Anja Nurminen - Vaikuttaja ja ahkera aatteen nainen | Demarinaiset\nTehdasyhteisön ja työläisperheen kasvatti\nPitkäaikainen kaupunginvaltuutettu ja Helsingin sos.dem. naispiirin puheenjohtaja Anja Nurminen, omaa sukua Martikainen, syntyi 20. syyskuuta 1929 Kuusankoskella. Anja kasvoi ja varttui Voikkaan paperitehtaan yhteisöissä, työläisperheessä, jonka elämään vaikuttivat vahvasti Kymin tehtaan toiminta ja sota-aika.\nAnjan isä Tuomas Martikainen oli muurari, jolla oli hyvin töitä lähialueilla – yksinyrittäjä kuten nykyisin sanotaan. Tehtaan myötä rakennettiin paljon. Isä Tuomas olisi kyllä saanut pula-aikana 30-luvulla töitä Kymiyhtiön rakennusosastolta. Hän ei kuitenkaan halunnut töihin Kymiyhtiölle, koska ehtona oli urkkia muiden työntekijöiden toimia ja poliittisia mielipiteitä.\nVuoden 1918 vaikutukset näkyivät ja tuntuivat Voikkaalla pitkään, ja luokkajako oli voimakas. Kuvaavaa on, että vielä 50-luvulta Anjan tytär muistaa lapsuudestaan äidin ja hänen appiukkonsa keskusteluja. ”Kuulin vaarin sanovan, että jos ne tulevat, niin minut tapetaan ensimmäisenä.” Se ihmetytti tietysti pientä tyttöä, mutta se kuvastaa niitä pelkoja ja keskusteluja, joita sotiemme jättämät varjot ja kylmän sodan aika ja kriisit tuolloin herättivät. Vaari oli Voikkaan paperitehtaan ammattiosaston puheenjohtaja ja kävi ammattiyhdistysasioissa jo 50-luvulla ulkomaan matkoilla.\nAnjan äiti Hilja (s. Raschka) oli kutoja, myöhemmin Kymiyhtiöllä eri tehtävissä, viimeiseksi ruokalassa. Äiti jäi 33-vuotiaana sotaleskeksi ja viiden lapsen yksinhuoltajaksi. Anja oli viidestä lapsesta toiseksi vanhin. Aimo veli oli häntä pari vuotta vanhempi. Toiseksi vanhimpana lapsena Anja joutui ottamaan vastuuta sisaruksista ja kodin askareista jo nuorena. Oli itsestään selvää, että vanhin ja tyttö otti vastuun nuorempien hoitamisesta.\nLapsuus ja nuoruus sodan jaloissa ja varjossa\nAnja Nurmisen lapsuudessa tapahtui monia isoja asioita. Voikkaan suurpalo vuonna 1933 vaikutti konkreettisesti hänen ja koko perheen elämään. Tulipalossa tuhoutui taajaman keskustan taloista suuri osa, yli 100 rakennusta, joka koski noin 300 asukasta. Anja matkasi äitinsä ja vuotta nuoremman veljensä Ahtin kanssa tulipalon ja laman takia isän synnyinseudulle Valkjärven kunnan Koivulan kylään, vaarin ja mummon luokse. Siellä aikaa vierähti vuoden verran. Aika maaseudulla oli mieluisaa, sillä elinolot luonnon keskellä olivat pula-aikana runsaammat ja huolettomammat kuin tehdaspaikkakunnalla.\nKun sota syttyi, Anja oli vähän yli kymmenvuotias. Hän eli lapsuuttaan sota-ajan ja sen jälkeisinä vaikeina vuosina. Tuolloin Voikkaa ja sen tehdas oli Neuvostoliiton pommitusten kohteena. Se tarkoitti muun muassa sitä, että ”kun kuului lentokoneen ääntä, piti hypätä ojaan ja olla paikallaan”. Talvea varten äiti oli ommellut valkoisen hupullisen viitan ja antanut lapsille tuon ohjeen. Kuten monen muunkin, myös Martikaisen perheen nuoremmat veljet lähetettiin sotalapsiksi Ruotsiin. Anja-sisko sai kokea senkin, että veli ei enää ymmärtänyt äidinkieltään, kun palasi koti-Suomeen, sillä veljet erotettiin toisistaan Ruotsissa. Vanhempi veljeksistä asusteli Öölannissa kartanossa, jossa oli samanikäinen poika.\nOsittain noista kokemuksista ehkä johtui se, että Anja myöhemmin poliittisissa kuvioissaan otti kantaa Ruotsiin muuttaneiden suomalaisten ruotsin kielen opetuksen puolesta. Se oli hänen mukaansa kotoutumisen kannalta tärkein asia. Nyt Anja varmasti puhuisi Suomeen muuttaneiden pakolaisten ja siirtolaisten puolesta.\nAktiivinen lapsi ja nuori\nAnja oli vilkas ja reipas lapsi. Ahti-veli on muistellut heidän kauppamatkalla sattunutta tapausta, kun isä nousi reestä ja antoi hetkeksi ohjakset Anjalle. Siinä samassa tyttö käski hevosta – veljen yllyttäessä – juoksuun, ja hevonenhan lähti eikä Anja isän käskystä huolimatta pysäyttänyt hevosta, vaan juoksutti isää reen perässä. Illalla kotona sitten kärsittiin rangaistus – vitsa puhui.\nKansakoulun Anja kävi Voikkaalla ja oppikoulun hän aloitti Kuusankoskella. Mannerheimin Lastensuojeluliitto tuki tuolloin sotaleskiä, ja Anjan oppikouluun meno oli mahdollista. Oppikoulu jäi syystä tai toisesta kesken, mutta Martikaisen perheen tasa-arvosta kertoo kuitenkin se, että viisilapsisen perheen ainoa tytär saattoi mennä oppikouluun.\nLapsuus ja kouluaika sujui kuten suurella osalla voikkaalaisten lapsista. Teollisuuspaikkakunnalla harrastustoimintaa oli paljon; Työväen urheiluseura, Sos.dem. puolueen Päivän nuorten toimintaa, myös seurakunta järjesti lapsille tekemistä. Urheilu- ja nuorisoseuran toimintaan Anja osallistui kuten suuri osa Voikkaan nuorista, ja Työväentalolla sai käydä lukemassa lehtiä, Nuoriin Kotkiin liityttiin, kun ikää oli tarpeeksi.\nAnja oli nuorena myös palkkatöissä, ainakin Vilkkaan Onnin linja-auton rahastajana sekä Kymiyhtiön kaupan liikeapulaisena. Tuohon aikaan oli myös paljon tansseja, joissa soitti oikea orkesteri, ja Suomea kiersivät nimekkäät yhtyeet ja esiintyjät. Nuori nainen kävi tyttökavereineen tietysti tansseissa. Työväenliikkeessä laulettiin aina, kun siihen oli sopiva tilaisuus. Myös Anjan muistojen laatikosta löytyi pieni punainen Sosialidemokraattisen työläisnuorison laulukirja. Suvussa kerrotaan, että Anja oli nuorena myös soittanut rumpua Pelastusarmeijan orkesterissa, mutta sai jättää tehtävän, kun Allan, tuleva puoliso, ampui rumpuihin ritsalla sorasointuja.\nSosiaalisella nuorella oli paljon ystäviä. Monien kanssa ystävyys säilyi pitkään vielä 1954 Helsinkiin muuton jälkeenkin. Anjan naapurissa Voikkaalla asui poika, tuleva näyttelijä Mauri Jaakkola, joka lupasi tehdä naapurin tytöstä näyttelijän. Onneksi ei tehnyt, sillä Anja Nurmisen näyttämö odotti toisaalla – poliitikkona ja yhteiskunnallisena vaikuttajana. Kotona neljän veljen, joista varsinkaan vanhimman kanssa ei ehkä aina oltu yhtä mieltä asioista, kanssa Anjasta kasvoi neuvottelutaitoinen ja sosiaalisesti lahjakas taistelija.\nKahden työläisperheen lapset kohtasivat nuoruuden harrastuksissa\nMilloin ja miten Anja Nurmisesta oikein tuli sosialidemokraatti, ja miksi myöhemmin juuri naisjärjestö kiinnosti häntä? Vanhemmat eivät olleet aktiivisia sosialidemokraatteja, mutta työväentalo oli luonnollisesti paikka, jossa tehtaan työntekijät tapasivat, harrastivat ja viettivät aikaa koko perheen voimin. Tarina kertoo, että Voikkaan tehtaan oma voimistelusali oli parempi kuin työväentalolla, joten molemmissa käytiin. Kaikki kaverit kuitenkin kävivät työväentalolla, joten taisi olla itsestään selvää, että Voikkaan Viestin, ja puolueen nuoriso-osaston viitoittamana Anja liittyi Voikkaan Sos.-dem. Työläisnuoriso-osasto r.y:n jäseneksi jo 13-vuotiaana 1.4.1943.\nVoikkaalla toimi aktiivisesti myös Sos.dem Naiset. Koska työväentalolla oli paljon ohjelmaa, naiset keräsivät tarjoilulla varoja puolueosastolle. Naistoiminta tuli Anjalle tutuksi jo lapsena ja nuorena.\nTuleva aviopuoliso Allan Nurminen ja Anja tapasivat työväenliikkeen nuorisotilaisuuksissa. Syyskuussa 1948 vietettiin perheen mukaan ”pula-ajan häät”. Tarkoitus oli ollut pitää pienet häät kaikessa hiljaisuudessa, mutta toisin kävi. Häissä Voikkaan työväentalolla oli aviomiehen muistelmien mukaan ainakin 600 henkeä kuokkavieraineen. Porukat olivat nimittäin päättäneet, että pidetään isot häät, ja niinpä asia järjestyi nuoriso-osastolaisten ja sos.dem. naisten yhteisöllisellä tuella. Nuorelle parille oli tärkeää, että pappi vihkii heidät. Pappi astuikin tuolloin elämänsä ensimmäisen kerran työväentalon ovesta sisään.