tähendab vabanemine pattudest. Uus korraldus viib selle tõepoolest lõpule. Aastakümneid hiljem, kui Johannes on Patmose saarel vangis, näeb ta nägemust Jumala troonist ja selle ees seisvast rahvahulgast, rüütatud valgetesse rõivastesse. Talle öeldakse, et need on need, kes tulevad suurest viletsusest ning on pesnud oma rüüd ja teinud need valgeks Talle veres. Jah, see on nii. Ainult Kristuse veri võib puhastada inimese pattudest, nii et ta on tõesti täielikult puhtaks pestud.\nLõpuks öeldakse meile, et see tegu Kaanas oli esimene tunnustäht, millega Jeesus avaldas oma kirkust, nõnda et Ta jüngrid jäid Teda uskuma. Pangem tähele, et need kaks käivad koos. Tunnustähed ehk imed avaldavad mõju neile, kes usuvad Jeesusesse. Johannese evangeeliumis on Jeesuse kirkus nähtav alati läbi usu. Väga paljud näevad tunnustegusid, kuid ainult ususilmad mõistavad nende tähendust ja otstarvet. Võib olla üks parim näide selle kohta on Johannese evangeeliumi üheksandas peatükkis, kus Jeesus teeb pimeda mehe nägijaks. Pärast tervenemist on mehel diskussioon variseridega. Mees ei kahtle selles, et nägijaks sai ta tänu sellele, et Jeesus on Issand. Aga variserid ei uskunud seda. Lõpuks Jeesus ütleb neile: “Kui te oleksite pimedad, ei oleks teil pattu. Aga et te nüüd ütlete: Meie näeme, siis jääb teie patt teile.”\nMa lõpetan sellega, millega alustasin. Põhjus, miks Johannes selle loo kirja pani, on selles, et me usuksime, et Jeesus on Messias. Ja et usus Tema nimesse võiks olla meil igavene elu.\nKus iganes Jeesuse sõnu kuulutatakse ning Tema ihu ja verd jagatakse, seal on Issand Kaana pulmas. Iga jumalateenistus on pulmapidu, eelmaitse suurest pulmasöömaajast Kristuse kuningriigis.\nSiin, pühas õhtusöömaajas, Ta tuleb meie juurde kui Peigmees ja Päästja. Siin Ta ilmutab oma kirkust. Vees ja veinis, ristimises ja armulauas saame osa Tema aust.\nSiin Ta kinnitab meie usku imeteoga ja jagab rõõmu, mida ei suuda keegi meilt röövida. Aamen.


Missugustele töötajatele kulub rohkem sinu energiat - positiivsetele või negatiivsetele? - Meeskonnakoolitused, motivatsioonikoolitused ja juhtimiskoolitused\n25/04/2019 Kommentaare pole\nÜhes varasemas artiklis kirjutasin sellest, kuidas igas meeskonnas on alati kolme tüüpi töötajaid – pühendunud, mittepühendunud ja vastutöötajaid, ning sinu kui juhi üks kavalatest juhtimisnippidest võiks olla see, et sa annad ühele, kõige kriitilisemale, vastutöötajale voli “ametlikult” sind, meeskonda ja kõiki teie otsuseid kritiseerida. See annab sulle kasuliku vaatenurga teemadest, mida sa ise ehk alati ei märka, või ei taha märgata.\nKasutades sedasama 3 liiki töötajate lähenemist kirjutan täna “3 seadusest”, millele palju oma töös keskendub ka tunnustatud juhtimisraamatute autor Patrick Lencioni. Ka tema kasutab analoogselt Gallupile kolme liiki töötajate süsteemi, aga tema on jaganud need:\na) Juhi toetajateks\nInimesed, kes on päriselt huvitatud juhi ning tema meeskonna käekäigust. Nad on valmis sinuga kaasa mõtlema, kaasa tulema ning uusi asju proovima. Saad nendega alati arvestada ja tead, et nad ei mängi sinuga mingeid topelt mänge, kus nad räägivad üht, aga seljataga midagi teist. Gallupi 2016.a uuringu kohaselt oli neid Eesti organisatsioonides 23%.\nNeed on inimesed, kes ei ole sinu kui juhiga kunagi rahul. Ükskõik kui palju sa ka ei pingutaks, nad leiavad ikka ja alati ikkagi, et midagi on valesti. Sa püüad nendega rääkida, mille käigus teevad nad head nägu ning midagi asjalikku ei ütle, aga hiljem kuuled, et isegi sinu soov rääkida on kõva kriitika osaliseks saanud ning nad leidsid ikkagi, et tegid midagi valesti, mingi tagamõttega jne. Neid inimesi ei pruugi olla palju (Gallupi 2016.a uuringu kohaselt 12%), aga kuna nende hääl kostub alati kõikide teemade tagant välja, siis kipud sa neid ka märkama/teadvustama rohkem kui neid proportsionaalselt on.\nJa kolmas grupp töötajaid on “vahepealsed”, kes ei ole veel otsustanud, kumba leeri minna. Neid kipub olema meeskondades ka kõige rohkem (Gallup 2016.a järgi 65%) ja nagu varasemas artiklis välja tuli, on nende töötajate hulgas ka sinu kõige suurem potentsiaal.