TAMPERE (sivu #3):\nHämeensilta ja Tammerkoski ranta-alueineen.\nA) Helsingin Sanomat julkaisi (29.1.2011) tämän kuvan Tampereen Hämeensillalta vuodelta 1952, jolloin Tampereen katuja jyräsivät vielä trolley-bussit eli 'rollikat'. Omat Tampereen vierailuni (Porista) alkoivat 50-luvun loppupuolella ja ko. busseilla ajelu kuului jokaisen käynnin pakolliseen ohjelmaan. Itse bussin sisällä ei eroa tavalliseen linjuriin juurikaan huomannut, muistan auton katolta kuitenkin kuuluneen jonkinlaista ajoittaista 'rätinää'. Kuvan haltijaksi merkitty 'Tampere-Seura'.\nHämeensillan patsaiden pirkkalainen sankarisinfonia:\nWäinö Aaltosen luomat pirkkalaispatsaat Hämeensillan kulmissa. Ylhäällä vasemmalta - Eränkävijä, Kauppias, alhaalla vasemmalta Suomen neito ja Veronkantaja. Kuvat: Matti Poutvaara (1958).\nJaakkolan tutkimusten mukaan Tampereen seutu oli se Pohjan portti, jonka kautta pirkkalaiset retkeilivät eränkävijöinä, kauppiaina ja veronkantajina aina Jäämeren rannoille asti. Tammerkosken kylä oli pirkkalaisaikana tärkenteen liikenteen solmukohta ja kauppapaikka, sillä Pyhäjärven-Näsijärven vesitien leikkasi siellä ikivanha harjutie, johon mm. Tampereen Kalevankangas liittyi. Tammerkosken Vainisten mahtava nimismiessuku oli viimeisiä rikkaita pirkkalaisia ja Messukylän Turtojen muinaisesta mahdista Pohjan perillä kertoo Turtolan pitäjän nimi.\nTuntien sukulaisuutta näiden käytännöllisten voimamiesten kanssa tamperelainen teollisuusmies Rafael Haarla antoi heidän kuvaamisensa rajua luomiskauttaan elävän Wäinö Aaltosen tehtäväksi, joka keskittyi ilmaisemaan pirkkalaisliikkeen henkeä symbolismin alastonpatsain. Näin syntyivät Eränkävijä, joka hämäläisessä levollisuudessaan on kaikkien suomalaisten eränkävijäin alkutyyppi, Veronkantaja, jonka päättäväiseen askeleeseen on latautunut valloittajan dynamiikkaa, Kauppias valppaassa henkisessä ylivoimaisuudessaan ja Suomen neito täynnä kevään hurmaa ja tulevaisuudenlupausta.\nB) Frenckellin paperitehtaan rakennuksia Tammerkosken partaalla. Tehtaassa oli vuoden 1918 sisällissodan alla reilut 1500 työntekijää. Tehtaan aktiivisimmat naistyöläiset olivat avainasemassa Tampereen naiskaartia perustettaessa (kuva: H.Rantakallio, tietolähde: T.Hoppu - Tampereen naiskaarti).\nNäkymä 'keskiputouksilta' - taustalla Tampella, keskellä edessä myllyrakennus. Aivan yläreunassa taustalla Pellavatehtaanmäki (Massunmäki), josta erottuu Ristipytinki. Kyseinen rakennus on ollut kartoissa jo v.1867. Tämän kuvan ajoitus on hankala tapaus.\nTammerkosken partaalla - Koskipuistossa 6.8.2006 (S&J). Taustalla vielä Finlaysonin logo, tehdashallit muutettu kulttuurin monitoimitiloiksi useine ravintoloineen ja elokuvateattereineen.\nC) Tampereen Koskipuisto on alue, mikä rajoittuu länsipuoleltaan Tammerkoskeen, eteläpuoleltaan Hämeenkatuun (Hämeensiltaan) ja pohjoisessa Satakunnankatuun ja sen siltaan. Idässä Koskipuisto rajoittuu Rongankatuun ja Pellavatehtaankatuun. Kuvattu Cumulus-hotellin ikkunasta 2.7.2010 (S&J)\nAlueella on nurmialueita, puistoteitä ja leikkipuisto, mikä aikoinaan rakennettiin Pikkukakkosen katsojien ehdotusten perusteella.\nD) Tampereen modernia arkkitehtuuria - Koskikeskus ~ kuvattu 2.8.2006 (kuva: S&J ).\nTampereen Koskikeskuksen sisänäkymiä: kauas ihmisestä on etäännytty, jos verrataan näitä kuvia nykyajan markkinapaikkana vaikkapa entisajan idyllisiin kauppahalleihin. Kehitys kehittyy (kuvat: S&J ~ 2.8.2006).\nE) Tampereen uudempaa arkkitehtuuria - vasemmalla Koskikeskus ja taustalla Tampereen eräänlainen uusi maamerkki Sokos-hotelli Ilves.\nKuvauspäivänä 2.8.2006 Tampereella järjestettiin sambakulkue, jota seuraamaan tulleet ihmiset kansoittivat Hatanpään valtatien reunoja odottaessaan kulkueen lähtöä Hämeentielle Koskikeskuksen läheisyydestä Sorin aukiolta (kuva: S&J).\nSambakulkueen osaanottajia valmistautumassa karnevaalimarssilleen halki Tampereen 2.8.2006 Sorin aukiolla - taustalla Aleksanterin kirkko (S&J).\nLisää sambakulkueen karnevaaliväkeä kuvattuna 2.8.2006 Tampereen Sorin aukiolla (S&J).


Palauta alamittainen kala veteen!\nTorstai 7.7.2011 klo 03.43\nKalastuslakiin on tulossa muutoksia.\nMoni alamittaisen kalan reppuunsa nostanut kalastaja on tottunut vetoamaan kalastuslain kohtaan, jonka mukaan kalan saa pitää, jos se on vahingoittunut.\n- Yleensä kaikki alamittaiset kalat ovat yllättäen vahingoittuneita, Kalatalouden keskusliiton toiminnanjohtaja Markku Myllylä sanoo.\nHuhtikuun alusta 2012 laki muuttuu siten, että kaikki alamittaiset kalat on palautettava veteen - elävinä tai kuolleina.\nLisäksi kalastajien pitää panna verkkoihin ja kiinteisiin pyydyksiin yhteystietonsa esimerkiksi läpinäkyvässä pullossa. Muutosten tarkoitus on selkeyttää valvontaa.\nAmmattimaisten salakalastajien toimintaan muutokset tuskin vaikuttavat. Kalatalousliitto teki viime kesänä Kymenlaakson kalatalouskeskuksen kanssa kokeilun, jossa voimalaitoksen alapuolella olevalle kala-apajalle asennettiin riistakamerat.\n- Kymmenittäin salakalastajia kulki siellä systemaattisesti, Myllylä sanoo.\nKalastuslain muutoksissa pohditaan myös lupa- ja maksuasioita.


Uusi Peugeot 208 hurmaa – tarjolle myös täyssähköversio 50 kWh:n akulla | Autotalli.com\nEtusivu / Artikkelit / Uusi Peugeot 208 hurmaa – tarjolle myös täyssähköversio 50 kWh:n akulla\nUusi Peugeot 208 hurmaa – tarjolle myös täyssähköversio 50 kWh:n akulla\nJulkaistu: 5.3.2019 , Päivitetty: 6.3.2019 11.49\nPeugeot nojaa ranskalaisiin geeneihinsä ja tuo kompaktien perheautojen luokkaan uuden vetävästi muotoillun 208:n.\nPeugeot on osoittanut viimeisten parin vuoden aikana kykynsä uudistua. Viime vuonna esitelty uusi lippulaivamalli Peugeot 508 näytti ranskalaismerkin uuden puolen paitsi teknisten ominaisuuksien, myös tunteisiin vetoavan muotoilun ja viimeistelyn osalta.\nNyt samaa reseptiä on käytetty malliston pienemmän pään automalleista uuteen Peugeot 208:aan. Uuden ilmeen mukaiset keulan ”led-syöksyhampaat” jakavat mielipiteitä puolesta ja vastaan, mutta Geneven autonäyttelyn säihkeessä ne eivät hyppänneet silmille yhtä voimakkaasti kuin kuvissa. Yhdistettynä sekä keulan että perän kolmiosaisiin pystysuuntaisiin valoelementteihin, jotka muuten viittaavat keulan kissapedon raapaisujälkiin, uusi 208 näyttää kertakaikkisen upealta. Harvoin autossa on samalla tavalla sympaattisuutta ja agressiivisuutta yhtä aikaa.\nUuteen Peugeot 208:aan voi valita moottorin kolmesta 75-130 hevosvoimaisesta bensiinimoottorista tai vaihtoehtoisesti tarjolla on 100 heppainen dieselpata. Kaksi tehokkaampaa bensiinimoottoria on tarjolla uudella 8-portaisella automaattivaihteistolla, mikä on sinänsä harvinaista tämän kokoluokan autoissa.\nKyseiset moottorivaihtoehdot käynevät kivasti kaupaksi, mutta koko 208:n mallijulkistuksen mielenkiintoisin tieto on se, että Peugeot alkaa valmistaa uutuutta myös täyssähköautona. Kyse ei ole enää konseptiautosta, sillä auto saapuu Suomeenkin jo vuodenvaihteen tienoilla.\nGeneven autonäyttelyssä ensitutustuminen uuteen sähköiseen Peugeot e-208:aan jätti kokonaisuutena erittäin positiivisen kuvan. Auto vaikuttaa luonnossa jopa kuvia suuremmalta ja viimeistelyn taso miellyttää. Mittaristo on toteutettu kahdella päällekkäisellä näytöllä, jotka luovat varsin jännän kolmiulotteisen vaikutelman.\nPeugeot e-208 sähköautouutuus tarjoaa kiitettävän suuren 50 kWh:n ajoakuston, jolle luvataan 340 kilometrin toimintamatka WLTP-mittaustavan mukaan. Laskennallisesti auton keskikulutus asettuisi näin ollen 14,7 kWh/100 km, jota voi pitää jo paperillakin hyvin realistisena, sillä kyseessä on varsin kompakti B-segmentin auto.\nAjoakuston kooksi kerrotaan litroissa mitattuna 220, mutta koska se on sijoitettu auton pohjalevyyn, sekä täyssähköisen Peugeot e-208 että perinteisen 208:n tavaratilat ovat samankokoiset.\nSuorituskyvyn kannalta oleelliset lukemat ovat e-208:ssa 100 kW (136 hv) ja 260 Nm, joka on käytettävissä välittömästi paikoiltaan lähdettäessä. Nollasta sataan autolla pääsee 8,1 sekunnissa, joten ajettavuudeltaan autolta voi odottaa perustason sähköauton hauskuutta.\nUuden Peugeot 208:n hinnat eivät ole vielä selvillä, mutta täyssähköversion akuston takuuksi on jo ilmoitettu 8 vuotta tai 160 000 kilometriä.\nSuomalaisittain oleellinen tieto on Peugeot e-208:n lämmönhallinta, joka on toteutettu 5 kW:n lämmitysvastuksella sekä ilmalämpöpumpulla. Lisäksi matkustamon ilmastointijärjestelmään liitetyn vesikiertoisen akuston lämmönsäätelyjärjestelmän pitäisi auttaa niin talvella kuin kesällä takaamaan mahdollisimman nopean latauksen sekä pitkän toimintamatkan. Ohjelmoitavaa esilämmitystä voi käyttää etänä MyPeugeot-älypuhelinsovelluksen kautta tai autosta kosketusnäytön kautta. Samasta sovelluksesta on mahdollista käynnistää ja keskeyttää lataus.\nPerinteisestä kotipistokkeesta Peugeot e-208 latautuu täyteen 16 tunnissa. Homma nopeutuu, mikäli käytössä on kolmivaihevirtaa 11 kW:n teholla (5h 15 min) tai yksivaiheista virtaa 7,4 kW:n teholla (8h). Julkisista pikalatauspisteistä auto pystyy ottamaan virtaa enimmillään 100 kW:n teholla, jolla 80 prosentin latausaste saavutetaan 30 minuutissa.\nLue muut artikkelit Geneven autonäyttelystä.\nTeksti, kuvat ja video: Teemu Granström


Touko Aalto 14.2.2015 17:56\nJos Sipilä haluaa johtaa valtiota kuin yritystä, siinä menee kyllä kaikki lainalaisuudet sekaisin.\nJouni Nordman 14.2.2015 22:44\nTaitaisi olla peruskymyksien parin palattava, jossa perustuslaki määrittelisivät keskustelen, jossa varsinkin se onko valtio tai kunnat muita kuin palvelun tarjoajia ja valvojia pääpaino painoksi otta.\nJuho Joensuu 15.2.2015 00:34\nKyllähän valtiota pitäisi juurikin johtaa kuin yritystä. Toimitusjohtajan (pääministeri) tehtävä on katsoa, että kokonaisajatus on kohdallaan ja asiat toimivat oikein. Toimialajohtajien (muut ministerit) taas pitää olla oman alueensa parhaita, jotka pitävät vastaavasti huolen, että niillä alueilla oikeat henkilöt tekevät oikeita asioita riittävillä resursseilla.\nEikä ole pahitteeksi myöskään pitää kassavirtaa positiivisena. Silloin siitä jää jotain myös sijoitettavaksi kehítyshankkeisiin, joista osa onnistuu ja osa jää pelkäksi kokemukseksi. Lisäksi pitää ymmärtää, milloin on aika todeta, että tämä jäi kokemukseksi. Näyttö siitä, että kassavirta keskimäärin ottaen saadaan aina positiiviseksi, helpottaa lisäresurssien saantia tarvittaessa.\nSiinä on eräitä pieniä lisäehtoja, jotka rajaavat joidenkin keinojen käyttöä, mutta periaate on ihan sama. Yritykset toimivat osaamisen, tekemisen ja luottamuksen varassa. Niin valtiokin.\nHenri Alakylä 15.2.2015 02:23\nMikrotalouden ammattilaiset eivät (yleisesti ottaen) yksinkertaisesti ymmärrä mitään makrotaloudesta.\nKansantaloustieteen perusopinnot olisi suotavaa, mutta kunhan ovat edes perehtyneet asiaan jonkin verran. Suomeksikin saa kansantaloustieteen oppikirjoja.\nKassavirrasta tulee huolehtia, ettei se ole kroonisesti pakkasella. Keskellä syvää lamaa tai muita taloudellisia shokkeja kohdatessaan on aivan ymmärrettävää, että menee pakkasen puolelle.\nJouni Nordman 15.2.2015 12:29 Vastaus kommenttiin #45\nNiin, se että tajua mistä aletaan uutena tilanteeseen sopeutumaan, ei yleisesti muuten voi kuin itse toimintaa tehostamalla ja keskittymällä oleelliseen selvitä.\nEli HM, voisit pikkasen katsoa miten joudutaan Yhdysvalloissa toimimaan jos osavaltion talous menee kuvalle. Eli siellä on sama tilanne että valutta ei jousta, niin Aino selviämiskeino on saada uutta yrittäjä kantaa voimakkaasti, samalla säästöt etsiä julkiselta puolelta. Hyvä esimerkki on Texas jossa on politikot itsemurha jos yrittää taloutta ohjailla verojen kautta, sillä näitä pidetään täysin vailla kansantaloustieteen perustaja vailla oleviksi, sillä osavaltion pitää olla vain palvelun tarjoaja ja valvoja.\nJuho Joensuu 15.2.2015 11:17 Vastaus kommenttiin #45\nMutta eivät johtamisen periaatteet muutu. Johtaja joko osaa johtaa tai sitten ei. Teoreettinen tieto ei auta pätkääkään, jos taito puuttuu.\nJK. Pitäisi lisätä vielä noihin johtajan taitoihin myös kyky lopettaa oikealla hetkellä.\nHenri Alakylä 16.2.2015 12:09 Vastaus kommenttiin #53\nIhan hyvä jälkikirjoitus, mutta politiikko ei voi olla koskaan "väärässä". Siitä pitävät huolen kollegat.\n"Emme devalvoi" huudettiin vielä edellisenä iltana, vaikka kaikille markkinatoimijoille se oli päivänselvää. Ainoastaan kansantaloustieteestä ymmärtämättömät kansalaiset tulivat uunotetuksi.\nNiin, ja ne yritysjohtajatkin, jotka eivät hekään ymmmärtäneet kansantaloustiedettä, vaan menivät ottamaan niitä valuuttalainoja.\nToivottavasti nyt yrityksillä ei ole hirveästi velkaa ulkomaan valuutoissa, kuten esimerkiksi euroissa.\nJouko Heyno 16.2.2015 16:19 Vastaus kommenttiin #45\nPerusongelma ei ole mikro- ja makrotaluden ero, van kansantalouden ja liiketalouden ero. Ekonomit kuvittelevat olevansa kansantaloustieteilijöitä, mikä johtaa väistämättä ongelmiin.\nJouni Suonsivu 14.2.2015 17:56\nJärkevä, yhteiskunnan kokonaisuutta käsittelevä teksti. Jos Vihreät yleisesti ovat tämän tekstin kannalla toimissaan vaalien jälkeen, on toivottavaa, että he ovat hallituksessa ja kumpikaan tekstissä mainituista oikeistopuolueista ei.