\nHelsinki kutsuu nuorta perhettä – Toiminta puolue- ja urheilujärjestöissä jatkui\nAnja Nurminen oli jo Voikkaan ja Kuusankosken aikoina aktiivinen järjestötoimija niin SDP:n paikallistoiminnassa kuin TUL:n piirissä. Hän oli muun muassa Naisten urheilulehden asiamies, ja ahkerana nuorena naisena voitti vuonna 1952 matkalipun olympialaisiin ja pääsylipun Naisten voimisteluesitykseen Messuhallissa.\nVuonna 1954 Helsinkiin, sen Kallion kaupunginosaan muuton jälkeen Anjan kotiseura oli Elannon Isku, jossa hän toimi 70-luvulla johtokunnassa. Elannon Iskun varapuheenjohtajana Anja toimi 1980-luvulta 90-luvun alkupuolelle. Iskun lajikirjo oli tuolloin kilpavoimistelu, koripalloilu ja tennis. Anja itse harrasti naisvoimistelua aina kun sitä oli seurojen ohjelmassa kullakin hänen asuinpaikkakunnallaan. Extempore-koreografioita ja esityksiä Anjalta syntyi erilaisiin tilaisuuksiin; aviomieskin joutui Oripään aikaan osuusliikkeen krysanteemitanssiaisissa joutsenlammen mustan joutsenen soolo-osaan. Anja myös osallistui moniin isoihin liittojen naisvoimistelutapahtumiin.\nUrheilujärjestötoiminta laajeni Helsingissä. Toiminta jatkui Suomen Työväen Urheiluliitossa (TUL) ja myöhemmin Työväen Urheiluseurojen Keskusliitossa (TUK) järjestötyössä, muun muassa sen Helsingin piiritoimikunnan ja naistoimikunnan jäsenenä. Anja osallistui myös 26.8.1978 Työväen urheiluliikkeen eheytyskokoukseen, jonka jälkeen TUK:n seurat liitettiin takaisin TUL:oon.\nToiminta urheiluseuroissa vei Anja Nurmisen monille ulkomaan kisareissuille. Hän oli muun muassa mukana iskulaisen voimisteluryhmän huoltojoukoissa Itävallan esiintymismatkalla Vapaiden Ammattiliittojen Maailmanjärjestön (VAKL) kokouksessa Wienissä. TUK:in valiovoimistelujoukkue puolestaan esiintyi Länsi-Saksassa Berliinissä kuusikymmentäluvulla, ja Anja piti silloinkin huolta joukkueesta. Kotkassa Anja toimi TUK:in naisten ja tyttöjen joukkuemestaruuskisojen tyttöjen tuomarina; myös Iskusta oli tuolloin mukana joukkueita. Tytöt voittivat kultaa ja naiset pronssia – kuinkas muuten. Helsinki Cup oli Anjalle niin ikään tuttu. Elannon Isku järjesti 1980 ruokatarjoilun Helsinki Cupin pelaajille, ja tietenkin Anja organisoi ja jakoi ruokaa nuorille pelaajille.\nAsuinpaikat vaihtuvat – aina mukaan paikalliseen toimintaan\nNurmisen perhe muutti Helsinkiin viisikymmentäluvulla, kun Allan-puoliso sai myymälänhoitajan paikan Elannon Runeberginkadun lihakaupassa. Elanto tarjosi asunnon, lapsille oli kesäsiirtola, Elannon Iskussa jumppasivat sekä äiti että tytär ja isä ohjasi poikien voimistelua. Toimintaa ja opiskelumahdollisuuksia oli tarjolla. Anjan lapset muistavat sen hyvänä ja turvallisena kotiympäristönä.\nMuutettuaan Helsinkiin Anja Nurminen siirtyi Voikkaan työväenyhdistyksestä Helsingin Sos.dem. Naisyhdistyksen jäseneksi. Seija-tytär aloitti pian koulun ja Timo pääsi lastentarhaan omaan pihapiiriin. Anjan aika kului Kalliossa ensi alkuun perhettä ja kotia hoitaessa, sillä Allan-puoliso opiskeli E-instituutissa ja sittemmin työ kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) elintarvikemyymälöiden tarkastajana edellytti jatkuvaa matkustamista eri osuusliikkeisiin ympäri Suomea. Tytär muistaakin, että isä opiskeli aina.\nTyöväensivistysliiton, TSL:n toimisto oli samassa kerroksessa, jossa perhe asui Elannon omistaman korttelin talossa Neljännellä linjalla. Anja oli kiinnostunut monista asioista, ja kun lapset kasvoivat ja aikaa jäi omiin harrastuksiin, hänkin opiskeli ahkerasti. TSL oli hänen tärkeä opinahjonsa, ja siihen aikaan opintokerhotoiminta oli monipuolista. Anja itse kouluttautui opintokerhojen ohjaajaksi ja veti monenlaisia opintokerhoja. TSL:n ja kuvataidetoimikunnan jäsenyyden myötä tehtiin kulttuurimatkoja ulkomaita myöten. Heti liityttyään uuteen puolueosastoon, Anja Nurminen valittiin puolueosastonsa edustajaksi Helsingin naispiiriin, jolloin hän muun muassa osallistui ahkerasti työväentalon kioskin hoitoon omalla vuorollaan.\nMutta 1960-luvun jälkipuoliskolla ja 1970-luvun alkupuolella Nurmisen perheen matka vei Allan puolison työn mukana ensin Kajaaniin muutamaksi vuodeksi, sitten Kotkaan pariksi vuodeksi ja lopulta vielä Oripäähän kahdeksi vuodeksi. Työ urheilun ja puolueen piirissä sekä sen naisliikkeessä jatkui, ja kaikilla paikkakunnilla Anja liittyi paikallisten sosialidemokraattisten puolueosastojen jäseneksi ja mukaan sekä urheiluseura- että puolue- ja naistoimintaan; Kajaanissa naisjaostoon, Äitien lomakoti -toimintaan ja opinto- ja leiriohjaajaksi. Tuolloin TSL valitsi Anjan opintoryhmään, joka suuntasi Länsi-Saksaan kesällä 1968.\nKotkassa paikallinen naisjaosto järjesti urheilu- ja liikuntaharrastuksia, lisääntynyt vapaa-aika 1970-luvulla kun aiheutti Eteenpäin-lehden mukaan vapaa-ajan ongelmia ihmisille. Sekä Kajaanissa että Kotkassa Anja Nurminen toimi aktiivisesti opinto-ohjaajana TSL:n opintojärjestöissä, jotka järjestivät paljon koulutusta ja luentoja yhteiskunnallisista asioista. Raittiusihmisenä Anja muun muassa neuvoi kajaanilaisia naisia alkoholittomien drinkkien valmistamisessa. Suomen kiertueella heräsi uudelleen myös Anjan jo Helsingissä aloittama Bridge-harrastus. Oripäässä vuonna 1971 Anja Nurminen valittiin kunnanvaltuustoon ensimmäiselle varasijalle – kahden äänen päähän varsinaisesta paikasta. Tuolloin hän toimi myös SPR:n Oripään vanhusten kerhon vetäjänä.\nKesäkoti Kallioniemi 50 vuotta 1975. Kuvassa Anja Nurminen takana. Edessä vasemmalta Aune Kannisto, Martta-Salmela Järvinen, Sirkka Suominen ja Arvo Ylppö ja hänen poikansa. (Kuva: kotialbumi.)\nPaluu Helsinkiin – opiskelua, työtä, vaikuttamista puolueessa ja ammattiosastossa\nVuonna 1972 Nurmisen perhe palasi Helsinkiin. Anjalle jäi jo omaa aikaa, kun lapsetkin lensivät pesästä. Aviomies palasi Elannon palvelukseen, ja Anja puolestaan hankki vakituisen työpaikan Elannon Hakaniemen tavaratalossa. Hän toimi myyjänä tavaratalon eri osastoilla aina vuoteen 1988, jolloin siirtyi Elannon suhdetoimintaosaston järjestösihteerin tehtävään. Anjan ammattitaidosta ja palvelualttiudesta kertoo se, että jos hän ei ollut työvuorossa, kävi usein niin, että asiakas ilmoitti palaavansa uudelleen ostoksille sitten, kun Anja on paikalla. Hän ei vain myynyt vaatteita, vaan katsoi myös, että ne ovat sopivat asiakkaan tarpeisiin. Erityisen tärkeää oli, että jalkineosastolla oli varastossa aina jalkineita kokoa 52 – Mauno Koivistoa varten. Myyjä-nimike oli Anjalle tärkeä, ja hän halusi tuoda sen esiin muun muassa kampanjoissaan.