Emmeliina blogi: Pensionäride harvendamine\nSellist tärminit olevat kasutanud üks vanaema. Kõlab....mõtlemapanevalt. Kujutlus tekitab silme ette porgandipeenra, kus kiduramad taimed kompostihunnikusse nopiti. Keda siis nüüd? Eks ikka sandid ja vigased - see tähendab töövõimetud. Kõlab kibestunult? Muidugi. Kas kusagil jäi asjapulkade töökoormus puudulikuks või oli vaja enda eksistentsiks töö tegemist tõestada? Mulle meenutab see meeleheitel koduperenaisi, kes igavusest enda elu reformivad: uus kleit, uus maja, uus sisekujundus, uus mees jne. Miks siis enam vana rahastamisskeem ja süsteem ei kõlba?\nLihtsalt töövõimetuid sai liiga palju. Lisaks protsendile on neil veel igasugused puuded, mis nõuavad lisakulu. Isiklikult usun, et "katkisi" inimesi on meil tõesti üle mõistuse palju. Osalt kehvad geenid, osalt sünnitraumad, osalt enesehävituslikud eluviisid, avariid ja õnnetused ja osalt "see tabamatu miski", mis võib igaüht varitseda.\n98 000 töövõimetuspensionäri, st. tööealist, kellest ei tööta 63 000. Vähemalt nad ei näita, et töötaksid. Arvatakse, et töötute töövõimetute (õigem oleks öelda "täieliku või osalise töövõimega") inimeste arv pidavat kasvama kuudega. Vaat siin on mõtlemise koht. Kas ja miks tekib invaliide juurde? Kas osalise töövõimetuse protsenti määratakse kergekäeliselt? Olles ise selle protsessi osa vastan: nii ja naa. Aga üht tahan öelda küll: kui osalise töövõimega inimene käib täistööajaga tööl ja maksab riigimakse, siis pole ta luuser, vaid pigem vastutustundlik ja enda tervist ohverdav. Vastuoluline, eks.\nKas motiveerib see, et saan ja suudan olla siiski täisväärtuslik ühiskonnaliige ja käin tööl? Naerukoht.\nMind motiveerib see, et lisaks alla kahesaja eurosele töövõimetuspensionile õnnestub mul rohkem raha teenida. Muidugi on igal asjal hind ja loomulikult süvendan ma sellega oma niigi viletsat füüsist, aga no mis siis. Elan ju siin ja praegu. Nii teevad mitmed minuealised ja nooremad tervisekahjustustega naised ja mehed. Selle asemel, et ennast haletseda. Ei, valetan. Haletsen ikka. Ja nutan taga nõuka aega, kus naised 55-selt pinsile jäid. Loomulikult töötas enamus neist edasi. Kusagil oli ikka vaja koristajamutte või valvureid. Päris ametisse neid enam ei tahetud.\nNüüd vehib varsti 70-seks saav raamatupidaja mulle palka teha ja tegelikult on mul tema pärast hea meel. Teda lubjastumine ei ähvarda. Vanaduspensionieas töötamine on ikka isikus kinni. Ja elukutses või töökohas ka. Õpetajatest pensionäre käiakse vähemalt väiksemates kohtades tööle palumas. Isegi bussijuhid on pensionärid. Kui nad pole just infarkti läbi enne pensioniea saabumist surnud.\nAvasin uurimiseks töötukassa kodulehe, et vaadata, mida siis kujutavad endast need pakutavad töökohad. Keskendusin osalisele tööajale, sest kui on osaline töövõime, siis peaks ka olema osaline töö. Nii. Eraldi pole välja toodud. Kokku üle 1800 töökoha. Pole paha.Alustan.\nPuhastusteenindaja kaupluses. Vanas pruugis niisiis koristaja. Füüsilise puudega ei tule midagi välja. Sotsiaaltöötaja, psühholoog, füsioterapeut Maarja külla. Nõuded haridusele ja elupaik. Töötamine puuetega lastega nõuab head füüsist ja tugevat vaimset tervist.\nIsiklik abistaja - nõuab head füüsilist vormi\nautojuht - kahtlen\nraamatupidaja - arvan, et see küll sobiks osalise töövõime korral. Kui inimene suudab ümber õppida.\nabikokk - võib olla sobib lihtsustatud õppekavaga kutsekooli lõpetajale\npruudisalongi konsultant- pole paha\nTegelikult väga hariv lugemismaterjal. Poleks uskunudki. Ei tea, kas asi toimiks kui üritaksin: kasvataja abi Montessori lastekeskuses. Kui elaksin Tallinnas ja oleksin töötu, siis kindlasti Kui Viljandis, siis prooviksin perekaardi assistendiks. Tähendab see mida iganes.\nTabiveresse vajatakse MTÜ Otsuseotsijasse grupijuhendajat. Nõuded haridusele ja töö pikaajaliste töötutega.\nÜks Valgamaa hooldekodu vajab tegevusterapeuti. See on erivajadustega inimetega tegeleja peenem nimetus. Koos rakendusliku kõrgharidusega\nJa veel üks tegevusterapeut. Nüüd Pärnusse. Puuetega inimeste rehabilitatsiooniplaanide meeskonnatöö. Et üks puudega hindab teisi. Mine tea.\nLääne- Virumaa kohapealt valitseb tühjus. Kui Saaremaal on vabu kohti, siis "meil kõik on täis" .\najalehest: Kui 2015. aasta keskpaigast käivitatav, Euroopa Liidu rahade – ligi 170 miljonit eurot seitsme aasta peale – toel töötukassa kanda antav reform järk-järgult teostub, võiks 10-15 protsenti osalise töövõimekaoga töövõimetuspensionäridest jõuda töötukassa toel uuesti tööle. Praegustes numbrites võiks 63 000 tööta töövõimetuspensionärist jääda ainult töövõimetuspensionist elama 50 000.\nveel ajalehest: Osa töövõimekaoga inimestest jäävad ka töötades riigilt toetust saama, kuid need, kelle töövõime on töötukassa abil nii palju paranenud, et nad teenivad Eesti keskmist palka, enam töövõimetustoetust ei saa. Praeguste plaanide järgi hakkab töövõimetustoetus kahanema juba alates mediaanpalgast, umbes 600-700 eurost. Need, kelle töötasu jääb allapoole, saavad jätkuvalt ka toetust.\nVaat seda tahaks mu vanad silmad küll näha kuidas töötukassa invaliidi (nõuka aegne nimetus) töövõimet parandab. Ma ikka rohkem arstide usku. Ja Kõigeväelise...\nMuidugi puuduvad minu jutus lahendused. Sellepärast lähen magama. Ehk on hommik õhtust targem.\nPostitaja: Emmeliina kell 00:06\nSee teema on ka otsustajatele-valitsejatele väga keeruline hallata. Kes näeb inimese sisse, kui haige ta on või kui palju ta tegelikult oma töövõimet kaotanud on. Ikka oskuslik arstile kurtmine on asja aluseks, üksnes mõne hädaga saab toetuda analüüsidele või muudele tervisekaotuse näitajatele.\nÜkskõik mis põhjendusi nö.invaliidide tööturule toomise juures ka ei kasutataks, selle reformi uba on minu arust see, et pensionifondi rahade asemel tahetakse kasutama hakata töötukassa vahendeid, mida on kogunenud rohkem, kui praegu välja makstakse.\nIseenesest on õige mõte, et kes suudab piisavalt palju (st. keskmist palka) teenida, see ei peaks enam vajama riigipoolset toetust. Tean ka ise mõnda sellist :P Aga kas pole huvitav, et siinjuures kasutatakse määratluseks mediaanpalka, , kustmaalt töövõimetuspensioni kallale minna, mitte seda müstiliselt kõrget statistikaameti "keskmist" palka, mida võetakse aluseks näiteks riigikogulaste palja arvestamisel või meie kõigi tööaasta pensionistaaziks liitmise koefitsendi arvestamisel? Nende kahe numbri vahe on umbes 250 eurot :P\n2. märts 2014 11:36\nnii nii, hakkan vaikselt aru saama. Töötukassa raha on kenasti kogunenud ja pensionite raha on otsakorral :D\nIkkagi on ebaõiglane see, et kui vanaduspensionär töötab, siis saaks suuremat pensionit, aga kui töövõimetu, siis vähendame pensionit. Aga no see on veel kauge tulevik\n2. märts 2014 15:39\nSuure kogukonnana oleme silmitsi lahendamist vajava probleemiga. Paraku tundub, et lahenduste otsimisel on mindud taaskord rehkendama ökonoomikaülesannet. Kahjuks puudub lahenduses poliitiline analüüs ja visioon. Ka mina lugesin seda uuendust, et konkreetse isiku töövõimet hakkab hindama töötukassa spetsialist, kes järelikult tohtrist targem. Hmh...\nMa arvan, et tõepoolest on töövõimetust jagatud liialt lahkel käel. Paar suve tagasi kohtasin "musta" ehitusbrigaadi, kes koosnes eranditult töövõimetuspensionäridest. Panid kuusteist tundi päevas. Samas on aga enamus invaliide siiski sellised, kes saaksid ja tahaksid töötada vaid osatööga. Millised tingimused oleme riigina läbi seadusandlike stiimulite loonud sellise tööturu tekkeks?\nNing lõpuks. Paljud inimesed invaliidistusid selle meeletu rabamisega iseseisvuse alguses. Selleks, et ellu jääda ja riiki luua. Samuti oli iseseisvuseelne meditsiin selline nagu oli - tollaste oskuste ja võimalustega. Nüüd läheme siis nende kallale. Need ükonoomikaülesanded ongi tihti suunatud minevikku. Selle asemel, et tekitada uus süsteem ettevaatavalt tulevikku, uute "osalise töövõimega" haigestunute jaoks.\n3. märts 2014 15:36\nAitäh, hr. Hunt\nHästi kokku võetud. Tõepoolest, selle peale ma ei mõelnud missuguse pärandi jätsid 80-ndate lõpp ja 90-ndad. Ja muidugi nõukogude meditsiin - alustades hammastest, mis pidid olema suurema osa krooniliste haiguste algpõhjus.\nSee "santide ehitusbrigaad" oleks tõeline must huumor, kui asi poleks nii tõsine. Hea karikatuuri saaks, kui kujutlusele tiivad anda.\n3. märts 2014 18:57\nOlen minagi sellest mõelnud, et vene ajal oleksin saanud üheksa kuu pärast ametlikult pensionile jääda. Praegu raban, nii et tükid taga, sest mingitele riiklikele toetustele kaheksa aasta pärast küll loota ei julge, tuleb omaenda sissetulekuallikad tekitada.\n18. märts 2014 17:08\njah, Thela, aga ega meie põlvkond selle praegusaja pensionipiskuga oskakski toime tulla. Vähemalt mõttes küll.\n5. aprill 2014 13:04


Martin Helme: koalitsiooni üritati peksta küll EKRE pärast, kuid valitsus lagunes ikkagi Keskerakonna labase korruptsiooni tõttu - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Martin Helme: koalitsiooni üritati peksta küll EKRE pärast, kuid valitsus lagunes ikkagi Keskerakonna labase korruptsiooni tõttu\nEKRE esimees Martin Helme.\nPoliitika on dünaamiline. Kui veel hommikul andis Keskerakond meile selget signaali, et nad tahavad meiega koos edasi minna, siis poole päeva pealt öeldi üsna otse: meil teiega koos edasi minekuks isu pole. Niisiis, tänane koalitsioon lakkas. Selles kõiges on kuhjaga irooniat, kirjutab EKRE esimees Martin Helme tänaste sündmuste valguses.\n“Kaks aastat peksti koalitsiooni ja eriti Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda, küll pilluti pikali selle üle, kas homod jooksevad Rootsis või Rootsi, kas NATO vajab plaan B-d ja kas ülikoolid on immigratsioonipumbad või mitte. Lõpuks lükkas valitsuse ikkagi pikali kõige labasem Keskerakonna rahastamisskandaal.\nKüllap teame me kõik vastust niigi. Ma olen alati arvanud, et keskerakondlastel pole mingit erilist maailmavaadet ega poliitilisi veendumusi. Maailmavaateks on raha ja võim ja see tähendab, et kõigega ollakse nõus. Siiski-siiski, traditsioonilise abieluga mitte. Liberaalne instinkt oli tugevam, kui võimuiha.\nOllakse valmis loobuma peaministri kohast, ollakse valmis olema väiksem vend koalitsioonis, ollakse valmis kaotama arvestatav hulk oma maa- ja vene valijaid, aga ei olda nõus toetama referendumit traditsioonilise abilelu kaitseks. Kuigi 90 protsenti nende valijaist kinnitab, et nad tahaks seda toetada. Milline pühendumine!\nMeile on nüüdseks kaks aastat järjest kaela veeretatud pseudoskandaale lootuses, et me murduks ja meie murdumise tõttu valitsus laguneks. Ei lagunenud. Lagunes hoopis pärast seda, kui uurimisorganid tegid täiusliku ajastusega suure šõu, andes Ratasele ettekäände lahkuda.\nSelle lahkumisega kõrvaldati peamine takistus Reformierakonna ja Keskerakonna liberaalse liidu loomiseks. Ühtlasi anti Keskerakonnale kindlus, et peale kohalikke valimisi ei pea nad kartma võimult kukkumist Tallinnas. Isegi, kui tsentristid ei saa enam absoluutset enamust, saavad nad kergesti kokkuleppele Tallinnas tõenäoliselt hea tulemuse tegeva Reformiga, kellega koos riiki valitsetakse.\nVõimuvertikaal missugune. Taas: pigem ollakse valmis jagama pealinna lihapotte, kui toetama abielureferendumit. Võimas tõmme, see liberaalne veendumus!\nMeil seisab ees väga suur ja vastutusrikas roll seda kõike takistada. Eesti rahvas vajab meie erakonda rohkem, kui kunagi varem, et säiliks meie rahvus ja vabadus.”