\nKellele sa keskendud?\nJustnimelt potentsiaal on ka selle artikli märksõna, sest kuidas sa seda potentsiaali realiseerid, sõltub paljuski sellest, missugusele nendest kolmest grupist sa kõige rohkem tähelepanu pöörad. Kui sa keskendud rohkem virisejatele, annad sa nendele kõige enam energiat ja tähelepanu. Kuna aga kõik töötajad soovivad saada juhi tähelepanu ning tema fookuses olla, näevad ka “vahepealsed” seda, ning hakkavad üha enam virisejatega kaasa hüüdma. Ja seda võib-olla mitte alati seetõttu, et nad nende sõnumiga nõustuksid, vaid seepärast, et niimoodi vähemalt juht märkab meid. Ning kõige ohtlikum on see, et ka mõned sinu toetajad võivad sellises olukorras virisejate poole kalduma hakata, sest nad tajuvad alateadlikult, et juhi jaoks on need tähtsamad, ja ma soovin ka tähtis olla.\nMuidugi on see täiesti ebaproduktiivne lähenemine, sest mida enam on sul meeskonnas virisejaid, seda enam tuleb sul juhina teha “pseudotööd” ehk tegevusi, mis küll kulutavad su aega ja energiat, aga edasi ei vii. Ning virisejate, nende tühjade ja pastakast väljaimetud küsimuste ning teemapüstitustega tegelemine just seda on. Seepärast tasubki oma töös juhina fookus rohkem hoida oma toetajatel – neid märgata ja nende panuse eest tunnustada. See loob hea pinnase selleks, et ka vahepealsed saaksid julgustust nendega liituda – nähes, et pead just sellist teguviisi õigeks ja selle eest saab juhi tähelepanu ning tunnustust. Ja kui hästi läheb, võivad ka osad virisejaid oma nutulaulu lõpetada ja tööle hakata. Selline on lihtsalt meie maailmas energiaseadus – millele sa energiat juurde ei anna, see lõpuks hääbub. Just nagu lõke metsatukas, kuhu sa enam puid juurde ei pane.\nMida teha virisejatega?\nTäiesti põhjendatud küsimus oleks siinjuures aga, mida peale hakata virisejatega? Olen oma blogis ja koolitustel palju rääkinud sellest, ning usun sellesse tulihingeliselt, et alati ei ole virisejaid pahad ja rumalad. Olen oma silmaga korduvalt kohtunud ja viljakat koostööd teinud töötajatega, kes juhi sõnul kuuluvad kõik virisejate leeri, aga nendega lähemalt tuttavaks saades ei olegi nende väljaütlemistes ja etteheidetes nii palju õhku. Nad tegelikult viitavad õigetele asjadele, ja probleem meeskonnas ei tulene mitte ainult nende virisemisest, vaid süsteem tegelikult ka logiseb.\nSeeõttu tuleb ka juhil endaga tööd teha ja oma pimenurgad avastada. Nagu meil kõikidel, on ka igal juhil oma pimeala ja varjukülg – omadused, harjumused ja käitumine, mida ta ise ei teadvusta, aga millel võib olla ümbritsevale keskkonnale üsnagi negatiivne mõju. Selle väljaselgitamiseks töötab väga hästi just eelmises artiklis kirjeldatud “ametliku vastutöötaja” määramine, aga teiselt poolt ka selles blogis palju kirjutatud “haavatava juhtimisstiili” praktiseerimine. Kuna eesmärk on teada saada, mis töötajaid päriselt häirib, ning kui suur osa selles on juhil endal, tasub näiteks regulaarselt läbi viia töötajate hulgas tagasisideküsitlusi. Alustada tasub ehk anonüümselt, sest paljudes meeskondades ei ole suhe töötajate ning juhi vahel nii usaldusväärne, et töötajad julgeksid otse õigeid välja öelda, kuid ajas on minu soovitus alati oma käitumises juhina üha ehedamaks ja turvalisemaks muutuda, et lõpuks ei ole mingeid tagasiside küsitlusi vaja, sest inimesed on õppinud rääkima otse asjadest nii nagu need on.\nVaata siit ka Patrick Lencioni lühiselgitust “3 seadusele”


Buduaar - NÄITLEJA NIKOLAI BENTSLER: turn-on tarkus ja turn-off rumalus\nFoto: Artjom Faust\n„Võib tunduda väga triviaalne, aga see on armastus mu naise vastu, austus ja soov temast aru saada. Kuigi viimane ei tule mul alati välja, ma väga üritan,“ mõtiskleb näitleja Nikolai Bentsler (34) oma pikaaegse suhte saladuse üle. Just naistest, suhetest ja armastusest sarmika näitlejaga seekord rääkisimegi.\nKõige olulisem naistega suhtlemisel on olla aus ja mitte valetada. Kui ta meeldib sulle, pead talle muidugi sellest ka rääkima. Tunne uudishimu tema elu kohta, sest viimasel ajal on palju mehi, kes räägivad palju rohkem kui naised. Kõige keerulisema kohta ma ei vasta, sest usun, et kui sul on inimesega keeruline suhelda, ei ole mõtet suhet edasi arendada.