\nTouko Aalto 14.2.2015 17:58\nKiitos Jouni. Kyllä olemme ja hallitukseen pyrimme. Kepu ja kokoomus saavat jäädä puolestani oppositioon, jos talouslinjaukset ovat tuota tasoa.\nJouko Heyno 14.2.2015 22:38\nMiksi Virheät ei nouattanut tuotapolitiikkaa tällä hallituskaudella ollessaan hallituksessa?\nMiksi siis pitäisi uskoa, että pidätte lupauksenne ensi kerrallakaan?\nMarko Luomala 15.2.2015 22:05\nKyllähän se vaan niin on, että hallituksesta pystyy vaikuttamaan parhaiten moniin asioihin paremmin kuin oppositiosta. Mutta aina ei kohtaa hallituksen periaatteet oman aatteen puolesta.\nJouko Heyno 16.2.2015 16:22 Vastaus kommenttiin #88\nMitä järkeä on istua hallituksessa vaikuttamassa muiden aatteiden puolesta?\nNo, joo, tiätty se noin 15 000 € kuussa. Kelpaisi minullekin.\nEsa Niemi 14.2.2015 18:01\n"Kotitalous voi vähentää menojaan ilman, että se vaikuttaa sen tuloihin, mutta aina kun valtio leikkaa menojaan, se leikkaa myös tulojaan."\nTouko jos teoriasi pitäisi paikkaansa, niin julkinen sektori olisi meidän uusi Nokiamme. Me voisimme saavuttaa 0% työttömyyden palkkaamalla kaikki julkiselle sektorille jos talousteoriasi kestäisi enemmän kuin vihreiden romanttiset haavekuvat.\nVelalla rahoitettu julkinen sektori ei voi toimia pitkään ja se on kiinni vain kauanko lainahanat pysyvät auki.\nMinä luovutan vihreiden suhteen; talousasiat ja vihreät eivät vain sovi samaan pakettiin, vaikka väkisin runnoisi.\nJonne Näkki 14.2.2015 18:24\nToukon blogi osoittaa järkeä ja kansantalouden tietämystä. Esan kommentti sen sijaan ei.\nKepun vaaliohjelman talousteesit ovat jostain kauhean ja järkyttävän välillä.\nEsa Niemi 14.2.2015 18:46\nJonne, minä perustelin omani, mutta sinä et. Jätitkö perustelut pois siksi, että olet kuitenkin samaa mieltä kanssani, vaikka et tunneperäisistä syistä halua sitä myöntää.\nVäitätkö tosissaan ja täysissä voimissasi, että velkarahalla maksetun julkisen sektorin menojen leikkaaminen on tulojen leikkaamista?\nJos yli varojen elämistä ei leikata, niin velkaa joudutaan ottamaan enemmän ja ostovoima heikentyy ja kilpailukyky. Näiden heikentyminen vähentää entisestään yksityisen sektorin työllisyyttä, joka maksaa julkisen sektorin kulutusjuhlat ja vihreiden suojatyöpaikat kehitysaputeollisuudessa.\nTomi Solakivi 14.2.2015 19:28 Vastaus kommenttiin #9\nEiköhän Aallon argumentaatio perustu sellaiseen taloutieteen perustermiin kuin finanssipolitiikan kerroin.\nEsa Niemi 15.2.2015 00:35 Vastaus kommenttiin #12\nTomi, aivan kuten minullakin, mutta lue kirjoitukseni ajatuksella mikä ero on vaikka Suomen ja Saksan vastaavalla politiikalla:\n"Professori Virén jakaa Tuomas Malisen huolen. Hän korostaa, että aivan viime vuosina kehitykseen on vaikuttanut merkittävästi taantuman aiheuttama bkt:n sukellus. Isoa kuvaa se ei Virénin mukaan kuitenkaan muuta.\nToisessa vertailukohdassa, naapuri Ruotsissa, julkinen sektori on noin 50 prosenttia bkt:sta. Vielä kymmenen vuotta sitten Suomenkin luku oli 50 prosentin kieppeillä."\nHenri Alakylä 15.2.2015 02:30 Vastaus kommenttiin #38\nSaksan bkt olisi pudonnut roimasti, jos maa olisi joutunut maksamaan pankkisotkunsa kokonaan itse. Nyt se laittoi mm. Suomen maksamaan sitä.\nJos siis bkt olisi pudonnut roimasti, mutta menot olisivat olleet entisenlaiset, niin totta kai myös menojen määrä suhteessa tuotantoon olisi kasvanut.\nKyllä minäkin voin paukutella henkseleitäni kertoen hoitavani talouteni erinomaisesti, jos muut maksavat laskuni.\nEsa Niemi 15.2.2015 11:00 Vastaus kommenttiin #47\nHenri, taloudenhoitoahan tämäkin on ja se on Suomen hölmöyttä, että Suomi "elvyttää" maksamalla muiden sotkuja.\nSaksa oli fiksumpi ja sai julkiset menot pysymään kurissa ja kun taas Suomen julkiset menot sitten kasvoivat. Suomen elvytysrahat menivät muualle eikä meillä ole enää vastaavanlaista mahdollisuutta jatkaa julkisten menojen kasvattamista.\nTämä "elvytys" heikentää edelleenkin ostovoimaa ja yritysten kilpailukykyä ja siitä on tullut rasite.\nHenri, voiko talous toimia lähes pelkästään julkisen velanottoon perustuvan rahan varassa ilman rajoituksia? Minä väittäisin että ei, vaikka rikkoisin blogissa ilmenevää konsensusta.\nKari Fagerström 15.2.2015 11:36 Vastaus kommenttiin #51\n"Voiko talous toimia lähes pelkästään julkisen velanottoon perustuvan rahan varassa ilman rajoituksia? " ei voi, mutta velka voi olla myös julkista, jos on itsenäinen rahapolitiikka, eikä kaikkea velkaa tarvitse ottaa liikepankeilta. Kuitenkin rajoituksia sen käytössä pitää olla.\nHenri Alakylä 16.2.2015 12:13 Vastaus kommenttiin #51\nEi tietenkään "lähes pelkästään". Mutta vaihtotasekriisillä on ihan tuttavallisempikin nimi: valuuttakriisi.\nEi meillä ole eurojäsenenä muuta vaihtoehtoa kuin velanotolla ylläpitää nykyistä elintasoa. Jos taas katsot leikkaustien olevan parempi niin tervetuloa jalkautumaan tänne Kreikkaan. Ateenasta on hyvä aloittaa, Thessalonikin kannattaa tarkistaa. Sitten maaseutua.\nSiinä näkee sitten Suomen tulevaisuuden silmittömällä ja väärinajoitetulla leikkaamisella.\nEsa Niemi 16.2.2015 12:26 Vastaus kommenttiin #95\nJos se ei ole mahdollista, niin myönnät julkisella rahoituksella olevan kipupiste ja sitten päästään kohtaan, jonka olen ottanut esiin.\nEi ole myöskään yhtä ainoata tapaa hoitaa elvytysta ja EU:n elvytys on toiminut eri tavoin kuin USA:n tai vaikkapa Islannin. Rahaa voi kierrättää elvytyksessä tehokkaasti tai tehottomasti. Nykyinen kulutaso on selkeästi liian korkea ja kuten itsekin toit esiin, että Saksa ei suostunut siihen mihin Suomi suostui Saksan puolesta.\nEn mielestäni ehdota silmitöntä tai väärinajoitettua leikkaamista, mutta elvytys on selkeästi tarkoitettu lyhytaikaiseksi eikä kroonikseksi lompakon paikkaamiseksi. Jos olen väärässä, niin silloin saavutamme nollatyöttömyyden palkkaamalla kaikki työttämät kulttuuritulkeiksi eikä verotusta tarvitse pitää näin korkealla koska verotuksen funktio katoaa.\nJouko Heyno 16.2.2015 13:01 Vastaus kommenttiin #96\nJos sellainen kipupiste on, niin kerrothan, mikä se tarkkaan ottaen on, ja miten tuon rajan perustelet.\nMuu on mutua.\nEsa Niemi 16.2.2015 14:12 Vastaus kommenttiin #97\nPerusteluita löytyy viestiketjua seuraamalla.\nJouko Heyno 16.2.2015 15:11 Vastaus kommenttiin #101\nEipä löydy tuosta, mikä se luku on, eikä luvulle perusteluja.\nJoten, eikö sinulla ole?\nEsa Niemi 16.2.2015 17:00 Vastaus kommenttiin #102\nJouko, mikään talous ei voi pyöriä lähes pelkästään julkisella rahalla etenkään velkarahalla, vai oletko eri mieltä? Tässä tarkemmin jos tuo linkki kommenttiin ei selkiyttänyt.\n–Jos ollaan julkisissa menoissa yli 55 prosentin, niin diagnoosi on selvä: menot ovat liian isot. Ajatus siitä, että ongelma olisi ratkaistavissa tuloja keräämällä, ei ole realistinen."\nJouko Heyno 16.2.2015 17:58 Vastaus kommenttiin #106\nSotket julkisen rahan ja velkarahan. Ne ovat kaksi eri asiaa. Älä sotke enää.\nTarkoitatko, että tuo raja on 55 %? Perustele. (Se, että Virén sanoo jotain, ei ole kansantaloustieteellinen perustelu.)\nEsa Niemi 16.2.2015 18:32 Vastaus kommenttiin #107\nJouko, saivarteluun saat etsiä jonkun muun, joka sellaisesta enemmän innostuu. Olen jo kertonut pointtini ja ettei Touko Aallon rajoittamaton elvytys ole realistinen ja nykyinen elvytys on ollut tehotonta.\nJouko Heyno 16.2.2015 19:31 Vastaus kommenttiin #109\nMielenkiintoinen ajatus, että kunn et pysty esittämään mitään konkreettista, on kyse opponentin harjoittamasta saivartelusta. No, voi sen noinkin käsitellä.\nOlet nimenomaankertonut, että SINUN MIELESTÄSI Touon esittämä ei ole realistista, perustelematta sitä oikeastaan muulla, kuin että kyse on SINUN MIELIPITEESTÄSI, ja sen pitäisi riittää. No, voi sen noinkin käsitellä.\nSiitä olemme toki ilmeisen yhtä mieltä, että harjoitettu elvyyttely on ollut täysin virheellistä talouspolitiikkaa - todellisuudessa mitään elvyytystä ei ole edes harjoitettu.\nEsa Niemi 17.2.2015 00:09 Vastaus kommenttiin #110\nJouko, esittäisin mielelläni konkreettisen kipukynnyksen, mutta kirjoituksiani lukemalla selviää, että se on välillä 60%-100% ja esitin lähinnä kysymyksen ettei tämä voi olla rajoittamaton, vaan jossain tämä kipukynnys tulee vastaan. Sitten sinä hyppäät pystymetsästä kinuamaan jotain tarkalleen määriteltyä kipukynnystä ymmärtämättä mikä on ollut keskustelun konteksti. Olet tässä mielessä arvaamaton ihminen enkä keksi miten voisin tuon ilmaista sinulle muulla tavoin paremmin siten, että sinäkin sen ymmärtäisit. Minä siteerasin sinulle pariin otteeseen Tuomas Malisen ja professori Vilenin näkemyksiä, joten ei kyse ei ole vain minun mielipiteestä. Minä edellytän näyttöä niin sinulta kuin itseltänikin.\nViimeisessä kohdassa olemme täysin samaa mieltä ja se oli myös yksi minun pointti. Kiva, että ainakin tämän kohdan ymmärsit.\nJouko Heyno 17.2.2015 09:44 Vastaus kommenttiin #111\nJos kipukynnys on välillä 60 - 100 %, se voi olla 99 %. Kaukana siis vielä ollaan. Mielipide on mielipide, esitit sen sinä vai Vilén. Mielipide ei ole tiedettä. Mitä näyttöä olet siis edellyttänyt Viléniltä tai Maliselta?\nJouko Heyno 16.2.2015 13:52 Vastaus kommenttiin #95\n"Ei meillä ole eurojäsenenä muuta vaihtoehto..."\nMeidän ei ole pakko olla eurojäsen.\nEUsta ei voi erota de facto ilman lupaa, eurosta voi.\nJussi Rajaniemi 15.2.2015 01:13 Vastaus kommenttiin #12\nKysymys kuuluu: onko kerroin suurempi kuin 1? Julkinen sektori osti juuri 200 miljoonalla panssarivaunuja Hollannista. Mikä on ostoksen kerroin? EU-tasolla se on suurempi kuin 1, mutta Suomen tasolla huomattavasti alle 1.\nKun kuntayhtymä ostaa työkäsineitä 1000 €:lla. Siitä jää 300 € Suomeen ja loput kiinaan. Mikä on kerroin? Kun vientiyritys ostaa työkäsineitä 1000 €:lla ja niiden avulla jalostetaan tuotetta jota myydään 10 000 €:lla niin mikä on kerroin?\nTouko Aalto 14.2.2015 21:52 Vastaus kommenttiin #9\nAlijäämän kasvaminen per se ei myöskään itsearvoisesti tarkoita elvytystä, koska kuten Suomessa ja euroalueella 2008 lähtien, se nousee työttömyydenhoitokulujen kasvun myötä automaattisesti. Kyse on automaattisesta menolisäyksestä, eikä sillä ole mitään tekemistä elvytyksen kanssa toisin kuin esim. pääministerimme on useissa yhteyksissä väittänyt.\nJouko Heyno 14.2.2015 22:41 Vastaus kommenttiin #9\nKuten Touko kirjoitti, valtio ei ole liikeyritys. Ei tuohon esittämääsi velkaa tarvita, asia voidaan hoitaa suurituloisten verotusta kiristämällä ja tuonjakoa tasaamalla.\nEsa Niemi 15.2.2015 02:40 Vastaus kommenttiin #24\n"Ei tuohon esittämääsi velkaa tarvita, asia voidaan hoitaa suurituloisten verotusta kiristämällä ja tuonjakoa tasaamalla."\nJouko, paperilla suurituloisten verotuksen kiristäminen onnistuu, mutta älä pidä heitä idiootteina. Suurituloiset muuttavat pois kun hyvätuloisetkin muuttavat pois Suomesta ja Suomi on EU:n ainoita aivovuotomaita. Kansainvälisesti matalat palkat, korkeat verot ja korkeat elinkustannukset karkottavat nettoveronmaksajia. Korkeat palkkakustannukset lisäksi, niin investoinnitkin karkaavat matalamman kustannustason maihin.\nIhmiset voivat kilpailuttaa verot ja palvelut muissakin maissa eikä Suomi voi vaan nostaa kustannuksia koko ajan ilman seurauksia. Suomen julkiset menot ovat tätä menoa 70% ja sitten 80% jne. julkisista menoista jos Touko Aallon talousteorian mukaisesti jonkin valtion talous voi perustua loputtomaan velkaantumiseen eikä sitä tarvitse säädellä. Viime vuosien velkaantuminen ei edes näy elvytyksenä, vaan lähinnä yritysten pakenemisena halvempien kustannustason maihin tai kulujen karsimisena.\nViro elvyttää yritystoimintaa e-kansalaisuudella tai että yritykset maksavat veroa kotouttaessaan voittoja, muutoin ne menevät helpommin investointeihin ja kasvun hakemiseen. Suomi verottaa yritykset hengiltä ja saa pari verotarkastajaa "finanssipolitiikan kertoimen" tuloksiin.\n"Ruotsiin muuttanut Björn Wahlroos HS:lle: Suomen tilanne on "murhaava"\n"Onnisen perheyrityksen enemmistöomistaja, vuorineuvos Maarit Toivanen-Koivisto muuttaa ensi vuonna perheineen Portugaliin, jossa ei ole lainkaan perintö- ja lahjaveroa."\n"Portugaliin muuttaminen kiinnostaa yhä useampia eläkeläisiä, myös suomalaisia. Syynä on maan verolinjaus, jonka myötä Portugaliin muuttava voi saada ulkomailta maksettavan eläkkeen kymmenen vuoden ajan verottomana. Portugalin veroetuihin tullaan tutustumaan jopa suomalaiseläkeläisten suosimasta Espanjasta."\n"Yritykset karkaavat Viroon\nEteläisessä naapurimaassa suomalaisten omistamia yrityksiä toimii jo 4 000"\n"Matkustajien Virosta tuoma alkoholi kutistaa tuntuvasti ravintolayritysten juomamyyntiä. Pahimmillaan ravintolamyynti on pudonnut puoleen."\n"Viroon lähtenyt yrittäjä suuttui: ”Suomi tarvitsee ison remontin”"\nJouko Heyno 15.2.2015 11:23 Vastaus kommenttiin #40\nMuutaman suurituloisen muuttamisella pois Suomesta ei ole pätkän vertaa kansantaloudellista merkitystä. Sen sijaan verotuksen oikeudenmukaistamisella ja tuloerojen tasaamisella ja sitä tietä massojen kulutuskyvyn kasvattamisella on.