Marek Jürgensoni blogi: 2016\nUus aasta on hästi alanud\nSeoses Haabersti ringristmiku rekonstrueerimise algusega 2016. aasta suvel ei saa trollibussid enam 6. ja 7. liinil sõita, mistõttu tuli need asendada uhiuute ja keskkonnasäästlike Volvo 7900 hübriidbussidega.\nSuletava 6. trolliliini Väike-Õismäe – Kaubamaja asemel alustas 1. Jaanuarist tööd hübriidbussiliin 42, mille marsruut ühtib endise trolliliiniga. 7. trolliliini Väike-Õismäe – Balti jaam asemele tuli hübriidbussiliin 43, mille marsruut langeb samuti kokku endise trolliliiniga. Ka kõik peatused jäävad samaks.\nHübriidbussid sõidavad trollidega võrreldes tihedama graafi kuga, intervall läheb kolmandiku võrra tihedamaks. Kui näiteks 6. trolliliinil oli intervall 9–12 minutit, siis hübriidbusside puhul hakkab see olema 6–7 minutit. Hübriidbussi omapära seisneb selles, et sõiduk kasutab liikumiseks nii diislikütust kui ka elektrienergiat. Igal pidurdamisel muundab buss kineetilise energia elektrienergiaks ning salvestab selle kondensaatoritesse, et kasutada seda energiat peatustest väljumisel ning fooride tagant sõitu alustades. See aitab vähendada õhusaastet linnas. Diiselmootor lülitub automaatselt sisse siis, kui buss on saavutanud teatud kiiruse.\nOlen ka ise sõitnud uute hübriidbussidega ja need on tõesti mugavad, vaiksed ning soojad. Ilmade soojenemisel alustatakse trollide kontaktliinide mahamonteerimist. Üha rohkem linnu maailmas loobub perspektiivitust trolliliikluse arendamisest ning suunab vahendid hübriidtehnoloogiasse ja autonoomsesse elektritransporti. On ka fakt, et trollid on kallimad kui bussid ja lisaks nõuab suuri kulutusi kontaktliinide korrashoid. Tallinna Linnatranspordi ASi juhataja Enno Tamme sõnul ei presenteeritud rahvusvahelisel ühistranspordimessil trollibusse enam ühegi tootja poolt. Pigem on kõik tootjad keskendunud hübriid- ja sõltumatu elektritranspordi arendamisse. Kuigi, jah, veel kümmekond aastat tagasi tundus kontaktliinist sõltuv elektritransport linnaõhu puhtuse tagamisel ainuvõimaliku lahendusena.\nSamuti on põhjust rõõmustada Õismäe Vene Lütseumi perel. Juba selle aasta sügiseks, uue kooliaasta alguseks saab koolihoone renoveeritud koos täiendavate juurdeehitustega. Kooli kahte tiiba ühendavale osale ehitatakse peale täiendav korrus keeltekorpuse jaoks. Lisaks lammutatakse maha vana võimla ja asemele ehitatakse suurem ja nüüdisaegsem võimla ning suurem söökla. Samuti on lahendatud kogu parkimine ja autoga laste kooli toomine.\nEi saa haridusasutuste puhul rääkimata jätta ka seda, et momendil käib Veerise tänava lasteaia projekteerimine, mille ehitusega loodame alustada juba selle aasta lõpus.\nHea uudis on kõigile loomasõpradele: loomaaias algab sellel aastal polaariumi ehitus, millega meie kõigi lemmikud jääkarud saavad endale suurepärased ja looduslähedased elutingimused.\nKõige kallim, töömahukam ja oodatum on Haabersti ringristmiku ehitus koos Rannamõisa tee laiendusega. Ristmiku ehitus algab suvel ja kestab kuni 2017. aasta sügiseni. Liiklus suunatakse osaliselt Vabaõhumuuseumi teele, mida laiendatakse Paldiski maanteest kuni Lõuka tänavani.\nJätkub kergliiklusteede ehitamine. Eelmisel aastal valminud Järveotsa tee ja Järvekalda tee lõiku pikendatakse kuni Tähetorni tänavani. Kõige rohkem on muidugi oodatud endisele raudteetammile rajatavat kergliiklusteed Akadeemia teest Ehitajate teeni ja sealt edasi Stroomi randa.\nAga see ei ole veel kõik. Algab Õismäe tee remondi 3. etapp Nurmenuku keskuse juurest kuni Paldiski maanteeni. Remondi käigus uuendatakse valgusfoorid, ülekäigurajad saavad valgustuse, et tee ületamine turvaline oleks. Valgustuse saavad ka Õismäe tee siseringi ülekäigurajad. Jätkub ka majadevaheliste teede remont.\nSellel aastal rekonstrueeritakse Paldiski maantee Järveotsa tee ja Järvekalda tee vaheline lõik, kusjuures osa teest (540 meetrit) kaetakse betoonkattega. Õigesti ehitatud betoonkate on väga pika kasutusajaga ning madalate hoolduskuludega. Tsementbetoonist teede puhul saavutatakse teehoiu kulutuste vähenemine võrreldes asfaltbetoonkatteteedega kuni 30%.\nMa saan aru, et sedavõrd suurejooneline teede ehitus erinevates kohtades ühel ja samal ajal muudab autoliikluse väga keeruliseks. Jääb vaid loota, et tööde tellija, Tallinna Kommunaalameti juhtimisel suudavad tee-ehitajad liikluse ümber korraldada ladusalt, sarnaselt eelmise aastaga.\nMeie elu ei koosne ainult suurtest asjadest. Rõõmu pakuvad ka esmapilgul pisiasjad. Peatselt avab oma äsja renoveeritud ruumid Haabersti Sotsiaalkeskuse lastetuba. Haabersti linnaosa vähekindlustatud lapsed saavad senisest avaramad, lastesõbraliku interjööriga ja läbimõeldud lahendusega mugavad ruumid. Keskuses pakutakse lastele aktiivset osavõttu ühiskondlikust elust, päevast rakendust õpiabi ja huvitegevuse näol, samuti toitlustamist õppeköögi baasil. Jätkub ka laste arengut toetav kunstiteraapia. Haabersti Sotsiaalkeskuse lastetoa teenusele saavad lapsi suunata linnaosavalitsuse lastekaitse spetsialistid.\nSoovin teile kõigile tegusat aastat! \nPostitaja: Marek Jürgenson kell 06:55 1 kommentaar:\nSildid: Haabersti ringristmik, hübriidbussid, jääkarud, Kakumäe, Loomaaed, Tallinna Õismäe Vene Lütseum\nTapvalt õhuke riik\nJust nii see tundub, kui jälgida, kuidas meie üha õhemaks muutuv riik ei suuda enam kaitsta üht inimese põhiõigust - õigust elule.\nKuna koondamistelainest kohitsetud politseil puudub ressurss tagada liikluses elementaarnegi kord, on sagenenud inimohvritega avariid. Eriti drastiliselt on kasvanud otsasõidud jalakäijatele. Me ju mäletame mõni aeg tagasi Vabaduse puiesteel toimunud traagilist liiklusõnnetust, kus parempööret sooritanud veoauto ajas alla rohelise tulega teed ületanud koolipoisi ja lohistas last sada meetrit mööda asfalti. Ent see polnud erandlik juhus. Reguleeritud või märgistatud ülekäigurajal võib elu kaotada iga Eesti kodanik, sest riigil pole ei tahet, ega vastutustunnet, tagamaks tänavatel toimuva üle järelevalvet. Samas ei luba alaväärsuskompleks meie väikese riigi võimureid keelduda üle jõu käivatest välismissioonidest. Kui kümned meie politseinikud ei kantseldaks Slovakkia piiril Kreeka, Itaalia ja teiste Euroopa mugavusriikide ükskõiksuse tõttu Schengeni viisaruumi imbunud ebaseaduslikke põgenikke, vaid patrulliksid Eesti linnades, oleks kümned liikluses hukkunud täna elus ja tänavatel ei valitseks hundimoraal. Kuid me ju ometi peame end näitama väljapoole usina euroriigina, ja seda oma kodanike heaolu ning elu hinnaga.\nKärped abivajajate arvelt\nPerspektiivikaks kokkuhoiukohaks peavad Toompea valitsejad tervishoidu. Kohalike haiglate süstemaatiline vägistamine on viinud olukorrani, kus väga paljudes Eesti maakondades praktiliselt puudub pädev arstiabi. Kuhu tervishoiuteenuse hoolimatu kokkutõmbamine viib, näitab avalikkuse ette jõudnud juhtum Raplast, kus 16 aastane nooruk jäeti abita, kuna kohalikel arstidel puudus võimekus õige diagnoosi määramiseks. Kindlasti pole too nooruk esimene ega viimane kokkuhoiupoliitika ohver. Meditsiini alarahastatuse tõttu sureb üha enam inimesi, aga rahandusministeeriumis kantakse arstiabi arvelt kokkuhoitud summad uue töövõiduna exeli tabelisse.\nSelle asemel, et tõmmata koomale ametnikearmeed ja sulgeda regionaalsete parteikontoritena töötavad maavalitsused, kavandatakse uusi koondamisi just meditsiinis ja korrakaitses, mõistes nii surma mitte milleski süüdi olevaid inimesi. Seni hästi toimivad PERH ja TÜK peavad kumbki koondama 80 spetsialisti, ning seda ajal, kui maahaiglate sulgemine ja koomaletõmbamine toob enamuse tõsistest abivajajatest just Tallinna ja Tartu suurhaiglatesse. Parteitruu külvivolinikuna tegutseb meditsiinikärbete läbiviijana kahtlaste tehingute tõttu majandusministeeriumist lahkunud Merike Priske. Aga eks korruptsioonisüüdistusest puhtana pääsenu peabki valitsuskoalitsioonile oma erakordset truudust näitama.\nNagu raviasutuste koondamiskava ohvritest oleks vähe, sekkuvad kokkuhoiuideoloogid otseselt arstide tegevusse, korrigeerides hoolimatult haigekassa hinnakirju. Toimuvat võib kvalifitseerida riiklikult sanktsioneeritud sarimõrvana. Uuest aastast peavad näiteks südamearstid minema ravimeetodites rohkem kui kümnendi tagasi, sest veresoonte laiendamiseks ei tohi enam kasutada 2002. aastast kasutusel olnud ravimiga kaetud stente, vaid tuleb kasutada metallstente. Põhjuseks on kokkuhoid. Kui moodsa stenti paigaldamine maksab kuni 2000 eurot, siis nüüd on kaks hinnaklassi - kallim kuni 1100 eurot ja metallstent kuni 410 eurot. Ja valitsust ei heiduta teadmine, et kui moodsa stenti paigaldamise järel ohustasid tõsised tagajärjed vaid iga kahekümnendat patsient, siis metallstenti kasutamine võib lõppeda traagiliselt iga neljanda haige jaoks.\nKokkuhoid Eesti moodi.\nRõivase valitsuses püütakse olematut pädevust korvata kokkuhoiust lobisedes - muidugi, kui see ei puuduta partei lähetusel valitsusasutustesse tööle palgatud arvukaid nupumehi ja naisi, kelle eredamaks näiteks on suure praktilise elukogemusega regionaalminister Arto Aas. Arto teab, kuidas kokku hoida ja jagab oma kogemusi meeleldi teistele õpihimulistele. Näiteks oktoobri alguses peeti Aasa eestvedamisel ühes Eesti kalleimas SPA keskuses, Rakvere Aqvas, Eesti valitsuse innovatiivsust peegeldav konverents „Riigireform - teeme ära!" Selle suurepärase konverentsi korraldamine läks maksma tagasihoidlikud 18 000 eurot, mille eest oleks saanud päästa surmast 9 südamehaiget või pakkuda ca 3600 puudustkannatavale lapsele korraliku lõunasöögi. Aga konverents oli muljetavaldav, sest ainuüksi ruumikujundusele kulutati maksumaksja rahakotist 600 eurot. „Ruumide kaunistamine oli vajalik, et osalejad töötaksid mõlema ajupoolkeraga, sest teatavasti toetavad kujundid ja emotsioonid parema ajupoolkera tööd," selgitas riigikantselei. Kas on veel võimalik arrogantsemalt ülbitseda! Vat selline riik ja sellised ajud meie valitsejatel - õhukesed. Aga raha inimeste elude päästmiseks korjatakse end õhukeseks laristanud mõrvarlikus riigis Jõulutunneli ja teiste heategevuslike korjanduste abil.\nPostitaja: Marek Jürgenson kell 06:25 Kommentaare ei ole:\nSildid: kokkuhoid; abivajajad; Taavi Rõivas


Triin ja Trumm ja hobumaailm: Rullu õpib\nKolmapäeval lasime kollase koos ühe rahuliku ruunaga eraldi aeda. Kuna ta vajab dieeti, siis ta teistega kokku ei saa. Lisasööta samuti ei saa. Alguses natuke kiunusid, siis jooksid ja nüüd on vist sõberid :) Aga no mis neil muud üle jääb kahekesi olles. Siis tõin ta talli, et veel kiusata. Üksinda olla ei taha väga aga peab, puhastamine oli samuti esialgu uus asi paistab. Kuna vihma sadas, siis pidime maneeži minema. Kuna maneežis on postid, siis kordetada ei saanud. Kuna kordetada ei saanud, siis jooksutasin :D Kappas seal väheke ja panin prooviks ühe madala lati ka. Alguses hüppas kohapealt, siis juba hoo pealt. Eks tal need esimesed katsetused olid aga no potentsiaali peaks igal juhul olema, eestlased on tublid :)\nKolmapäeva õhtul toimus ka Trummi kolimine Vesnerisse, samuti Vigri ning Ronald läks Ihastesse. Trummi on nüüd uues ilusas kodus.\nNeljapäeval proovisin kordetamist kollasega, seekord väliplatsil. Kiskus väljapoole suht palju jne aga no palju ta sest asjast ikka teab, iseenesest käis peale ruunamist kordel aga see oli ammu. Panin kordetamiseks sedelga selga, ei teinud teist nägugi. Peale seda läksin kollase sõbraga sõitma, selline valkjaskollane ruun, keda väheke uimaseks peetakse. Kuna vihma hakkas sadama, läksin maneeži. Poni oli tõesti vähe uimane aga samas ega temaga polegi ju pmst midagi tehtud, st ratsastamata sisuliselt. Nii me seal üritasime kulgeda.\nPühapäeval käisime kõigepealt koos Aneti ja Käroliga Vesneris. Tüdrukud pesid Turumli ära shampooniga. Külma vee tõttu võttis vist väheke värisema kuid tekihunnik ning nende vahetamine olid omal kohal. Kui ära kuivas, sai koplisse tagasi. Loomulikult püherdas ka kohe :) Nunnukas oli igatepidi ja kiidusõnu sai laviinina uutelt fännidelt. Peale seda läksime Unikülla paksu vaatama. Tõime rullu ja tullu sisse. Kõigepealt kordetasin kollast, seekord koos sadula ja valjastega. Varustus oli kindlasti uus tema jaoks kuid harjus ruttu. Üldse oli juba palju rahulikum ja mõistlikum, tundub nagu õpiks väga kiiresti. Eelmine kord olin ka käe kõrval käimist talle piitsaga õpetanud (muidu käis põhiliselt järel), selle tulemuslikkuses ei olnud üldse kindel kuid seekord üllatas mind kõrvalkäimisega :) Eks paar päeva puhkust oli aidanud asja kinnistada ja uue kohaga kohaneda ja stabiliseeruda. Puhkus teeb ikka head. Korde peal jooksis nirult ikkagi, teised hobused kõrvalkoplis ka jooksid (eelkõige täkk). Siis mul sai hing väheke täis (loe: ei jaksanud enam suurel platsil korderingi jooksmist edutult õpetada) ning panin korde vähekeseks suuliste külge (esimesel suuliste tutvustusel nii ei tehta aga kes sedagi teab, kas see esimene kord tal nii oligi?). Siis suunamuutus ja teistpidi jooksis päris viisakalt isegi. Sellega lõpetasime. Siis sõitsin Tulluga platsil, seal jooksis küll erksalt, vb maneež ahistab jne. Ja seal oli teisi hobuseid ka vahtimiseks. Eks ratsastust tuleb muidugi lihvida. Tegime vaid sammu-traavi. Siis eestlased õue tagasi ja kojuminek. Käroli tegi pilte :)\nPosted by Triin at 9/04/2011 10:01:00 PM


Teatritel lasub külastajate arvuga vassimise kahtlus - Äripäev\nTeatritel lasub külastajate arvuga vassimise kahtlus\n12. november 2001, 09:28\nÜlo Toomsalu 12. november 2001, 09:28\nEesti teatrid annavad järele ahvatlusele tõsta kunstlikult külastajate arvu, et küsida riigilt suuremat külastajatellimust, sest kultuuriministri kolme aasta tagune määrus seab toetuse teatritele sõltuvusse külastajate arvust, kirjutab Postimees.\nNii suurendas Siiri Sisaski aasta alguse autorituuri publik Vanemuise teatri külastajahulka, kuigi tuuri korraldas Paavo Nõgese erafirma PN Management, mis teenis üritusest ka tulu. Sisaski kontserdid mitmes linnas läksid kirja Vanemuise külalisetendustena.\nÜheks külastajaarvude kergitamise võimaluseks on ka kulukad suvised eriprojektid, mis püüavad tuhandeid vaatajaid. Kui teater kasseerib suveetenduse piletirahana näiteks 200 krooni, siis maksab riik sõltuvalt teatrist sama külastaja eest lisaks 100 kuni 300 krooni iga vaataja kohta.\nSamuti on mõni teater kasutanud vaatajaarvu kergitamiseks sponsoreid, kes ostavad sadu pileteid. Anonüümsust palunud teatrijuhi kinnitusel on sponsor ostnud aastaid tagasi ühes teatris ära kogu etenduse, samas oli saal pooltühi.\nVeel üks võimalus külastajanumbri kergitamiseks on jagada sõpradele hulgi nullhinnaga kutsepileteid.\nNii saab teater küsida peale sponsorraha ja piletitulu riigilt suuremat külastajatellimust.\nSel sügisel avalikustatud riigikontrolli kultuuriministeeriumi teatripoliitikat uurinud auditis seisab, et ka teatrite poolt riigile esitatud osaliselt kunstlikud külastajaarvud ja nende põhjal tellitud külastajate arv ei ole kooskõlas. Nii ei ole Vanemuise teater suutnud ühelgi aastal täita oma külastajatellimust.\nMöödunud aastal oli Vanemuisel üle 20 000 külastaja vähem, kui riik teatrilt tegelikult tellis. Ligi 20 000 külastajat käis Tartu teatris vähem ka tunamullu. Käärid tellitud ja tegeliku külastajate arvu vahel on ka Viljandi Ugalal, samas käis mitmes Eesti teatris mullu riigitellimusest märksa rohkem külastajaid.