\nTurn-on – tarkus ja turn-off – rumalus.\nAja jooksul hakkab mees ainult ühe naise mõtteid lugema – selle naise, kellega ta elab ja keda ta armastab! Kuigi ka nende naiste peas toimuvad sellised asjad, et isegi Jumal ei saaks aru! (naerab.–toim.)\nKas ja kui palju erinevad sinu jaoks eesti ja vene naised?\nEesti naised on minu arust diskreetsemad ja pedantsemad. Mulle väga meeldib Eesti naiste puhul, et nad ei postita kogu oma elu sotsiaalvõrkudesse. See alati jätab ruumi saladuste jaoks. Võimalik, et ma eksin, aga mulle tundub, et Eesti naised kannavad vähem ka karusnahka. Minu jaoks on see väga tähtis, sest ma ei püüaks kunagi saada tuttavaks naisega, kes on nõus, et tema ilu pärast tapetakse loomi.\nMis on su enda pikaajalise suhte saladuseks?\nSee võib tunduda väga triviaalne, aga see on armastus mu naise vastu, austus ja soov temast aru saada. Kuigi viimane ei tule mul alati välja, ma väga üritan. Aga kõigest sellest olulisem on austus. Ta on mu parim sõber, kaaslane kõikides seiklustes ja ka mõttekaaslane! See ei ole olnud alati nii, aga me oleme teinud selle nimel palju tööd.\nLilli ma ei kingi väga tihti, aga need kolm kaunist sõna ütlen talle minimaalselt 3–4 korda päevas.\n1. Meest ei tohi lühikese jalutusrihma otsas hoida.\n2. Sõbrad on igale mehele väga olulised.\n3. Mees peab lõõgastuma, aga ta ei tohi seda kaua teha.\n4. Mehele meeldib maitsev toit, kuid kui naine ei oska kokata, ei ole see probleem. Tal on hea meel kokata oma naisele.\n5. Olenevalt juttudest on mehed palju haavatumad kui naised.\nKuulata, mida su teine pool tõepoolest tahab.\nKui inimesed ei räägi teineteisega, ei jaga oma muresid ja rõõme ega pööra teineteisele tähelepanu.\nIgal inimesel on need omadused erinevad, kuid ma väga hindan täpsust ja enesearendamist. Kui naine seda ei tee, on mul temaga igav.\nArva ära! Muidugi sama, mida igaüks sellises olukorras.\nSee ei ole isegi õppetund, pigem oskus järgida oma lubadust, mille sa annad oma naisele kui põlvitad tema ees ja hoiad käes karpi sõrmusega.\nMilline on kõige hullumeelsem/romantilisem tegu, mida oled naise tähelepanu võitmiseks teinud?\nVäga ammu lasin ära varastada neiu, kellele tahtsin oma tundeid avaldada – lugeda ette talle pühendatud luuletuse ja kinkida lilli. Mu sõbrad aitasid kaasa! Nad sõitsid neiu juurde, ütlesid, et nad on politseinikud ja palusid kaasa tulla. Kujutan ette, mis toimus tüdruku peas, kui nad minuni sõitsid! Ta oli väga üllatunud ja ütles hiljem, et keegi pole midagi sellist tema jaoks teinud…\nKas raatsiksid mõnd oma romantilisemat/naljakamat seika seoses naistega ka Buduaari lugejatega jagada?\nÜkskord ma tegin oma girlfrend’ile tema maja ette suure liivast südame ja saatsin talle siis sõnumi, et ta vaataks aknast välja. Muidugi meeldis see talle väga. Aga mina olin veel rohkem üllatunud, kui sain teada, et üks samas majas elav noormees väitis, et see oli tema idee ja ta tegi seda oma naise jaoks, kellega ta koos elas!


Telliskivimajad, ujumistiik, privaane - Soov.ee\nTelliskivimajad, ujumistiik, privaane\n25 Detsember, 10:32 Majad Kuusalu vald, Harjumaa 568\n26000€ Küsin krediiti Hind\nKolga alevik Küla/linnaosa\nLahemaa servas Kolga alevis, jõe ääres müüa 3 ehitisregistris kivimaja a’ 97 m2; ostuga saab kaasomandisse puurkaevu ja servituudi elektrialajaamani (3*63 A), iga majani rajatud uus lokaalne vee-kanalisatsiooni imbsüsteem septikuga; kinnistutel 2 suurt ujumistiiki (lubadega), saun, puukuur; kahel pool riigimets, teed talvel lahti aetud.\nKokku 4 kinnistut (15024 m2, kat.t: 35203:001:0070 (44000 €), 35203:001:0377 ( 26000€), 35203:001:0378 (32000€), 35203:001:0381); kõik kinnistud müüakse üheaegselt .\nalevis on : koolimaja, staadion, tenniseväljakud, lasteaed, rahvamaja, bussipeatus, toidupood; suusa-ja matkarajad, marja-seenemets, mõisa pargis avalik allikas; mereni ca 8 km head teed, lähedal Kahala järv; Vaikus rahu puhas keskkond; naabrid kaugel; Tel.56693622, ort.tex@gmail.com\nKuulutuses märgitud hind on 26000.00€. Sisesta allolevasse lahtrisse omapoolse pakkumise.