\n"Ongelma", joka koostuu Viroon muuttaneista, on pitkälti väärinkäsitystä. Jos yrittäjä muuttaa Viroon, hyvää matkaa hänelle. Jos yritys muuttaa Viroon, samaa. Sen sijaan jos yritys muutta Viroon ja käytännössä toimii Suomessa, on tilanne toinen. Näiden yritysten kilpailukeinona on useimmiten Suomen työlainsäädännön rikkominen Suomen maaperällä. Moinen on rikollista toimintaa, siihen voitaisiin puuttua, muttei puututa. Vain Kako voi kertoa, miksi ei.\nVerokilpailu on sinänsä loistava asia, mutta se on usein ymmärretty täysin väärin. Verokilpailu pitää sitoa mm. palvelujen saantiin, palvelujen saanti pitää sitoa verotusmaahan/kuntaan. Ei niin, että saantia rajoitettaisiin yksilöltä, vaan niin, että annettu palvelu laskutetaan henkilön asuinkunnalta/-valtiolta. Tähän on mahdollisuudet, sitä ei käytetä. Vain Kako voi kertoa, miksi ei.\nOngelman ydin on, että Suomi ei valvo Suomen lainsäädännön noudattamista Suomessa, koska Suomalaiset ovat, maailmalla tunnetusti, hyväntahtoisia hölmöjä. Esimerkiksi kilpailun vapauteen vedoten ei vaadita ulkomaisilta rekoilta talvirenkaita talvella, vaikka kyse on puhtaasti turvallisuudesta, ei kilpailueduista tai sellaisten puutteesta. Lakia ei kuitenkaan sovelleta. Vain Kako voi kertoa, miksi ei.\nListaa voisi jatkaa, mutta en nyt viitsi. Sen verran selvä asia on kyseessä.\nHauskaa elämää Ruotsissa sille Pörnille.\nEsa Niemi 15.2.2015 15:19 Vastaus kommenttiin #55\nJouko, kuten kommnetistani hyvin ilmeni, niin se oli vastaus siihen, että sinä esitit verojen nostamista. Suomi on EU:n harvoja aivovuotomaita, joten sitä on turha kiihdyttää jo nykyisestä. Kansainvälisesti matalat palkat, korkeat verot, korkeat elinkustannukset ja korkeat palkkakustannukset karkottavat tehokkaasti hyvätuloisia sekä yrityksiä. Et voi kiristää verotusta ilman, että se heikentää ostovoimaa kauttaaltaan.\nVirossa on parempi kilpailukyky eikä yrityksiä veroteta hengiltä, ilmapiiri on tyystin erilainen ja byrokratia pienempää.\nEU:ssa on tavaroiden, pääomien ja ihmisten vapaa liikkuvuus, joten veroja on vaikea sitoa asuinmaahan/kuntaan.\nOnko rekoissa jo talvirengaspakko? Aiemmin sellaista ei käsittääkseni ole ollut, tiet kuluisivat hetkessä eikä elvytyksessä ole ollut rahaa edes teiden nykykunnon ylläpitämiseen.\nJouko Heyno 15.2.2015 15:52 Vastaus kommenttiin #74\nOn, rekoissa on talvirengaspakko, samoin linja-autoissa, henkilöautoissa jne. Talvirengas ei lisää tiestön kulumista. Sen sijaan se lisää turvallisuutta talviajossa.\nSuomen kuvitellulla aivovuodolla ei ole yhteyttä verotukseen, vaan talouden rakenteeseen. Nämä ovat kaksi täysin eri asiaa.\nKuten sanottu, nk. hyvätuloisten siirtymisellä muualle ei ole kansantaloudelle minkäänlaista merkitystä. Senkun lähtevät, jos mieli tekee.\nJos Virossa (iness.) on todella parempi kilpailukyky, miksi nuo yritykset eivät toimi Virossa? Miksi ne tulevat Suomeen toimimaan?\nVerot on aina sidottuna johonkin valtioon ja/tai kuntaan. Kyse on väestö- ja yritysrekisteristä, ei sen kummemmasta. Se, että joidenkin maiden väestörekisteri on meidän systeemiimme verrattuna retuperällä, ei muuta asiaa.\nSuurituloisten kiristyvä verotus ja sen seurauksena tehdyt tulonsiirrot pienituloisille vähentäsivät kokonaiskulutusta? Mielenkiintoinen ajatus - mutta irti todellisuudesta.\nEsa Niemi 15.2.2015 18:01 Vastaus kommenttiin #78\n"On, rekoissa on talvirengaspakko, samoin linja-autoissa, henkilöautoissa jne. Talvirengas ei lisää tiestön kulumista. Sen sijaan se lisää turvallisuutta talviajossa."\nJouko, oletko ihan varma?\n"Talvirenkaita on käytettävä henkilö- ja pakettiautoissa. Myös ulkomailla rekisteröityjen henkilö- ja pakettiautojen on käytettävä Suomessa talvirenkaita."\n"Suomessa selvitetään talvirengaspakkoa rekoille\nLiikenne- ja viestintäministeriö aikoo selvittää, pitäisikö Suomessa rekoilla olla alla talvirenkaat. Rengaspakko vetoautoilla on jo Ruotsissa ja Norjassa. Liikenne- ja viestintäministeriön lainsäädäntöneuvoksen Kirsi Miettisen mukaan selvitys on osa tieliikennelain kokonaisuudistusta."\n"Suomen kuvitellulla aivovuodolla ei ole yhteyttä verotukseen, vaan talouden rakenteeseen. Nämä ovat kaksi täysin eri asiaa."\n"Suomi kärsii aivovuodosta\nSuomesta muuttaa ulkomaille enemmän korkeasti koulutettuja suomalaisia kuin heitä muuttaa sieltä takaisin."\n"Kuten sanottu, nk. hyvätuloisten siirtymisellä muualle ei ole kansantaloudelle minkäänlaista merkitystä. Senkun lähtevät, jos mieli tekee."\n"Jos Virossa (iness.) on todella parempi kilpailukyky, miksi nuo yritykset eivät toimi Virossa? Miksi ne tulevat Suomeen toimimaan?"\nEU:ssa on tavaroiden, palveluiden, työvoiman jne. vapaa liikkuvuus. Suomessa tai Virossa toimiva yritys voi toimia eri maissa.\n"Verot on aina sidottuna johonkin valtioon ja/tai kuntaan. Kyse on väestö- ja yritysrekisteristä, ei sen kummemmasta. Se, että joidenkin maiden väestörekisteri on meidän systeemiimme verrattuna retuperällä, ei muuta asiaa."\nHöpsis, tulovero voi olla jossain määrin sidottuna johonkin valtioon ja/tai kuntaa, mutta kulutusverotkin maksetaan pääsääntöisesti sinne missä myyjä tai missä myyjän verotus suoritetaan.\n"Suurituloisten kiristyvä verotus ja sen seurauksena tehdyt tulonsiirrot pienituloisille vähentäsivät kokonaiskulutusta? Mielenkiintoinen ajatus - mutta irti todellisuudesta."\nJouko, pidät edelleenkin suurituloisia idiootteina. Nyt puhutaan kuitenkin ihmisistä, joilla on luontaista ymmärrystä rahan dynamiikasta ja he hoitavat varallisuuttaan samalla hartaudella kuin moni lenkkeilijä kunnostaan.\nJos alkoholin verotusta nostetaan ja jopa tavallinen saunakaljan ottajakin osaa verosuunnittelun hakemalla kaljaa Virosta, niin yhä useampi suurituloinenkin oppii verosuunnittelua. Molemmissa tapauksissa veron nosto voi alentaa verokertymää. Vertaa vaikka edustuskulujen vähennysoikeus tai Jutta Urpilaisen hyydyttämä autokauppa. Ostovoimasta täytyy pitää huolta eikä heikentää tätä veronkorotuksilla kuten tällä hetkellä tehdään.\n60% veroprogressio on jo ryöstöä eikä sitä kovin moni maksa, vaan pakotetaan verosuunnitteluun. 60% vero ei edes kannusta suurien tulojen hankkimiseen, ei edes 50% vero. Esim. 40% maksimivero kannustaa jo yrittäjyyteen, sijoituksiin ja kuluttamiseen sekä vähentää halukkuutta verosuunnitteluun.\nJouko Heyno 16.2.2015 13:04 Vastaus kommenttiin #82\nNo joo, tuo rengasasia vain on se, mistä alan yrittäjät ovat julkisuudessa valittaneet. Voihan se olla että yrittäjät - taas - valittavat vain valittamisen ilosta. En tiedä.\nKuten totesin, aivovuodolla ei ole yhteyttä verotukseen. Jos Suomessa on hilavitkutintuotannon mailmanhuippu, eikä Suomessa valmisteta hilavitkuttimia, henkilö tietysti muuttaa vaikkapa Gröönlandiaan, joka on maailman hilavitkutintuotannon keskus. Mikä siinä on "vuotoa"?\n"kulutusverotkin maksetaan pääsääntöisesti sinne missä myyjä tai missä myyjän verotus suoritetaan."\nEikös se juuri silloin ole sidottu tuohon verotuspaikkaan?\nToistan vielä, sanoit että Virossa (iness.) on parempi kilpailukyky. Miten se liittyy tuohon vapaaseen liikkumiseen?\nVaihdat (taas) puheenaihetta etkä vastaa kysymyksiin. Verosuunnittelun perussyy on verotuksen monimutkaisuus. On jotain suunniteltavaa. Jos tavallinen tallaaja hakee saunakaljansa Virosta verojen takia, hän ei osaa laskea. Mutta lie kuitenkin hänen oma asiansa. Verosuunnittelu saadaan aisoihin yksinkertaistamalla verotusta, esim. poistamalla 1800-luvun maaseutuyhteiskunnasta periytyvä tulonlähdejako.\nNoista prosenteista voisit antaa jotain perusteita. Miksi suurien tulojen hankkimiseen pitäsi jotakuta kannustaa? Miksi 10 000 käteen on eri asia, jos tulot ovat 100 000 (vero 90 %) kuin 10 000 käteen jos tulot ovat 20 000 (vero 50 %)?\nMiksi jollekulle Suomessa pitäsi jäätä käteen enemmän kuin vaikkapa 10 000 euroa joka päivä, läpi vuoden? Ja mikä on vikana siinä, että jos jää, siitä on verot vähennetty?\nEsa Niemi 16.2.2015 13:52 Vastaus kommenttiin #92\n"No joo, tuo rengasasia vain on se, mistä alan yrittäjät ovat julkisuudessa valittaneet. Voihan se olla että yrittäjät - taas - valittavat vain valittamisen ilosta. En tiedä."\nToisin sanoen väittämäsi ei vain pitänyt paikkaansa, vaikka vielä vahvistit tämän olevan laissa määrätty.\n"Kuten totesin, aivovuodolla ei ole yhteyttä verotukseen. Jos Suomessa on hilavitkutintuotannon mailmanhuippu, eikä Suomessa valmisteta hilavitkuttimia, henkilö tietysti muuttaa vaikkapa Gröönlandiaan, joka on maailman hilavitkutintuotannon keskus. Mikä siinä on "vuotoa"?"\nVoit todeta mitä vain, mutta "koska mä vaan sanon niin" ei poista sitä faktaa, että verotus vaikuttaa pääoman, älyllisen pääoman ja kilpailukykyyn ja maan talouteen. Viron kevyempi verotus vetää suomalaisia firmoja puoleensa ja siihen ei todentamattomat toteamuksesi paljoa paina.\nSinä väitit rekoilla olevan talvirengaspakko ja minä osoitin ettei sellaista ole. Sinä väitit aivovuodon olevan kuviltemaa ja minä osoitin ettei se ole kuvitelmaa, vaan todettu ilmiö. Jouko tämä on toinen keskustelumme kun joudun esittämään pyynnön, että tukisit väittämiäsi lähteillä keskustelun laadun varmistamiseksi. Minä kunnioitan sinua keskustelijana enkä usko, että sinulla olisi mitään lähteiden molemminpuolista käyttöä vastaan.\n"Toistan vielä, sanoit että Virossa (iness.) on parempi kilpailukyky. Miten se liittyy tuohon vapaaseen liikkumiseen?"\nSiten, että yritykset voivat siirtää pääkonttorinsa sinne missä se on yrityksen olemassaolon kannalta sopivaa. Viron kilpailukyky vetää suomalaisia yrityksiä puoleensa ja he perustelevat tätä Suomea paremmilla olosuhteilla. Ei tuo mitään rakettitiedettä pitäisi olla, että se tarkoittaa parempaa kilpailukykyä.\n"Vaihdat (taas) puheenaihetta etkä vastaa kysymyksiin. Verosuunnittelun perussyy on verotuksen monimutkaisuus. On jotain suunniteltavaa. Jos tavallinen tallaaja hakee saunakaljansa Virosta verojen takia, hän ei osaa laskea. Mutta lie kuitenkin hänen oma asiansa. Verosuunnittelu saadaan aisoihin yksinkertaistamalla verotusta, esim. poistamalla 1800-luvun maaseutuyhteiskunnasta periytyvä tulonlähdejako."\nKerro vain mihin et saanut vastausta, niin vastaan mielelläni. Verosunnittelu tähtää pääosin verorasituksen keventämiseen verovelvollisen taholta.\n"Noista prosenteista voisit antaa jotain perusteita. Miksi suurien tulojen hankkimiseen pitäsi jotakuta kannustaa? Miksi 10 000 käteen on eri asia, jos tulot ovat 100 000 (vero 90 %) kuin 10 000 käteen jos tulot ovat 20 000 (vero 50 %)?"\nLänsimainen markkinatalous ja hyvinvoinnin leviäminen perustuu kärjistetysti siihen, että osa ihmisistä haluaa rikastua ja näiden "ahneus" luo työpaikkoja ja finanssipolitiikan kerrointa. Esimerkkisi ei kannustakaan tekemään eikä luomaan mitään ja rahan hankinnan suhteen taitavat ihmiset muuttavat sinne, missä työnteko ja riskinotto palkitaan paremmin ellei verosuunnittelu auta. Yhteiskunnalle tuloissa on valtava ero maksaako esimerkkihenkilösi 10 000 euroa vai 90 000 euroa. Mitä enemmän Suomessa on 100 000 tienaavia, niin sitä paremmin kaikilla menee.\n"Miksi jollekulle Suomessa pitäsi jäätä käteen enemmän kuin vaikkapa 10 000 euroa joka päivä, läpi vuoden? Ja mikä on vikana siinä, että jos jää, siitä on verot vähennetty?"\nSiksi että 1% miljoonasta on eri asia kuin 1% miljardista.\nMitä enemmän houkuttelemme ihmisiä, joilla on rahaa niin sitä enemmän meille jää rahaa ja raha kiertää. Yksityisellä rahalla on tapana hakea korkeampaa riskiä kuin mitä julkisella rahalla voidaan. Tämä takoittaa, että kun jollain on rahaa, niin voi perustaa vaikka peliyhtiön Rovion ja siitä tulee enemmän kakkuja jaettavaksi Suomeen kuin, että Rovion tekemien kakkujen sijaan tappelemme yhdestä ja ainoasta kakusta.\nNokian ahneus toi rahaa Suomeen ja tuloksena meillä oli useampia suurituloisia ja valtiolla oli enemmän pelivaraa ostovoiman parantamisen suhteen. Pääsimme lamastakin nopeammin. Nokia olisi voinut kuitenkin hakeutua sinne missä rikkaat ja idearikkaat kohtaavat paremmin. Raha on ystävä eikä vihollinen. Nyt kun Nokiaa ei ole ja insinööritkin ovat usein työttömiä, niin se ei tee kenellekään hyvää.\nJouko Heyno 16.2.2015 18:30 Vastaus kommenttiin #100\n"Toisin sanoen väittämäsi ei vain pitänyt paikkaansa, vaikka vielä vahvistit tämän olevan laissa määrätty."\nJuu, uskoin yrittäjiin. Sen siitä saa.\n"Viron kevyempi verotus vetää suomalaisia firmoja puoleensa ja siihen ei todentamattomat toteamuksesi paljoa paina."\nSekös nyt sitten onkin sitä "aivovuotoa"?\n"Sinä väitit aivovuodon olevan kuviltemaa"\nÄläs nyt tuollaista horise. Minä sanoin että se ei liity verotukseen. VÄhän eri asia, eikö?\nIhan noi yleisestikin: sellaisesta, mitä ei ole, ei voi esittää lähettä.\n". Viron kilpailukyky vetää suomalaisia yrityksiä puoleensa"\nHieno juttu. Sinne sitten vaan. Ja kun sitten toimivat Suomessa, toimivat Suomen lainsääännön mukaan, maksetaan Suomen palkat ja sivukullut, noudatetaan Suomessa olevia työehtosopimuksia jne. Suomessa kun on voimassa Suomen, ei Viron, lait. Kaikki voittavat.