Kui palju maksab heegeldatud beebikleit ja tekk - Perekooli Foorum\nEsileht › Hobinurk › Kui palju maksab heegeldatud beebikleit ja tekk\nTeema: Kui palju maksab heegeldatud beebikleit ja tekk\nTuttav tellis, tean, et materjali kulus 25¤ eest (tekk 12 ja kleit 13) ja minu tööle kulus 28h. Aga hinda küsida ei oska…\nVaatasin, et inimesed on enda heegeldamise tellimustööde tunni hinnaks märkinud 8-10¤ h. No kui ma selle järgi orienteeruks, siis oleks hind ju umbes 300¤, mida ma pean õiglaseks, aga absurdseks. Keegi ei maksa mulle sellist raha. Loogiline.\nKas 1¤ tund oma töö eest tahta on ok, palju või vähe?\nKunagi sugulane tellis omale ühelt tegijalt ilusa pika vesti, tegija palus 150 krooni. Ma peale vaadates sain aru, et ilmselt ei saanud see vaene kuduja vist peale materjali raha ja kudumisrõõmu sealt midagi, aga sugulane oli kuri ja pettunud ja ütles, et sellise raha eest ei telli ta enam kunagi midagi, et puhas röövimine…\nKes käsitööd ise ei tee, see ei tea, kui palju aega võtab see nikerdamine ja kvaliteedi saavutamine ning millist hingehinda maksab korralik materjal…\nKas keegi on viimasel ajal ostnud uue tekikese või kleidikese beebile ja mis nende eest maksis?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 17.07 10:43; 17.07 12:26; 17.07 12:29; 17.07 12:49; 17.07 13:03; 17.07 13:28;\n“2014. aasta 1. jaanuarist on täistööajaga töötaja miinimumpalgaks 355 eurot senise 320 euro asemel ja tunnitasu alammääraks 2.13 eurot.”\nsellistes asjades lepitakse ometigi ENNE kokku. nüüd võid kindel olla, et see tuttav hakkab su peale vimma pidama, sest ka vaid euro tunnist annaks asjade hinnaks kokku üle 50 euro\nise ei eeldaks, et selliseid asju alla 100 euro saaks (kokku siis ja seda vaid hea õnne korral). ise ostsin tuttavalt 3a tagasi heegeldatud beebiteki (erivärviline) 60 euroga ja pean seda väga soodsaks\nhmm, kui hea tuttav on, siis ma küsiks vb 75 eur. 50 ikka teeniks.\nkui pole hea tuttav, küsiksin 125 eur.\nkolmas variant on tuttavalt küsida, et palju ta mõtles selle eest maksta üldse? ja siis kokkuleppel mingi x summa kaubelda.\nhea tuttava puhul ütlekski, et materjal läks nii palju ja tunde selle tegemiseks kulus nii palju, et mis nüüd siis teha, päris tasuta teenust ju ka ei paku ja tema ise ju tahtis sinult seda, mitte sina ei pakkunud, et võid teha, eks?\nigatahes lihtsam on võõrastele müüa:p\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.07 11:38; 17.07 12:35;\n[tsitaat]jälle need beebiteemad siin alajaotuses, no ei jaksa…[/tsitaat]\nOTSI ABI, KUI EI JAKSA ENAM !!!!\nKus see beebi teema siin on ???? Igati õiges kohas on küsimus ju !!!\nKus see beebi teema siin on ???? Igati õiges kohas on küsimus ju !!! [/tsitaat]\nEga ikka ei ole küll! Sellised asjad lepitakse juba tellides tellija ja täitja vahel kokku, mitte ei tulda pärast foorumisse kiibitsema, palju võiks küsida. Seda enam, kui tegu on tuttava inimesega. Täiesti hale.\n[tsitaat]jälle need beebiteemad siin alajaotuses, no ei jaksa…[/tsitaat]Tegin “tööd”, heegeldasin “ajaviiteks” pisikesele “beebile” teki ja kleidikese. Milline alafoorum oleks olnud sobivaim küsimuse esitamiseks? Käsitöönurgakest siin ju ei ole.\nEga ikka ei ole küll! Sellised asjad lepitakse juba tellides tellija ja täitja vahel kokku, mitte ei tulda pärast foorumisse kiibitsema, palju võiks küsida. Seda enam, kui tegu on tuttava inimesega. Täiesti hale.[/tsitaat]Tegelikult jätsin vist olulise asja mainimata, et esimese teki ja kleidi tegin enda beebile, sealt sain teada kulu materjalile ja töötunnid. Tuttav soovis oma beebile ka. Sellepärast tulingi siia hindu uurima.\naaa, kas sa polegi siis veel hakanud tegema neid? no siis on lihtne! lepidki enne hinnas kokku ja siis vaatad, kas viitsid heegeldada sellistel tingimustel.\nuuri turgu, nt http://www.estgild.com/epood/Heegeldatud-beebitekk/\nkas kleit on tekist keerukam/ajamahukam töö? vastavalt sellele ka hind kõrgem/madalam\nkokku võiks hind olla u 125-150euri, kuigi ma pole ka spetsialist antud vallas.\n(arvan ka, et teema oleks rohkem sobinud beebi alajaotusesse, aga see selleks praegu)\n[tsitaat]uuri turgu, nt http://www.estgild.com/epood/Heegeldatud-beebitekk/\n(arvan ka, et teema oleks rohkem sobinud beebi alajaotusesse, aga see selleks praegu)[/tsitaat]Tänud, seda pilti ja hinda juba vaatasin. Minu tekike on 100×100, see seal 70×70. Ma julgen väita, et ilusam ka 🙂 Kleit on pisem, aga töömahukam, mitte tundide, aga nikerdamise poolest.\nPostitades just mõtlesin, et beebifoorumist viskab mode mind kinlasti välja, sest beebit see ju otseselt ei puuduta, kui palju keegi raha küsida tahab 🙂\n[tsitaat]Siin on vast see aspekt ka, et professionaalil ei kuluks beebiteki ja -kleidi tegemiseks 28 tundi, vaid teeks rutem.\nSinu asemel tõesti ütleksin soovijale, mis maksab materjal, mitu tundi Sul tööle kulub, ning küsiksin talt, kui palju ta peab võimalikuks ja õiglaseks maksta. Ning siis pakutu põhjal otsustaksin, kas sellistel tingimustel viitsiksin asja ette võtta või mitte.[/tsitaat]Koon-heegeldan-tikin alates 5.eluaastast. Staazhi 35a. Olen olnud kuduja Rootsi firmas (käsitsi kootud kampsunid, meestekampsuni sain valmis 3 päevaga) 5a, heegeldanud kardinaid, äärepitse Ukusse (imeodavalt), tikkinud tellimise peale rahvariideid (juba parem hind tegijale :)) ning muidugi täitnud kogu meie suure pere kõik vajadused aastate jooksul (sokid, kindad, vestid, kampsunid, karupüksid, mütsid, sallid, kombed, majatäied heegeldatud kardinaid, päevatekke jne.) Julgen end ikkagi profiks pidada. Tuhat vabandust kiidulaulu pärast, ega teisedki tegijad aeglasemad pole.\nAga paha asi on see, et kunagi see töö ei maksnud midagi ja alates 2000. aastast olen kõike teinud tasuta. Lihtsalt nii on kujunenud, kingiks jm.\nSellepärast ei oskagi oma tööd hinnata.\nSelgusetuks jäi, et kas asdi alles plaani tasemel või esemed juba valmis?\nKui veel plaani tasemel siis annagi tuttavale teada, et see on mahuks töö, milles materjalikulu tuleb 25¤ ja töökulu ntx 50¤ lisaks. Eks tuttav siis ise otsustab. Ma arvan,e t tuttaval lasta hind määrata on natuke riskantsem kui ise enda tööle väärtus anda.\nÜle 25 euri küll ei julgeks küsida töörahaks. See on ju isetehtud nässakas, mitte mingi disainerkaup!\n[tsitaat]Selgusetuks jäi, et kas asdi alles plaani tasemel või esemed juba valmis?\nKui veel plaani tasemel siis annagi tuttavale teada, et see on mahuks töö, milles materjalikulu tuleb 25¤ ja töökulu ntx 50¤ lisaks. Eks tuttav siis ise otsustab. Ma arvan,e t tuttaval lasta hind määrata on natuke riskantsem kui ise enda tööle väärtus anda.[/tsitaat]Enda beebi esemed on valmis, tellija esemed veel mitte, aga endale tehtu järgi tean kulu ja ajakulu.\nSa tööst pilti ei raatsi näidata?\nMina teen ka ainult omainimestele , sest see raha küsimine on täiesti hullumeelne ettevõtmine nende jaoks kes asjast midagi ei tea.\naga ma arvan, et 25-30 töörahaks oleks kirik keset küla.\nMõtle oma silmade ja õlavöötme peale ka!\nVähemalt 100 euri. Kahju, et head käsitöö tegijad nii vähe küsivad, seepärast ei oskagi keegi seda hinnata. Mina teen ka käsitööd ja ka õppinud seda ja paberid olemas aga teistele naljalt ei tee, kuna see on naeruväärne mis hinda selle eest maksta tahetakse. Mu aeg on liiga kallis selleks.\nJah kahju on see et tavainimesed selle töömahukusest aru ei saa,seetõttu ei oska ka seda ajakulu hinnata,ja seetõttu ei taha ka midagi eriti maksta.Mõttekam on teha ja müüa mõnele välismaalasele ,turistile.Võis siis jah kingituseks heale tuttavale ,sõbrale kes oskab seda hinnata.Eriti hingepõhjani solvav on see kui keegi nimetab veel isetehtud nässkakas-no sellised paksu rahakotiga ostku ainult oma kallist disainerkaupa siis edasi.\n[tsitaat]Vähemalt 100 euri. Kahju, et head käsitöö tegijad nii vähe küsivad, seepärast ei oskagi keegi seda hinnata. Mina teen ka käsitööd ja ka õppinud seda ja paberid olemas aga teistele naljalt ei tee, kuna see on naeruväärne mis hinda selle eest maksta tahetakse. Mu aeg on liiga kallis selleks. [/tsitaat]\nJah, küsida võib kõike. Aga siis tuleb ka leida loll, kes need 100 euroga ära ostab.\nKüsiks 75 Eurot.\nKäsitööd tööna tehes on minu meelest üks suur eelis see, et saab seda teha muude tegevuste kõrval. Näiteks vaatan hea filmi sokikudumise kõrval ära, võtan samal ajal rannas päikest või teen asju lihtsalt endale sobival ajal ja sobivas kohas. Rongis teel tööle näiteks. Ühesõnaga saan lisaväärtust anda ajale, mis mul muidu nö tasuta oleks muudeks toimetusteks.\nTeen ise ka palju käsitööd, niiet selles mõttes tean, kui aeganõudev see on ja millises hinnaklassis tarvikud.\nTööraha min 50 euri, alla selle ise ei teeks.\nVõrdluseks- lasin lapsele õmmelda lihtsa kleidi ja selle õmblemine maksis 28 euri + materjal\nMul oli kunagi plaan siit tellida: http://frikatell.com/kontakt/sinised-sakid-vaikesele-poisile/\nMulle kingiti siiski katsikuks, parim sõbranna kudus ise. Minu jaoks on see kõige armsam kingitus, mis saanud olen.\nMina soovitan sul algatuseks paluda ostjal et ta läheks ja ostaks ära vajaliku materjali. anna juhis kaasa mida peab ostma ja kui palju. Kui ta ise ei viitsi isegi lõngapoodi minna või ehmatab materjali hinna peale siis on kohe aru saada et ta ei maksa sulle töö hinna eest mitte midagi. Kui inimene tõesti tahab seda komplekti siis ta toob sulle materjali ja siis võite kokku leppida mis töö hinnaks tuleb ja millal ta toote kätte saab. Äärmisel juhul saad jääd sina ainult tööga kahjumisse kui ta valmis toodet ikkagi ära ei maksa.\nJa üldse sellist asja tegema hakkaksin ainult kui oleks hea tuttav ja ise viitsiks seda komplekti uuesti heegeldada.\nMina olen maksnud materjal + 3 eur tunnist.