Mis eristab indeksfonde ja ETF-e?, Erinevus indeksi valikutehingute ja aktsiate valikute vahel\nTeeme kõigepealt ülevaate mõlemast finantsturust ja seejärel saame hakata järeldusi tegema. Fondivaliku kitsendamine Seejärel võib juba valikut kitsendada konkreetsemate regioonide või majandussektoritega. Kui tegelete valuutakauplemisega, peate teadma peamisi hinnaliikumi mõjutavaid tegureid: majanduspoliitiline stabiilsus, rahapoliitika, loodusõnnetused jt. Aktsiaturg on meeletult populaarne, kuid valuutaturg on siiski maailma suurim finantsturg. Kui ostate ettevõtte aktsiaid, on teil saada krüptokauplejaks osale selle ettevõtte kas saate krüptokaubandusega raha teenida?. Krüptovaluutadega kauplemine internetis hõlmab kõrget turvariski.\nSelles artiklis võrdleme mõlemat turgu ja toome välja peamised erinevused. Kui soovite kauplemisega algust teha, siis võib teil olla küsimus, kas kaubelda valuutade või aktsiatega.\nProovime aidata teil sellele küsimusele vastus leida. Tänapäeval on madalad intressimäärad. Keskpangad üle maailma maadlevad aeglase majanduskasvuga ja lõtv rahapoliitika on olnud nendepoolne lahendus juba aastaid. Mida see teie jaoks tähendab? Raha pangas hoidmine ei ole teile kasulik. Paljudes suuremates majanduspiirkondades on pangahoiuste intressimäärad madalamad kui inflatsiooni määr. Loogilise järeldusena on inimesed hakanud oma raha investeerimiseks otsima paremaid alternatiive: finantsturud nagu näiteks valuutad ja aktsiad.\nLõpuks on oluline see, millised omadused teie jaoks kõige suuremat rolli mängivad. Teeme kõigepealt ülevaate mõlemast finantsturust ja seejärel saame hakata järeldusi tegema. Valuutaturg on detsentraliseeritud, mis tähendab, et see esindab kauplejate võrgustikku üle Erinevus indeksi valikutehingute ja aktsiate valikute vahel.\nSuured tegijad Forex turul on investeerimispangad, keskpangad, riskifondid ja äriettevõtted.\nValikud vs garantiid 9 parimat erinevust koos infograafikaga Erinevused optsioonide ja garantiide vahel Optsioon on leping kahe osapoole vahel, mis annab omanikule õiguse, kuid mitte kohustuse osta või müüa alusvara eelnevalt kindlaksmääratud alghinna ja kindla kuupäevaga ka tulevikus. Teiselt poolt on aktsiaoptsioon sarnastel liinidel nagu aktsiaoptsioon, kuna see annab õiguse osta ettevõte kindla hinna ja kuupäevaga.\nAktsiaturul tegutsevad aktsiate või osakute ostu või müügiga tegelevad ostjad ja müüjad. Ettevõte osak, nagu ka nimi viitab, tähendab ettevõtte ühe osa omamist. Enamjaolt tehakse sellised tehingud börsil. Ettevõtted noteerivad oma aktsiad börsil kapitali kaasamise eesmärgil.\nBörsid pakuvad läbipaistvat, reguleeritud ja mugavat kauplemiskeskkonda nii ostjatele kui müüjatele. Kauplemine börsidel on ajalooliselt olnud avatud oksjoni stiilis, kuid viimaste aastate trend on pigem olnud elektroonilise kauplemise suunas.\nAktsiaturg on meeletult populaarne, kuid valuutaturg on siiski maailma suurim finantsturg. Kui me võrdleme Forex turgu ja aktsiaturgu nende suurusjärke silmas pidades, võidab kindlasti Forex ja see tähedab ka Forex turu suuremat likviidsust. Valuutad vs.\nAktsiad - kättesaadavus Vaatame, mis on peamised erinevused aktsiate ja Forex turgude vahel, mis puudutab nende kättesaadavust. Aktsiad Paljude aastate jooksul on juurdepääs aktsiaturule piirdunud Proffesionaalsete investoritega, kellel oli eriväljaõpe ja kes suure tõenäosusega kolisid füüsiliselt börside peakorteritesse.\nKuid pärast internetirevolutsiooni on tekkinud uued võimalused, mis võimaldavad finantsmaailmale juurdepääsu kõigile, kes soovivad tulu saamiseks investeerida oma kapitali.\nPraegu on võimalik Kauplemispositsioonide jaotus aktsiatega aktsiaturu avamisel, mis Erinevus indeksi valikutehingute ja aktsiate valikute vahel suure volatiilsuse periood, või lihtsalt päevagraafikute põhjal, et investeerida pikaajaliselt. Kõik see, ilma et oleks vaja kodust lahkuda ja ajakavasid meie vajadustele kohandada. Forex Erinevalt aktsiaturust ei ole Forexil kauplemine kunagi piirdunud konkreetse asukohaga, mis on aidanud sellele turule saada juurdepääs kõigile, kes on sellest turust huvitatud.