\n"Vaihdat (taas) puheenaihetta etkä vastaa kysymyksiin.\nLänsimainen markkinatalous ja hyvinvoinnin leviäminen perustuu kärjistetysti siihen, että osa ihmisistä haluaa rikastua"\nEi perustu. Katso tarkemmin täältä: http://jheyno.puheenvuoro.uusisuomi.fi/152551-kans...\n""Miksi jollekulle Suomessa pitäsi jäää käteen enemmän kuin vaikkapa 10 000 euroa joka päivä, läpi vuoden? Ja mikä on vikana siinä, että jos jää, siitä on verot vähennetty?"\nSiksi että 1% miljoonasta on eri asia kuin 1% miljardista."\nTässä nyt esimerkki kysymyksestäni, johon et vastannut.\n" että kun jollain on rahaa, niin voi perustaa vaikka peliyhtiön Rovion"\nPaljonko Rovioon sijoitettiin perustettaessa rahaa? Kuka sijoitti?\n" Pääsimme lamastakin nopeammin."\nSuomessa on ollut lama viimeksi 1930-luvun alussa.\nNokiaa ei ole? Koskas se on konkurssin tehnyt?\nEsa Niemi 17.2.2015 00:31 Vastaus kommenttiin #108\n"Suomen kuvitellulla aivovuodolla..."\nJouko, pelkään ettei tämä keskustelu kanssasi johda tätä laadukkaampaan keskusteluun, joten eiköhän kaikki olennainen ole mitä todennäköisimmin sanottu.\nJouko Heyno 17.2.2015 09:50 Vastaus kommenttiin #112\nKirjoitin "kuviteltua", koska mistään todellisesta aivovuodosta ei ole kyse. En voi pitää aivovuotona sitä, että ihmiset, joille tai joiden osaamiselle ei Suomessa yksinkertaisesti ole töitä, kuten nyt vaikka noiden kuvitteellisten hilavitkutinammattilaisten kohalla on, muuttavat sinne, missä osaamiselle on kysyntää.\nPitäisikö heiän jäää työttömiksi Suomeen?\nEsa Niemi 17.2.2015 10:35 Vastaus kommenttiin #114\nJouko, kuten sanoin niin keskustelu kanssasi on turhaa näiden muotoaan muuttavien "koska mä vaan sanon niin" argumenttien pohjalta kun olemassaoleva tieto kertoo päinvastaista.\nJouko Heyno VS. TE-ministeriö:\n"Työ- ja elinkeinoministeriö haluaa jarruttaa terveydenhoitohenkilöiden palkkaamista Suomesta ulkomaille. Käytännössä tämä tapahtuu siten, ettei TE-toimistojen työnhakusivuilla (te-palvelut.fi, entinen mol.fi) ilmoitettaisi enää ulkomailla olevia vapaita työpaikkoja.\nMinisteriö ei halua, että sairaanhoitajia rekrytoidaan ulkomaille, koska Suomi kärsii hoitajapulasta. Suomeen myös etsitään aktiivisesti sairaanhoitajia ulkomailta. Ministeriössä on paraikaa valmistelussa ilmoittelua koskeva uusi ohje TE-toimistoille."\nJouko Heyno 17.2.2015 10:39 Vastaus kommenttiin #115\nJOS Suomi kärsii hoitajapulasta, ts. koulutettuja hoitajia ei ole vapaana täyttämään avoimia virkoja, kuka sinne ullkomaille on lähdössä (kun ihan määritelmällisesti lähtijöitä ei maassa muka ole)?\nJonne Näkki 15.2.2015 00:31 Vastaus kommenttiin #9\nJätin perustelut pois ensimmäisestä viestistäni lähinnä siksi että kirjoitin mobiililaitteella eli kännykällä, jolla on hidas kirjoittaa eikä muutenkaan ollut aikaa.\nPerusteluja on nyt tullut esille muiden kommentoijien kommenteissa melko paljon.\nKansantaloustieteilijöiden keskuudessa on tietääkseni melko konsensus siitä että taantumassa saatikka lamassa leikkaaminen vain pahentaa lamaa. Näin on käynyt Kreikassa.\nLama ja julkinen kestävyysvaje korjataan talouden kasvulla. Suomella ei tosin EMU-jäsenenä ole käytettävissään taatusti toimivia keinoja talouskasvunkäynnistämiseksi.\nRuotsi ei ole EMU-jäsen ja Ruotsi keskuspankki on tehnyt viime aikoina melko agressiivista ja aktiivista rahapolitiikkaa, koska se voi sitä tehdä ja sen kuuluu tehdä sitä talouskasvun varmentamiseksi. Ja kas - Ruotsin talouskasvu on tasaisella 2% kasvutrendillä.\nHenri Alakylä 15.2.2015 02:27 Vastaus kommenttiin #9\nOn huomattava, että minkälaisia menoja leikataan.\nKreikassa leikattiin: koulujen vartiat pois. Seuraus: kouluja ryöstettiin putipuhtaiksi.\nTerveydenhuoltohenkilökunnastakin leikattiin. Seuraus: väestö vähenee. (ei helpota velanmaksua).\nOn huomattava hakea piste, jossa esimerkiksi terveydenhuollon henkilökunnan (tai sairaaloiden) lisääminen ei enää merkittävältä osin paranna kansakunnan terveyttä.\nOuti Hoikkala 14.2.2015 18:32\nHmm, viittaus Nokiaan sai minutkin miettimään parin lauseen verran:\nValtio, oli se sitten itsenäinen Suomi tai Euroopan Unioni, on kotitalouksiensa ja yritystensä summa. Entisenä nokialaisena olen nyt leikkinyt "luonnonsuojelualueen omistajaa" lähes viisi vuotta ja pakko myöntää, että ei ole rahkeita ottaa lainaa saati kasvattaa taloutta vaikka "kansainvälisestikin merkittävää lintuvesialuetta ja kosteikkoa" on enemmän kuin kenelläkään muulla tällä alueella. Bisnes puuttuu ja tulot sen myötä.\nTouko Aalto 14.2.2015 18:38\nKansantalous koostuu julkisesta, yksityisestä ja ulkomaansektorista, joiden kokonaisuus summautuu nollaan. Jokainen menoeuro yhdeltä sektorilta on tuloeuro toiselle sektorille. Kyseessä on kirjanpidollinen identiteetti, joka ei ole teoria vaan pätee aina. Jos yksityinen sektori ja ulkomaansektori päättävät säästää ja vähentää menojaan, kasvattaa se automaattisesti julkisen sektorin alijäämää, halusi hallitus sitä tai ei. Vastaavasti, jos yksityinen ja ulkomaansektori lisäävät menojaan ja säästävät vähemmän, ajaa se julkisen sektorin automaattisesti ylijäämäiseksi, halusi valtio sitä tai ei.\nJouko Heyno 15.2.2015 12:58\nNo joo, mutta ei se nyt ihan noin mekaanisesti mene, sillä siihen tulee mukaan aikafaktori, jonka takia inflaatio on kansantalouden keskeisin moottori. Kotitalouden tai yritystalouden ei. Siinä se ero pähkinänkuoressa.\nAimo Remes 15.2.2015 00:15\nKyllä leikkaa vain menojaan,jos Sipilän ehdottamaa 30000 virkamiehestä vaikka 5000 poistettaisiin valtionhallinnosta.\nPauli Pitkänen 14.2.2015 18:59\nValtio muistuttaa kotia sekä yritystä.\n(Kotia mustuttaa) Valtion ns. palkkatulot tulevat verotuksesta ja sosiaalimaksuista. Ns. ruokamenot ovat sosiaaturvan,eläkkeiden ja valtion hallinnon maksuja.\nValtion tulot pitäisi kattaa valtion menot, siksipä valtion tehtävä on saada yhteiskunnassa pyörät pyörimään, kun pelkät markkinavoimat yksin siihen ei pysty.\nTouko Aalto 14.2.2015 19:16\nHöpsistä. Valtio ei esim. koskaan pyri täysin velattomaan tilanteeseen ja se on tavoitteena jo absurdi. Kotitaloudet sen sijaan pyrkivät usein velattomuuteen ja sen on täysin realistista. Tämä pätee myös tuohon yritysvertaukseen.\nMutta tuosta katalyyttivaikutuksesta olen samaa mieltä.\nMikael Lönnroth 14.2.2015 20:02\nNojaa. En ymmärrä, miksi tavoite olisi absurdi, vaikka ei ehkä tavoiteltava. Niin kotitaloudet kuin yrityksetkin voivat kuluttaa tai investoida velaksi silloin kun velan hinta on sopiva ja takaisinmaksu-uskottavuutta löytyy (nämähän yleensä liittyvät myös toisiinsa). Siksi, yhtä lailla kuin kotitalouksissa ja yrityksissä, valtion pitää huolehtia siitä, että velka ei suhteessa takaisinmaksukyvykkyyteen kasva liian isoksi. Yksittäisen ihmisen osalta velattomuuteen pitänee useimmiten pyrkiä oman elämänsä aikana, yritysten ja valtion osalta tällaista edellytystä ei tietysti ole.\nJouko Heyno 14.2.2015 22:47 Vastaus kommenttiin #13\nRomania pyrki velattomuuteen ja onnistui. Maan talous romahti.\nMikael Lönnroth 15.2.2015 12:13 Vastaus kommenttiin #28\nLuulen, että teillä on sanakirjassa joku eri määritelmä sanalle 'absurdi'. :)\nJouko Heyno 15.2.2015 12:39 Vastaus kommenttiin #61\nJuu. "Mieletön", "älyvapaa".\nMikael Lönnroth 15.2.2015 13:10 Vastaus kommenttiin #65\nNo juu :). Mä menin tällä: "Absurdi (lat. absurdus, epäsointuinen, sorahteleva) tarkoittaa järjetöntä, järjenvastaista, mahdotonta tai mieletöntä. ".\nJos Viron todella pieni julkinen velka ei kelpaa esimerkiksi niin Bruneilla näytti vähän aikaa sitten olevan velkaa tasan nolla. Ja silti kansantalous toimii, ja kuuluu maailman rikkaimpiin maihin luonnonvarojen takia.\nMinun määritelmäni mukaan jonkun tietyn asian, tai vaikka tässä tapauksessa Brunein velkataloudenpidon liemaaminen järjettömäksi ja mahdottomaksi, ei ole omiaan edistämään asiasta käytävää fiksua keskustelua..\nSuomen ei varmaankaan kannata pyrkiä velattomuuteen, mutta ellei vaihtoehdosta voi keskustella leimaamatta siitä kiinnostuneet (välillisesti) älyvapaiksi, niin tiedon ja ymmärryksen määrä ei ehkä lisäänny? :)\nJouko Heyno 15.2.2015 16:35 Vastaus kommenttiin #70\nBrunei on todella hyvä esimerkki ongelmasta: Kun ulkomaiset yhtiöt pumppaavat alueelta öljyä ja maksavat siitä, ja maan oma talous on lähinnä keskiaikaisella tasolla, on jossain määrin harhaanjohtavaa puhua "kansantaloudesta".\nJussi Rajaniemi 15.2.2015 18:51 Vastaus kommenttiin #72\nMielenkiintoinen näkemys yhdestä maailman rikkaimmista maista - niin noh, Bruneissa on vain yksi öljy-yhtiö.\nHenri Alakylä 15.2.2015 02:36 Vastaus kommenttiin #13\nValtiolainat ovat iso bisnes esimerkiksi eläkevakuutusfirmojen sijoitussalkuissa.\nTämä on mahdollista, koska yleensä valtio on verraten hyvämaineinen velallinen. Toiseksi siihen vaikuttaa volyymit. Kun valtiolainoja on riittävästi liikkeellä (eli sitä velkaa on valtiolla sopivan paljon) niin velkapapereista tulee likvidejä instrumentteja. Toisin sanoen: niitä uskaltaa ostaa, koska tietää niistä pääsevän myymällä eroon suhteellisen helposti.\nJos valtiolla olisi niukalti velkaa niin likvidiysongelmia alkaa esiintyä. Valtiolla olisi tällöin hankalampaa saada velkaansa kaupattua, ja se voi johtaa korkeampiin tuottovaatimuksiin.\nJouko Riuttamaki 14.2.2015 20:09\nKorjausrempat käyntiin,Virolaiset ja somput,ym ,ym tekee halvalla maahanmuuttoa runsaasti tarvitaan.\nJarmo Makkonen 14.2.2015 20:10\nVihreä Touko on oikeassa, ainostaan valtio voi tässä tilanteessa elvyttää, mutta tämä vaatii irtautumisen yhteisvelkavaluutasta ja EKP:n käskyvallasta. Valtio voisi lisätä ostovoimaa ja siten kotimaisten yritysten kannattavuutta, tästä lähtisi vientikin vetämään valuutan määräytyessä Suomen talouden mukaisesti.\nJouni Suonsivu 14.2.2015 20:30\nJarmon ajatuksiin lisään talousdemokratian käyttöönoton tarpeen ja totean, että kaksi miltei perättäistä ja perusteetonta yhteisöveron laskua merkitsevät silkkaa vahinkoa. EU:n keskiarvo tämän osalta on noin 25 ja Japani juuri pudotti oman yhteisöveroprosenttinsa 34,6:een, vrt.\nTulojen kokonaisverotukseen siirtyminen (itse asiassa paluu) on käsitykseni mukaan ehdottomasti tarpeen: kaikki, aivan kaikki, tulot samalle viivalle verotuksessa.\nKaikki tasaverot ja niiden tyyppiset maksut ovat omiaan minimoimaan kulutuskysyntää ja sen myötä työllisyyttä. ALV-kantojen saaminen kautta linjan edes jonkin verran alemmas merkitsisi varattomille kuin myös keskituloisillekin mahdollisuutta laittaa raha kiertoon omien tarpeidensa mukaisesti.\nToukon viisas teksti palauttaa mieleeni Tarja-Liisa Luukkasen tekstin, joka ilmentää samaa kokonaisvaltaista otetta, vrt.\nPekka Korvenniemi 14.2.2015 20:39\nEi tarvitse keskittyä jauhamaan asioita joihin ei voida kuitenkaan vaikkuttaa. Keskitytään purkamaaan turhia lakeja, ei säädetä yhtään uutta, puretaan hallinnon himmeleitä, vaalivoittaja ottakoon johtavuuden, joka nykyisin puuttuu. Tuohon tapaan puhuu fiksusti avi-johtaja Minna Karhunen tuossa Areena-linkissä Leikolan ja Lähteen kanssa.\nKuunnelkaa ainakin viimeinen 10 minuuttia ohjelmasta ja miettikää, miten suunta käännetään.\nJouni Suonsivu 14.2.2015 20:47\nPK: "Ei tarvitse keskittyä jauhamaan asioita joihin ei voida kuitenkaan vaikkuttaa."\nEi voida? Sinusta? Vai, toivotko, että Touko vaikenisi terveemmästä vaihtoehdosta, joka on todellinen ja toteutuu, kun tahtotila on kohdallaan?\nAistin hyssyttelyssäsi tietoisuuden nykyisen mallin tuhoisuudesta ja samalla sen, että jostakin syystä tämä malli sopisi sinulle, stemmaako? Nykyinen malli (Stubbin ja Sipilän linja), Toukon teksti huomioon ottaen, merkitsee tietoista kollektiivisen anorexia nervosan jatkamista. Ehkä tiedätkin, että hoitamattomana anorexia nervosa voi johtaa kuolemaan. On parempi viimein alkaa hoitaa, ja siihen käsillä oleva blogiteksti tarjoaa rohtoja.\nPekka Korvenniemi 14.2.2015 23:32\nTarkoitan odotuksiani vaalikeskustelusta koskien lähestyviä eduskuntavaaleja. Siitä mitä uuden eduskunnan pitäisi tehdä, eli ei rakentaa lisää himmeleitä vaan purkaa vanhat tunnistamattomiiksi paisuneet pykäläviidakot. Ja kuulla puolueilta ja ehdokkailta, ovatko he pyrkimässä sen tekemään, tai tukemaan tulevaa hallitusta sikäli kun se tekee sen ilman heitä, vai pelkästään jarruttamaan sekä puuhastelemaan lisää itselleen mieleisiä pikkulakosia.\nJouni Minkkinen 14.2.2015 21:56\nYksi asia pisti silmään: "Valtion tehtävä ei ole myöskään tehdä voittoa yrityksen tavoin vaan huolehtia ihmisten hyvinvoinnista."\nValtion tehtävä ei ole suinkaan huolehtia ihmisten hyvinvoinnista vaan luoda puitteet hyvinvoinnille. Tavat miten hyvinvointia tuotetaan voi olla taas hyvin erillaiset.\nTouko Aalto 14.2.2015 22:14\nJouni, Suomen perustuslaki sanoo seuraavaa:\nAimo Remes 15.2.2015 00:22\nTouko Aalto, näytäppä meille yksikin sanktiopykälä perustuslain rikkomiseen.\nJukka Heikkinen 15.2.2015 12:51\nPerustuslakiin on kirjattu monenlaisia asioita, joita ei pystytä toteuttamaan. Eikä siellä todellakaan ole kirjattu mitään sanktioita, niiden toteuttamatta jättämisestä. Vain perästäpäin kuuluu ja tuntuu.