Uus väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister astus ametisse\n21:19 06. Juuni 2020\n12:43 16.05.2019 lühendatud link\nKert Kingo on Eesti Vabariigi väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister alates 16. maist 2019. Ta kuulub Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda (EKRE).\nTALLINN, 16. mai — Sputnik. Uus väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Kert Kingo astus täna riigikogu ees ametivande andmisega ametisse, edastas valitsuse kommunikatsioonibüroo.\n"Soovin Kert Kingole jõudu ja kiiret sisseelamist uude ametisse, sest juba lähinädalatel tuleb valitsusel lõpule viia riigi eelarvestrateegia ja järgmise aasta eelarve arutelud. Samuti seisavad ministril ees olulised väljakutsed, mis on seotud meie väliskaubanduse ja ettevõtjate toetamisega välisturgudel ning loomulikult Eesti visiitkaardiks oleva e-riigi arendamisega," ütles peaminister Jüri Ratas.\nValija kipub tsentrifugaalseks\nPresident Kaljulaid vabastas peaministri ettepanekul minister Marti Kuusiku ametist>>\nKert Kingo sündis 5. märtsil 1968 Tartus, ta on abielus. Ta on EKRE Jõgeva- ja Tartumaa ringkonna esimees.\nKingo lõpetas 2001. aastal Tallinna Majanduskooli õiguse erialal.\nEnne ministriks saamist oli Kingo riigikogu liige. Varem on ta töötanud juristina maksu- ja tolliametis ning olnud politsei- ja piirivalveametis kriminaalasjade menetleja. Kert Kingo valdab eesti, inglis ja vene keelt.\nValitsuse moodustamine - 2019>>\nMinister Kert Kingol on kohtuvaidlus maksu- ja tolliametiga seoses töökiusamisega, mille ohvriks ta EKRE esimees Mart Helme väitel langes, teatas ERR.\n"See vaidlus on riigikohtus ja tõenäoliselt tuleb otsus juba juuni algul. Meie andmetel on tegemist olnud asutuse sisese kiusamisega. Ta ei olnud nõus tegema otsust, mida temalt nõuti, kuid mis tema hinnangul oli seadusega vastuolus," märkis Helme.\nMaksu- ja tolliametist öeldi ERR-ile, et kuivõrd kohtuasi on kuulutatud kinniseks, ei saa nad paraku selle sisu avada.\nEesti langes võitluses\nRiigis valitsev Keskerakond pälvis parlamendivalimiste tulemuste kohaselt teise koha (23,1%), jäädes alla opositsioonilisele Reformierakonnale (28,9%).\nReformierakonna esinaine Kaja Kallas pöördus Keskerakonnale ettepanekuga: "Usume jätkuvalt, et Reformierakonnaga saaks Keskerakond olla osaline koalitsioonis, mis esindaks nii Eesti inimeste kui ka Eesti riigi huve laiapõhjalisemalt, tasakaalustatumalt ja tulevikku vaatavalt".\nKuid Jüri Ratas ei võtnud pakkumist vastu.\nHelme või Reinsalu – kumb Venemaale suurema käki keerab>>\nReformierakond ja Sotsiaaldemokraatlik erakond avaldasid 15. aprillil valitsuse moodustamise aluste dokumendi, mis kirjeldab põhimõtteid, mille järgi Kaja Kallase juhitud valitsus tegutsema hakkaks. Kuid kavandav koalitsioon ei saanud Riigikogult piisavalt toetushääli valitsuse moodustamiseks. Kallast toetas 45 saadikut, vastu oli 53 saadikut.\nKeeldudes reformierakondlastega koalitsiooni minemast, võtsid keskerakondlased ette katse jääda riigitüürile, moodustades enamusvalitsuse kahe teise parlamenti pääsenud erakonnaga – EKRE (17,8%) ja Isamaaga (11,4%).\nJüri Ratase juhitav Keskerakond ning Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa kinnitasid juba 8. aprillil võimuleppe.\nPresident Kaljulaid kirjutas 16. aprillil alla otsusele nimetada peaministrikandidaadiks Eesti Keskerakonna esimees Jüri Ratas. Riigikogu andis peaministrikandidaat Jüri Ratasele volitused valitsuse moodustamiseks. Volituste andmist toetas 55 saadikut ja vastu oli 44 saadikut.\nminister, peaminister, Jüri Ratas, president, valitsus


Henning Scharpenberg – Vikipeedia\nHenning Scharpenberg (surnud 5. aprillil 1448) oli Riia peapiiskop aastatel 1424–1448.\nHenning Scharpenberg pärines Pommerist, Greifswaldist kodanikuperekonnast, ta oli Saare-Lääne piiskopi Christian Kubandi sugulane. 1393. aastal õppis ta Praha ülikoolis.\n1417. aastaks oli Scharpenbergist saanud Riia toompraost. 1424. aasta juunis valis kapiitel ta uueks Riia peapiiskopiks, misjärel ta suundus Rooma paavstilt kinnitust saama. 13. oktoobril kinnitas paavst Martinus V Scharpenbergi peapiiskopiks, järgneva kuu jooksul kohustus ta tasuma ka kinnitamisega seotud kulud (servitium communis).\nHenning Scharpenberg kuulus esialgu ilmselt Saksa ordusse, kuid just tema viis läbi Riia toomkapiitli vabastamise ordusse inkorporeeritusest; paavst kinnitas viimase 1425. aastal. Scharpenberg jätkas ka Liivimaa maapäevade kokkukutsumist, 1435. aastal sõlmis ta ordu ja teiste seisustega Valga konföderatsiooni, mis lahendas Liivimaa-sisesed vastuolud ja kestis kuni tema surmani 1448. aastal.\nScharpenberg oli ka kirikukogude liikumise äge pooldaja ning tema eestvedamisel toimusid ka kaks Riia provintsiaalkontsiili: aastatel 1427 ja 1437.\nHenning Scharpenberg suri 1448. aasta 5. aprillil Riia linna lähistel.\nJohannes Ambundi Riia peapiiskop\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Henning_Scharpenberg&oldid=3554200"\nLehekülje viimane muutmine: 14. märts 2013, 21:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:41, 14. märts 2013.


Kalev Stoicescu: Venemaa tahab sõda Ukrainaga - Arvamus\nKalev Stoicescu: Venemaa tahab sõda Ukrainaga\nFOTO: Ivan Sekretarev / AP/SCANPIX\nKus on Venemaa piir? Üheksa-aastane vene poiss vastas väga lihtsalt sellele küsimusele geograafia viktoriini teleülekandes 24. novembril 2016: «Beringi väinas». Saates osalenud Venemaa president Vladimir Putin parandas teda: «Venemaa piir ei lõpe mitte kuskil!» Stuudiokülalised aplodeerisid ja naersid, kui idanaabri riigipea pööras oma sõnad naljaks. Hiljutised sündmused Kertši väinas ja Aasovi merel on järjekordne tõend, et Putin ei teinud siis sugugi nalja. Pigem võib «naljakaks» pidada tema poolt siira näoilmega antud kinnitusi, et Venemaa ei himusta teiste riikide territooriume ja ei kavatse oma naabreid rünnata, kirjutab Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadur Kalev Stoicescu.\nOn täiesti selge, et Ukraina poliitiline kurss Kremli võime ei rahulda mitte kuidagi. Krimmi amputeerimine naaberriigi küljest ning Donbassi idaosa sisuline hõivamine ei ole toonud Venemaa poolt soovitud tulemust ehk Kiievi tagasipöördumist Moskva orbiidile. Ukraina presidendivalimised on kavandatud tuleva aasta märtsi lõpus. Putini võimalused ahenevad, kui need valimised toimuvad ning valituks osutub Ukraina lääneorientatsiooni pooldav ja Venemaa suhtes mitte allaheitlik kandidaat.\nVenemaa tigedus sai hoogu juurde, kui Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat tunnustas Ukraina õigeusu kiriku (Kiievi Patriarhaadi) sõltumatust. Lisaks, Kremli poolt 11. novembril orkestreeritud «valimised» nn «rahvavabariikides», peale Aleksander Zahartšenko mõrvamist Donetskis, ei tunnistatud legitiimseteks mitte ühegi riigi poolt peale Venemaa. Tagatipuks, Putini populaarsus venemaalaste seas on kõvasti langenud. Nagu alati, sõda peaks aitama Putinil peamiste muredega toime tulla – mobiliseerida rahvast ja suurendada toetust tsaarile, karistada ja alandada vaenlast (Ukrainat) ning ähvardada ja panna ülejäänud maailma Venemaad «austama».\nVenemaa on oma juhi näoga tülinorija ja kakleja. Ukraina sõjalaevade relvadega ründamine, rammimine ja eriüksustega hõivamine ning mereväelaste haavamine ja arestimine koos laevadega on kõige pesuehtsam agressioon, millel loomulikult puudub mistahes õigustus. Venemaa mõistagi levitab kombekohaselt oma desinformatiivset versiooni sündmustest, justkui tegemist oleks olnud Ukraina ettekavatsetud provokatsiooniga. Putinil on tagataskus lemmik eneseõigustus: «Me pole (tüli) algatajad!» Seetõttu on Ukraina tasakaalukus nüüd eriti kriitilise tähtsusega.


Uudised - Kalev/Cramo oli Kalev/TLÜ-st selgelt üle\nKalev/Cramo oli Kalev/TLÜ-st selgelt üle\nPaf Eesti-Läti korvpalliliigas toimus kolmapäeval üks mäng, milles BC Kalev/Cramo teenis Tallinna Kalev/TLÜ üle 46-punktilise võidu.\nBC Kalev/Cramo - Tallinna Kalev/TLÜ 111:65 (25:15, 28:18, 27:14, 31:18)\nMeeskonnad alustasid kohtumist tasavägiselt ning avaveerandi keskpaigas oli Kalev/Cramo 10:9 ees. Ligi kolme minuti möödudes oli vahe siiski üheksapunktiliseks paisunud ja Kaido Saksa viskest vähendas Kalev/TLÜ teise veerandaja alguseks vahe 15:25 peale. Kalev/Cramo jätkas 13:3 spurdiga ning 5.48 enne poolaja lõppu oli seis 42:20 kodumeeskonna poolt vaadatuna. Suuresti keskmängija Michael Kyre Buchanani korvidest suutis Kalev/TLÜ veel mängus püsida, kuigi puhkepausile minnes oli vahe 20 punkti suurune.\nKolmanda veerandaja algus õnnestus külalismeeskonnal paremini ning 1.20 möödudes suudeti kaotusseis vähendada 16 punktile. Kalev/Cramo ei jäänud vastuseta ja veerandaja lõpus oli eduseis 31-punktiline. Neljas veerandaeg algas võõrustajate 80:47 juhtimisel. Vastased suutsid küll 18 punkti visata sarnaselt teisele veerandajale, kuid Kalev/Cramo vastas 31 punktiga ja suurendas nii mängu lõpuks vahe koguni 46 punkti suuruseks.\nVisketabavuses oli Kalev/Cramo selgelt parem 61% - 37%. Seejuures tabati vabaviskeid 20/21 (95%), kaheseid 26/35 (74%) ja kolmeseid 13/28 (46%). Lauavõitluse võitis küll Kalev/TLÜ 35:31 (ründelaud koguni 19:7), aga korvisööte andis Kalev/Cramo rohkem 27:8. Pallikaotuseid tegi Kalev/TLÜ rohkem 25:15.\nJanari Jõesaar viskas Kalev/Cramo parimana 17 punkti ja võttis 6 lauapalli. Kristjan Kitsing lisas 15 ja Martin Paasoja 14 silma, 3 lauapalli ja 3 korvisöötu. Uued täiendused Jonathan Loen Holton ja Calvin Jerome Godfrey said kirja 12 punkti ning vastavalt 6 ja 4 lauapalli. Kyle Vinales järgnes 10 punkti, 3 lauapalli ja 4 korvisööduga.\nMichael Kyre Buchanan viskas Kalev/TLÜ eest 16 punkti ja võttis 5 lauapalli. Martynas Mažeika tõi 14 punkti ning paremuselt kolmas punktitooja oli Kaido Saks, kes lisas 7 silma.\nEesti-Läti korvpalliliigas toimub järgmine mäng reedel, 15. novembril, kui Rakvere Tarvas võtab vastu BC Valga-Valka/Maks&Moorits meeskonna.


Augustikuu 2019 toob Games With Gold kasutajatele… - Level1\nAugustikuu 2019 toob Games With Gold kasutajatele…\nKunagi, kui Epic Games ei tegelenud battle royale žanri domineerimisega, panid nad aluse Microsofti ühele tuntuimale tulistamismänguseeriale (mis ei ole Halo). Gears of War 4 oli küll loodud juba uue stuudio poolt, ent ohjad üle võtnud The Coalition sai enda ülesandega eeskujulikult hakkama ning järgmise põlvkonna „hammasratastest“ pajatav lugu oli samal tasemel eelnevate episoodidega. Ja noh, parem kui Gears of War Judgment…\nForza Motorsport 6 on Microsofti autosimulaator, mis järgnes mängule Forza Motorsport 5 ning eelnes mängule Forza Motorsport 7. Saab sõita aeglaste autodega, saab sõita kiirete autodega ning teos pakub nauditavat sõidukogemust.\nTorchlight on fantastiline leid nende jaoks, kel Diablo 3 mitu korda läbi tehtud ja vaikselt hakkab juba igavaks kiskuma. Isiklikule kogemusele nõjatudes võib ka nentida, et tegemist on ideaalse mänguga, mida töö juures toksida. Seda muidugi eeldusel, et reaalseid tööülesandeid tol hetkel pole!\nLords of Shadow oli mõeldud uue algusena legendaarsele Castlevania seeriale. 2010. aastal ilmunud teos jälgis Gabriel Belmonti seikluseid, kes üritas oma surnud naist taaskord ellu äratada ning samas alistada õel kultus. Häälnäitlejatena kasutati muuhulgas Robert Carlyle’i ja Patrick Stewartit, osa arendustööst tegi aga ära legendaarse mänguarendaja Hideo Kojima toona Konami alla kuulunud Kojima Productions.


Arvutifoorum VISTA • Vaata teemat - Kellelgi kogemusi VHS digitaliseerimisega?\n[ Tänane kuupäev 12 Juul 2020, 20:08 ]\nKellelgi kogemusi VHS digitaliseerimisega?\nTeema pealkiri: Kellelgi kogemusi VHS digitaliseerimisega?\nPostitatud: 07 Okt 2016, 11:08\nKas kellelgi kogemus vhs kassettidelt materjali saamisega arvutisse?\nIgasuguseid pulkasi müüakse erinevate hindadega, kas on neil üldse mingit vahet ka?\nVõi kõige parem analoog tv kaart masinasse suruda?\nTeema pealkiri: Re: Kellelgi kogemusi VHS digitaliseerimisega?\nPostitatud: 04 Nov 2016, 20:30\nTere. Kasutan K- Worldi kaarti ja see toimib hästi. Ajakiri Digis sai tema pulk ka hea hinde.\nPostitatud: 08 Nov 2016, 13:05\nAnaloogne seade on tellitud ebayst, millalgi räägin oma kogemuse.