\nHeti Helsinkiin muuton jälkeen luottamustehtäviä ilmaantui pikavauhtia ja kasapäin. Tärkeitä olivat niin Helsingin sos.dem. piiritoiminta kuin Helsingin sos.dem. naispiiri, Sos.dem. Naisten Keskusliitto (myöh. Naisliitto ja Demarinaiset) ja Kesäkoti Kallioniemen toiminta. Anja Nurminen oli ollut kesäkodin hallituksessa vuodesta 1972 alkaen, mutta vuonna 1975 hänestä tuli kesäkodin kannatusyhdistyksen puheenjohtaja. Tuolloin hän astui Martta Salmela-Järvisen saappaisiin hänen 35-vuotisen puheenjohtajuutensa jälkeen; nimenomaan itsensä Salmela-Järvisen määrätietoisessa ohjauksessa. Anja toimi Kallioniemen kannatusyhdistyksen puheenjohtajana aina kuolemaansa, vuoteen 1991 saakka. Kesäkoti Kallioniemeä on aina pidetty pystyssä ja kunnostettu talkoovoimin. Sen ansiosta kesäkoti on säilynyt ja voi tarjota nykyisinkin vapaa-ajanviettopaikan ja tilojaan edullisesti niitä tarvitseville ja haluaville. Anja ja puoliso Allan sekä pojan perhe viettivät myös paljon aikaa Kallioniemessä ja kunnostivat ja rakensivat sen tiloja. Siinä sivussa sai kalastaa, savustaa ja nauttia meren antimista. Anja oli mukana myös demarinaisten aikoinaan alullepanemassa Käpyrinne ry:n ja Ensikotitoiminnassa ja monessa muussa jo vuosisadan alussa sos.dem. naisten aloittamassa sosiaali- ja hyväntekeväisyystoiminnassa.\nHelsingin sos.dem. piiritoimikuntaan (hallitus) Anja Nurminen valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1973. Tuolloin piirikokousväki toivoi, että toimikuntaan valittaisiin myös ”työläistovereita” ja kaupunginvaltuutettujen määrä siinä rajoitettaisiin vain neljään. Anja valittiin 83:lla äänellä. Helsingin Naispiiristä tulivat valituksi myös Marjatta Nokka ja Helvi Saarinen, Inkeri Airola jatkoi varapuheenjohtajana. Piiritoimikuntaan Anja Nurminen kuului aina vuoteen 1989 saakka.\nHelsingin sos.-dem. Naispiirin puheenjohtajaksi Anja Nurminen valittiin vuonna 1973, ja hän johti Naispiiriä aina 80-luvun alkuvuosille asti. Sosialidemokraatti-lehti vuodelta 1973 kertoo, että (Suomen Pankin) pääjohtaja Mauno Koivisto selosti tuossa valintakokouksessa Suomen talouspoliittista tilannetta ja että kokouksessa korostettiin ammattiyhdistysnaisten ja sosialidemokraattisten naisten yhteystyön tärkeyttä. Lauluperinnettä pidettiin yllä, ja kokous aloitettiin laulamalla Taistojen tiellä ja lopetettiin Työväenmarssiin. Laulutraditio jatkui pitkään naispiirissä.\nAnjan puheenjohtajakaudella naispiiritoiminnassa keskityttiin, kuten aiemminkin, vaalien organisointiin, myyjäis- ja kioskitoimintaan ja sosiaalisten kysymysten edistämiseen niin silloisessa Sos.dem. Naisten Keskusliitossa kuin puolueessakin. Puheenjohtaja-aikaan osui myös tärkeä YK:n kansainvälinen naistenvuosi 1975 teemoineen ja tempauksineen. Teemavuoden viettoon osallistuttiin muun muassa järjestämällä keskustelutilaisuuksia. Teemavuosi vauhditti pidemmällä aikavälillä keskustelua tasa-arvosta sekä naisjärjestöissä että lopulta myös puolueessa. Tieto ja tietoisuus tasa-arvosta alkoi levitä, mikä sai aikaan tasa-arvoon liittyviä aktiviteetteja naistenvuotta seuranneina vuosina.\nLiikeliitto ja Elannon edustajisto – Henkilökunnan asema ja hyvinvointi sydämenasia\nNopeasti myyjän työn myötä tulivat 1970-luvulla kuvaan Liikeliiton ammattiosaston toimikunnan jäsenyys sekä luottamustoimet työsuojeluvaltuutettuna ja varaluottamusmiehenä, ja näiden tehtävien myötä myös edustuksia Liikeliiton muissa toimielimissä. Anja Nurminen oli Liikeliiton (nyk. PAM) jäsen vuodesta 1959 aina kuolemaansa asti. Ammattiyhdistystoiminta oli myös Nurmisen perhettä yhdistävä ja voimistava tekijä, sillä puoliso Allan oli 50-luvulla Liikeliittolaisen Elannon Lihamyymälänhoitajien kerhon puheenjohtaja. Koko perhe myös kävi Liikeliiton kurssi- ja lomakeskuksessa Leppärannassa lomailemassa ja lapset hiihtolomaleirillä.\nVuonna 1974 työsuojelulainsäädäntö vahvistui, työpaikkatason työsuojelu käynnistyi ja myös Elantoon valittiin työsuojeluvaltuutetut. Anja Nurminen oli ensimmäinen valittu työsuojeluvaltuutettu työpaikallaan Hakaniemen Elanto-Centrumissa. Tätäkin aluetta hän opiskeli tehokkaasti opintokerhossa lukemalla teorian ja käymällä liittonsa työsuojelukurssit. Loput hän totesi oppivansa käytännössä. Anja patisti muitakin liikeliiton jäseniä opiskelemaan työehto- ja sopimusasioita ”mieluummin kuin lukemaan juoruja misseistä”. Opintokerhot ovat tätä varten, hän totesi. Ilmastointi- ja sisäilmakysymykset, työterveyshuollon järjestäminen, työpaikkaliikunta ja työpaikkaruokailun järjestäminen olivat heti korjattavia asioita vastavalitun työsuojeluvaltuutettu Anja Nurmisen työlistalla. Hän nosti esille myös osa-aikatyön lisääntymisen tuomat ongelmat perheiden lastenhoidossa. Kaupan alan työntekijöille tuli järjestää myös iltahoitomahdollisuus.\nTyöpaikkademokratia oli Anja Nurmiselle tärkeää. Työsuojelutoimikunnan jäsenenä ja puheenjohtajana hän ajoi muun muassa edellä kuvattuja asioita. Kahdeksankymmentäluvulla kaupan alan kovassa murroksessa itsepalvelun ja irtisanomisten – laittomienkin – lisääntyessä alan työttömyys kasvoi. Lisäksi kauppojen aukiolot pitenivät ja osa-aikaisuudet lisääntyivät ja hankaloittivat työntekijöiden yksityiselämän järjestelyjä ja työn ja perheen yhteensovittamista. Näistä kysymyksistä tuli myös politiikan sisältöjä, jotka sittemmin olivat kaupunginvaltuutettu Nurmisen agendalla.\nLuottamustehtävissä törmäsi moniin työelämän nurjiin puoliin. Seitsemänkymmentäluvun lopulla liikeliittolaiset kävivät taistelua palkkojensa puolesta ja äänestivät työnantajan tarjouksesta myös Anjan työpaikalla Hakaniemessä. Liiketyönantajan keinot painostaa sopimukseen olivat kovia; työntekijöitä puhuteltiin työpaikoilla ja uhattiin työpaikkojen menetyksillä. Myöskään naisten raskaussyrjintä ja irtisanomiset eivät olleet vieraita luottamusmiehelle ja työsuojeluvaltuutetulle.\nAnja Nurminen oli ehdolla ja valittiin ensimmäisen kerran Elannon edustajistoon vuonna 1975. Vaaleissa uutta mielenkiintoa ja näkökulmaa toivat henkilökunnan ehdokkaat. Anja oli tuolloin ääniharava 767 äänellä, seuraavaksi tullut ehdokas sai 519 ääntä. Edustajistossa henkilöstön edustajaa kiinnosti erityisesti Elannon piirissä tekeillä oleva henkilöstöpoliittinen ohjelma ja siihen vaikuttaminen.\nE-fuusio oli iso ponnistus 1980-luvulla Anja Nurmiselle työntekijänä ja henkilöstön edustajana, mutta myös koko perheelle pitkäaikaisina elantolaisina. Anja puolusti itsenäistä Elantoa yhteistyössä E-liikkeen kanssa. Se turvaisi omaisuuden ja työpaikat. Elannon vaalissa keväällä 1987 Anja Nurminen sai 3444 ääntä muiden tullessa perässä. Elanto ei ollut vain työpaikka, myös harrastukset Elannon Iskun riveissä olivat edelleen tärkeä osa Anjan elämää. Hän toimi Iskun puheenjohtajistossa ja osallistui muun muassa joukkueen esiintymis- ja kilpailumatkoille kotimaassa ja ulkomailla.\nTieto ja taito karttui – Politiikka kutsui\nAnja oli ahkera lukemaan ja opiskelemaan. Tytär muistaa kuinka äiti luki paljon ja opiskeli useilla TSL:n kursseilla, varsinkin myöhemmin aikuisena. ”Joulun alla kivuttiin monta kerrosta äidin kanssa Helsingin Hämeentiellä Tammen kirjapainon/kustantamon tiloihin ostamaan kirjoja koko perheelle. Nuo kirjat olivat rakkaita, mutta kirjastoa käytettiin myös ahkerasti.” Molemmat, Anja ja aviomies Allan kävivät jopa pikalukukurssin, jotta lukeminen olisi nopeaa. Innoituksen pikalukukurssiin he saivat, kun kuulivat John F. Kennedyn hurjasta lukunopeudesta.\nKun Demari-lehti kysyi valtuutettu Anja Nurmiselta kuntapolitiikan työntäyteisenä aikana, miten viettäisit sapattivuotta, Anjan vastaus kuului: ”Harkitsisin hirveän tarkkaan. Matkailisin jonkin verran, lukisin rästiin jääneet kirjat ja opiskelisin jotakin.” Nippu todistuksia muun muassa Työväensivistysliiton opintojärjestön erilaisilta kursseilta kertoo Anjan opiskeluinnostuksesta muun muassa psykologiaan, puheoppiin ja opintokerho-ohjaajan toimintaan.