\nPerustuslakiin on kirjattu asioita, joiden pitäisi toteutua jokaisen kohdalla.\nValtion tehtävä ja sinne valittujen edustajien tehtävänä on, kuten Jouni mainitsee luoda ne puitteet, joilla nämä perusoikeudet toteutetaan. Touko on monessa kommentissa maininnut tuon velan mahdottomuuden. Yleensä yritys tai yksityinen ottaa velkaa, mikäli hän tietää tai uskoo itse pystyvänsä sen velan maksamaan. Aina se ei onnistu. Touko on maininnut myös nuo investoinnit.\nNyt sieltä eduskunnasta täytyisi löytyä ihmisiä, jotka tietävät kuinka luodaan mahdollisuuksia tehdä niitä oikeanlaisia investointeja, joilla talouselämää pönkitetään.\nIlari Kiema 14.2.2015 22:45\nIhminen on kuolevainen (määritelmän mukaan, Platon, Aristoteles ym.).\nValtio taas on ikuinen ja häviämätön. Sen takia valtio voi olla ajallisesti loputtomiin velkaa, sitä ei tarvitse välttämättä koskaan selvittää.\nYrityksistä poiketen valtiolla on verotusoikeus ja lainsäädäntömonopoli. Valtion veloilla ei ole mitään vakuuksia, vaan valtio on päinvastoin kaikkien velkojen takuus.\nSeppo Saari 14.2.2015 23:07\n"Tiedoksi Stubbille, valtio ei ole kotitalous. Sipilän tulisi puolestaan tiedostaa, että valtio ei ole yritys."\nMitähän Vihreiden tulisi tiedostaa?\nTouko Aalto 14.2.2015 23:10\nVarmasti montakin asiaa. Kuten se, että kannatuksemme on liian pientä muuttamaan tätä järjetöntä talouslinjaa. Seppo voi kertoa lisää, olen pelkkänä korvana.\nPekka Korvenniemi 14.2.2015 23:36\nMissä EU-maassa on mielestäsi sellainen talouslinja, jollaisen haluat Suomeen? Jos keksitte uuden EU:n ulkopuolelta, täyttäisikö se EU:n vaatimukset?\nTouko Aalto 14.2.2015 23:53 Vastaus kommenttiin #32\nKaikissa euromaissa on yhteinen rahapolitiikka. Se sitoo toki Suomea. Mutta EKP:n määrällisen keventämisen toimet ovat esimerkki siitä, että muutosta voi tapahtua, jos sitä esitetään ja sitä vaaditaan. Euroalue on peruskorjauksen tarpeessa ja se myös onneksi tunnustetaan jokaisessa euromaassa.\nTimo Uotila 15.2.2015 01:20 Vastaus kommenttiin #32\nEU:n "talousviisaat" ovat aivan ilmeisesti viime vuodet harjoittaneet virheellistä talouspolitiikkaa. Ei olisi pitänyt kur(j)istaa taloutta vaan elvyttää reippaasti. Sillä tavalla jopa itse USA selvisi kasvu-uralle taantumasta, jossa EU riutuu yhä edelleen.\nKannattaisi kuunnella sellaisia eksperttejä kuin Paul Krugman tai Pertti Haaparanta. Touko Aalto lienee perehtynyt tähän järkevään talouspolitiikkaan. Siltä näyttää.\nKokoomus ilmeisesti kannattaa leikkauslistojen laatimista ja kur(j)istavaa talouspolitiikkaa, koska se lisää tuloeroja ja on siten mieluista ökyrikkaille ja bankstereille. Kun yhtiöt eivät investoi, ne jakavat avokätisiä osinkoja rikkaille omistajilleen niin kuin Sampo hiljattain.\nDemarit olisi saatava järkiintymään. He ovat pähkähulluja istuessaan tällaista talouspolitiikkaa ajavan Kokoomuksen apupuolueena hallituksessa. Vihreiden kannattaisi mahdollisimman ripeästi muodostaa vaaleja varten hallitusblokki vasemmistopuolueiden kanssa. Olisi vielä pieni toivo saada Keskustakin mukaan samaan blokkiin. En tältä istumalta usko, että Keskusta olisi halukas hallitsemaan vaalien jälkeen Kokoomuksen kanssa.\nTouko Aalto ja muut talouspolitiikkaa ymmärtävät, äkkiä vaaliblokkia muodostamaan! Vaaliuurnilla tarvittaisiin kuluttajansuojaa. Minä ja moni muu ei ole enää halukas äänestämään "pääministerivaalissa", jonka seurauksena syntyy sitten Säätytalon "pitkien puukkojen öiden" jälkeen nykyisen kaltainen viheliäinen "sekametelisoppahallitus".\nEsa Niemi 15.2.2015 01:52 Vastaus kommenttiin #42\n"Kannattaisi kuunnella sellaisia eksperttejä kuin Paul Krugman tai Pertti Haaparanta. Touko Aalto lienee perehtynyt tähän järkevään talouspolitiikkaan. Siltä näyttää."\nKumpikaan esimerkeistäsi ei tue rajoittamatonta velkaantumista kuten Touko Aalto. Tulkitset näitä väärin.\nJulkiset menot ovat liian suuret ja se itsessään on jo rasite taloudelle ja talouden elpymiselle. Ostovoimaa on heikennetty jo pitkään eikä Suomen velkaantuminen ole näkynyt elvyttämisenä.\nKokoomuksen suurin virhe oli ottaa Vihreät ja Vasemmistoliitto selkäänpuukottajiksi. Keskusta ei voi ottaa selkäänpuukottajia hallitukseen ellei halua vastaavia ongelmia.\nTimo Uotila 15.2.2015 02:20 Vastaus kommenttiin #43\nEsa Niemi, #43.\nEi kai Touko Aalto kannata rajoittamatonta velkaantumista vaan rohkeita investointeja tulevan kehityksen kannalta tärkeisiin hankkeisiin, jotka antavat jo rakennusvaiheessa työtä ja verotuloja ja helpottavat tulevaa kehitystä.\nSuomen julkiset menot eivät ole juurikaan nousseet, mutta niiden osuus kansantalouden kokonaisuudesta on lisääntynyt heikon talouskehityksen vuoksi. Siksi talouskehitystä on autettava elvytystoimilla. Jos taantumavaiheessa elvytetään liian heikosti, tilanne ei kohene. Jos vain leikataan ja kiristetään, talouden kakku pienenee, kurjuus lisääntyy ja julkisten menojen prosenttiosuus kasvaa. Sellaista kehitystä on syytä välttää.\nValtioiden velkaantuminen on vaarallista, jos koko talousrakenne on läpimätä verojen karttelun ja korruption vuoksi niin kuin Kreikassa. Sen sijaan Japani on velkaantunut vielä enemmän, mutta kun rakenteet ovat kunnossa, ei ole mitään hätää.\nEsa Niemi 15.2.2015 10:10 Vastaus kommenttiin #44\n"Ei kai Touko Aalto kannata rajoittamatonta velkaantumista vaan rohkeita investointeja tulevan kehityksen kannalta tärkeisiin hankkeisiin, jotka antavat jo rakennusvaiheessa työtä ja verotuloja ja helpottavat tulevaa kehitystä."\nTimo, Touko ei asettanut rajoja tilanteessa, jossa julkiset menot ovat jo vaarallisen korkeat. Suomen velkaantuminen ei ole näkynyt niinkään elvytyksenä ja elvytys on tarkoitettu tilapäiseksi. Jos tämä on ollut elvytystä, niin se on ollut erittäin tehotonta ja tehokkaampaa elvytystä olisi ollut kuluttajien ostovoiman parantaminen, pankkien pääomittamista tai uuta konkreettista, että luottolamasta olisi päästy pois.\nKataisen vahtivuorolla valtio velkaantui lyhyessä ajassa 50 miljardilla eurolla eikä sellainen tahti vain voi jatkua etenkään tehottoman elvytyksen nimissä. Elvytys rasittaa jo julkista taloutta kohoavalla kustannustasolla. Valtiota ei hoideta kuin yritystä, mutta valtiota tulee hoitaa kuin sillä olisi lukematon määrä yrityksiä ja yksityistalouksista.\nVihervasemmisto ja talousasiat eivät vain sovi yhteen pakettiin sille ei vain mahda mitään. En halua loukata tunteitasi, joten en kommentoi Soininvaaran touhuja tässä yhteydessä.\nTimo Uotila 15.2.2015 10:57 Vastaus kommenttiin #49\nKannattaa tutkia, miten USA selvisi taantumasta kuville Obaman hallinnon elvytyspäätöksillä.\nEsa Niemi 15.2.2015 11:17 Vastaus kommenttiin #52\n"Kannattaa tutkia, miten USA selvisi taantumasta kuville Obaman hallinnon elvytyspäätöksillä."\nUSA osti joukkovelkakirjoja, pääomitti pankkeja, sijoittajat ottivat tappioita jne. EU vaatii pankeilta vakavaraisuutta ja aiheutti luottolaman, jota pyritään korjaamaan sekavalla joukolla hokkuspokkustemppuja. Elvytysrahat katoavat ulkomaille kun USA:n joukkovelkakirjojen massiivinen osto kohdistui ko. talousalueeseen ja järjestelmään. Nyt vasta vuosien päästä EU ostaa joukkovelkakirjoja siten, että elvytysrahat menevät Suomen osaltakin ulkomaille. Euromaat ovat liian erilaisia ollakseen samanlaisia ja hoidettavissa samalla politiikalla; se on kuin yrittäisi saada talitiaisen ja leijonan saamaan yhteisen poikasen. Sama juttu vihreiden ja talouspolitiikan yhdistämisen kanssa tai vihreiden kuningasajatuksen sossuperäisen maahanmuuton suhteen.\nKerro oliko esittämässäni jotain väärää kun vastauksestasi puuttuu varsinainen sisältö. Teflonpintaiset argumentit ympäripyöreyksineen ovat kerrassaan tylsiä ja suoranaista vastuun pakenemista.\nKari Fagerström 15.2.2015 11:30 Vastaus kommenttiin #54\n"Euromaat ovat liian erilaisia ollakseen samanlaisia ja hoidettavissa samalla politiikalla; se on kuin yrittäisi saada talitiaisen ja leijonan saamaan yhteisen poikasen"\nNo miksi sitten yritetään Kreikkaa roikottaa mukana, samoin kuin muita eri lailla kuin Saksa toimivia ?\nJos noudatetaan kommenteissasi esittämää loogista ajattelua, niin silloinhan vain ero eurosta on ratkaisu ongelmiin.\nEsa Niemi 15.2.2015 15:33 Vastaus kommenttiin #57\nKari, Kreikkaa roikotetaan lähinnä ettei euroa voi myöntää virheelliseksi. Etelä-Euroopan maiden epäsopivuus euroon tiedettiin jo aikoinaan ja Kreikka jäi taseen väärentämisestä kiinni parikin kertaa.\nEuro ei toimi nykyisessä kokoonpanossa ja poliittiset tahot eivät kykene rationaalisiin ratkaisuihin. EU:ssa ei saada edes kahvia keitettyä ilman valtavaa määrää byrokratiaa ja riitelyä. Putin käyttää tätä häikäilemättä hyväkseen. EU:n kaikki energia menee koossapysymiseen ja Aasia porskuttaa ohi.\nEro eurosta voi olla Suomen talouden kannalta ainoita vaihtoehtoja ellei Suomi mene rahaliittoon esim. Saksan kanssa jne.\nTimo Uotila 15.2.2015 12:30 Vastaus kommenttiin #54\nEsa Niemi, #54.\nSuomi on tuomittu EU:n toimenpiteisiin. Niin kuin sanot, vasta nyt EU on ryhtynyt ostamaan velkakirjoja, mikä auttoi USA:ta jo vuosia aikaisemmin. Aikaisemmin Suomi hoiteli tällaisia asioita devalvaatioilla eli alentamalla rahan arvoa ja palkkatyöläisten elintasoa.\nNykyään tuota elintasoa yritetään alentaa monenmoisilla erilisilla toimilla. Niistä salakavalimpia on eläkeläisten taitettu indeksi, joka ajaa keskituloisia köyhälistöksi ja vähävaraisinta väkeä leipäkaupoista leipäjonoihin.\nKun puhutaan oikeasta talouspolitiikasta, se on aina oikeaa tai väärää joidenkin kansanryhmien kannalta. Irtisanomiset ovat karmeita työstä pois potkittujen kannalta ja myös kyseisen paikkakunnan julkisen hallinnon kannalta - mutta mannaa yhtiön osakkeiden suuromistajille, joiden osakesalkku vain vahvistuu osakkeiden arvon noustessa.\nEsa Niemi 15.2.2015 15:37 Vastaus kommenttiin #62\nTimo Uotila, pyysit tutkimaan miten Obaman hallinto pääsi elvytyksen kanssa kuiville Obaman hallinnon elvytyspäätöksillä. Minä kerroin, mutta mikä oli argumenttisi tässä kohdin ja miten se liittyi Suomen toteuttamaan velkaantumiseen.\nJouko Heyno 15.2.2015 12:49 Vastaus kommenttiin #49\nKataisen kaudella ( 8 v. ) velkaannuttiin, koska Kako ei halunnut rahoittaa yhteisiä menojamme yhteisin varoin.\nSyytätkö siis ihan vakavissasi vaatimusta Kakon ajamasta "lisää velkaa" -linjasta luopumisesta "vihervasemmistoa"? Siis nimenomaan syytät? Oliko siis Kakon linja velkaantua lisää oikea?\nEsa Niemi 15.2.2015 15:43 Vastaus kommenttiin #67\nJouko, viittasin vihervasemmistolla tuossa kohtaa keskusteluun Timo Uotilan kanssa, jossa Timo Uotila näki vihreiden yhdessä vasemmiston kanssa toteuttavan toimivaa talouspolitiikkaa. Minä en näe miten vihervasemmisto saataisiin samaan pakettiin talouden ymmärtämisen suhteen.\nJouko Heyno 15.2.2015 12:54 Vastaus kommenttiin #43\nVoisitko, ihan keskustelun asiallisuuden säilyttämiseksi, esittää, missä kohdassa Touko on esittänyt rajoittamatonta velkaantumista?\nEsa Niemi 15.2.2015 16:10 Vastaus kommenttiin #69\nJouko, Touko esitti puheessaan, että aina kun valtio leikkaan menojaan, niin se leikkaa myös tulojaan. Taloutta tunteva kiinnittäisi myös huomiota julkisten menojen osuuteen, joka on kiihtynyt viime vuosina liikaa. Tämä oli käsittääkseni myös Sipilän huolenaihe.\n"... leikkauslistoja ja hokevat, että julkinen talous ei saa velkaantua euroakaan lisää.\n"... mutta aina kun valtio leikkaa menojaan, se leikkaa myös tulojaan."\nJouko Heyno 15.2.2015 16:30 Vastaus kommenttiin #79\nTouko on aivan oikeassa. Koko jako "julkiseen" ja "yksityiseen" talouteen on kansantalouden kannalta absurdi. Mitä eroa on sillä, käykö terveyskeskuksessa (maksetaan kävijäin rahoista Verolla) vai mehiläisessä (maksetaan kävijäin rahoista Verolla ja Visalla)?\nIhan sama, mikä Vee, maksaja on sama ja rahat samoja. Ainoa ero on, että Verolla maksettuna tulee käyttäjille halvemmaksi.\nEsa Niemi 15.2.2015 18:47 Vastaus kommenttiin #80\n"Touko on aivan oikeassa. Koko jako "julkiseen" ja "yksityiseen" talouteen on kansantalouden kannalta absurdi. Mitä eroa on sillä, käykö terveyskeskuksessa (maksetaan kävijäin rahoista Verolla) vai mehiläisessä (maksetaan kävijäin rahoista Verolla ja Visalla)?\nIhan sama, mikä Vee, maksaja on sama ja rahat samoja. Ainoa ero on, että Verolla maksettuna tulee käyttäjille halvemmaksi."\nJulkiset menot ovat vain liian suuret.\nMikään talous ei voi toimia pelkästään julkisen rahoituksen varassa. Mieti nyt mitä puhut. Keskustelu on kyllä absurdi.\nKyllä sillä on suurikin merkitys käytkö yksityisellä vai julkisella puolella. Jos yksityiset puuttuisivat, niin arvaa montako terveyskeskusta tarvitaan lisää infroineen kaikkineen.\nJouko, julkinen sektori ei ole uusi Nokiamme! 1990-luvun lamakin oli tarpeeton jos vain velkaa voi ottaa loputtomiin eikä yksityisellä sektorilla ole väliä onko sitä olemassa vai ei. Koko globaali taantumakin on turha koska kaikki voivat vain ottaa velkaa ja elää julkisella rahalla. Kehitysapumaidenkin ongelmat on ratkaistu koska niiden täytyy vain ottaa velkaa.