GALERII! EOK tiigrikoolitusest võttis osa üle 150 sportlase üle Eesti – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport GALERII! EOK tiigrikoolitusest võttis osa üle 150 sportlase üle Eesti\nEesti Olümpiakomitee korraldas teisipäeval Tallinnas iga-aastase suure motivatsioonikoolituse “Lase tiiger välja!”, kuhu kogunes Eesti tippsportlastelt kogemusi ja tarkusi ammutama üle 150 sportlase ning noortetreeneri 30 spordialalt.\nEesti Olümpiakomitee kommunikatsioonijuht Maris Lindmäe sõnul on tiigrikoolituse eesmärk pakkuda noortele sportlastele mõtteainet ja inspiratsiooni edasipürgimiseks. „Selle üritusel toob EOK kokku kogenud tippude elutarkuse ja südikate noorte küsimused. Sport elukutsena on kohati täis nii spetsiifilisi väljakutseid ja kitsaskohti, et tippu pürgivat sportlast mõistab sageli kõige paremini teine sportlane, kes on nende väljakutsetega juba ise silmitsi seisnud. Üheskoos arutletakse noorte jaoks olulistel võtmeteemadel, millest võib sõltuda saavutusspordiga jätkamine ja tippu jõudmine, ehk teemadel, mis on määrava tähtsusega endast tiigri välja laskmisel. Mida rohkem sportlased kogukonnana üksteist usaldavad ja kogemusi vahetavad, seda tugevamaks saab meie sport,“ ütles Lindmäe.\nFotod: Kalev Lilleorg / EOK\neelmine VIDEO! Iluvõimlejate juunioride võistkond võitis EM-il viienda koha\njärgmine GALERII! EOK teenetemärgi pälvis kuus sporditegelast


“Make peace with your body”-bullshit – Eveliisi eluviis\nPosted by Eveliis on May 30, 2018 May 30, 2018\nIkka see paganama kaaluteema. Valus teema. Minu jaoks hetkel. Seepärast ka uuesti sel teemal soiun. Eile jäi mulle silma paar postitust kehakaalu teemadel. Ikka seesama vana hea “armasta end sellisena nagu sa oled” ja “tee oma kehaga rahu” ja “ma olen kõhnemana end palju koledamana tundnud”. Ma ütlen ausalt, et minu jaoks on see paras pullikaka või pea liiva alla peitmine, endale valetamine. Ma lihtsalt ei usu seda. Esiteks kui seda räägib sale ja supervormis inimene. Ja teiseks kui seda räägib ülekaaluline. Nagu ma siin mõnda aega tagasi kirjutasin, siis mu enda keha ajab mind hetkel öökima. Paks otseselt ehk ei olegi, aga tõsiselt vormist väljas. Iga hommik nuputan ma, mida selga panna, et neid “kurve” (et mitte ju otse välja öelda “rasvavolte” varjata). Pildile oskan ma vajadusel jääda nii, et keegi ei saa otseselt arugi, et mis ma vingun, aga kõik on vaatenurga küsimus. Vaadake ise kui erinevad on pildid.\nAga see selleks. Miks ma julgen öelda, et see “armasta oma keha sellisena nagu ta on” on jama? Ma arvan, et kui inimene ei ole oma keha(kaalu)ga rahul, siis mitte ei pea seda õppima armastama, vaid tuleb midagi ette võtta. Olgu selleks rasvaimu või dieet ja trenn.\nMina otsustasin rohkema liikumise ja tervislikuma toidu kasuks. Ei saa öelda, et ma hetkel mingeid muudatusi näeks, aga ma püüan. Püüan, et saaksin end peeglist vaadata ilma riieteta nii, et ma ei tahaks nutma hakata. Ja et mu laps ei laulaks mulle “emmel on suur kõht”. Kuigi peab tunnistama, et selle “laulujupi” viis oli üsna kaasahaarav ja jäi pähe kummitama;)\n“Love your body.” “Make peace with your body.” “Love yourself no matter how you look.” “It doesn’t matter if you’re +/-15 kg if you love yourself.” In my opinion it’s just bullshit. Skinny people ot overweight people in denial talking. If you are not satisfied with your body, you don’t have to learn to love it, you have to do something. At the moment I hate my body, it’s not exactly fat, but definately out of shape. I saw myself in the mirror and didn’t like what I saw. So I started to move more and eat in a more healthy way. Hoping to see the results in the end. Not be ashamed in bikinis. Not to have my daughter sing to me “mommy has big tummy” (in a very cathy way btw). Every morning is a battle to find clothes that fit and don’t show the outofshapeness (scored this outfit for 8 euros from @sarapuukirbukastallinn, bag is from another triftshop for one euro)\nbodyit's all about mekehaootdoutfitsecondhandtaaskasutustriftstore\nPrevious Post Sööge jah seda s***a!\nNext Post “Kaua seda rukkilillepuru veel kannatama peab?”\nRäägin vaid omast kogemusest, aga päras seda kui ma end vormi ajasin, siis tõesti mõistsin seda, et enda kehaga oleks ma tegelikult juba ammu võinud rahu teha. Jah, ega see heietamine kedagi tõesti otseselt aita, aga lihtsalt mõistmaks, miks mõned seda ütlevad (raudselt olen ma ise ka seda kunagi kirjutanud).\nEhket tagantjärgi sain aru kui palju aega raiskasin enda keha vihkamise peale, sama moodi proovides ma ei tea mis dieete, trenne, rääkimata toitumishärest. Selle asemel, et anda endale lihtsalt aega, võtta kõike mõistusega ja mitte eeldada ma ei tea kui kiirelt muutust (nii füüsiliselt kui ka vaimselt). Kuid jah, see oli kõik tagantjärgi kui olin suutnud saavutada selle, et ma lõpuks olin endaga tõesti rahul.\nEnam ma ei näe selline välja nagu supervormi ajal, aga tollest korrast käis küll peas klõps läbi ja enam ma enda aega ei viitsi nendele mustadele mõtetele raisata (samas on mu elustiil ikkagi muutunud paremaks). Kuid tõsi see on, et parem tegutse ja hakka end armastama samal ajal kui et ära tee midagi ja väida, et oled ideaalne täpselt sellisena nagu oled (sisimas endaga tegelt mitte rahul olles).\n(ma ei tea, läks see komm nüüd kaks korda või?!)\n“Kuid tõsi see on, et parem tegutse ja hakka end armastama samal ajal kui et ära tee midagi ja väida, et oled ideaalne täpselt sellisena nagu oled (sisimas endaga tegelt mitte rahul olles).” – aamen! no täpselt, milleks endale valetada, kui saab midagi teha, et ei peaks endale valetama!\nMõtlesin mingi eelmise aastalõpu Buduaari ajakirja sirvides ja seal PP juttu lugedes umbes sama… Et mida viga rääkida enda armastamisest “sellisena nagu oled”, kui endale lasknud suuremad tissid panna ja muud lisavidinad sealjuures. Miks ta end väiksemate rindadega ei saanud armastatud? Et mis kuvand see on? Teine teema muidugi trenn ja toitumine. Endalgi mingi pihutäis ülekilosid hetkel ja näen ju ka, et toiduvalik pole päris see, mis olla võiks. Liialt magusat ja muud kummalist mudru. Iseenedest peaks just tervise peale mõtlema… Küll see kaal ka paika loksuks. A pole hetkel mingit motti, ega tahtmist. Aga ei tuleks selle pealegi, et hakata seda laiskust ja motivatsioonitust mingi muinasjutuga maskeerima hakata 😁\nMa ka ei tuleks, aga näed paljud tulevad. Üks hetk on – oo, ma armastan end sellisena nagu olen ja teine hetk läheb see meelest ära ja tuleb – appi kui vastik paks vaal ma olen vms.\nPP on klass omaette. Ilus naine ja ma paneks ka rinnad ja ja tuuniks end vbla siit ja sealt, aga siis ma ei hakkaks ju rääkima, et “armasta end sellisena nagu oled”. See on täiesti absurd, kuidas ta on (meedia?) poolt tehtud eeskujuks, kuidas olla tugev ja ennast armastav naine:D\nEt siis hakkame nüüd trenni tegema? 😀\nJah ning mida peavad tegema need inimesed kellel mingi haiguse nt kilpnäärme alatalitluse tõttu kaal ei langegi väga tee mis sa tahad? Lisaks veel öötöö. Hetkel ise võitlen oma 50+ ülekiloga. Fitlappi aega järgida pole aga kolm korda päevas püüan süüa ning öövahetuste ajal vaid puuvilju. Suht pointless tundub kogu see värk.\nNiimoodi loeb teiste tekste inimene, kes ongi augus. Sellised klantsitud ütlemised tundvad alati mõtetu roosamanna või vastupidi, pullisõnnik, neile, kes pole ise selles rahulolumullis võibolla et mitte kunagi viibinud ja ei suuda tabada siirust nende sõnade taga. Nagu depresioonis olevale inimesele ei aita ju, kui keegi ütleb, et “elu on lill”, “kõik on ju hästi” – ongi bläma. Aga tegelikult on väga palju inimesi, kes siiralt ongi jõudnud sellesse rahulolumulli ja soovivad ka teistele sarnast heaolutunnet olels ise ehk läbinud neid tumedaid rahulolematuseauke, aga välja ronides kaotanud selle sõnavara, mis augus olevale tegelikutl ka abiks oleks – kas leidub üldse neid väljendeid?\nMõttetu küll niiviisi praegu sulle siia kirjutada, sest sa ei võta seda kindlasti tõsiselt, aga ma siiralt loodan, et ka sina saad kunagi selle valgustuse, et need sõnad ongi tõsi!\nJah, sul võib muidugi õigus olla, aga tead tegelikult ma ei räägigi sellest, vaid sellest, et mõjub absurdsena, et inimene, kes on end ÜSNA TÄIUSLIKUKS TUUNINUD, räägib sellest, kuidas end armastada SELLISENA NAGU OLED. Heaolutunnet ei sea ma üldse kahtluse alla ja ma hakkaksin ju ka rääkima, et olen kehaga rahul kui selle korda teeksin lõpuks. Mitte et tuunin end trenniga vormi ja siis hakkan andma koolitusi, et välimus pole oluline ja make peace with your fat body.\nAga tead, mul on tunne, et kõik inimesed, kes tegelevad body buildinguga või kellel on muul viisil oma keha ja väljanägemine kinnisideeks, on oma kehaga tegelikult kimpus ja pole seda armastust ise leidnud, kuigi näevad suprhead välja (nojah “kõik”, ehk leidub ikka mõni, kes pole – ma väga loodaks). Nii palju on ju neid lugusid, kus noored, keda kooli ajal paksuse pärast narriti või kannatanud buliimia-anoreksia käes, on end musklisse ajanud ja ehk lootnud, et see aitab enesehinnangut tõsta. Tegelikult ei aita ju teistele (kunagistele narrijatele) tõestamine mitte midagi. Endaga nad rahu pole teinud. Samas selline “armasta end sellisena nagu oled” jutt ehk aitab ka neid endaga leppida pika peale. Sõnal on suur jõud ja kui ühte mantrat pidevalt korrutada siis lõpuks loodetavasti toimibki. Nii, et ma arvan, et see inimene kirjutab ja räägib neid sõnu eelkõige endale, kuigi avalikus vormis, ja see on ju ainult hea.\nSa tundud olevat igati terve enesekindlusega naisterahvas (ja krt kui kade ma selle üle olen :D) ning ma arvan, et seniks kui su enesekindlus liialt ei kannata, siis on täiesti okei olla vahel endaga mitte rahul, eriti kui see midagi, mida sa tegelikult mingil määral kontrollida saad. Seniks kuni kaalualandamisest ei saa kinnisideed ja triggerit depressiivstele mõtetele, on endaga natuke kuri olemine tervislik (minu arust).\nMa olen umbes põldhiire enesekindlusega naisterahvas nii välimuse kui ka kogu muu suhtes. Ja ma pole ka oma kaaluga rahul, aga see tekitab minus kõige vähem ärevust, sest ma tean, et see on konkreetselt minu enda valik hetkel süüa pahna, juua alkoholi ja olla laisk. Ja ma ei põe selle pärast, et ma oma lodevat keha ei armasta. Kui ma jalad tagumendi alt jooksutossidesse ajaks ja võtaks paar tundi nädalas, et oma menüüga tegeleda, siis oleksin igati rahul oma kehaga seisukorraga. Kui ma kõige muuga vaid ka sama lihtsalt suudaksin leppida 😀\nMa arvan sama, et tegelikult on täitsa tervislik ka endaga mitte rahul olla, eriti KUI tegelikult ongi see rahulolematus tingitud puhtalt vaid laiskusest ja mugavusest.\nSeda rahu tegemist võib võtta ka mitut moodi. Üks on see, et kui oled enda arvates vormist väljas siis muidugi korrigeerid toitumist ja teed trenni, et peegelpilt jälle meeldima hakkaks. Teine asi on oma kehatüübiga leppimine. Kui oled nn “maanaise tüüpi” laiade puusade ja tugevate reite-säärtega tüüp siis dieedita palju soovid, ikka jäävad su puusad proportsionaalselt laiemaks kui mõnel samas kaalus aga teise kehatüübiga naisel.\nVähemalt mina võtan seda lauset nii. Et aktsepteerida võiks seda, mis sulle looduse poolt on antud (kehatüüp, silmade värv, juuksekasv… jne) Aga kindlasti ei pea “leppima” liigse kehakaaluga kui see ennast häirib.\nJah, olen sinu kommentaariga täiesti nõus.On asju, mida muuta ei saa (või noh saab, aga mis hinnaga ja mille jaoks, eks)\nEnda näitel võin öelda, et mul on kõverad jalad, aga need ei ole mind kunagi seganud, ma ei ole kunagi selle peale tegelikult isegi mõelnud, et see võiks probleem olla, aga ma tean inimesi, kes kõverate jalgade pärast ei käi näiteks lühikeste seelikutega. Ma olen alati mõelnud kui ahistav see võib olla. Need on ju kõigest jalad!\nMul on jämedad jalad, võtan kaalust alla või ei võta, modelli jalgu ei saa ma kunagi, maatüdruk noh. 😀 150 aastat tagasi oleks hinnas olenud, nüüd ei julge lühikeste seelikutega käia, sest seda jama veel vaja, et loen pärast Perekoolist, et paksude jalgadega ikka ei peaks lühikeste seelikutega käima, mingu parem dieedile ja trenni. (Nad muidugi ei tea, et ma teen nii palju trenni, et endalgi imelik, aga vot need sääred, neile ei aita miski)\nP.S. Tegelikult on mul valdavalt ükskõik, mida teised arvavad, aga üldjoontes selline probleem ikkagi ühiskonnas on. Muide minu meelest ei saa teiste arvamus üldse segada, kui see sama keha eripära või vorm ennast ei häiri. Nii et tegelikult jah, tulebki rahu teha, sest on asju, mida ei saa muuta.\nKes see PP on?\nMina mõtestasin enda jaoks (Loe: ei pea kehtima teiste puhul) selle lahti nii, et selge see, et ma armastan end. Aga. Kui ma olen end käest lasnud, siis on mul põhjust endaga riielda ning mitte rahul olla. On olnud kaks korda, mil ma olen olnud paks. Esimene pärast kolmandat rasedust ja teine kord siis, kui ma end lolliks töötasin. Keha karjus appi. Täna olen endaga lihtsalt rohkem kontaktis ja tunnetan oma keha ning piire paremini, võtan kohe midagi ette. Mis ei tähenda, et mul poleks olnud perioode “esmaspäeval hakkan tubliks”. Millisel esmaspäeval, see jäi täpsustamata…\nJõudu ja jaksu. Olen seda meelt, et igal on oma tee ja vaatenurk. Sinu oma kehtib sulle kõige paremini 🙂\nOsta endale see fitlapi kellake ,see väga motiveerib liikuma .Ja niisama dieeditada tõesti ei ole mõtet ,sest kui elustiili ei muuda siis tõesti ei ole mõtet end kahe nädalaga kiluks näljutada ja siis kolme päevaga tagasi oma kilokesed süüa .\nMul on fitlapi kell koguaeg käe peal saan väga hea ülevaate oma kehast .Täna just mõtlesin et miks ma nii väsinud olen .Vaatan siis kella ja näen et ma olen terve öö üles ärganud millegi peale .No see seletab ka väsimust .Samas eile kõndisin palju vähem päeva jooksul kokku kui eelnevad päevad ja tean et täna ja homme kõnnin rohkem et seda ”tasa ” teha .\nSee on ilmselt fitbiti kell, fitlap omale kella vist veel teinud pole 😀\nKommenteerin, sest kasutan ise ka fitbiti kella ja tõesti aitab kenasti joonel hoida liikumise mõttes.\nTagantjärgi tarkus on alati kõige parem aga… kui ma ca 5a tagasi kaalusin 53kg, oli ikka mu kehal “midagi” viga. Võtsin puhtalt lihase arvelt 5kg juurde ja mu ainus mõte oli, kuidas uuesti 53 peale kaal saada. Peale teist rasedust olin pea 2a stabiilselt 65kg peal, mis on minu pikkuse juures ju jumala OK kaal. Trenni tegin ka meeletult, nii et lihas oli ka kena. Aga ise polnud rahul. Vaja ikka 58 peale nt saada. Täpselt aasta tagasi jätsin plika rinnalt ära ja kaal hakkas vaikselt tõusma. Tegin läbi vigastuste ja pisarate trenne, piirasin toitu-kõike mida oskasin, aga ikka tõusis. Tänase seisuga on kaalu juures +30kg. Tegelikuses olid läinud hormoonid sassi ning avastasime selle alles sel kevadel. Ees ootab pikk ja aega nõudev protsess ja ravi, aga loodetavasti saan ma kunagi selle tollal”vihatud” 65 vähemalt tagasi.\nJa nüüd, tagantjärgi mõeldes, siis miks ma ometi ei võinud armastada oma keha sellisena nagu ta oli? Normaalse treenitud naise keha!\nVot selline romaan siia :).\nanna oma edusammudest ja metoodikast teada, igal juhul hoian sulle pöialt.\nenda soovitused veel (lisaks paljudele eelnevatele, sh toidulisandite kiitmine) oleks ka varasem ärkamine koos korraliku hommikueine ja kange kohviga, suhkru ning poolfabrikaatide menüüst välja jätmine. pokaal veini või kaks, see pole pole patt. pudel juba vist on…\nnetis ringles ka meem mille mõte oli selline, et kui jätad välja oma toidulaualt asjad, millel pole koostist sisaldavaid silte, ei pea ka kaloreid lugema…\nja miks mitte ka arstil käia (hormoonide taset mõõtmas) või tõesti teha fitlapi konto.\nkallid ja edu 🙂\nAnnan ikka. Praegu on vaikne menüüle keskendumise periood olnud, nüüd läks trenni tegemiseks ka.