\nAnja hankki ja sai kaiken mahdollisen tietotaidon myös puolueesta ja ay-liikkeestä. Hän oli lukuisten Sosialidemokraattisen puolueen puoluekokousten kokousedustaja 1970-80 -luvuilla, ja vielä 1990 Lappeenrannan puoluekokouksessa. Hänet sijoitettiin usein Sosialidemokraatin kirjoituksissa ay-/keskustademareihin. Espoon Dipolissa 1987 pidetyn kokouksen delegaatiossa lehti mainitsee hänen kuuluvan ”monipuolisesti puolueen nykylinjaa edustavien joukkoon”.\nMonet muistavat Anja Nurmisen puolueen vappu- ja muiden marssien airueena puoluetoveri Sirkka-Liisa Vehviläisen rinnalla. Sosialidemokraatti otsikoi puoluekokousartikkelissaan 13.6.1978, että ”Anja Nurmiselle oli uskottu tehtävä koko komean marssin pääairueena.” Tämä tehtävä oli kuin valettu liikunnan lähettiläälle ja suoraryhtiselle Anjalle. Hänen nimensä ja kasvonsa tulivat tutuiksi helsinkiläisille sekä puolueen aktiivitoimijana että Elannon myyjänä ja ammattiyhdistysaktiivina ihmisten arjen asioiden puolesta taistelevana luottamushenkilönä ja poliitikkona.\nSDP:n 31. puoluekokous Espoossa 1978. Anja Nurminen marssin pääairueena. (Kuva: Sosialidemokraatti.)\nKuntapolitiikan kärpänen oli puraissut jo Oripäässä 1972, kun Anja Nurminen valittiin kunnan ensimmäiseksi varavaltuutetuksi. Anjan vaatimattomuus tuli esille myös poliitikon uralla. Hänen johtoajatuksensa oli toimia puolueen arvojen ja tavoitteiden pohjalta ja mukaisesti. Ehdokkaaksi ja vaaleihin hän lähti aina ajatuksella ”ajan pienen ihmisen asiaa ja tuon ääniä puolueelle eikä voittaminen ole tärkeintä”. Näistä lähtökohdista hän menestyi hyvin siinä mihin ryhtyi ja siinä mihin oli ehdolla ja pyrki. Ensimmäisen kerran Anja Nurminen tuli valituksi Helsingin kaupungin valtuustoon vuoden 1976 vaaleissa. Siitä lähtien hän oli ehdolla kaikissa kuntavaaleissa ja tuli valituksi. Anja oli helsinkiläisten valtuutettu aina äkilliseen kuolemaansa 1991 saakka.\nEnsimmäisten kuntavaalien vaaliteemoina oli tavoite ja toive turvallisesta Helsingistä. Anja vaati oikeutta asuntoon, lisää lasten päivähoitopalveluja, terveydenhoitopalvelujen kehittämistä ja joukkoliikennettä joustavaksi ja asukkaita paremmin palveleviksi – asioita, joista hän puhui ihmisten arjen pelastajina. Ne olivat myös niitä tavoitteita, joita sosialidemokraattinen naisliike on kautta aikojen ajanut politiikassaan kulloinkin ajan vaatimusten ja tarpeitten mukaan. Vaikka demarit kärsivät vaaleissa huomattavan tappion poliittisen virran viedessä oikealle, Anja Nurminen tuli uutena kasvona valituksi. Ensimmäisellä kaudella valtuustotovereita olivat muun muassa Tarja Halonen ja Tellervo Koivisto sekä Kaarina Suonio ja Kaarina Syrjänen.\nSeuraavissa kuntavaaleissa Anja puhui lähipalveluiden puolesta, ja ajankohtainen teema oli myös se, että kaupunkilaisten yhteinen ympäristö pitää saada toimivaksi, turvalliseksi ja viihtyisäksi. Lähiympäristö oli Anjalle tärkeä aina poliittisen uransa loppuun saakka. Tytär muistaa, kuinka kaupunkilaiset lähestyivät Anjaa muun muassa asunnottomille yösijojen saamiseksi ja vaikkapa koirapuiston saamiseksi Sörkkaan. Ihmiset ottivat Anjaa hihasta kiinni kaupungilla ja jopa soittivat joskus ovikelloa puhuakseen heille tärkeistä arjen asioista ja huolistaan. Anja oli aina tavattavissa ja ohjasi ihmisiä palveluihin ja oikeisiin paikkoihin. Vuoden 1988 vaalimainoksissa Anja kutsuukin itseään osuvasti arkipäivän asiantuntijaksi.\nSosialidemokraattiset naisjärjestöt olivat myös paikka, joissa tärkeistä arjen asioista keskusteltiin, ja pohdittiin sitä, miten niitä edistetään sekä puolueen sisällä että politiikassa. Siellä syntyivät 80-luvulla Anja Nurmisen aloitteesta esitykset muun muassa kuluttajansuojalain täydentämisestä tuotevastuulailla, autojen tyhjäkäynnin kieltäminen, asumisoikeusasuntojen rakentaminen Helsinkiin ja kunnallisten kuntosalien saaminen kaupungin eri osiin. (Laitinen 1995.)\nOnnittelukahvit ensimmäisten Helsingin kuntavaalien tuloksen ja valtuustopaikan kunniaksi: Anja (oik.) ja työkaveri 1976. (Kuva: Sosialidemokraatti.)\nValtuutetun tehtävässä Anja Nurminen hakeutui jaostoihin ja lautakuntiin asiakiinnostuksensa pohjalta. Hän toimi Liikepalvelulautakunnan varapuheenjohtajana 1980-90 lukujen taitteessa ja Urheilu- ja ulkoilulautakunnan jäsenenä 1980-luvun alkupuolella. Turvallisuusasioista kiinnostuneena hän oli Helsingin poliisipiirin neuvottelukunnan varajäsen ja taiteen ja kulttuurin harrastajana hän toimi Helsingin Kuvataidetoimikunnan varajäsenenä. Kaupunginhallituksen varajäsen ja KHN:n yleisjaoston varajäsen Anja Nurminen oli vuosina 1983-84.\nUrho Kekkosen valitsijanainen ja edessä eduskuntavaalit\nTammikuussa 1978 pidettiin presidentin valitsijamiesvaalit. Sosialidemokraatit olivat asettuneet presidentti Kekkosen uudelleenvalinnan taakse. Johtava teema oli luottamus yli rajojen ja rauhan ja ystävyyden ulkopolitiikan linjan jatkuminen Urho Kekkosen viidennellä kaudella. Anja Nurmisen ehdokkuuden takana oli suuri joukko yhteiskunnan ja työelämän eri aloja edustavia henkilöitä – ylimmän tason johtajista työntekijöihin sekä poliittisiin toimijoihin. Erityisesti Anja kokosi taakseen kaupanalan ihmisiä ja tietysti demarinaisia. Anja Nurmista kommentoitiin päivälehdissä yllättäjäksi 2659:n äänimäärällä. Esimerkiksi Tarja Halonen sai vain kaksi ääntä enemmän. Anja itse puolestaan kommentoi vaatimattomaan tapaansa ”me voitimme” tarkoittaen kaikkia naisia ja puoluettaan. Hänen mukaansa menestys perustui suurelta osin Liikeliiton piirissä virinneeseen sos.dem. ryhmätoimintaan.\nAnja Nurminen oli ehdokkaana myös Mauno Koiviston valitsijamiesvaaleissa vuosina 1982 ja 1988. Tuolloin hän ei tullut valituksi, mutta puolueelle uskollisena Anja teki ahkerasti töitä vaalikampanjassa. Mauno Koivisto oli Anjalle tärkeä. Hän kuvaa eräässä puheessaan Koivistoa ”luotettavaksi, turvalliseksi ja uskottavaksi suureksi sieluksi – ihmiseksi, joka puhuu ymmärrettävästi” ja vahvistaa sanomaansa kuuluisaa ajattelijaa siteeraten, että ”vain suuret sielut uskaltavat lausua ajatuksensa yksinkertaisesti” (Stendahl).\nVuoden 1978 valitsijamiesvaalien hyvän tuloksen vauhdittamana ja valmiin vaaliorganisaation tukemana Anja Nurminen lähti mukaan vuoden 1979 eduskuntavaaliehdokkaaksi. Hän tuli valituksi kansanedustajaehdokkaaksi hyvällä äänimäärällä, ja pääministeri Kalevi Sorsan tuella. Eduskuntavaaleissa puolueen teema oli talouslaman seurauksena noussut työttömyys ja sen suitseminen. Asia oli erityisen tärkeä Anjalle, koska kaupanalalla työttömyys oli lisääntynyt voimakkaasti. Lamasta oltiin toipumassa Kalevi Sorsa pääministerinä ja vahva elvytyspolitiikka välineenä. Suomi nousuun oli puolueen iso vaalislogan.\nAnja Nurmisen vaalikampanja oli vahva, ja tukena liikeliittolaiset. Myös Helsingin sos.dem. naispiirin tuki oli naisehdokkaiden takana. Ehdokkaina olivat osin samat toverit kuin kuntavaaleissa – mm. Tarja Halonen, Kaarina Suonio, Seija Karkinen ja Arja Alho. Anja korosti vaaliteemoissaan laman jäljiltä olevan kaupan ja liikealan työllisyystilanteen parantamista, työaikojen parantamista sekä sosiaalipolitiikan uudistustyön jatkamista. Myös lähipalvelut olivat kuntateemojen tavoin esillä. Anja Nurminen tuli valituksi eduskuntaan ensimmäiselle varasijalle 4484 äänellä. Tulos oli vaatimattomalle Anjalle iso yllätys.