\nNäiteks, kui analüüs näitab nõrkust USA valuutas, mõjutab see mingil määral kõiki seda vääringut hõlmavaid valuutapaare. Kui kaupleja ei näe võimalust esitada tellimusi valuutapaaridega, võib ta alati kaubelda hinnavahelepingutega, mida tavaliselt pakuvad samad Forexi maaklerid.\nCFD-d või hinnavahelepingud on investeeringud finantsinstrumentidesse näiteks toormed või aktsiadilma et seda tegelikult omaksid. See annab meile võimaluse teenida raha karu turgudel ja mis tahes liiki varadega, olgu need siis aktsiad, valuutad, indeksid, toorained jne.\nAktsiad Aktsiaturg pakub kauplemiseks mitmesuguseid sektoreid. Selle sõna optseses mõttes saab kaubelda mistahes börsil oleva äriühingu aktsiatega.\nTööstusharud, alltööstused ja sajad ettevõtted muudavad aktsiaturu raskesti juhitavaks. Fundamentaalse pikaajalise kaupleja jaoks võib see olla põrgu, kuna sa pead iga ettevõtet uurima, et leida oma võimalus, kui sa just ei ole huvitatud konkreetse ettevõtte aktsiast. Aktsiad - Edasi-tagasi kauplemine Aktsiad on pigem investeerimisvahend kui spekuleerimiseks mõeldud varaklass, need on mõeldud ostmiseks ja säilitamiseks.\nPankur selgitab: mis on investeerimisfondid ja kuidas endale sobiv leida?\nSee määrab väärtpaberituru likviidsuse. Kui kauplejal on portfellis vara, mis amortiseerub kiiresti, võib olla raske seda müüa. Isegi kui omanikul on piisavalt vedanud, et leida ostja, saavad nad oma kahjumit ainult piirata. Üldiselt saavad börsiettevõtjad tulu ainult siis, kui nad ostavad odavalt ja müüvad oma kaupu kallimalt.\nVastupidiselt aktsiaturule, on Forexi kauplejatel võimalik ka osta kallilt ja müüa odavalt sama lihtsalt ja võimalusega teenida kasumit. Seda seetõttu, et vääringut hinnatakse alati võrreldes muu vääringuga. Seega, isegi kui üks valuuta müüakse, ostetakse teine samaaegselt. Valuutad või aktsiad: likviidsus Kui teie jaoks on oluline finantsturule kiire ligipääs ja soov võimalikult kiiresti tehinguid teostada, peate tegema valiku: valuutad või aktsiad.\nValuutaturg on äärmiselt likviidne ja põhjus peitub suures osalejate hulgas, kes on erinevatel ajahetkedel kauplemisega seotud. Suured ja populaarsed aktsiad võivad samuti olla väga likviidsed.\nVodafone ja Microsoft on parimad näited. Aga kui vaatame blue Kaubandussusteemi avatud lahtekoodiga susteem aktsiatest kaugemale, siis enamik aktsiaid on palju vähem likviidsemad. Miks on likviidsus meile oluline?\nLikviidsus võimaldab kergemini instrumenti kaubelda. Üldiselt kaldub parem likviidsus võrduma proportsionaalselt karmimate laenude ja madalamate tehingukuludega. Teeme ühe valuutade ja aktsiatega kauplemise näite ja võrdleme kulusid. Microsofti aktsiaga kaubeldes te maksaksite: turu kursivahet ja komisjonitasu maaklerile.\nMicrosofti aktsia väärtus on selle artikli kirjutamise ajal umbes 52 dollarit. Kursivahe võib tavalistes turutingimustes kõikuda sendi vahel. Aktsiad: Komisjonitasud Komisjonitasud varieeruvad erinevate maaklerite puhul, kuid tavapärane võib olla 10 senti aktsia kohta. Komisjonitasu makstakse tehingu avamisel ja sulgemisel. Kõige levinum valuutakauplemine on kursipõhine ja komisjonitasudeta.\nSellistel tingimustel toimib meie Trade. MT4 konto. Juhime tähelepanu, et meil on kauplemiseks mitu erinevat kauplemiskontot.\nAntud näite põhjal on Forexil eelised aktsiaturu ees: FX positsiooni kauplemise tehingu teenustasu kogukulu on väiksem kui kursivahe aktsiaga kauplemisel. Lisaks tuleb aktsiate puhul maksta ka komisjonitasu. Meie demokontol saate näha reaalajas hindasid. Valuutad või aktsiad: kitsas ja lai fookus Peamine erinevus valuutade ja aktsiate puhul sõltub kaupleja tähelepanu fookusest.\nLoomulikult võite te keskenduda fundamentaalse analüüsi asemel ka tehnilisele analüüsile. Valuutad või aktsiad: kauplemisajad Forex turg töötab 24 tundi ööpäevas, kuna: turul ei Erinevus indeksi valikutehingute ja aktsiate valikute vahel ühte keskset asukohta ja seega turul tegutsejad on laiali üle kogu maailma; kuskil maailma osas toimub alati kauplemine.