auto24.ee - Foorum » Veljed ja rehvid » Millal rehve vahetada?\nAvaleht » Foorum » Veljed ja rehvid » Millal rehve vahetada?\nTEEMA: MILLAL REHVE VAHETADA?\nMillal rehve vahetada?\nMillal oleks sobilik teie arust suverehvid alla panna?\nHetkel kagu-Eestis suuremad maanteed lumevabad,ning ülejäänud k.a osad linnavahelised teed veel osaliselt lumised.\nKas hetkel suverehvide alla panek on täielik lollus või vaikselt sõites saab oma sõidud ära tehtud?\nMuudetud 16.4.11 13:51\nkle vaata aknast välja talv on veel. mitu inimest on plaanis ära tappa?\nKui mõistlikult liigelda ja teeoludega arvestada siis ei ole probleemi suvekatega sõita. Aga kel sõidukogemust väga ei ole ja sõidustiil on ka selline kiirustav siis ei tasuks suvekatega veel liigelda. Kindlasti paljudel juba suverehvid all. Eriti neil kes maanteel põhiliselt liiklevad sest kuival asfaldil kalleid lamell või naastrehve praegu kulutada on suhteliselt lollus küll. Ma ühe talve sõitsin ära suverehvidega kuna õiget talve ei olnudki. Mul ühel autol on aasta läbi suverehvid all. Olen sõitnud mõned korrad külavaheteel mis on kohati suhteliselt libedad praegu. Praegu võib suvekatega sõita küll ja kui pauku kellegile panna siis kindlustus maksab küll kannatanule sest seaduse järgi on praegu juba lubatud sõita suverehvidega. Aga kui endal on auto kallis ja remont võib minna kalliks siis ei tasu muidugi ära sellel kes juhtimisega väga hästi toime ei tule.\nKaine mõistus, kus sa oled?\nEilsed uudised, kus kiilasjää maanteedel põhjustas mitmeid õnnetusi, ka. surmaga lõppenud avarii. Loomulikult siiski juht peab asja mõistusega võtma (suverehvidega libedal teel siis 30 km/h teistel ees töllerdades näiteks), kuid elementaarne on, et selliste petlikute ilmadega sõidetakse veel talverehviga.\nDebiilikud, tapke end parem kohe ära, jätke teised alles. ööl vastu laupäeva oli -2 ja päevane vesi kõik jää. Lauslibe. Isegi soolamasinad olid välja aetud keset ööd.\nkannata veel Kristo, mulle meenub et suvekad on tavaliselt aprilli keskel alla saanud, nii et aprilli alguseni vähemalt oleks mõistlik suvekatega mitte teele ronida. Päeval tõesti on asfalt väljas aga õhtuti ja nt metsade vahel jagub kiilakat küllaga ehk siis hetkel on veel talv.\neesti heitlike ilmadega sõida rahulikult talverehvidega poole aprillini.\nRe: Millal rehve vahetada?\nLumi läinud juba ammu ja mul naeltega sõitmisest kõrini, panin homseks rehvivahetus aja ja lähevad suvekad alla. Niiet jokk selle asjaga. Muide esimesest märtsis võib suvekatega sõita ka, niiet olge mõnusad :)\nMina vahetan naelad ära alles siis kui politseionu rajalt maha võtab ja käsib ära vahetada.\nKäis ka täna peast mõte läbi, et varsti vist juba võiks. Öösel ei paaruta kusagil siis suht savi juba.\nAga mis siis teete kui viskab märtsi keskel või aprilli alguses ühe korraliku lumetuisu Eestimaa peale?\nSiis tuleb jala tööle minna või aeglaselt sõita\nTiit, aga mis siis teed, kui mais lund viskab? Eestis ei ole ainult juulis lund trehvanud, muudel aegadel on väike võimalus alati olemas.\nIlmateade ju lubas märtsi keskel külma. Miks nii kiire selle vahetamisega? Oma ja teiste tervise arvelt kuskilt mujalt kokku hoida?\nVeebruaris oli ka külma, aga mida oli paljal asfaldil teha naastrehvidega!?\nPraegu on kogu skandinaavias soe, niiet vaevalt siin mingit talve enam tuleb :(\nMa pistan Laupäeval 1.märts igastahes suverehvid alla ,noo mutrite keeramise rõõm . Kui tuleb lumi veel eks viskan ringi jälle.\nPõhjus kodust välja ja sõpradega garaazis tiksuda (naisele ei meeldi)\nSooja detsembri tõttu mina see aasta rehve ei vahetanudki. Need paar lumesajust päeva jaanuaris käisin jala.\nSaada naine garaazi rehve vahetama ja ise tiksud sõpradega kodus:Y\nJuhtus ka nii, et ühel autol jätsin rehvid vahetamata kuna ootasin suuremat lund, mida aga ei tulnudki. Selle mõne päeva sõitsin teise autoga, millel naastrehvid all.\nTehtud, krdi hea on sõita jälle :)\nEinoh jah...eks lumetu talv jah, aga mõelge nüüd sedasi- asfalt on puhas, aga kui juhtub olema metsavahel näiteks tee niiske ja väljas temperatuur on nt +2c, siis mis juhtub? Suverehv on sellise temperatuuri juures kivikõva ja ei suuda absoluutselt mingit vett-lund ära suunata enda alt. Eks selliste enesetapjate pärast meil kevadeti neid pauke niipalju ongi...krt tapke ennast, aga mitte teisi.\nIse ei kiirusta rehvivahetusega üldse, ilmselt vahetan, kui ööpäevaringselt hakkab +3...+6 hoidma. Seega ilmselt kuskil märtsi lõpus-aprilli alguses. Muidugi, kui vahepeal lund maha ei tule.\nto jokeraudi (registreerimata)\nma ei ütleks, et kevaditi pauke rohkem oleks, pigem on neid pauke rohkem siis, kui jälle suurem lumesadu on olnud. siis miskipärast tundub, et sõiduoskused on üleöö mandunud. kes vahetab varakult ja teadlikult suverehvid alla, see ilmselt oskab ka teeolusid jägida ja sõiduvõtteid kohandada.\nsee kes selliste ilmadega naelaga soidab,on peast soe!\nOli "õnn" 2012a märtsi lõpus istuda Tampere lähedal kiirteel ja oodata 4 tundi tee avamist kuna ees oli paarikümne masinaga avarii.\nVahepeal oli ilm soe olnud ja paljud sommid olid jõudnud juba suvekad alla panna kui äkki viskas nii palju lund maha, et ummiku likvideerimist oodates pidin vahepeal mitu korda kojamehi puhastama ja autost väljudes lükkasin uksega lund.\nmillal oleks mõistlik naastrehvid alla panna. hetkel on veel suverehvid all.\nkõik sõltub sellest, et kunas ja kus sa sõidad.\nkui on ikka õhtul hiljem, öösel või varahommikuti maanteid mõõta siis soovitaks juba alla kruvida. kui sõidad linnas ja/või linna lähedal maal, siis vast veel pole mõtet. aga, kui sa tunned, et võiks juba alla kruvida ja endal kindlam oleks, siis kruvi alla.\ntule taevas appi (registreerimata)\nomal peaks ka ikka natuke mõistust olema,minu pärast võid sa aasta ringi oma suvekatega edasi lasta\nVastus on: siis kui lumi maas või kui pidevalt tugevamad miinuskraadid.\nVaata ilm.ee seal näitab nädab mis tulemas ja suhteliselt täpselt ja planeeri ise. Äkki tahad veel teada, kui tihti naist panna\nKui ööpäevane keskmine on alla +5, siis talverehvid, kui üle, siis suverehvid.Meie kliimas tavaliselt 15-20 aprill on paras vahetada suviseks.\nKaevasin vana teema üles. Mis arvate, kas võib juba suvekad alla visata?\nNo kui sa saad need paar päeva mis veel lund tuleb suvekatega hakkama või ei sõida sel ajal ning öiste öökülmadega samuti siis pane suvekas alla. Mingi ilmavana arvas, et märtsi lõpus lööb veel maa valgeks. Vägagi võimalik. Elu on näidanud, et aprilliski viskab sellist paari päevast lund maha.\nAprill 2017 (registreerimata)\nHakkasin Võhandu maratonilt peale 100km aerutamist tagasi tulema, sõitsin veel Võõpsust Värskasse, kus mu väljamaa sõpradest aerutajad hotellis olid. Sõitsin Värskast välja, ja siis hakkas pihta...\nLumi ja tuisk hakkas! All olid muidugi ammu suvekad, sest lilled õitsesid ja ammu oli ilus kevad.\nAsi kiskus ikka uisutamiseks ja kell ca 02 polnud ka keegi teedel sõitnud, pühapäeva hommik ju. Asi kiskus jamaks, esiteks olin magamata, hommikul oli äratus kell 05, siis 100 km aerutamist, kohtumised finišis, Värska ja asi lõppes sellega, et Jõgeval keerasin bensukasse magama, sest allesjäänud paarikümmet km lihtsalt enam ei saanud sõita, tuisk, aeglane monotoonne sõit ja silm vajus mitu korda kinni.\nPean tunnistama, et ega need suvekad ka miski kingitus polnud.\nOli 20.aprilli paiku see asi ja just oli nagu suvi! Maratoni ajal hakkas juba päeval rahet raginal segi padukaga tulema ja finišis olid autod jääs.\nPikemate sõitude korral, nt 3 päevaks mina küll ei vahetaks, lühikeste "kolhoosisiseste vedude" puhul ja kui on teine jooks velgedel- saab millal tahes vajadusel ringi visata.\nPmt kui oleks talvekad alla jätnud, oleksin ma ammu kodus olnud sel ajal kui Jõgeval autos mõned tunnid, tegelikult valgeni magasin.\nSee oli ka viimane kord, mil ma peale 100 km maratoni finišit hakkasin pea kohe sõitma, edaspidi magan hommikuni, autos ruumi on.\ntavaliselt esitavad selliseid küsimusi naelamehed.\nka maikuus on lund näha olnud.pange aga juunikuuni edasi,äkki võib lund sadada!\nmina vahetasin lamellid juba ära suvekate vastu.varsti võtan suveauto välja\nHea 63amg (registreerimata)\nLoll olemine pole seadusega keelatud, tee mida tahad, võid oma lamellidega kasvõi sugu teha, neid vahetada ja uuema aja kommete sees ehk isegi abielluda.\nAga- seepärast ära halvusta neid, kes sellist elu elada ei soovi, olgu või "naelamehed".\nJa pole usutav ka mingite spetsiaalsete "suve" ja "talveautode" omamine sinu puhul, võimalik, et üks lihtsalt külmaga ei käivitu. Võimalik ka, et nii "tarkadel" polegi autot- arst ei luba.\nAga sinulegi ilusat päeva.\nTere! Teate, poisid, ärge põdege, kui me vahetame T-rehvid mingi nädalase viivitusega suvekate vastu siis uskuge, maailm otsa ei saa. Olen naelikuid näinud suksudel veel isegi septembris. Ja lumi, n,jaa - olles vabatahtlikult NL ajal kordusõppustel Vergi kandis ja... eelmisel või üleeelmisel päeval leotasime oma jalakesi merevees ning hommikul telgist väljudes (soe aeg ju...Juuni kohe) oli kogu nähtav ümbrus rõõmsalt valge!!! Tõsi, tollal sõitsid naelikutega ringi võrdsematest võrdsemad PEAD või kui siis kellelgi (!) õnnestus nt. Norrast nö kasutatuid tuua ja kasutusse anda-võtta. Kui tahad oma suksule ebameeldivaid "tuttavaid-sõpru" (remondimehed) siis ära kiirusta- vanasõnagi ütleb: tasa sõuad kaugele jõuad. Lase kiire aeg mööda, küll aeg annab arutust. Meie kliima ongi hetkel pisut (palju?) muutunud ja mingit kindlat reeglit ei tea absoluutselt keegi ja toimi nii kuidas ise oma=pere ohutuse suhtes tunned.\nSee talv sai kenasti suvekatega sõita.\nnii hullud ja ootamatud olud ikka Eestist, et mina naaste küll alt ei võta, vaid sõidan kuni oktoobrini. Vb natuke kauemgi. Ja siis ostan uued naastud. Eestis võiksid muud rehvid üldse ärakaotada. Naastuga on hea kindel sõita.\nImelikud mehed (registreerimata)\nLamelliuskujad on saamas juba mingiks radikaalseks sektiks. Mingil moel meenutavad veganeid või LGBT tegelasi.\nSee talv on neile muidugi sisendanud eepilistes mõõtmetes enesekindlust ja isegi üleolekut.\nMõni on aga suverehvifänn ka talvel, uhke ka veel, aga eks neid radikaale ole igas liikumises.\nVaatame, mis siis saab, kui nt järgmisel talvel hanged rinnuni on ja sahad asfalti ei kraabi.\nJa ootame seegi aasta ikka talverehvide hooaja lõpu ära.\nMis kasu on naeltest rinnuni hangedes?\npolegi mingit kasu,aga igaksjuhuks panevad alla.nii pidi naelameestel kindlam tunne olema\nJääb ka arusaamatuks see naastude ja lume omavaheline seos. Naastud on paksus lumes kasutud. Pigem toimib seal paremini korralik lamellrehv. Naastu AINUKE eelis tuleb välja täielikult siledal kiilasjääl. See on ka ainuke koht, kus peaks naastu eelistama- ehk siis sõites enamus aja kuskil külavaheteedel, kus tallatakse lumi kinni, see sulades ja külmudes muutub siledaks kiilakaks. Seal tõesti lamelliga on keeruline. Mitte võimatu, kuid keeruline. Naast teeb elu seal lihtsamaks. Samas, kui sõita enamus sõite linnades-suurtel teedel, kus mingisugune teehooldus ikka olemas, siis ei näe küll mingit pointi naastude allapanekul.\nKui keegi üldse mingit radikaalset sekti meenutab, siis on need just paadunud naastufännid, kes ka suvel ringi uhavad naastuga, sest no libe kurat on ju!\nJa need vennad, kes talv otsa suvekaga uhavad, võiks oma load hoiule anda ning siis ise ravile pöörduda.\nSuveka allapanekust- vaatan ise harilikult, mis ilmad teevad. Kui ööpäeva jooksul püsib stabiilselt +5 kandis temp, siis läheb suvekas alla. Lamelliga pole kiiret nende vahetusega.\nMa ju kirjutan, et tegemist on sektiga, täieliku ususektiga, kes isegi Piibli enda järgi võib "tõlgendada"- juba Jeesus kasutas lamelle ja risti poosid ta "naelamehed", mis omamoodi viimase väite osas ka tõsi võib olla.\nKui on hanged rinnuni- siis on ka teed kohe jääs- selle peale nagu ei tule- on nii?\nAga päris naljakas on, ootame, kuni mõni väidab, et tal on lisaks "suveauto" nimelisele esemele ka nt lendav vaip. Lamellidega muidugi!\nEila sai suvekad alla ja kui miskid miinused tulevadki siis saame hakkama . Ma juu nõukaaegse karastusega .\nMõni on tõesti imelik ja tundub, et ei oma absoluutselt mingit talvesõidu kogemust. Ei, kui on rinnuni hanged, siis ei ole koheselt teed jääs. Õpi natuke füüsikat.\nTead, Väikepoiss, minu talvesõidukogemused algasid 1978 aasta talvest ja nendesse lisandusid hiljem Venemaa talvised teed, milliste ettekujutamiseks jääb sinul fantaasiast puudu, sest "sõida, kuni teed jätkub" printsiip on sinule lihtsalt võõras. Siis tulid Skandinaavia talvised teed "uue vabariigi" ajal koos Norra permanentselt jääs ja 10-12% tõusudega jms.\nMa usun, et kui meid sinuga talvel mistahes rehvidel "juti peale" panna, siis ma teen sinule ära igatahes.\nFüüsikat õpetati minule ka Tallinna Polütehnilises Instituudis, kuid ma sooviksin nüüd teada, mida sa "hanged rinnuni" kontekstis just füüsika all silmas pidasid. Selgitaksid ehk, tark poiss nagu sa oled.\nto imelikud mehed (registreerimata)\nKuidas KOHE tee jäässe lähevad, kui lund sajab- seleta siis ise ära?! Kui on tõsised lumetormid siin riigis siis on probleem ikka peamiselt sellest, et jäädakse kinni. Ei osata sõidujäljest väljud/naasta jne. Siin rehvil pole mingit tähtsust. Mõne päeva pärast asfalt väljas või teed lükatud. Ära hakka oma maja esisest teest või kortermaja hoovis rääkima..\nJa, mida ning keda huvitab, mis mingil aastal Venemaal, Norras või kusiganes oli??\nImelikud mehed tõesti, kiitleb, kuidas pool sajandit on kogu maailma lumedel sõitnud ja kutsub teisi joonele aga samas väiksemagi lumega on teed nii jääs ja lamellimehed on kohe ka mingist sektist, et veel hakkama saavad sellega.\nMnjah, põhjendamatult enesekindlate tegelaste hulk kasvab Eestimaal peadpööritava kiirusega. Ka arvavad nemad, et Pühas Eduriigis, mida ekslikult ka vabariigiks nimetatakse, valitsevad hoopis teised füüsikaseadused, vektorid toimivad teisiti kui mujal, lumi on kohev kogu aeg ja seda ei sõidetagi jääks kinni ja palju muudki innovaatilist. Pahal Venemaal muidugi on teisiti ja ikka palju halvemini!\nAga olgu- ka selles teemas jään edaspidi kõrvaltvaatajaks ja jälgin eduriikset loodusseaduste muutmist huviga.\nAga uskuma ei jää sellegipoolest, mul nõukaaegne "tagurlik" haridus ikkagi!\nAga ikkagi põletav küsimus vajab vastust- millal siis? Kas täna pool neli õhtul oleks hea aeg?\nMingit vastust ei saanud...\nLumi iseenesest jääks. Kinnisõidetud lumi ei ole jää.\nLamellrehvidega saab sõita talvel igasuguse ilmaga, täpselt samamoodi nagu naastuga.\nJälle mingi ajaloo teema, ausalt- ei huvita üldse!\nSee, kui keegi on kunagi kuskil(nt Outbackis) autoga savisse kinnijäänud, vaevalt paneb(Eestis) mudarehvidega sõitma. Samamoodi nagu Venemaa teed või Norra tõusud ei peaks kuidagi olema põhjus Eestis naastudega sõita.\nKitsa või olematu silmaringiga inimene suudab endale Eesti ilma ja eriti talvist ilma millegi müstilisena ettekujuta, lausa sellisena, millega väga vähesed hakkama saavad. Ja naastudeta ei saagi, isegi 19/20 talvel.\nSa võid ju olla kasvõi sajandi sõitnud, aga kui sa lendad kohale väitega, et KOHE, kui lumi on maas, on ka teed jääs, siis ei tea sa asjadest mitte kottigi. Sõita võid ju osata, aga jällegi füüsikast ei tea sa midagi. Ei kujuta ette ka, mida sa seal TPI-s tegid. Aga ma selgitan- see ei ole füüsiliselt võimalik, kui lumi sajab maha, et teed jäätuvad momentaalselt. Ei. Kui all on kuiv pind, siis see lumi jääb sinna lihtsalt maha. Selleks, et jää tekiks, on vaja midagi, mis lund esmalt sulatab. Tavaliselt piisab soojast temperatuurist. Seejärel on vaja uuesti külma, et tekiks jää. Aga sa füüsikuna ilmselt tead seda, mis ma ikka korrutan. Ära tegemisest...ma ei tea, ma olen ilmselt piisavalt arenenud, et ei näe põhjust mingitest ärategemistest isegi jahuma hakata, see on pigem teismeliste või lapsemeelsete pärusmaa.\nSee, et sa nüüd vastamata jääd kõrvaltvaatajaks, näitab, et sa ei oska midagi rohkem öelda ja sinu "kohese jää" mõte lükati ümber. Kinnisõidetud lumi ei ole muide jää, nagu siin juba ka öeldi.\nAga jälgi huviga, saad ehk targemakski!\nRehvi kontakt teepinnaga tekitab soojust. Puhas füüsika? Vist on? Aga noh, see selleks, küsimus on ikkagi- millal?\nKas keegi oskab kommenteerida suverehvide kohta. Ma uurisin nimelt michelin pilot sport 4 kohta andmeid ja tuleb välja, et see rehv ei kannata üldse külmakraade. Külmakraadid pidid rehvi täielikult rikkuma. Nii et praegustes oludes nagu ei tahaks selliseid küll alla visata. Primacy 4 kohta ma ei leidnud sellist klauslit tootja lehelt, aga kindel päris pole. Oskab keegi miskit rohkemat kommenteerida, kel kogemusi nende mudelitega on. Võite muidugi soovitada ka mõnda muud head tootjaid. Valik on suur, nii et ei oska valida, kuid miskipärast olen varem michelini rehve ostnud.\nAlustuseks, mis autole need lähevad?\nPilot sport seeria on "sportlike" ja sporditegemise autode teema ja ainult linnas ning maanteel sõitmiseks küllalt tarbetu, isegi kui autol palju üle keskmise kw/hj.\nPrimacy on oluliselt universaalsem ja kestab oluliselt kauem.\nBerlingo 2.0 disla. Eks siis vaatan primacyt.\nMinu Nissan Qashqail on Pilot Sport suverehvid tehasest all, spordist on selle auto puhul küll asi väga kaugel.\nsuverehvid panne alla siis, kui on üle +7 kraadi ööpäev läbi!\n09.03.2020. Enamus sõitu linnas. Ei viitsinud teid ja naelu lõhkuda.\nTegelikult ongi mõistlik juba suvekad alla panna, niikaua kui see veel töökodades lubatud ja võimalik on.\nIdioodid. Vabandage, aga idioodid. Kuhu teil kiiret on oma suvekatega? Täna hommikul olid näiteks tänavad libedad (enne kella 8).\nPaned naelad alla oled idikas, võtad naelad ära - ikka idikas. Otsustage lõpuks ära ometi :-)\nKirjutad, et suverehviga libe - võib küll olla, aga ega hullem ikka ei ole kui lamellkummiga :-D\nPS Isiklikul autol suverattad all juba naistepäevast, tööauto ootab juhatuse otsust võimaliku "privatiseerimise" kohta ja kui see otsus sünnib, siis saab koheselt suverattad.\nNo see on korralik mõttekäik: suverehviga pole hullem, kui lamelliga. See ütleb mõttemaailma kohta kõik ära ja rohkem pole midagi mõelda vajagi.\nTore, et sain abix olla :-)\nmiks te peate naeltega ragistama! kõik teed tolmavad! terve euroopa saab lamelliga hakkama,aga meil ei suudeta.nagu mingid hädapätakad roolis! ehtne lasteaed!\nhädapätakad jah, isegi suunatule kangist ei käi enam jõud üle.\nTäna lõuna paiku seisin Petrburi teel foori taga.Hakkas silma et kõigil autodel-vasakul 3,paremal nägin 2 ja eessõitval (minul kaasaarvatud)all naastrehvid.Foorumis seda kisa lamellimeeste poolt nii palju et poleks julgenud sellist asja arvata.Aga eks ta vist nii ongi et vähemused kipuvad kõvemat kisa tegema et rohkem välja paista.\nTeine asi,sealsamas teeääri vaadates ei teki küsimust ,kust-kohast see tolm tänavatele saab.Kellel kuradil on tarvis seal pori sees aerutada ja seda kilomeetrite kaupa.\nIse panin eile ühele autole suvekad alla ja kohe hakkas lund sadama,võta kinni kas äkki vara veel.\nNo loeme siis kokku, mitu päeva või hoopiski tundi on sel talvel lund sadanud ja loeme kokku naastudega tehtud sõidutunnid- päevad.\njah, ainult lumi teeb tee libedaks.\nlehed teevad ka teed libedaks.sellepärast sõidetakse juba oktoobrikuust saadik naeltega\nNoo miss kiire nüüd hakkas ? Talv läbi freesisite nii et laske rahus edasi .\ntänan üleskutse eest, lasen rahulikut naastudega edasi ja sugugi ei kiirusta vahetama. te võite siin foorumis punnitada nii, et sitt püksis - ikkagi ei koti see mind. teen nii nagu ise tahan.\nhkljkl-ga nõus. Teen nii nagu ise tahan, köhin kellelegi näkku kasvõi, mind ei koti.\nTeatud margi- ja rehvieelistustega sussialused hakkavad vist kodus istumisest tingituna juba foorumisse sappi pritsima.\nNaastumeestel lihtsalt juhe koos- teed puhtad, kevad algab mõne päeva pärast, aga kui äkki tuleb veel külma ja lund- mis siis teha? Lamellimehel seevastu ükskõik- nn talv jälle möödas, ilmad küll veel muutlikud, aga vahet ei ole- sõidan rahulikult edasi kuni lõpuks päris kevad tuleb ja saan südamerahuga suvekad alla panna.\nnormaalsetel inimestel on ammu suvekad all\nIlus ilus (registreerimata)\nEestlase jälk iseloom lööb välja igast praost.\nIsegi lamell/naelad teemas ollakse nõus teiste kõri närima.\nSellise rahva lööb nipsuga pikali ja nad veel parastavad järgmist kukkujat.\nTehke kratt ja laske see naabri masinaparki "tallama" kuis muiste tehti kratte naabri hobuste "tallamiseks", et need ei jõuaks tööd teha ja naaber vaeseks jääks.\nA uhke ja hää on ikka olla ja venelased on süüdi!\nOtsustasin võtta michelini primacy 4 suverehviks. Piloot spordi kohta sai loetud, et külmakraadid võivad rehvi täielikult rikkuda. Siin kliimas võib ju jaanipäeval ka veel öökülma visata. Küsimus aga selline, et kas võtta koormusindeksiga 91 või 94 . Ma olen lugenud, et mida tugevam rehv, seda kauem peab ka vastu. Samas pidi jäigem olema, nii et jälle mugavus kannatab. Oskab keegi kommenteerida, kas on mõtet suurema kandevõimega rehvi kasuks otsustada. Autoks siis nagu öeldud berlinks 2.0 diisel multispace.\nMina ei mõtlegi suverehve enne poolt aprilli alla panna, külmasid võib siin mõnuga veel tulla ja nulli ümber mängu, mis musta jääd tekitab, lumesajust rääkimata, mida saab ka tulla.\nKuigi ma see aasta vist tõmban naelad välja ja sõidan suve ära nende talverehvidega.