\nKari Fagerström 15.2.2015 20:28 Vastaus kommenttiin #83\n"Kyllä sillä on suurikin merkitys käytkö yksityisellä vai julkisella puolella" Jos vaikka Kela ei tukisi yksityisellä puolella käyntiä, niin mikä olisikaan silloin tämä käymisen suhde ? Toki vaakutuksia voi myös käyttää, mutta ilman Kelaa nekin olisivat varmasti kalliimpia.\nEsa Niemi 15.2.2015 22:55 Vastaus kommenttiin #87\nKari, julkinen terveydenhuolto on jo pahasti ruuhkautunut ja hoitotakuumaksut nousisivat pilviin kun joku miljoona käyntiä tulisi lisää ja kattavammalla terveydenhuollon verkolla. Tässä lisää:\n"Terveydenhuoltomenot kasvaisivat merkittävästi, jos sairausvakuutuksen kautta rahoitetut terveyspalvelut järjestettäisiin kunnallisen sektorin kautta. Sv-korvausten avulla voidaan tuottaa paljon lääkärikäyntejä yhteiskunnan kannalta halvalla.\nSv-korvausten summa 73 miljoonaa euroa vuodessa on mitätön terveydenhuollon 15,7 miljardin euron kokonaismenoihin verrattuna, mutta korvauksilla maksetaan tukea lähes neljälle miljoonalle lääkärissäkäynnille vuosittain. Sv-korvausten 0,5 prosentin kustannuksella saadaan 18 prosenttia kaikista potilaskäynneistä.\nYksityisen terveydenhuollon sairausvakuutuskorvauksia saa 1,6 miljoonaa suomalaista kaikissa tuloluokissa ja ympäri maata. Korvauksia maksetaan erityisesti lapsille, joten korvausten leikkaaminen kohdistuisi varsinkin lapsiperheiden palveluihin.\nKorvaussumma käyntiä kohden on noin 20 euroa, josta valtio maksaa puolet. Kunnallisen perusterveydenhuollon lääkärissäkäynnin hinta taas on Stakesin vuoden 2006 tietoihin perustuvan arvion mukaan noin 60 euroa ja erikoissairaanhoidon käyntikustannus luonnollisesti tätäkin suurempi."\nJouko Heyno 16.2.2015 11:58 Vastaus kommenttiin #83\nMikähän olisi oikea suhde? Anna prosenteissa ja sitten jokin pitävä perustelu tuolle prosentille. Ei siis mitään ympäripyöreää.\nKaikki raha on julkista rahaa.\nMiten yksityisen infra eroaa julkisesta infrasta? Joten kerro, mikä se maaginen ero on.\nMitään 1990-luvun lamaa ei kansantaloustieteellisessä mielessä ole ollut, joten puhut mutua. Lama on talouspula, markkinoiden kyllästyminen. Se, mitä 1990-luvun taitteessa tapahtui, oli tietoisesti tehty ja hallittu rakennemuutos, Suomen saattaminen "eurokuntoon".\nValtionvelka on nykyongelmien kannalta sivuseikka. Pääongelma on keskuspankin "inflaationvastainen taistelu", joka on kansantaloustieteen kannalta puhdasta idiotismia.\nJussi Rajaniemi 15.2.2015 18:58 Vastaus kommenttiin #80\nTuleeko halvemmaksi? Missä on näin todistettu? Onko jossain laskelmia asiasta?\nJouko Heyno 15.2.2015 19:01 Vastaus kommenttiin #85\nOn. Laskelmiakin on tehty ja julkaistu vaikka kuinka. Kato kuukkelista, minä ei viitsi tähän linkkiä hakea.\nJonne Näkki 15.2.2015 00:37\nJos vihreissä on sinä, Antero Vartia ja Osmo Soininvaara, joilla on tietämystä kansantaloustieteesstä ja älyä, se ei taida vielä riittää (vai onko vielä muita?).\nEi tällaisilla teemoilla nousta eturiviin vihreissä, jos tosin ei missään muissakaan puolueissa. Eli vaikka vihreät olisivat hallituksessa, ei ministeriksi tuskin ole asiaa näillä em. talousviisailla.\nEli muutama viisas ei muuta puolueen linjaa mihinkään. Ja vihreät on tietääkseni heti Kokoomuksen jälkeen EU-myönteisin puolue ja talouspolitiikka oikenisi vasta sitten kun myönnetäisiin että EMU oli virhe,\nAlexander Holthoer 15.2.2015 11:20\nKiitos Touko hyvästä ja selkeästä avauksesta/kannanotosta.\nSääli että vihreät edelleen suostuvat EU:n kyytiin kohti TTIP:ta, joka on vihreän aatteen Waterloo...\nYrjö Helanen 15.2.2015 11:43\nOnneksi Touko Aallosta ei tule pääministeriä eikä vihreistä ainakaan päähallituspuoluetta. Jos niin kävisi,niin hukka meidät perisi.\nMarkku Likitalo 15.2.2015 12:06\nKyllähän suomi on tehnyt hienoja investointipäätöksiä, kuten uusi ytinvoimala joka työllistää venäläisiä yrityksiä. Heillähän menee vielä huonommin, joten se on ystävällistä.\nJonne Näkki 15.2.2015 12:38\nKirjoitin jo aikaisemmin, että vihreiden Touko Aalto ja Antero Vartia ymmärtävät selvästikin erittäin paljon taloudesta ja esittävät ainakin täällä puheenvuorossa viisaita kommentteja.\nSitten vilkaisin HS:n puolelta mikä on Vihreän puolueen "virallinen" linja:\nTällaista lukiessa ei tiedä pitäisikö itkeä vai nauraa. Yksi ehdotus oli mm. perustulo?? Tämäkö ei ole populismia.\nMaunu Idänpään-Heikkilä 15.2.2015 12:38\nTyöllä ja kohtuullisilla palkoilla sitä kasvetaan, ja ei todellakaan tuhlaamalla. Katsokaa vaikka mihin Saksa on päässyt kolminkertaistamalla viennin arvon viimeisen 25 vuoden aikana. Ja aika vahvasti monella alalla tukijalat, viennin ylijäämä noin 200mrd vuodessa, eli kestää pakotteitakin ihan hyvn. Ymmärrän että palkkojen alentaminen Suomessa ei kuulosta hyvältä, mutta ei me korjata valtion taloutta ostamalla ja myymällä tuotteita kotimarkkinoilla. Meidän pitää viedä niitä itään, länteen ja etelään, ja siellä hinta on vastassa, myös laatutuotteissa. Saksassa palkat ja etuisuudet ovat kohtuullisen alhaiset ajatellen mihin olisi "jakovaraa" ja myös melkoiset harmaat työmarkkinat. Elämä on kurjaa kun on (epäreilua) kilpailua, eikö? Björn Walhrooskaan ei keksi muuta moitittavaa Saksassa kuin hidas kasvu, mutta toistelee sitä sitten koko rahan edestä.\nMitä mieltä olette? Olisiko Saksa noussut elvyttämällä silloin kun viimeksi siellä laskettiin palkkoja, esimerkiksi autoteollisuudessa?\nJouko Heyno 15.2.2015 12:45\nTotta. Suomessa palkkojen alentaminen olisi äärettömän helppo suorittaa, ja se olisi sekä vientiteollisuuden että kotimaantalouden etu: Kaikista kokonaistuloista leikataan 100 000 ylittävästä osasta 50 %. Jos ei riitä, niin enemmän.\nJos homma ei hoidu vapaaehtoisesti, työsopimusten jne. puiteissa, se voidaan hoitaa verotuksella.\nSuosittelen lämpimästi tällaista "sisäistä devalvaatiota" Suomeen.\nMitä mieltä Kako mahtaisi olla esityksestäni?\nPekka Korvenniemi 15.2.2015 17:50\nKokoomuksessa Suomen ongelmana nähdään, että täällä duunarien palkat on liian suuret ja herrojen liian pienet, joten nykyhallituksessa ehdotustasi halveksittaisiin.\nKysynpä Toukolta, muuttuuko tuo asia, jos Vihreät (joskus) pääsee johtavaksi hallituspuolueeksi? Menisikö silloin läpi Joukon esittämä "sisäinen devalvaatio"?\nTimo Uotila 16.2.2015 00:37\nEU:ssa ja sen mukana Suomessa on harjoitettu kaikki nämä taantumavuodet täysin virheellistä ja vahingollista, kur(j)istavaa talouspolitiikkaa. Nytkin ennen vaaleja puolueet kiusaavat toisiaan vaatimalla niitä julkistamaan leikkauslistansa niin kuin leikkaukset olisivat oikeaa politiikkaa.\nMutta leikkaaminen on taantumaan pitkittävää ja syventävää politiikkaa. Pitäisi elvyttää. Elvytyspolitiikan siunauksista kertoo Helsingin Sanomissa sivuilla B8-9 julkaistu Laura Saarikosken juttu, joka on otsikoitu: "Elvytys nosti USA:n taantumasta". Näin siinä mm. sanotaan:\nTaloustieteilijä ja Obaman hallinnon entinen neuvonantaja Jared Bernstein pitää George W. Bushin aikana aloitettua ja Obaman aikana jatkunutta elvytystä tärkeimpänä syynä nousuun.\nYhdysvalloissa elvytys oli kahdenlaista: keskuspankki lisäsi rahan tarjontaa, poliittiset päättäjät julkisia menoja. Tämän toivottiin luovan työpaikkoja ja lisäävän taloudellista toimintaa.\n"Molempien elvytystoimien vaikutus bruttokansantuotteeseen oli kahden kolmen prosentin luokkaa", Bernstein sanoo.\nFinanssikriisi iski syksyllä 2008, ja seuraavana vuonna Yhdysvaltain valtion menot kasvoivat noin 18 prosenttia. Kaikki tämä ei kuitenkaan ollut tammikuussa 2009 virkaan astuneen Obaman ansiota. Monet päätökset teki Bush, joka toimi vastoin republikaanien perinteisiä talousoppeja.\n"Villeimmissä kuvitelmissaankaan Bush ei olisi kuvitellut käyttävänsä 450 miljardia dollaria valtion rahaa niin nopeasti. Mutta se toimi", sanoo Harvardin ylipiston taloustieteen professori Kenneth Rogoff.\nYhdysvaltain bruttokansantuote alkoi kasvaa. Niin kasvoi myös budjettivaje, jonka nousu on sittemmin saatu kuriin.\nKoska elvytys on toiminut Yhdysvalloissa niin hyvin, amerikkalaiset ovat suhtautuneet kriittisesti euroalueen leikkauspolitiikkaan. Yhdysvaltain liittovaltion on kuitenkin helpompi tehdä päätöksiä kuin euromaiden, joiden pitäisi päästä yksimielisyyteen.\n"Kuvittele, jos Texasin ja Massachusettsin pitäisi sopia yhteisestä talouspolitiikasta. Mitään ei saataisi aikaiseksi", Rogoff sanoo.\nEsa Niemi 16.2.2015 12:12\nTimo, jos tuo oli vastaus esittämääni kysymykseen, niin Obaman sijaan GW Bushin elvytystoimet tehosivat. EA17 maat ovat velkaantuneet n. 40-50 miljardin euron kuukausivauhdilla vuodesta 2008 lähtien, mutta se on ollut varsin tehotonta ja Rehnin pensaspalo jatkuu jatkumistaan.\nUSA:n elvytystä selvästi tehottomampi tapa elvytys ei voi jatkua loputtomiin eikä mikään yhteiskunta voi toimia lähes pelkästään velanotolla maksettavaan julkisiin menoihin.\nIslanti piti lypsävän lehmän hengissä ja kohdisti toimensa ostovoiman säilyttämiseen sekä sijoittajariskin realisoimiseen:\n"Kriisistä toipuvan Islannin talous ajaa euromaiden ohi"\n"Islanti antoi pankkiensa kaatua - nyt häämöttää 2 % työttömyys\nIslannin päätös on saanut kehuja muun muassa Kansainväliseltä valuuttarahastolta ja monilta ekonomisteilta, kuten Nobel-palkitulta Paul Krugmanilta. Islanti on vetänyt myös hyvin erilaista linjaa kuin muu euroalue, joka on laajoin operaatioihin pitänyt pankkejaan pystyssä."\n"Islannilta uskomaton temppu - entisessä kriisimaassa kohta täystyöllisyys\nIslannin talousopit ovat uineet vastavirtaan euroalueen maiden kanssa, joissa on noudatettu ankaraa kulukuuria ja sitouduttu pitämään pankit pystyssä."\nMika Mustonen 16.2.2015 15:54\nTimo, jos halutaan kopioida USA:sta elvytyspolitiikka, niin otetaan sitten myös USA:n joustavat työmarkkinat tänne Suomeen. Minulle sopisi tuollainen paketti !\nPasi Reinikainen 16.2.2015 13:03\nKun vaaditaan valtion menojen säästämistä, oleellinen kysymys on kenen rahaa halutaan säästää ja kenelle niitä kustannuksia siirtää.\nJos halutaan säästää suurituloisimpien rahoja, silloin tehtävä on helppo ja sehän onnistuu siirtämällä mitä tahansa verovaroin maksettavis palveluja suoraan niitä käyttävien ihmisten maksettaviksi. Samalla se tosin kasvattaa tavallisten ihmisten menoja ja on suoraan pois markkinataloudesta ja kotimaisilta yrityksiltä.\nJos taas halutaan säästää pieni- ja keskituloisten ja ylipäätään kulutukseen käytettäviä rahoja on tehtävä jo huomattavasti vaikeampi, ainakaan ilman että suurituloisimmat älähtää ja uhkaa muuttaa ulkomaille veropakolaisiksi.\nMistä ylipäätään olisi sitten leikattava, julkisensektorin palkoista? Puolustuvoimien, poliisien palokuntien, sairaanhoidon kuntien teknisenhuollon pallkoista puolet pois?\nHarvat julkisen alan palkat on nykypäivänäkään kovinkaan kaksiset, vaikka monet nuokin ovat usein jonkin asteisia kutsumusammatteja, en usko että niihin riittää rehellisiä ja kunnolisia tekijöitä jos niiden palkkoja leikataan.\nJos taas leikataan sosiaalisia tulonsiirtoja, se on kokonaisuudessaan pois markkinoilta ja ajaa kuppilat, kioskit, pikkukaupat, kampaamot ja monet muut pienyritykset konkurssiin ja työttömiksi. Suurituloisimmat kun eivät noita palveluja käytä keskimäärin yhtään enempää kuin pientuloiset, joiden tulot ei jää kiinteistöihin, tuontiautoihin ynnä muihin "sukanvarsiin".\nVirkamiehissä riittää varmasti ns. Turhiakin virkoja, joita ilman pärjätään, mutta ei niistäkään niin paljoa kerry säästöä että niillä olisi isossa kuvassa juurikaan mitään merkitystä.\nToisin sanoen, ei vaan ole mitään muuta keinoa kuin siirtää kustannuksia sinne joilla on niitä varaa maksaa, eli sinne suurituloisimpiin.\nEhkä ainoa helppo taloudenpiristäjä ja oikeasti tehokkain yritystuki olisi siirtää nykyiset yritystuet suoraan pienituloisimmille josta ne pyörähtää välittömästi kulutukseen ja sitä kautta myös veroina takaisin valtionkin kirstuun.\nJukka-Pekka Makkonen 19.2.2015 15:59\nKeskustelu julkisista menoista ja sen suhteesta BKT:een on sinällään huvittava, koska näitä ei voi suoraan verrata toisiinsa. Bkt ei koostu julkisista ja yksityisistä menoista. BKT tarkoittaa arvonlisäystä. Suosittu ja yleisessä keskustelussa käyty vertailu suhteesta antaa siis väärän kuvan.\nAlla on muutamia kohtia nostettu Tilastokeskuksen kansantalouden tilinpidon asiantuntijan Olli Savelan kirjoituksesta.\nJulkisen talouden tasapainon kannalta tärkeää ei ole menojen suuruus vaan menojen ja tulojen erotus. Myös julkiset tulot olivat Suomessa suuret, yli 54 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen 2013. Alijäämä oli noin 2 prosenttia bkt:sta, yksi EU-maiden pienimpiä.\nJulkista taloutta tarkasteltaessa pitää ottaa huomioon myös julkisten varojen ja velkojen kehitys. Alijäämä tai ylijäämä ei sisällä rahoitusvarojen ja velkojen arvonmuutoksia, esimerkiksi osakkeiden kurssimuutoksia ei oteta huomioon. "\nOlisi siis syytä tarkastella asiaa hieman toisesta näkökulmasta ottaen faktat haltuun, jotta ei vedetä vääriä johtopäätöksiä seuraavilla vaalikausilla. On totta että julkisella puolella varmasti tarvitaan päällekkäisyyksien poistoja, mutta yksityistäminen ei suinkaan kaikissa tilanteissa ole se paras vaihtoehto.