\nMyös seuraavissa eduskuntavaaleissa 1983, 1987 ja 1991 Anja Nurminen oli SDP:n ehdokkaana, mutta ei tullut valituksi. Vuoden 1983 vaaleissa hän sai 2379 ääntä. Tuolloin Kaarina Suonio sai valtaisat 13385 ääntä, ja eduskuntaan pääsi kuusi sosialidemokraattia. Helsinkiläisistä naissosialidemokraateista valittiin Suonion lisäksi kilpasiskot Tarja Halonen ja Seija Karkinen. Mahdollisista kannattajistaan vuoden 1987 vaalien alla Anja totesi Sosialidemokraatille: ”Olen pienipalkkaisten edustaja. Saan ääniä miehiltä ja naisilta ja oman ammattikunnan väeltä. Puolueelle kerätään äänet, ei henkilölle.”\nAnja Nurminen oli ehdokkaana vielä 1991 kevään eduskuntavaaleissa 11 muun demarinaisen joukossa. Demari-lehti julisti joulukuussa 1990, että Helsingin Demarinaiset puhaltava yhteen hiileen, vaalitaistoa ei käydä toveria vastaan. Anjan kanssaehdokkaita demarinaisista olivat tuolloin Tuula Haatainen, Rakel Hiltunen, Terttu Laine ja Sirkka-Liisa Vehviläinen. Ehdokkuudestaan, sitä Demarin taas tivatessa, hän totesi, että koska olen vanhin ehdokas, voin olla vaikka eläkeläisten ehdokas. Anjan työpaikka oli tuolloin vaihtunut Elannon myyjästä Elannon suhdetoimintaosaston järjestösihteeriksi. Kampanjassaan hän, kuten muut kanssasisaret, piti tärkeinä arjen asioita: asuntokysymystä, päivähoitoa ja pienipalkkaisten ongelmien hoitamista – samoja tärkeitä teemoja kuin aikaisemmin, ja myös tänään.\nKalliolainen perusduunari – Punainen lanka ei katkennut\nKuntapoliitikko vai pitäisikö sanoa kaupunkipoliitikko, Elanto Centrumin myyjä Anja Nurminen oli peruskalliolainen. Hän muutti sinne ensimmäisen kerran lapsuus- ja nuoruusmaisemistaan Kuusankoskelta vuonna 1955. Toisen kerran hän palasi Kallioon Helsinginkadulle 1970-luvun alussa. Anja oli sitä mieltä, että kun kerran kaupungissa asuu, asumisen on tunnuttava kaupungilta. ”Kalliolla on vahva proletariaatin haju ja olemus. Se on duunarin oma paikka”, hän muotoili vuonna 1987 Suomen Sosialidemokraatin haastattelussa. Liikuntaa rakastavana ihmisenä Anja arvosti Braahiksen tekojäätä ja hiihtolatuja Linnanmäen kupeessa, lähellä kotiaan.\nKaupunginvaltuutettuna Anja Nurminen keskittyi myös oman ja lähikaupunginosien Hakaniemi-Kallio -alueeseen. Niin ikään Sörnäinen-Sompasaari olivat Anjan kaupunkipolitiikan tärkeitä kohteita: puistojen viihtyisyys, vanhusten ulkoilumahdollisuudet ja turvallisuus niissä, asuminen, joukkoliikenteen maksut ja liikenteen päästöjen hillitseminen sekä katujen puhtaanapito. Punainen lanka kaikessa oli tavallisen ihmisen ja heikommassa asemassa olevien toimeentulon, arjen, työn ja terveyden sekä virkistystoiminnan parantaminen, joka onnistui parhaiten toimimalla useissa eri järjestöissä ja tehtävissä.\nVaatimattomaan tapaansa Anja hoiti näkymättömästi paljon ihmisten valtavilta tuntuvia arjen ongelmia. Hän nosti isoillakin foorumeilla aina esiin kysymyksen, mitä päätökset vaikuttavat tavallisen ihmisen elämään. Hän ajatteli, että menestys ja saavutukset politiikassa syntyvät siitä, että kuuntelee ja tietää, mistä puhuu. Tytär kuvaa, että äidillä ei ollut pyrkyryyttä, hän toimi mieluummin taustavaikuttujana eikä mielellään ollut esillä.\nPuoluetoveri Sirkka-Liisa Vehviläinen muistaa Anja Nurmisen hyväntuulisena, huumorintajuisena ja helposti lähestyttävänä ihmisenä. ”Opin tuntemaan Anjaa yhteisten luottamustehtävien kautta kaupunginvaltuustossa, Helsingin sos.dem. piirissä ja HTY:ssä. Hän oli sosiaalinen ja laajasti verkottunut sisäistäen yhteyksistään saamat viestit ja tuntemukset poliittiseen toimintaansa. Hän paneutui tehtäviinsä hyvin tunnollisesti. Anja ei ollut mikään ”julistaja”, hän oli monipuolinen arjen asiantuntija. Hän toteutti sosialidemokraattisia arvoja laaja-alaisesti, hän eli sosialidemokratiaa”, muistelee Sicu Vehviläinen puoluetoveriaan.\nSosialidemokratian aate- ja arvomaailma olivat Anja Nurmisen ajattelun ja työn perusta. Neuvottelutaito ja sosiaalinen lahjakkuus kehittyi jo varhain harrastuksissa ja kotona. Ystäväpiiri oli työväenliikkeessä ja järjestötoiminnassa. Siellä opittiin ja opiskeltiin uusia asioita, urheiluseurassa oli ystäviä ja sen myötä tuli myös matkoja kotimaassa ja ulkomaille erilaisiin tapahtumiin ja tilaisuuksiin. Anja oli myös kuvataiteen ystävä. Hän osallistui Työväen Kuvataidetoimikunnan ja TSL:n järjestämien kulttuurimatkojen suunnitteluun, ja matkoille. Anjalle oli ominaista, että hän valmistautui hyvin ja tutustui kulloisenkin maan kulttuuriin ja mielenkiintoisiin kohteisiin etukäteen – jotta lyhyessä ajassa olisi mahdollista nähdä ja kokea mahdollisimman paljon.\nOma perhe oli Anjalle tärkeä. Hän oli hyvä äiti, joka oli erityisen onnellinen sellaisina vapaa-ajan hetkinä kesäisin saaressa, Kallioniemen kesäkodissa, kun myös poika Timo vaimonsa Ritvan sekä Mari ja Katri tyttäriensä kanssa oli mukana. Ja jos aurinko paistoi ja vesi oli lämmintä kaikki, paitsi Timo saivat olla ”nakukalliolla” auringossa ja pulahdella vilvoittelemaan meriveteen. Pojan tyttäret olivat todella tärkeitä Anjan elämässä.\nÄitini Anja – Tyttären muistot\nÄitini Anja Nurmisen työpäivä jatkui usein ansiotyöstä palattuaan kokousten valmistelulla, asioihin perehtymisellä, vaaleihin valmistautumisena, vaalikampanjointina, ja vaalien jälkeen koitti aina työteliäs vaikuttamisen aika. Silti tuntui, että äiti oli aina kotona ja läsnä.\nVaalien aikoina olimme koko perhe Anjan tukena. Isä osallistui ainakin taustatukena ja me lapset viimeistään siinä vaiheessa, kun vaalimainoksia jaettiin postiluukuista asuntoihin. Olin mukana myös äitini vaalityöryhmissä suunnittelemassa kampanjointia ja vaalimainoksia. Vuosien myötä sain paljonkin kokemusta ja pienemmissä, kuten työpaikan vaaleja varten, saatoin suunnitella ehdotuksen vaalimainokseksi ja hoitaa lopulta painatuksenkin.\nVanhempani olivat töissä Elannossa ja minä OTK:ssa (myöhemmin EKA-yhtymä, Tradeka) eli E-osuustoimintaliikkeessä kaikki kolme, ja äidin kanssa olimme myös Liikeliiton, nykyisen Pamin jäseniä. Äitini vaalityön lisäksi osallistuin paljon muihinkin vaalityöryhmiin.\nVaalivalvojaisissa jännitimme niin puolueen kuin Anjankin menestystä. Helsingin kaupunginvaltuustossa kertyi 15 vuotta, ja siitä saimme me vaalityöntekijätkin iloita. Äidillä oli aina asenne, että hän on vaaleissa ehdokkaana keräämässä ääniä puolueelle. Eduskuntapaikasta 21 ääneen päähän jääminen ei tuntunut harmittavan häntä läheskään niin paljon kuin meitä vaalityötä tehneitä tai muita ei-valittuja ehdokkaita. Olihan hän kuitenkin kerännyt ääniä puolueelle.\nLapsuudesta ja nuoruudesta minulla on paljon myönteisiä ja turvallisia muistikuvia. Vaikka isä oli työn takia paljon poissa kotoa meidän lasten kouluaikana, oli aina turvallista tulla kotiin, koska äiti oli useimmiten siellä. Tulimme koulusta ”pullantuoksuiseen kotiin”, ihan oikeasti. Äiti leipoi usein pullaa, korvapuusteja ja kakkuja lapsuusvuosinamme.\nVaikka tuntui siltä, että lapsuudessa äiti oli aina kotona, hän kyllä ehti tehdä muutakin, käydä TSL:n kursseilla, käydä Naisyhdistyksen kokouksissa, Elannon Iskun jumpassa ja esiintymisissä, myöhemmin ulkomaanmatkoillakin – ja paljon muutakin.\nKun vuonna 1972 palasimme isän työn mukana Helsinkiin asuttuamme Kajaanissa, Kotkassa, Oripäässä, äiti meni ensimmäistä kertaa vakituiseen työhön Elannon Hakaniemen tavarataloon. Minä olin jo työssä OTK:ssa ja muutin pian asumaan nykyisen puolisoni kanssa Kallioon.