\nBitcoini investeeringute usalduse ennustused grandhotel.ee\nKui võrrelda kauplemise mahte 24 tunni lõikes, võidab taas Forex.\nKui soovite oma kauplemise aegu ise valida ja kaubelda millal iganes, siis on selge võitja Forex. Valuutad või Aktsiad: tagatis ja võimendus Valuutaturu suur eelis on see, et paljud maaklerid pakuvad võimalust kaubelda võimendusega. Aktsiate puhul te tõenäoliselt võimendusega kaubelda ei saa. Kui kauplete aktsiate CFD-dega hinnavahelepingutegasiis saate kasutada tagatist.\nTavaliselt on parim pakutav võimenduse määrmõnikord pakutakse ka Admiral Marketsi pakutav maksimaalne võimenduse määr on Võimendus lubab kaubelda suurema Lokio Valikud strateegiad, kui kauplemiskontol olevad rahalised vahendid võimaldavad. Loomulikult on vaja täielikult mõista riske ning seda, kui suur on teie algpositsioon.\nVõimendus on võimas abimees kauplemisel, kuid seda tuleb osata kasutada. Vastasel juhul võib see teie kauplemistegevusele järsult lõpu teha. Seega nõuab Forexi kauplemiskonto summat, mis on palju väiksem kui aktsiatega kauplemise konto. Valuutad või aktsiad: lõppsõna Niisiis, millega võiks kaubelda Kauplemisel töötab alati põhimõte: jää selle juurde, mis toimib.\nTeisisõnu — tehke seda, mis teile kõige paremini sobib.\nTasuta binaarsete valikute margid


Mudelismifoorum :: Vaata teemat - Saksa lahtised meistrivõistlused 2008\nSaksa lahtised meistrivõistlused 2008\nPostitatud: Teis Jan 08, 2008 0:18 Teema: Saksa lahtised meistrivõistlused 2008\n28.12 avati registreerumine. Limiit oli 110 pilooti. Täna kell 22.00 oli 115 pilooti registreerunud. Kokku 18 riiki. Võrreldes eelmis(t)e aastaga oli registreerumistempo _maruline_. F3K läheb järsult üles. Võistlus toimub 25-27 juuli Münheni lähedal.\nPostitatud: Teis Jan 08, 2008 14:55 Teema:\nTundub, et Eesti on kah võistlejaga esindatud?\nPostitatud: Teis Jan 08, 2008 15:11 Teema:\nMhmh. Ja Läti kahega.\nMuideks - loodetavasti toimuvad ka sel aastal Liivmaa meistrivõistlused. Kas meie nooratleedid on ka huvitatud osalemisest? Kuna ma enamasti kulgen Lätti tühja autoga, siis transpordiga muret pole. Mardi raporteid lugedes oleks ta Lätis üsna tegija. Natuke trenni, taktika- ja strateegiakursus ja ... :)\nPostitatud: Teis Jan 08, 2008 16:01 Teema:\nMillal Liivimaa omad lahti lähevad ? Ma pole endiselt DLG mõtet maha matnud ja tahan kohe korraliku lennuki tellida... hetkel aga raha mujale kulunud kahjuks.\nPostitatud: Teis Jan 08, 2008 16:05 Teema:\nTavaliselt on aprilli lõpus esimene võistlus olnud. Loodetavasti saadab Gunars varsti ka ametliku võistluskalendri. Üldiselt levib info www.nakotne.com kaudu.\nPostitatud: Kolm Juuli 30, 2008 16:47 Teema:\nKäidud. Tulemuseks suurepärane 98 koht 112 seast. Võistlus oli mega igas mõttes. Tase oli kaheaasta tagusega ropult üles läinud, mul summaarselt samaks jäänud. Oma 2006 aasta punktidega oleks ma tänavu 80 olnud (siis olin 28-s 82 seast). Tänavu oleks vist circa samad punktid tulnud kui viimases raundis puu otsa poleks ennast sättinud ja nulli saanud.\nProovin natuke pikemalt kah kirjutada ja pilte panna.\nKiire kokkuvõtte: võistelda on vaja. Ja kui võistelda ei saa, siis lennata. Iga päev kaks korda. Ja hea tüürimees peab olema.\nPostitatud: Reede Aug 08, 2008 23:58 Teema:\nHmm. Mul on hallukad? Mulle tundus, et [J] küsis 2.4GHz kohta?\n2.4GHz oli kasutusel aga mitte massiliselt. Probleeme minu meelest ei olnud kellelgi, ei 35, 72 ega 2.4 peal. Võistluse korraldus oli mega. Mina panin kogu võistluse jooksul tähele kolme korda, kus grupi algust korrati. Seda siis 12*11 = 132 grupi jooksul! Rütm oli - 2min ettevalmistuseks, 10min lend, 30sek maandumiseks. Ehk siis 12.5 min per grupp ja nii ka läks.\nKorraldajaid oli silma järgi ja väga lugemata ligi 20. Kohal oli sakslaste F3B treiler, millest kasutati küll vaid väikest osa - tööaja taimereid (LCD, nähtavad päikese käes 100m pealt), audiosüsteemi ning automaatset ajavõtusüsteemi. Veebi olla kah enamvähem reaalajas inf läinud.