Amalian Helmiä: Hilfiger\nOnaha 17. helmikuuta 2011 klo 20.32\nNeule on nätti - kivan perus.\nNoi farkut on täydelliset! Tokaksi alin tunika tms. on myös tosi kiva, toki muutkin!\n-Anni- 17. helmikuuta 2011 klo 20.55\nKokemusta ei ole tilaamista, mutta huokailen silti näitä, meidänkin lempimerkkejä!\nAnonyymi 18. helmikuuta 2011 klo 16.04\nVoin suositella. 3 arkipäivää ja UPS:n toimittaa suoraan kotiovelle :)\nAmalia 18. helmikuuta 2011 klo 16.53\nOnaha - tuolle perusneuleelle ois käyttöä ja farkuille jos kroppa sallisi ; )\nAnni - harmillisesti moni koko oli loppu : (\n-tina täytyy kyllä testata!!\nTanna 18. helmikuuta 2011 klo 17.32\nOi kun ihania vaatteita, Hilfiger on myös mun suosikki. Muun merkkisiä farkkuja mulla ei olekaan, ne vaan istuu parhaiten mulle! Kerroppa sitten, jos tilaat että miten sujui.. :) Voisin tilata itsellekin vaikka nuo kaikki :)


lyydian maailma: Lauteen lämmikettä..\nEnoni vaimon valmistujaislahjaa mietin jonkin aikaa, mutta sitten minua muistutettiin kuinka tärkeä heille on kesämökki ja sen sauna. Noh, siitä ajatuksesta se sitten lähti...\nMuutama penkinlämmitin, tuoksuksi tervaa ja varmuuden vuoksi jos kiukaaseen tulee vikaa niin hieman nestemäistä lämmikettä (ei sytytysnestettä).\nKirjaimet on käsin tehty, joten eivät ole "kuin kaupasta" täydelliset. Kangas on harmaata pellavaa Eurokankaasta.\nEnsin kutistin kankaan, hahmottelin kirjaimet liidulla, tein rajat tekstiilitussilla, silitin ja sitten maalasin pensselillä sekä mustalla tekstiilivärillä paksuimmat kohdat ettei väri haalistuisi pesukoneessa. Kaikissa hantaakit eli saa roikkumaan kuistin naulaan.\nOlivat kuulemma mieleiset ja pääsevät varmasti käyttöön :)\nTilauksia olisi muutamat jonossa, joten lähdetään purkamaan jonoa. Ensin parit toivotut neuvolakorttien kannet tulossa..\nLähettänyt Lyydia klo 8.29


Kota ja sauna :: Valpperi\nValpperin urheilutalon kupeessa sijaitseva tunnelmallinen kota mahdollistaa kokoontumisen jopa 40:lle hengelle. Valpperin liikunta-aktiviteetit sijaitsevat kodan välittömässä läheisyydessä. Kodassa on sähkö, valaistus, pistorasioita ja juokseva juomavesi.\nUimalammen rannassa oleva pieni mutta pippurinen puulämmitteinen sauna mahdollistaa löylyt kerrallaan 4-6 hengelle. Saunan yhteydessä on pieni pukuhuone, ja rakennukseen tulee sähkö sekä kunnan vesi. Uimalammen jäätyessä avannon auki pitämisen hoitaa potkuri.\nKota & sauna 90€/6h\nOhjeita kodan ja saunan vuokraajille:\nKota: Puita löytyy valmiiksi sisältä kodasta ja lisää liiteristä. Kodan ulko-oven pielessä on avainrasia ja rasiassa avain. Rasia aukeaa koodilla. Varaajalle tulee lasku sähköpostiin yhtä tai kahta päivää ennen vuokraamisajankohtaa, ja koodi löytyy laskusta. Pois lähtiessä ovi lukitaan ja avain laitetaan takaisin rasiaan ja pyöräytetään avauskoodi piiloon.\nSauna: Sauna on käyty avaamassa valmiiksi, ja oven voi poislähtiessä jättää lukitsematta. Tyhjennä tuhkat ennen kiukaan sytyttämistä naisten pukutilan takana olevaan kuoppaan. Puita on tuotu valmiiksi ja viereisessä liiterissä tai pressukatoksessa on lisää. Jos saunan vesiputki on jäätynyt, nostele pesuvesi ämpäreillä avannosta. Omat jäljet tulisi lopuksi siivota, ja etenkin kylmällä on erittäin tärkeää jättää kuumavesisäiliö valumaan tyhjäksi. Avantokautena potkurin töpselin voi irroittaa käytön ajaksi, mutta lopetellessa olisi tärkeää muistaa kytkeä potkuri taas käyntiin jotta avanto pysyy sulana. Saunan käyttö vaatii hieman omaa aktiivisuutta, sillä saunan vuokrausta hoidetaan vapaaehtoisvoimin ja maksu halutaan pitää kohtuullisena. Tuotto menee lyhentämättömänä Valpperin lasten ja nuorten hyvinvointiin.\nLisätietoja: Mikko Peltola 050 5142444


Kärcher Lakaisukone S 650 2-in-1 | Netrauta.fi\nLakaisukone Kärcher S 650 2-in-1\nKärcher S 650 2-in-1 on työnnettävä lakaisukone nopeaan ja siistiin piha-alueiden lakaisuun kotioloissa. Leveän pääharjan lisäksi laitteessa on kaksi sivuharjaa kuivan roskan lakaisuun sekä kaksi erikoissivuharjaa kostealle roskalle. Näin piha-alu...\nTuotteen Lakaisukone Kärcher S 650 2-in-1 kuvaus\nKärcher S 650 2-in-1 on työnnettävä lakaisukone nopeaan ja siistiin piha-alueiden lakaisuun kotioloissa. Leveän pääharjan lisäksi laitteessa on kaksi sivuharjaa kuivan roskan lakaisuun sekä kaksi erikoissivuharjaa kostealle roskalle. Näin piha-alueiden lakaisu sujuu monin verroin nopeammin ja kevyemmin kuin tavanomaisella katuharjalla.\nRoskasäiliö on helppo irrottaa ja tyhjentää siististi käsiä likaamatta. Kone sopii erinomaisesti 40 m² ja sitä suuremmille alueille. Koneessa on ergonominen säädettävä aisa, joka taittuu kokoon kuljetusta ja säilytystä varten. Lakaisuleveys kahdella sivuharjalla on 650 mm. Roskasäiliö on helppo irrottaa ja tyhjentää.\nTyöleveys, sivuharjalla: 650 mm\nTyösuoritus: 1800 m²\nRoskasäiliö: 16 litraa\nSivuharja kuivalle 2 kpl\nSivuharja kostealle 2 kpl\nKari61 · 14.6.2019\nYksinkertainen mutta tehokas, helppo tyhjentää. Kerää hyvin myös epätasaiseltapinnalta.