\nVaikka en asunutkaan enää kotona, kävin muutamien korttelien matkan päässä usein katsomassa äitiä ja isää. Meillä oli paljon yhteisiä keskustelun aiheita varsinkin äitini kanssa, politiikka, Helsingin piirin asiat, Liikeliiton asiat, TSL:n kurssit, Kallioniemi ja monet muut yhteiset kiinnostuksen kohteet. Ja jos ei tavattu, niin soitettiin. Usein kuulin myös ensimmäisinä eri järjestöjen järjestämien ulkomaanmatkojen tapahtumista, viimeisimpänä 1991 Liikeliiton matkasta Islantiin.\nVeljeni perheeseen syntyivät tytöt, Mari 1979 ja Katri 1982. He olivat todella rakkaita ja tärkeitä äidilleni, ja minulle myös. Vaikka äidillä olisi ollut rankkojakin jaksoja, töitä, luottamustoimia, iltamenoja, niin aina hän oli halukas ottamaan tytön yökylään viikonloppuna, jos ei silloin ollut menoa. Kallioniemen kesäkodissa hän saikin olla enemmän tyttöjen kanssa kesäisin.\nÄidillä oli paljon ystäviä ja tuttavia. Hilkka Kujala oli TUK:n Helsingin voimisteluajoista asti äidin hyvä ystävä. Oli myös äidin veljen vaimo, Raili. He tekivät monia TSL:n, Naispiirin ja mitä muita olikaan, ulkomaan matkoja yhdessä.\nAnjalla oli myös paljon sellaisia ystäviä ja tuttavia, jotka pääsivät hänen sydämeensä, yksin eläviä, pienituloisia naisia. Joulun alla meille tuli kotiin vuosi vuodelta enemmän erilaisia joulutervehdyksiä, koreja ja paketteja kukkia, herkkuja ja ruokatavaroita. Ne äiti halusi käydä jakamassa näille ystävilleen ennen joulua.\nTäältä 2020-luvulta katsoen äidilläni oli jatkuvasti paljon stressaavia asioita. Joskus, kun menin illalla käymään, siellä äiti istui keittiön pöydän ääressä. Tupakka paloi ja pasianssi oli kesken. Siinä äiti antoi ajatusten ja asioiden järjestyä päässään päivän päätteeksi. Niin taisi tehdä myös Mauno Koivisto ilman tupakkaa.\nÄidin luo oli helppo mennä, oli asia mikä tahansa, tai vaikka ei ollut asiaakaan. Kerrankin menimme ystäväni Tertun kanssa, toisella meistä oli poikakaverihuolia. Niistäkin päästiin eteenpäin keskusteltuamme äidin kanssa.\nAnja oli minulle tuki, ystävä, luotettu, kannustaja, kriitikkokin ja erityisesti rakas Äiti.\nToiminta kunnan ja kaupunginvaltuutettuna\nOripään kunnan varavaltuutettu 1972 –\nHelsingin kaupunginvaltuutettuna 1977 – 1991\nKaupunginhallituksen varajäsen 1983-1984\nKH:n yleisjaoston varajäsen 1983-1984\nLiikepalvelulautakunnan varapuheenjohtaja 1989-1991\nUrheilu- ja ulkoilulautakunnan jäsen 1981-1984\nHelsingin poliisipiirin neuvottelukunnan varajäsen 1988-1991\nHelsingin Kuvataidetoimikunnan varajäsen 1977-1978\nElämänkertatekstissä mainittujen edustusten ja luottamustehtävien lisäksi:\nLukuisia edustuksia Helsingin Työväenyhdistyksen eri elimissä: johtokunnassa vastuualueena järjestötoiminta ja yhteydet kunnallisiin päättäjiin, Tapanilan Työväensäätiön valtuuskunnassa ja Sos.dem. Työväentalojen liitossa.\nCafe Ursula (omistajat Helsingin ensikoti ry, Kansan Sivistysrahasto, Kesäkoti Kallioniemi ry, Käpyrinne ry, Lomakoti Kotoranta ry ja Pienperheyhdistys ry. ovat kaikki saaneet alkunsa 1900-luvun alkupuolella sos.dem. naisten alullepanemasta ja harjoittamasta sosiaalityöstä).\nHelmi ry, Mielenterveysyhdistys\nKulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) edustajakokoukset 1980 – 1984, Osuusliike Elannon edustaja.\nAnja Nurmisen kotiarkisto. Leikekirjat. Seija Koskiniemi. 2020.\nSeija Koskiniemi, tytär. Haastattelut loka-joulukuu 2020.\nSirkka-Liisa Vehviläinen, puoluetoveri. Haastattelu joulukuu 2020.\nHelsingin Sosialidemokraattinen Naisyhdistys 75 vuotta. Hannele Laitinen. 1995.\nHelsingin Sosialidemokraattiset Naiset. Pöytäkirjat. Työväen Arkisto (TA).\nHelsingin sos.dem. piiri. Työväenarkisto (TA).


Quake III: Revolution – Wikipedia\nQuake III: Revolution (tai Q3R) on ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka on tehnyt id Software. Pelin idea on tappaa kaikki viholliset erilaisilta areenoilta, kunnes pelaaja on kaikkein mahtavin. Peli julkaistiin PlayStation 2:lle vuonna 2001.\nPelissä on kampanja- ja areenapelimuodot. Kampanjassa voi jatkaa tarinaa ja nousua areenoiden mestariksi. Areenassa saa pelata vapaasti melkein mitä tahansa kenttää. Deathmatchissa pelaaja tai pelaajat voivat ottaa kaikki yleisimmät areenat ja kaikki viholliset, sekä 0-100 tappoa (jotta voi voittaa), sekä 5-120 minuuttia peliaikaa. Deathmatchista on myös Team Deathmatch, jossa sininen ja punainen tiimi taistelee. Capture the Flag, jossa täytyy kaapata valkoinen lippu (Neutral Flag) ja palauttaa omaan tukikohtaan. Team Capture the Flagissa pitää kaapata joko punainen tai sininen lippu, riippuen kummalla puolella on. Possession, jossa täytyy pitää valkoista lippua tietyn aikaa voittaakseen. Single Weapon Deathmatchissa on vain yksi ase.\nKampanjassa on viisi pelattavaa hahmoa, jotka kehittyvät ajan myötä. Kehitysvaiheet järjestyksessä: Slave (Orja), Freeman (Vapaa mies), Warrior (Soturi), Warlord (Sotalordi) ja Lord of Battle (Taistelun herra).\nSarge on ihminen, jolla on harmaat, lyhyet hiukset ja hän polttaa aina sikaria. Anarki on cyberpunkkari, jolla on suu ommeltu kiinni, ja häntä on kohdeltu kaltoin (verijäljistä päätellen). Hänellä on myös leijulauta, jolla hän kulkee ympäriinsä. Doom on päähenkilö pelistä Doom. Hänellä on vihreät vaatteet ja harmaa kypärä. Klesk on punainen piikikäs avaruusolento. Ajan myötä hänestä kehittyy koko ajan koneen tapaiseksi. Daemia on naispuolinen ihmissotilas, jolla on punaiset silmät.\nPelin alkuvideossa näytetään Sarge, yksi pelin henkilöistä, taistelemassa (luultavasti) Quake 2:sta tuttuja Stroggeja vastaan. Pian Sargen ammukset loppuvat ja hän tekee rynnäkön Stroggeja kohtaan. Stroggit ovat juuri hyökkäämässä Sargen kimppuun, mutta Sarge teleportataan muualle ja hänen sikarinsa putoaa maahan. Quake 3 Arenassa tämä video jatkuu hieman, mutta tuntemattomasta syystä se ei ole Revolutionissa.\nPelin alussa voi valita yhden viidestä pelattavasta hahmosta taistelemaan. Campaignissa yleisin muoto on Deathmatch. Sen lisäksi on aivan erikoinen, Deathmatch: Kills vs Time, jossa pitää tappaa esim. 20 vihollista 10 minuutissa. Pelissä on Tierit (suom. Sitoja), joka tässä tapauksessa tarkoittaa jaksoa. Pelin ensimmäisessä kentässä areenamestari Vadrigar puhuu sinulle ja halveksuukin hieman.\nCampaignissa on erikoiset Elimination pelimuodot. Eliminationissa saa kuolla 10 kertaa ja pitää tappaa muut viholliset 2-3 kertaa, riippuen eliminationista. Toisenlainen eliminaatio on "Skirmish", jossa on 3 eri areenaa, joilla pitää taistella. Vadrigar tulee neljännessä eliminationissa lopuksi, mutta ei kuole vielä silloinkaan. Viidennessä eliminationissa Vadrigar tulee yksin, mutta on paljon nopeampi ja vaikeampi ja hänet pitää tappaa yhden kerran. Viimeisessä taistelussa on vain 5 elämää.\nKun Vadrigar on voitettu, pelaajahahmo seisoo Vadrigarin paikalla, jossa tämä aina seisoi ja sen jälkeen tulee uusi pelattava kenttä, The Keeper, jossa ovat vihollisina Reaper ja Mistress, pelistä Dungeon Keeper. Sen pelattuaan tulee lopputekstit, mutta ei lopetusvideota.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Quake_III:_Revolution&oldid=15967748”\nSivua on viimeksi muutettu 23. syyskuuta 2016 kello 23.19.