\nIlm oli võimas - termikad oli ülitugevad, vajumine kah. Tuul oli kohati päris tugev. Sellist ilma harjutamiseks annab Eestis oodata. Tuule suunast sõltuvalt kasutati väga palju metsaserva. S.t. metsa ääres kerges pidevas tõusus lennati edasi tagasi ja oodati termika rebenemist. Nägi välja üsna ohtlik ja võhikutele oligi. Jälle asi mida harjutada.\nUusi lennukeid oli palju. Hinnad on müstilisse kõrgusesse roninud - 500 eur oli keskmise normaalse lennuki hind. Mis mulle meeldis oli see, et positiivtehnoloogias tehtud tiivad vormitud tiibadele kenasti vastu said ja kaks USA-kat nendega finaali jõudis. Mis andis jõudu endale kah ehitamise liinil püsimiseks.\nTippude lendamist oli väga lahe vaadata - mõned mehed tegid ikka müstilisi päästeid - viimase hetkeni võitlemine tasus ära. Aga mõnikord ka mitte :)\nJärgmine aasta loodan kindlasti tagasi minna. Loodetavasti õnnestub ka registreerida. Ehkki see läheb aina raskemaks.\nPilte endal kahjuks enam pole - halvad inimesed pidasid vajalikuks mind läpakast ja kaamerast vabastada ja tegid palju muud paha. RC Groupsi Hand Launch foorumis on paar threadi kus palju pilte - põhiliselt USAkate omad.\nPostitatud: Laup Aug 09, 2008 0:06 Teema:\nPalju protsentuaalselt/hinnanguliselt sinu ja võitjate vahe on? RC-autondusest on üpris rusikareegliks kujunenud see, et eestlased on ligikaudu 10% maailma tippudest maas (ringiaegades). Sinu juttu lugedes on põhjused väga erinevatel aladel väga sarnased - võistluse tingimusi pole kohapeal, et harjutada jne.\nJulgen arvata, et ka F3K top 10 ei lennutanud sellel platsil esimest korda. Ka kaugema kandi mehed olid seal platsil varem trenni tegemas käinud?\nPostitatud: Laup Aug 09, 2008 10:55 Teema:\nMinu puhul oli vahe suurem - tehniliste vigadeta oleks ma 15-20% maha jäänud. 10 mehe tulemus enne finaali oli 99,77%.\nPlats on vana ja kohalikud olid sellega kindlasti tuttavad. Aga näiteks USA tiim (kaks meest finaalis, s.h. ülinapp teine koht) nägid seda kõike esimest korda. Ma usun, et konkreetse "raja" tundmise tähtsus on lennutamises väiksem kui autosõidus. Õhku ei saa inimene eriti loodusjõudude vastaselt suunata aga pinnast perverssetesse kühmudesse kuhjata, mis müstilisi ideaaltrajektoore tekitab on lihtne.\nPostitatud: Laup Aug 09, 2008 14:39 Teema:\nhallukad? Mulle tundus\nPole halukad, testisin X-nuppu MUUDA kõrval ja toimis.\nSuurtel võistlustel on minu kogemuste järgi hea termikat lennata. Seal on tasemel oskajaid massiliselt ja neid jälgides saab võõrast platsist peagi "pildi ette" ja neid on lennuski mugav "jänestena" kasutada.\nAlles siis kui kõik kukuvad, tuleb ruttu oma teed mulli otsima minna.\nMuidu on asi lõpusekundite külma närvi mäng ja kellel seda pole, kaotab alati.\nPostitatud: Laup Aug 09, 2008 14:45 Teema:\nNojah. Kõva kuti jälitamine on võimalik strateegia. Aga see tuleb siis kohe alguses enda jaoks nii sõnastada. Kõva kutt kõvasti üle vaadata, et tema lennukit, jms. ära tunda. Mina seda paraku ei teinud. Proovisin ise lennata ja aegajalt kampa vaadata. Mõnikord toimis mõnikord mitte. Aga see on just see koht, kus kokkuõppinud tüürimees abiks oleks, keda mul paraku polnud.\nKonkreetsetel võistlustel oli huvitav veel see, et termikad oli tõesti kiired. 200m kõrvale lennata, et tõusjate alla saada võis tähendada seda, et nii madalal termikat enam ei olnud. S.t. see tõusu alumine piir tõusis tõesti kiiresti.\nTeine asi ka see, et viskekavõistlusel on sul 10min jooksul vaja 3-5 lendu teha. Ja see ajab selle jälitamise strateegia tihti sassi.\nPostitatud: Laup Aug 09, 2008 19:17 Teema:\nKõva kuti jälitamine on võimalik strateegia\nSeda nippi kasutavad tihti ka kajakad ja kured. Olen palju kordi sattunud "kõva kuti" osasse (lennuk tiibadega ei vehi - linnu aru kohaselt järelikult mullis). Lind lendab lennuki alla ja ajab tiivad sirgeks. Kui on hoopis langev, kaagutavad väga vihaselt ja lendavad ära. Hea, et linnukeelt ei oska, ilmselt tekst on küllalt solvav.\nKui üks kajakas leiab hea mulli, lendab sinna tavaliselt kohe neid trobikond kokku.\nIlmselt hea "kaartilugeja", kes platsi jälgib piloodi kõrval selles siblimises, oleks jah suureks abiks.