Events – Tanel Ruben\n”Bach-Goldberg” albumi esitlus Tallinna Teletorni 21. korrusel\nTuntud eesti muusikutest koosnev kvartett esitleb uut albumit, millel kõlavad J. S. Bachi kuulsad Goldbergi variatsioonid kaasaegses võtmes. Esinevad: Andres Mustonen – viiul Jaak Sooäär – kitarr Taavo Remmel – kontrabass Tanel Ruben – trummid Andres Mustonen kirjutab albumi ümbrisel: “Variatsioonid – mis ju iseenesest on improvisatsioonid mingi teema põhjal –...\nJazzliit ja Philly Joe’s LIVE / Tanel Ruben & Artis Boriss\nTanel Ruben & Artis Boriss Tanel Ruben – trummid, vokaal Artis Boriss – klahvpillid Kuidas maksusid optimeerida? Kuidas kulusid vähendada? Kuidas saada mitu kärbest ühe hoobiga? Sellele saate vastuse duo Tanel Ruben & Artis Boriss kontserdil. Duo esitab oma lemmikpalu jazzi klassikast ja 80ndate elektropopist. Muidugi jazzi toonil...\nKaunid kontserdid Käsmus 2021 – GEORG OTS 100\nGEORG OTS 100. Aegumatud laulud. Georg Otsa poolt lauldud laulud ei aegu vist kunagi, ta suutis laulda need nii eestlaste, venelaste, kui soomlaste südametesse. Ikka on hea neid laule uuesti kuulata. Georg Ots armastas suvitada Võsul. Võsult üle lahe, kaunis Käsmu kaptenikülas, saavad kõlama tema laulud laupäeva,...