2.10.2020 klo 17:15\n2.10.2020 klo 10:00 – 11:45\n2.10.2020 klo 22:00 – 04:00\nHapporadio keikkailee Karkkilan Pub Pikkupässissä (Turuntie 1)! Seitsemän studioalbumia julkaisseen suomirockin kärkikastiin kuuluvan Happoradion suosio on vuodesta toiseen kasvanut tasaisesti.\nVuonna 2001 perustetun yhtyeen uralle on mahtunut lukuisia kulta- ja platinalevyjä sekä listaykkösiä. Sen tunnetuimpia hittejä ovat muun muassa Tavikset, Puhu äänellä jonka kuulen, Che Guevara, Pelastaja, Älä puhu huomisesta, Valopallo ja Tehdään jotain kaunista. Laulaja Aki Tykki hurmasi katsojat Nelosen suositussa Vain Elämää -ohjelmassa keväällä 2018.\nKeikka on tilaan sopiva tunnelmallinen akustinen show.\nLiput ennakkoon 25 € / Karkkilan Aito Kulta ja Pub Pikkupässi\nLiput ovelta 29 € , mikäli lippuja jäljellä.


Matsiennakko tiistain kolmanteen finaaliin - TPS\nPikku-Tepsillä paikka ratkaista mestaruus\nHK Areena on täyttymässä hyvää vauhtia tiistain kolmatta finaaliottelua varten. Tepsin A-nuorilla on hieno mahdollisuus ottaa mestaruus kotiyleisönsä edessä.\nTiistaina on tiedossa HK Areenalla Turun jääkiekkokevään yksi huikeimmista spektaakkeleista, kun vuorossa on A-nuorten SM-liigan kolmas finaaliottelu. TPS johtaa sarjaa lukemin 2–0. Kolmas voitto tietäisi kultamitaleiden kieputtamista mustavalkoisten sotureiden kauloihin.\nJoukkueiden kaksi ensimmäistä kohtaamista olivat lauantaina ja sunnuntaina. 4658 katsojaa sai todistaa lauantaina HK Areenalla TPS:n 3–2-voittoa. Sunnuntaina Hämeenlinnassa nähtiin vuorostaan finaaleille todella epätyypillinen peli, kun joukkueet pistivät laattaa pussiin peräti 13 kertaa. Lopputulos 5–8 Tepsille.\nMitään ei tietenkään tule ilmaiseksi. HPK tulee varmasti peliin kovaa ja ajatukset on pidettävä tiukasti itse pelissä. Joukkue on kuitenkin osoittanut henkisen vahvuutensa tänä keväänä jo niin useaan otteeseen, että minkäänlaista leijumista on vaikea nähdä pelaajien pääkopissa olevan.\nHämeenlinnassa suurinta tuhoa hämeenlinnalaisten maaliin kylvi Tepsin kakkoshyökkäysketju, jossa Julius Vähätalon laidoilla hyökkäävät Mikko Rantanen ja Oskari Siiki. Vähätalo syötti kaksi maalia ja Rantanen latoi hatullisen verran maaleja, sekä syötti yhden. Lisäksi Siiki teki hävyttömän kovat tehot 1+4.\nYleisön suursuosikiksi ja kaupungin kohutuimmaksi jääkiekkoilijaksi tällä kaudella noussut Rantanen on jatkanut siitä mihin edustuksen puolella jäi. Kuuteen peliin on syntynyt tehot 6+7 ja mies on enää yhden pisteen päässä pudotuspelien pistepörssiä johtavasta HPK:n Patrik Virrasta, jonka TPS on onnistunut nollaamaan täysin finaalisarjassa.\nTPS ei kuitenkaan missään nimessä ole yhden ketjun varassa, vaan sen menestyksen salaisuus on laaja ja laadukas rosteri. Joukkue on hyvin monipuolinen yhdistelmä sekä hyökkäys- että puolustusosaamista ja viimeisenä lukkona toimii huikean kauden pelannut maalivahti Aleksandar Georgijev. Äärettömän nopea venäläismaalivahti on ehtinyt jo ihastuttaa myös Liigan puolella katsojat.\nA-nuorten kolmas finaaliottelu TPS-HPK HK Areenalla tiistaina 24.3. Ottelutapahtuma alkaa jo kello 18.10 ja kiekko tippuu jäähän 20 minuuttia myöhemmin. Kannattaa saapua ajoissa paikalle!


Kansainvälinen kiertonäyttely Meri hädässä – Muovijäteprojekti tuli TR1:n Taidehalliin - Keskustori.fi (Tampere)\nKansainvälinen kiertonäyttely Meri hädässä – Muovijäteprojekti tuli TR1:n Taidehalliin\nJulkaistu 10.05.2013 20:59\nTiesitkö, että muovisen pullon hajoaminen kestää 450 vuotta? Näyttelyn faktat pysähdyttävät.\nKuva: Rantautunutta muovijätettä, Kanapou, USA, 2006. NOAA/Marine Debris Program.\nMeriin päätyy vuodessa 6,4 miljoonaa tonnia muovijätettä. Vähitellen haurastuva jäte muuttaa meriveden muoviliemeksi, joka vaikuttaa vakavasti terveyteemme. TR1 Taidehallin järjestämässä, Museum für Gestaltungin ja Drosos-säätiön tuottamassa tieteellisessä näyttelyssä tarkastellaan muovijätteen vaikutuksia ja tuodaan esille erilaisia keinoja globaalin ongelman ratkaisemiseksi. Meri hädässä -näyttely alkaa lauantaina 11. toukokuuta ja päättyy 4. elokuuta.\nNäyttelyn esiin tuomat faktat ovat pysähdyttäviä. Muovipussin hajoaminen luonnossa kestää 10–20 vuotta ja keskiverto eurooppalainen kuluttaa niitä vuodessa 500 kpl. Muovisen kertakäyttövaipan tai pullon hajoamiseen kuluu 450 vuotta.\nNäyttely Meri hädässä -näyttelyn keskipiste ja ekokatastrofin symboli on maailman eri merissä kelluneesta muovijätteestä koottu installaatio. Yhteistyökumppanit ovat keränneet muoviroskat siivouskampanjoissa Havaijilla, Pohjanmerellä ja Itämerellä.\nNäyttelyssä esitellään kaikkein yleisimmin käytetyt muovit. Tarkastellaan myös kulutustottumuksia ja terveyshaittoja, mikroskooppisia muovihiukkasia, materiaalikiertoa ja biomuoveja. Lisäksi esitellään paikallisia ja kansainvälisiä keinoja ongelmien ratkaisemiseksi, kuten käytön vähentämistä, kierrätystä ja uudelleenkäyttöä. Tämän kaiken on tarkoitus saada meidät pohtimaan valintojamme ja lopulta toimimaan.\nTR1 Taidehalli järjestää näyttelyn yhteydessä toiminnallisia opastuskierroksia eri-ikäisille koululaisille ja päiväkotiryhmille. Tehtäväpaketin avulla perheet voivat omatoimisesti tutustua näyttelyyn. Ohjelmassa on myös mm. teemaan liittyviä elokuvailtapäiviä, keskustelutilaisuuksia ja työpajoja.\nKansainvälinen kiertue Out to Sea? on kansainvälinen kiertonäyttely, joka tulee olemaan esillä noin kymmenessä museossa eri puolilla Eurooppaa ja myös sen ulkopuolella. Tampere avaa näyttelyn kolmantena paikkana, Zürichin ja Hampurin jälkeen. Tampereen jälkeen näyttely siirtyy Tanskaan Trapholtiin.\nViimeksi päivitetty 10.05.2013 21:04


Paternoster Don Anselmo - Interbrands Paternoster Don Anselmo - Interbrands\nTuotteet / Viinit / Punaviini / Paternoster Don Anselmo\nUpea, täyteläinen punaviini Apulian Basilicatasta.\nViini on omistettu tilan perustajalle ja se edustaa tyylikkäästi pitkää Paternosterin historiaa.\nValmistus: Rypäleet on kerätty pieniltä ja vanhoilta tarhoilta Barilen alueelta. Tarhat sijaitsevat noin 600 metriä merenpinnan yläpuolella. Viinikäyminen terästankeissa 20 päivää. Kypsytys 50 % isoissa slavonialaisissa tammitynnyreissä ja 50 % ranskalaisissa pienissä tammitynnyreissä 20 kuukauden ajan.\nVäri: Syvän rubiininpunainen\nTuoksu: Monipuolinen, pyöreä ja elegantti\nMaku: Kuiva, tyylikäs ja pitkä jälkimaku