Tietosuojaseloste GDPR - Koneturva Oy, FI2802644-8\nOta yhteyttä: 040 5199 613, Koneturva Oy - FI2802644-8\nTietosuojaseloste GDPR\tvalvoja\t2018-11-19T11:26:06+02:00\nNimi: Koneturva Oy\nOsoite: Åkerlundinkatu 2A\nPuhelinnumero: 040 527 9054\nSähköpostiosoite: info (at) koneturva.fi\nKoneturva Oy käyttää sivustolla Google Analytics: Google Inc yrityksen ylläpitämä web-analytiikkapalvelua.\nKäytämme apunamme Google Analytics palvelua liiketoiminnan normaaliin suunnitteluun, kehittämiseen sekä analysointiin.\nKäytämme Google Analyticsia, jotta voimme ymmärtää, miten verkkosivun käyttäjät käyttävät sivustoa, verkkosivuston vierailijoiden IP-osoitteen viimeiset numerot anonymisoidaan Google Analyticsissä (GDPR-vaatimus). Voit lukea lisätietoja siitä, miten Google käyttää henkilökohtaisia tietojasi tässä: https://www.google.com/intl/en/policies/privacy/\nKuten yllä on kuvattu, käytämme tietojasi, jotta voimme seurata miten verkkosivulla käyttäydyään ja mistä maasta sivulla on vierailtu.\nAnalytiikka palvelusta voit kieltäytyä seuraavilla tavoilla:\nGoogle Analytics: Google Inc yrityksen ylläpitämä web-analytiikkapalvelu, jonka avulla seuraamme sivustomme käyttöä ja kävijämääriä. Katso lisää Google Analyticsin tietosuojasta: https://support.google.com/analytics/answer/6004245?hl=fi\nLisäksi voit poistaa joitain näistä palveluista käymällä Digital Advertising Alliancen opt-out-portaalia osoitteessa: http://optout.aboutads.info/.\nKoneturva.fi tietosisältönä toimii Google Analytics palvelu.\nKoneturva.fi verkkosivun kävijöistä ei tallenneta henkilökohtaista tietoa.\nGoogle Analytics palvelun tietojen säilytysaika on niin pitkään kun Koneturva.fi verkkosivu on toiminnassa.\nToimittajan palvelinkeskukset, joissa kaikkia Henkilötietoja säilytetään ja Käsitellään, sijaitsevat pääsääntöisesti Suomessa. Toimittaja voi kuitenkin siirtää Henkilötietoja mille tahansa EU/ETA alueella sijaitseville palvelinkeskuksille sekä EU/ETA-alueen ulkopuolella sijaitseville palvelinkeskuksille siten kuin Palveluiden tarkemmissa kuvauksissa on kerrottu tai Sopimuksen\nyhteydessä on sovittu. Henkilötietojen siirtoon EU/ETA-alueen ulkopuolelle sovelletaan Mallisopimuslausekkeita, jotka liitetään tähän Liitteeseen, tai muuta Lainsäädännön mahdollistamaa\nsiirtomekanismia. Mallisopimuslausekkeet muodostavat tämän Liitteen osan ja syrjäyttävät kaikki niiden kanssa ristiriidassa olevat Sopimuksessa tai tässä Liitteessä annetut määräykset.\nLue lisää osoitteesta:\n7. Evästeiden (cookies) käyttö\nKoneturva Oy käyttää Sigmatic / Nebula Oy pilvipalveluja hallinoidakseen Koneturva.fi sivustoa johon määräytyy Sigmatic / Nebula Oy tietosuojakäytännöt.\nVerkkosivun osalta Koneturva Oy pitää huolta että sivustoa päivitetään aktiivisesti.\nLue tarkemmin toimittajan tietoturvaselosteesta alla olevista linkeistä.\n10. Tietomurron sattuessa\nAsiakkaille tiedotetaan välittömästi kun tietomurto on havaittu. Tästä ilmoitetaan asiakkaille 72 tunnin kuluessa ja ilmoitetaan mihin tietoihin tietomurto joihin murto vaikuttaa.\nKoneturva Oy ei tehe automaattisia päätöksentekoja tai profilointeja.\nRekisteröidyllä on oikeus tarkastaa, mitä häntä koskevia tietoja henkilötietorekisteriin on talletettu. Kirjallinen tarkastuspyyntö tulee lähettää allekirjoitettuna yhteystiedot kohdassa mainittuun osoitteeseen tai sähköpostiin. Tarkastusoikeus on maksuton enintään kerran vuodessa toteutettuna.\nRekisteröidyllä on myös oikeus poistaa omat tietonsa rekisteristä sekä kieltää tietojensa käyttö suoramarkkinointitarkoituksiin.\nVoit kysyä lisätietoja tietoturvaselosteestamme alla näkyvillä yhteystiedoilla. Jos sinulla on kysyttävää tai jos haluat tehdä valituksen, huomaat virheen tai puutoksia niin lähetä sähköpostia osoitteeseen info (at) koneturva.fi niin korjaamme sen. Voit lähettää kysymyksiä sähköpostilla, soittamalla tai lähettämällä kirje alla oleviin tietoihin:\nKoneturva | All Rights Reserved\nTämä sivusto käyttää Google Analytics palvelua joka käyttää evästeitä. Ok


turvallisuus « Julkisuudessa\nVahasalo: Lisää työpaikkoja, laadukasta koulutusta ja ikäihmisille hyvä hoito\nKokoomuksen vaalitapahtumassa Kirkkonummella puhunut kansanedustaja Raija Vahasalo nosti esiin kolme ajankohtaista asiaa, joiden eteen on jatkettava töitä ensi kaudellakin.\n-Haluamme lisää työpaikkoja, laadukasta koulutusta ja opetusta iästä riippumatta sekä ikäihmisemme hyvää hoitoa. Työllisyyden kasvu parantaa talouttamme. Työllisyyden nousua uhkaa suuri pula osaavasta työvoimasta. Siksi katseet kohdistuvat koko koulutuspolun vahvistamiseen.\n– Jokaisella ihmisellä iästä riippumatta on oltava mahdollisuudet oppia uutta. Erityisen vaikuttavaa on satsata varhaiskasvatukseen, kaksivuotiseen esiopetukseen ja peruskouluun.\n-Kun vanhenemme ja tarvitsemme hoitoa, ikäihmisen hyvä hoito lähtee kunnioittavasta asenteesta ikäihmistä kohtaan, hänen kuuntelemisestaan, yksilöllisestä hoidosta ja kuntoutuksesta. Tarvitsemme lisää hoitajia.\nLisäksi sydäntäni lähellä ovat turvallisuusasiat ja liikenteen sujuvuus. Maanpuolustuksemme on oltava uskottavalla tasolla ja poliisien määrää on kasvatettava muiden Pohjoismaiden tasolle.\nTags:koulutus, kunnioittava asenne, turvallisuus, työllisyys, työpaikat, yksilöllinen hoito\nValtuustoaloite: Suojatie Upinniementielle Kolsarin kohdalle\nMaanantai, Maaliskuu 4th, 2019\nMe valtuutetut vaadimme, että Upinniementiellä Kolsarin kohdalle tehdään välittömästi suojatie. Tie on erittäin vilkasliikenteinen ja Kolsarin asuinaluelta tulee mm. koulukyytiin paljon lapsia ja nuoria. Kolsarin bussipysäkille ei pääse ilman tien ylittämistä.\nVuonna 2015 Upinniementiellä oli 6676 autoa/vrk, josta suuri osa oli raskasta liikennettä. Perusopetuslain mukaan kunta vastaa siitä, että oppilaiden koulumatkat ovat mahdollisimman turvalliset. Tie on vaarallinen ja vaatii pikaisia toimenpiteitä. Pelkät nopeusrajoitukset eivät tässä kohtaa ole riittäviä.\nvaltuuston II vpj\nTags:koulumatkat, liikenneturvallisuus, suojatie, turvallisuus\nPerjantai, Tammikuu 4th, 2019\nPoliisipulasta on puhuttu pitkään, mutta poliisien määrän kasvattaminen ei käy helposti\nSisäministeri Kai Mykkänen (kok) sanoi aikovansa selvittää asiaa ylimmän poliisijohdon kanssa, mutta kaikille hänen puoluetovereilleen pelkkä selvitys ei riitä.\n”Selvitysten jälkeen poliisi tarvitsee lisää väkeä. Palkataan lisää poliiseja ja sisäministeriö kaivakoon rahat”, kirjoitti kokoomuksen kansanedustaja Raija Vahasalo torstaina Mykkäselle Twitterissä.\nAsia ei kuitenkaan ole niin yksinkertainen. Siihen on neljä syytä. [..]\nLue lisää: Helsingin Sanomat 4.1.2019\nTags:poliisi, rikokset, rikostutkinta, sisäministeriö, turvallisuus\nRaija Vahasalo: Tarvitsemme lisää poliiseja\nTorstai, Tammikuu 3rd, 2019\nKansanedustajan mukaan poliisin ja rikostutkijoiden vähäisyys on uhka turvallisuudelle.\nKokoomuksen kansanedustaja Raija Vahasalo vaatii yhteisen tahtotilan löytämistä ja nopeita toimenpiteitä poliisien ja erityisesti rikostutkijoiden määrän lisäämiseksi.\n– Poliisin tilastojen mukaan rikosten tutkinta-ajat ovat pidentyneet. Se on uhrien kannalta huono uutinen ja pienentää entisestään rikosten selvittämisprosentteja.\n– Vaikka esimerkiksi omaisuusrikokset ovat vähentyneet, muun muassa henkirikokset, seksuaalirikokset ja huumausainerikokset ovat olleet kasvussa, Vahasalo toteaa tiedotteessa [..]\nLue lisää: Verkkouutiset 3.1.2018\nTags:poliisi, rikostutkinta, turvallisuus


Fazer laajentaa kauraliiketoimintaansa Ruotsiin ja ostaa Frebaco-myllyn - Fazer Group\nFazer laajentaa kauraliiketoimintaansa Ruotsiin ja ostaa Frebaco-myllyn\nma, touko 16, 2016 08:30 CET\nFazer-konserni jatkaa kasvustrategiansa toteuttamista sekä investoimista kauraliiketoiminnan laajentamiseen ja ostaa Frebaco-myllyn Ruotsissa. Kaupan myötä Fazerin kaurakapasiteetti kaksinkertaistuu ja Fazerista tulee merkittävä tekijä kauran maailmanlaajuisessa vientikaupassa. Fazer Mylly ja Frebaco muodostavat yhdessä uuden, kansainvälisen Fazer Myllyn, jolla on ainutlaatuista kauraosaamista ja syvällistä kuluttajaymmärrystä Pohjoismaiden markkinoista.\n“Jatkamme kasvustrategiamme toteuttamista ja asemamme vahvistamista sekä Ruotsissa että kauramarkkinassa. Viime vuosien aikana olemme investoineet Suomessa kauraan jo 15 miljoonaa euroa. Tämän yrityskaupan myötä Fazerista tulee kansainvälisen sarjan myllytoimija. Aiomme kasvaa kansainvälisillä markkinoilla entisestään ja viedä kauraa Suomesta ja Ruotsista Keski-Eurooppaan ja Aasiaan”, sanoo Fazerin konsernijohtaja Christoph Vitzthum.\nPohjoismaisen kauran kysyntä kasvaa nopeasti\nSuomalaisille tuttu kaura on noussut trendikkääksi terveysruuaksi, ”superfoodiksi”, ympäri maailmaa. Pohjoismainen kaura on puhdasta, luonnollista ja korkealaatuista. Kauran todistetut ja EU:n hyväksymät terveysvaikutukset vetoavat hyvinvoinnista kiinnostuneisiin kuluttajiin.\nVastatakseen kauran kasvavaan kysyntään Fazer rakensi Lahteen vuonna 2013 kauramyllyn, jonka kapasiteetti kaksinkertaistetaan vuosien 2016–2017 aikana. Ruotsin Lidköpingissä sijaitsevan Frebacon oston myötä Fazerin kaurakapasiteetti kaksinkertaistuu edelleen. Puolet Fazerin kauraliikevaihdosta tulee tällä hetkellä ulkomailta ja vientiä on jo nyt 30 maahan.\nYrityskauppa vahvistaa Fazerin asemaa vientimarkkinoilla ja samalla suomalaisen kauran asemaa. Fazer ostaa jo nyt 20 000 tonnia kauraa vuodessa suomalaisilta maanviljelijöiltä ja kauramyllyn laajennuksen jälkeen tämä määrä tuplaantuu 40 000 tonniin. Satovuodesta riippuen tämä on arvoltaan noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa.\nTyö suomalaisen kauran jalostamiseksi jatkuu\nFazer esitteli hiljattain innovaation, jonka ansiosta kaurasta pystytään erottelemaan terveysvaikutteisia ainesosia, kuten kauran betaglukaania, kauraproteiinia ja kauraöljyä. Näitä kansainvälisille markkinoille suunnattuja lisäarvotuotteita voidaan käyttää leipomoteollisuuden lisäksi meijeri- välipala-, ravintolisä- ja kosmetiikkateollisuudessa.\n”Haluamme jatkaa työtä suomalaisen kauran jalostusasteen nostamiseksi. Sekä Fazer että Frebaco ovat tehneet tutkimus- ja kehitysyhteistyötä yliopistojen ja tutkijoiden kanssa. Nyt muodostamme kansainvälisen osaamiskeskittymän kauran ympärille ja luomme entistä enemmän tietotaitoa tästä pohjoismaisesta superviljasta. Frebacon kuluttajatuotteilla pääsemme myös Ruotsin vähittäiskauppakanaviin,” kertoo Fazerin myllyliiketoiminnasta vastaava johtaja Heli Arantola.\nFrebaco-mylly sijaitsee Lidköpingissä Ruotsissa. Yhtiöllä on kaura- vehnä- ja ruismyllyt. Sen korkealaatuiseen tuotevalikoimaan kuuluvat muun muassa terveelliset Frebaco Kvarn -brändätyt elintarviketeollisuudelle suunnatut jauhot ja kauratuotteet sekä luomumysli, -puuro ja -aamiaismurot kuluttajamarkkinalle. Kaikki Frebacon tuotteissa käytettävä vilja viljellään paikallisesti Västgötaslättenin alueella.\n”Kaurapohjaiset tuotteet ovat voimakkaassa kasvussa sekä elintarviketeollisuus- että kuluttajamarkkinoilla. Näemme Fazerin tärkeänä uutena omistajana, joka tarjoaa oikeat edellytykset Frebacon toiminnan edelleen kehittämiselle,” sanoo Frebaco-myllyn toimitusjohtaja Stefan Hollerup.\nPerustettu vuonna 1971.\nValmistaa viljatuotteita, mm. jauhoja, hiutaleita ja miksejä leipomoille ja elintarviketeollisuuden käyttöön.\nSuomen suurin mylly ja edustaa myllyliiketoiminnan asiantuntijuuden huippua.\nNoin 70 työntekijää.\nFazer Myllyn liikevaihto vuonna 2015 oli noin 60 miljoonaa euroa.\nUlkopuolinen ja alalla kansainvälisesti tunnettu sertifioija American Institute of Baking (AIB) auditoi Fazer Myllyn tuotantoprosessin vuosittain. Vuonna 2015 auditoinnin tulokset olivat jälleen kerran erinomaiset\nSijaitsee Lidköpingissä Ruotsissa.\nPerustettu vuonna 1981.\nKaura-, vehnä- ja ruismyllyt.\nFrebaco-myllyn liikevaihto vuonna 2015 oli 268 miljoonaa kruunua.\nNoin 60 työntekijää.\nKorkealaatuiset tuotteet ja terveelliset Frebaco Kvarn -brändätyt luomutuotteet: mysli, puuro ja aamiaismurot.\nFSSC 22000-, ISO 9001- ja ISO 14001-sertifikaatit.\nKuvia: www.fazergroup.com/pictures, ”media_press”, ”Fazer Mylly”\nHeli Arantola, johtaja, strategia ja uudistuminen, Fazer-konserni, Fazer Mylly, puh. +358 500 505 762\nUlrika Romantschuk, viestintä- ja brändijohtaja, Fazer-konserni, puh. +358 40 566 4246\nHaastattelupyynnöt: Leena Majamäki, puh. +358 40 585 1585\nSähköpostit ovat muotoa etunimi.sukunimi@fazer.com\nFazer on kansainvälinen perheyritys, joka tarjoaa leipomo-, makeis- ja keksi- ja viljatuotteita sekä ruokailu- ja kahvilapalveluita. Fazerilla on toimintaa kahdeksassa maassa ja vientiä noin 40 maahan. Fazerin missio on luoda makuelämyksiä. Fazerin menestys on sen perustamisesta lähtien vuonna 1891 perustunut parhaaseen tuotteiden ja palvelun laatuun, rakastettuihin brändeihin, osaaviin ihmisiin ja vastuulliseen toimintatapaan. Vuonna 2016 vietetään menestyksekkään Fazer-konsernin 125-vuotisjuhlavuotta ja tänä vuonna tulee myös kuluneeksi 150 vuotta sen perustajan Karl Fazerin syntymästä. Fazer-konsernin liikevaihto vuonna 2015 oli yli 1,5 miljardia euroa ja yrityksessä työskentelee lähes 15 000 henkeä. Fazer noudattaa liiketoiminnassaan eettisiä periaatteita, jotka pohjautuvat yrityksen arvoihin ja YK Global Compactin periaatteisiin.


Porvoonkadun varteen Keravalle tulossa 6-kerroksinen asuintalo – suunnitelmilla paljon vastustusta: "En ollut kovin ihastunut" | Paikalliset | Keski-Uusimaa\nPaikalliset 12.6.2021 13:30\nPorvoonkadun varteen Keravalle tulossa 6-kerroksinen asuintalo – suunnitelmilla paljon vastustusta: "En ollut kovin ihastunut"\nPorvoonkadun kerrostalo näyttää havainnekuvassa tältä. Kuva: Arkkitehtitoimisto Ajak.\nPorvoonkadun varteen Keravan Lapilaan on suunnitteilla uusi 6-kerroksinen asuintalo. Kerrostalo sijoittuu Kotopellonkadun risteykseen.\nTällä hetkellä 3 200 neliömetrin alueella sijaitsee metsikköä sekä 1950-luvulla rakennettu omakotitalo, joka on tarkoitus purkaa. Uusi kerrostalo saattaa varjostaa lähimpinä olevia asuinrakennuksia.\n– Rakennettujen alueiden tiivistyessä näkymien ja kaupunkikuvan muuttumiselta ei kuitenkaan voida kokonaan välttyä, todetaan asemakaavamuutoksen luonnoksessa.\nAjoyhteys kerrostalon tontille tulee Porvoonkadun puolelta. Suunnitelmien mukaan tontille istutettaisiin uusia viherkasveja.\nLähialueen asukkaat ovat vastustaneet suunnitelmia muun muassa siksi, ettei kerrostalon katsota sopivan pientalojen naapuriin. Myös läheinen Heikkilänmäen kotiseutumuseon alue haluttaisiin rauhoittaa uudelta rakentamiselta.\nPorvoonkatu 20:n asemakaavamuutos oli keskiviikkona Keravan kaupunkikehitysjaoston käsiteltävänä. Jaoston varapuheenjohtaja Liisa Hyttinen (vihr.) esitti kokouksessa asian palauttamista valmisteluun, mutta hänen esityksensä hävisi äänestyksessä äänin 4-3. Asian palauttamisen puolesta äänestivät Hyttisen lisäksi Tarja Kaunismäki (sd.) ja Elina Louko (ps.).\nListaesityksen puolesta äänestivät Ilppo Alatalo (sd.), Tuukka Kallas (vas.), Markku Liimatainen (sd.) ja Jüri Linros (kok.).\nErkki Kauranen (kok.) ja Riikka Siltanen (kok.) poistuivat kokouksesta ennen tämän asian käsittelyä.\n– Olen todella harmissani, ettei palautusesitykseni saanut riittävää kannatusta, vaikka perustelut hankkeen lähtökohtien uudelleen määrittämiselle ovat lausunnon antaneilta yhdistyksiltä sekä lähialueen asukkailta painavat ja moninaiset.\n– Lähtisin mieluummin suunnittelemaan paikalle alueen henkeen sopivaa pientalorakentamista. En alun perinkään ole ollut kovin ihastunut tähän suunnitelmaan, ja asukkaiden tuomat näkemykset vahvistivat tämän kantani, perustelee Hyttinen, joka jätti päätöksestä eriävän mielipiteen.\nAsemakaavaluonnos asetetaan julkisesti nähtäville lausuntoja varten. Suunnitelmasta on tarkoitus järjestää vielä asukastilaisuus ja asia tulee myöhemmin uudelleen kaupunkikehitysjaoston päätettäväksi ennen kuin se etenee kaupunginhallituksen käsittelyyn.