Metsatulekahjude suits on ohtlik - Delfi Sport\nMetsatulekahjude suits on ohtlik\nSeoses erinevate metsa- ja prügilatulekahjudega manitseb päästeamet nendes piirkondades elavaid inimesi kaitsma end kahjuliku suitsu eest ning tundma vajalike esmaabivõtteid.\nJätkuva põuaperioodi tõttu on Eesti metsades lõõmamas kolm suuremat tulekahju ning eilse seisuga põleb kokku 250 hektarit metsa. Juba mõnda aega põlevad metsad ja rabad Venemaal Pihkva oblastis Lämmijärve taga. Eestit lahutab tulekahjust kaks-kolm kilomeetrit vett, mis aga paraku ei kaitse sealtpoolt tuleva suitsu eest. Suits teeb kahju mitte ainult keskkonnale, vaid ka inimestele.\nDoktor Ursel Kedars päästeametist hoiatab erinevate suitsu tervistkahjustavate mõjude eest. “Kui suits hõlmab suuri alasid nagu Kagu-Eesti, ei ole võimalik inimesi evakueerida, kuigi suitsumürgistuse korral on esimene reegel — viia kannatanu suitsust välja,” nentis ta.\nSuits tekitab hingamisteede ja silmade limaskesta ärritust. “Siin aitab veidi jaheda veega loputamine ja rahustavad kompressid,” seletas Kedars. “See on aga lühiajaline abi, ei saa ju päevade kaupa seotud silmadega ringi käia. Suits sisaldab ka tahma, mis erinevalt sigaretisuitsust jääbki kopsudesse.”\nOhtlikum vingugaasi mõju, seletab Kedras. “Organismis, sealhulgas ajus, tekib hapnikupuudus. Vingugaas ühineb veres oleva hemoglobiiniga ja ei lase hapnikku verre imenduda. Ei aita ka välisõhus olev hapnik, kui seesama õhk sisaldab vingugaasi,” lisas ta.\nKunagi anti suitsumürgistuse alla kannatajatele nn tervisepiima. “Piim ei ravi sedasorti mürgistust, küll aga aitab ennetava abinõuna organismi tugevdada, nii nagu valgud üldse, ka vitamiinid,” lausus Kedars.\nVingumürgistuse sümptomid on iiveldus, südamepekslemine, üldine nõrkus, pea käib ringi, õhupuuduse tunne, raskematel juhtudel võib silme eest mustaks minna. Inimene võib olla küll näiliselt teadvusel, kuid hakkab segast juttu ajama.\nAbinõudena tuleks esmalt vähendada igati kuuma toimet — juua võimalikult rohkem vedelikku. Raskematel juhtudel tuleb kannatanu viia suitsu käest välja. “Kui see pole võimalik, siis igal juhul varjulisse kohta,” seletas Kedars. “Panna ta lamavasse asendisse. Katta alt ja pealt kinni, selleks sobivad näiteks autoapteegi juurde kuuluvad termokiled. Kannatanut ei tohi arstiabi saabumiseni üksi jätta.”\nLagedi prügimäe põlenguga kaasneb veelgi suurem oht. “Peale vingugaasi eritub sealt muudki nagu mitmesuguste kemikaalide põlemisjäätmed, ka tavaliste kilekottide põlemisel eritub mürgiseid gaase,” ütles Kedars. “Ka tavalistel tulekahjudel kannatanutele pannakse esialgseks diagnoosiks vingumürgitus, hiljem selgub aga, et tegemist oli teiste, hoopis ohtlikumate ainetega.”


Teisenda Mongoli Tugriks (MNT) ja Yacoins (YAC) : Valuutakalkulaator\nMongoli tugrik (MNT) ja Yacoin (YAC) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Mongoli tugrik ja Yacoin muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 22 veebruar 2018.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Mongoli tugrik. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Yacoin default valuutat. Klõpsake Yacoins või Mongoli Tugriks teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nMongoli Tugrik on valuuta Mongoolia (MN, MNG). The Yacoin on valuuta ei riikides. Sümbol MNT saab kirjutada Tug. Sümbol YAC saab kirjutada YAC. Mongoli Tugrik jaguneb 100 mongos. Vahetuskurss mongoli Tugrik viimane uuendus 22 veebruar 2018 pärit Yahoo Finance. Vahetuskurss the Yacoin viimane uuendus 22 veebruar 2018 pärit coinmarketcap.com. MNT teisendustegur on 5 tüvenumbrini. YAC teisendustegur on 2 tüvenumbrini.


Valitsus kinnitas täna ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Suti esitatud Kredexi ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ühinemise ajakava.\nValitsus otsustas Kredexi ja EAS-i liitmise tänavu 29. aprillil. Foto: Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium\nOleme seadnud sihiks ühendada juriidiliselt kaks asutust üheks järgmise aasta alguseks,\nTa lisas, et lõplik organisatsioonide põimumine ja teenuste ühendamine leiab aset 2022. aasta jooksul.\nEsimeses etapis toimub õiguslik analüüs, et leida parim viis organisatsioonide ühendamiseks. Samuti kaardistatakse hetkeolukord ning valmistatakse ette vajalikud õiguslikud muudatused.\n"Ühinemisega loome tugeva organisatsiooni, mis on näoga ettevõtja poole, pakub ühest aknast terviklahenduse ning toetab Eesti majanduse innovatsioonimahukust, eksporditurgude haaramist ning välisinvesteeringute ja talentide ligimeelitamist," märkis Sutt.\nÜhinemisprotsessi koordineerib juhtkomisjon, kuhu kuuluvad EAS-i, Kredexi juhatuse ja nõukogu liikmed, rahandusministeeriumi ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) esindajad. Nõukoda juhib MKM-i majandusarengu asekantsler Sille Kraam.\nKredexi ja EAS-i ühendamise eesmärkideks on teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning ettevõtluse jõulisem arendamine, paremate väärtuspakkumiste tegemine ning senisest terviklikumate ja tõhusamate teenuste pakkumine ettevõtetele.\nValitsus otsustas Kredexi ja EAS-i liitmise tänavu 29. aprillil ja see on osa riigireformi tegevuskavast. Esialgne plaanitav ühendamise maksumus on 2021. aastal 144 000 eurot.


PRESSITEADE: Lasnamäele kerkib ainulaadne tervisemaja | YIT EESTI\nPRESSITEADE: Lasnamäele kerkib ainulaadne tervisemaja\nAadressile Linnamäe tee 3 kerkiva Tallinna Tervisemaja arendaja on kinnisvarainvesteeringuid juhtiv ettevõte Capital Mill, kes viib projekti ellu koostöös Tallinna linnaga.\n„Tallinna Tervisemaja on õpikunäide omavalitsuse ja eraettevõtte heast koostööst,” lausus Mölder. „Linnal on vajadus avardada oma elanike võimalusi saada kvaliteetset arstiabi. Meie arendajana saame koostöös linnaga pakkuda selleks parima lahenduse.”\n„Meid ajendas tervisemaja projektiga tegelema selge vajadus ja ootus sellise lahenduse järele. Saime kiirelt aru, et see on väga huvitav ja nõutud projekt ning pole välistatud, et võtame sarnaseid projekte arendada ka tulevikus,“ ütles Mölder. „Täna töötavad paljud perearstid kesistes tingimustes ja täiendavate uuringute või erialaarsti konsultatsiooni tarbeks on sageli tarvis sõita teise linnaosasse. Tervisemaja muudab inimeste elu oluliselt mugavamaks ja praktilisemaks.“\nHoone ehitab YIT Ehitus, mille ehitusdirektori Toomas Rappi sõnul on Lasnamäe Tervisekeskuse ning ümbritseva maa-ala projekteerimis- ja ehitustööd ehitajatele arvestatavaks väljakutseks eelkõige ajalises aspektis.\n“Tihedas ja aktiivses igapäevases koostöös tellija, projekteerijate, alltöövõtjatega soovime teostada ehitustööd parimal viisil arvestades tellija soove ja planeeritud pingelist ajagraafikut, ” avaldas Rapp.\nTallinna Tervisemaja kerkib Lasnamäe, Kose ja Maarjamäe piirile. Bussipeatuse vahetu lähedus võimaldab mugava ligipääsu nii Lasnamäe erinevatest piirkondadest ja kesklinnast kuid ka Mustamäelt\nYIT Ehitus AS on Eesti juhtivaid ehitusettevõtteid, mis kuulub Soome ehitusteenuseid pakkuvasse kontserni YIT. YIT kontsern on säästlikke linnakeskkondi loov ehitussektori liider, kes ehitab elamuid, ärihooneid, taristut ja terveid piirkondi. Keskendume sellele, et pakkuda esmaklassilist kliendikogemust ja kõrget kvaliteeti ning tagada oma mitmekülgse asjatundlikkuse järjepidev areng. Tegutseme Soomes, Venemaal, Baltimaades, Tšehhis, Slovakkias ja Poolas. Meie eesmärgiks on olla kogu aeg sammu võrra ees, hoolides samas nii oma klientidest, partneritest kui ka töötajatest. Meil on rohkem kui 5300 töötajat kaheksas riigis. 2015. aastal oli meie müügitulu peaaegu 1,7 miljardit eurot. Meie aktsiad on noteeritud Nasdaq OMX Helsinki börsil.


Abeokuta – Vikipeedia\nkoordinaadid: 7° 9′ N, 3° 21′ E\n888 924 (2012)\n7° 9′ N, 3° 21′ E\nVaade Abeokutale Olumo kaljult\nAbeokuta on linn Nigeeria edelaosas Oguni jõe idakaldal Lagosest 78 km (raudteed pidi 102 km) põhja pool, Oguni osariigi pealinn. Geograafilised koordinaadid on 7°10' N, 3°21' E.\nElanike arv on 593 140 (1. jaanuar 2005). Aastal 2002 oli elanike arv hinnanguliselt 530 000. Aastal 1994 oli elanikke 416 000.\nNimi tähendab '[pelgupaik] kaljude all'.\n8 Tuntud abeokutalasi\nAbeokuta paikneb viljakal maal, mille pinda lõikuvad halli graniidi massid.\nLinna kohal on Olumo kalju ja muud kaljud, milles on koopaid. Kaljusid ümbritseb savann.\nKõrgus merepinnast on 67 m ümber.\nLinn on põllumajandustoodete (palmisaaduste (palmiõli), kakao, koolapähkel, riis, puuvill) ümberlaadimiskoht. Peamised kaubandusartiklid on palmiõli, puit, kummi ja jamss. Linnas on palju turge.\nLinn paikneb kakaokasvatuspiirkonnas.\nTööstusettevõtetest on Abeokutas muuhulgas õlletehas ja tsemenditehas. On ka tekstiilitööstusettevõtteid. Linna ümbruses murtakse graniiti. On olemas ka keemiatööstus ja kunstkäsitöö.\nAastal 1899 valmis Abeokutat Lagosega ühendav raudtee, mis aitas kaasa kaubanduse arengule ning suurendas Briti mõju linnale.\nMaanteeühendus Ibadaniga on veel vanem. Maanteeühendus on Abeokutal ka Ilaro, Shagamu, Iseyini ja Kétouga.\nOguni jõgi on Abeokuta kohal 200 m laiune. Sellel sõidavad väikesed paadid.\nAbeokuta tekkis 1825...1830. aasta paiku, mil egbade (jorubate) hulka kuuluvad Ibadani ümbruse avamaa külaelanikud pidid Dahomeest tulevate orjaküttide eest põgenema ning varjuma praegust linna ümbritsevatesse kaljudesse, ajades ära kohalikud dahomeelased. Jorubad olid põgenenud oma Oyo kuningriigist põhja poolt hausade maalt rünnanud fulbede eest. Abeokutas moodustasid nad vaba konföderatsioni, milles iga rühm säilitas oma kombed, riitused ja osalt isegi külanimed.\nKuto Road Abeokutas\n19. sajandil tegutsesid piirkonnas baptisti ja anglikaani misjonärid. Oktoobris 1867 saadeti inglise misjonärid välja.\nLinn asetses tervislikus paigas tasasel graniitkõrgendikul. Seal oli hea vesi.\nLinn suutis vastu panna nii lääne poolt Dahomeest kui ka loodest Ibadanist tulnud ründeretkedele. Aastatel 1851 ja 1864 lõid Abeokuta väed Dahomeest tulnud vägesid. Linna ümbritses 20...30 km pikkune muldvall, mille sisse jäid ka istandused.\nLinna ja selle ümbrust valitses üks egbade viiest hõimupealikust alake.\nAastal 1893 tunnustas Suurbritannia valitsus Egba ühendatud valitsust.\n19. sajandi lõpus oli linnas 130 000 elanikku, sealhulgas 2000 kristlast.\nAastal 1914 sai Abeokutast Briti koloonia Nigeeria osa.\nAlates 1960. aastast on Abeokuta iseseisva Nigeeria osa.\nTraditsioonilisi maju ehitati mudast.\n20. sajandi esimestel aastatel ehitati linn suuresti ümber. Rajati kohus, valitsusasutused, vanglad, sillutatud tänavad ja suur sild.\nKiriku Misjoniseltsi koolis õppis 20. sajandi alguses umbes 2000 last.\nAbeokutas on moodne misjonikliinik.\nOswald Madecki rajas Abeokutasse Pühima Südame haigla. Madecki on Abeokutasse maetud.\n20. sajandi alguses anti välja ametlikku inglis- ja jorubakeelset lehte.\nTuntud abeokutalasi[muuda | muuda lähteteksti]\nAbeokutas sündinud tuntud inimeste seas on:\nChristiana Abiodun Emmanuel, evangelist\nMoshood Kashimawo Olawale Abiola, poliitik\nPeter Akinola, anglikaani peapiiskop\nCarsten Haitzler, tarkvaraarendaja\nDotun Ransome Kuti, õpetaja ning vaimulik\nFela Kuti, saksofonist ja laulja\nOlusegun Obasanjo, Nigeeria president\nBekololari Ransome-Kuti, poliitik, kodanikuõiguste eestvõitleja, arst\nFunmilayo Ransome-Kuti, naiste õiguste eestvõitleja\nPeter Olakeinde Sogbesan, ametnik\nTai Solarin, koolimees\nWole Soyinka, kirjanik\nSunday Sodeinde, turvameeste õiguste eestvõitleja\nAmos Tutuola, kirjanik\nAbeokuta provints (Egba ringkond)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Abeokuta&oldid=5130734"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:42, 30. oktoober 2018.


Endel Susil valmis Haapsalu sünnipäevale pühendatud raamat\nToimumise aeg: 07.01.2019 17:30 - 19:00\nEndel Susi esitleb 7. jaanuaril, kell 17.30 Haapsalu raamatukogu (Posti 3) lugemissaalis teost „Suur Haapsalu sõnas ja pildis”, mis on pühendatud Haapsalu 740. sünnipäevale.\nRaamat koosneb 90 leheküljest tekstist ja 38 leheküljest piltidest. “Teose mõte on populariseerida paikkonnas elamist, et mõnes mõttes aidata kaasa Suur Haapsalu elanikkonna kasvule või püsimajäämisele. On välja toodud inimeste arvamused Haapsalu elu-olust ja võimalustest siin elada, eriti oluline on noortele peredele lastehoiu kohad ja laste õppimisvõimalused ning ka huvihariduse võimalused,” kommenteerib autor teost. “Puuduseks on kõrgepalgaliste töökohtade nappus, samuti ebaoluliste reeglite rohkus põllumajanduses. Vaatamata teatud raskustele, võib siiski kinnitada, et Haapsalus on hea elada.”