Unustatud loodusseadused - Eesti Kirik\n10.01.2018 | Malle Pärn | Rubriik: Arvamus\nKui päike aknast tuppa paistab, saab õhus lendlev tolm nähtavaks. Päike ei ole selles süüdi, et toas on palju tolmu. Tema teeb selle muidu nähtamatu tolmu vaid meile nähtavaks.\nElus on sageli nõndasamuti. On palju asju, mida me ei näe, sellegipoolest on nad olemas ja me ei tohiks pahandada nende peale, kes seda nähtamatut meile nähtavaks püüavad teha.\nMeie elus eksisteerivad loodusseadused, mida me ei saa tähele panemata jätta. Kui me tahame, et maa kannaks mingit vilja, siis peame kõigepealt pinnase ette valmistama ja seemne mulda külvama.\nPeame hoolitsema taime eest, rohima ja kastma, kui vaja, alles siis võime loota, et me looduse poolt seatud ajal saame saagi.\nMe ei saa mitte kunagi lõigata vilja enne õiget aega, ja kui me midagi ei külva, siis ei ole meil ka midagi lõigata.\nNeedsamad loodusseadused valitsevad ka inimestevahelisi suhteid. Samuti ühiskonna ülesehitamist. Me ei pääse neist mitte kuidagi mööda. Seesama külvamise ja lõikamise protsess toimib meie igapäevases elus, meie plaanidest ja tahtmisest tegelikult sõltumata.\nNeedsamad loodusseadused valitsevad meie oma isikut, meie psühholoogiat, meie organismi, meie elu tegelikku edu või ebaedu. Meie vaimset arenemist.\nInimese vaim ei ole nõges, malts ega muu umbrohi, tema ei kasva iseenesest. Vaim vajab kasvamiseks sedasama, mida kõik kultuurtaimed: õhku ja vett, päikest ja tuult, armastust ja hoolitsust, tähelepanu. Usun, et vaimu seeme on olemas igaühes, ent kui ta jäetakse hooletusse, siis ei sirgu temast seda uhket puud, milleks ta on mõeldud sirguma.\nInimesed räägivad millestki, enda meelest nagu ühest ja samast asjast – ent erinevalt. Sest nad näevad neid asju erinevalt. Ikka tuleb meelde see vana elevandivaatamise lugu. Igaüks suudab näha vaid üht killukest temast, sest elevant on väga suur. Ent sageli arvab inimene, et elevant ongi vaid see üks killuke, mida ta mingil hetkel vaatab.\nMaailm on veel suurem. Isegi see osa, millega me igapäevaselt kokku puutume. Ikka näeme sellest vaid üht killukest korraga.\nMingil määral me kõik õpime seda maailma oma elu jooksul tundma, loome endale mingi ettekujutuse sellest, iseendast, inimestest, kellega kokku puutume või kellest meile räägitakse, keda meile näidatakse. Paneme need ettekujutused karpidesse ja ehitame endale karbikestest maailmamudeli. Ja kleebime karpidele sildidki peale.\nTahaks vahel öelda – ära vaidle, kuula ära, mida ma räägin, või loe põhjalikult, mida ma kirjutasin. Mul on lihtsalt pisut teistsugune sümbolite süsteem kui sinul. Ära pane mind kuskile väiksesse karpi, millele sa oled juba sildi peale kleepinud. Ma ei mahu sinna. Kuula mind ära. Proovi mõista, mida ma räägin. Enne kui vaidlema hakkad.\nInimene on kangesti iseendas kinni. Nagu tõepoolest mingis suletud karbis. Ja kõik teised tahab ta ka karpidesse sulgeda.\nInimesel on kindlad eelarvamused. Ja arvamused, mida ta peab sageli teadmisteks.\nJärgmine: Hümn kui rahvuslik palve