Tullin uudet toimintaohjeet viikosta 3 alkaen . | Tuulilasi\nTullin uudet toimintaohjeet viikosta 3 alkaen .\narvoisa tullin väki on kertonut tiedotteessaan , että se tekee uudet toimintaohjeet autoverotusta koskien alkaen viikosta 3.\nMietin , että jokohan tulli alkaa noudattaa lakia ja antaa toimintaohjeen autoverotukseen , jossa ei peritä enempää autoveroa kuin vastaavassa suomi-autossa on sitä jäljellä .\nHuomioko tulli myös sen , että se nosti autoveroa lisäämällä siihen alvin sisään ,jota ei saanut periä aiemminkaan .\nToisaalta voi myös miettiä , että kaukanko tullin uuden toimintaohjeet kestävät ? ja toisaalta mistä ohjeet tulivat jos autoverolaki säilyy samana ???\n"Tullin autoverotusjohtaja Tapio Rouhiaisen mukaan mahdollisesti palautettava summa riippuu monesta seikasta.\n– Keskimäärin palautettava summa on noin 1100 euroa.\nRouhiaisen mukaan uudemmissa, suuripäästöisimmissä autoissa palautettava summa voi nousta lähelle 1500 euroa, kun taas vanhemmissa summa voi olla lähempänä 500 euroa.\n– Ennen vuotta 1958 käyttöön otetuilta autoilta palautetaan kaikki maksetut autoverot, koska tuolloin ei veroa ole ollut. Nämä summat tosin ovat noin 18 euron luokkaa, Rouhiainen kommentoi."\nGenius rouhis väläytti, todellakin...\n"Ennen vuotta 1958 käyttöön otetuilta autoilta palautetaan kaikki maksetut autoverot, koska tuolloin ei veroa ole ollut."\n"Mutta hiki hatussa teimme noillekin päätöksiä ja usein meni jopa kolme kuukautta, ehkäpä ylikin, kun mietimme miten paljon vm. 1957 autossa on autoveroa jäljellä"\n"KHO:n tuoreesta ratkaisusta ilmenee, että Suomeen toisesta jäsenvaltiosta tuotavasta autosta ei saa periä autoveroa enemmän kuin samanlaisissa Suomessa jo rekisteröidyissä autoissa on veroa jäljellä."\nTuokin on ollut selvää jo EU:in liittymisen alusta saakka, oikeastaan aikaisemminkin, mutta hyvä että vuoden 2014 lopussa myös suolen kulli t��män vahvisti saaneensa tietoonsa. Vielä kun tuo ajatushautomo ymmärtäisi mitä se tarkoittaa...\nNo niin, uudet mallikohtaiset kertovat oikean kertoimen olleen 25% ja verotus on totetutettu 29% mukaan. Asia on oikeudessa loppuun ratkaistu ja valtion kanta voitti tuolloin. Pitääkö nyt hakea tuomion purkua, koska vm ja tulli pettää aina.\nTuomion purku vetämään.\nMiten tulli luulee käyvän oikeudessa, jos se käyttää tammikuun auton veropäätöksessä 34%:a ja helmikuun autossa 28%:a. Sama auto. Vuodelta 2000.\nToivon mukaan tullilta löytyy laskelma sekä varustetiedot, muuten noilla taulukoilla ei ole mitään\nEikö tullissa ole enää yhtään lakimiestä töissä ????\nMallisarjan alinta veroprosenttia on ihan pakko nyt käyttää oikaisuissa sekä uusissa autoveropäätöksissä?\nEli alimmat mallisarjan prosentit näyttäisi olevan käytössä vuositasolla. Kuukausittaiset vaihtelut ovat hävinneet eli jotain Rouhikset ovat töllissä ottaneet opikseen :)\nOnko se maksullinen?\n226 Eurupulaa jos saat tuomion purettua - 113 Eurupulaa jos et saa tuomiota purettua.\nKatsoppas - hinnat ovat näköjään kokeneet pienen indeksikorotuksen sitten viimeisen ...\nVerotusarvo 19000€ ja siitä 4% ale, niin se on sitten 760€


KTM 11/110/2002 VES: TARKENTAVA VIRKAEHTOSOPIMUS KAUPPA- JA TEOLLISUUSMINISTERIÖN VIRKAMIESTEN UUDESTA PALKKAUSJÄRJESTELMÄSTÄ - PDF Ilmainen lataus\nKTM 11/110/2002 VES: TARKENTAVA VIRKAEHTOSOPIMUS KAUPPA- JA TEOLLISUUSMINISTERIÖN VIRKAMIESTEN UUDESTA PALKKAUSJÄRJESTELMÄSTÄ\nDownload "KTM 11/110/2002 VES: 321051 TARKENTAVA VIRKAEHTOSOPIMUS KAUPPA- JA TEOLLISUUSMINISTERIÖN VIRKAMIESTEN UUDESTA PALKKAUSJÄRJESTELMÄSTÄ"\n1 KTM 11/110/2002 VES: TARKENTAVA VIRKAEHTOSOPIMUS KAUPPA- JA TEOLLISUUSMINISTERIÖN VIRKAMIESTEN UUDESTA PALKKAUSJÄRJESTELMÄSTÄ Kauppa- ja teollisuusministeriö sekä Akava-JS ry, Palkansaajajärjestö Pardia ry ja Valtion ja erityispalvelujen ammattiliitto VAL ry ovat tehneet 12 päivänä huhtikuuta 2002 tarkentavan virkaehtosopimuksen kauppa- ja teollisuusministeriön virkamiesten uudesta palkkausjärjestelmästä. 1 Sopimuksen tavoitteet Palkkausjärjestelmän tavoitteena on parantaa kauppa- ja teollisuusministeriön kilpailukykyä työnantajana, tukea henkilöstön kehittymistä ja entistä vaativampiin tehtäviin hakeutumista, kannustaa henkilöstöä entistä parempiin työsuorituksiin sekä kehittää ja parantaa esimiestyötä ja johtamista. 2 Soveltamisala Tämä sopimus koskee kauppa- ja teollisuusministeriön virkamiehiä lukuun ottamatta valtion virkaehtosopimusasetuksessa tarkoitettuja työnantajavirkamiehiä, työllisyysmäärärahalla palkattavia ja harjoittelijoita. Yhteensä enintään kuuden (6) kuukauden määräaikaisissa palvelussuhteissa sopimusta sovelletaan vain tehtäväkohtaisen palkanosan osalta. 3 Palkkausperusteet Virkamiehen palkka muodostuu tehtäväkohtaisesta palkanosasta ja henkilökohtaisesta palkanosasta sekä 12 :ssä tarkoitetuissa tapauksissa takuupalkasta.\n2 2 4 Tehtäväkohtainen palkanosa (YK:02031) Tehtäväkohtainen palkanosa maksetaan tehtävän vaativuustason mukaisesti. Tehtäväkohtaisen palkanosan taulukko on liitteenä 1. Vaativuustaso perustuu tehtävien vaativuuteen. Tehtävien vaativuustekijät ovat: 1) tehtävän laajuus, 2) ratkaisujen luonne ja itsenäisyys, 3) vuorovaikutus, 4) pätevyys ja 5) vaikuttavuus. Tehtävien vaativuuden arviointi perustuu virkamiehen tehtävänkuvaukseen. Työnantajan ja henkilöstön edustajista koostuva arviointiryhmä arvioi ministeriön palkkausjärjestelmän mukaisesti tehtävien vaativuudet ja tekee sen perusteella ehdotuksen työnantajalle. Työnantaja vahvistaa arvioinnit ja päättää tehtävien sijoittamisesta eri vaativuustasoille. Tehtävien vaativuustaso arvioidaan pääsääntöisesti kerran vuodessa kehityskeskustelujen yhteydessä ja lisäksi aina, kun virkaan kuuluvat tehtävät oleellisesti muuttuvat. Aloitteen tehtävien arvioimisesta uudelleen voi tehdä henkilön esimies, asianomainen virkamies tai häntä edustava luottamusmies. Ehdotus uudeksi arvioinniksi toimitetaan arviointiryhmään. Muuttunut palkkaus tulee voimaan työnantajan päätöstä seuraavan kuukauden alusta. 5 Henkilökohtainen palkanosa (YK:02627) Henkilökohtainen palkanosa maksetaan henkilökohtaisen suoritustason mukaisesti. Palkanosan enimmäismäärä on 50 prosenttia tehtäväkohtaisesta palkanosasta. Henkilökohtaisen palkanosan taulukko on liitteenä 2. Henkilökohtainen suoritustaso perustuu henkilökohtaiseen suoriutumiseen, jonka arviointitekijät ovat: 1) ammattitaito, 2) vastuuntunto ja sitoutuminen, 3)\n3 3 yhteistyötaidot, 4) tuloksellisuus / aikaansaavuus sekä 5) kehittymiskyky ja -myönteisyys ja 6) henkilöjohtaminen niillä, jotka hoitavat esimiestehtäviä. Arviointi tehdään esimiehen ja arvioitavan välisessä vuosittaisessa kehityskeskustelussa ja esimies tekee tämän pohjalta ehdotuksensa työnantajalle, joka vahvistaa arvioinnin. Mikäli vuosittaisen arvioinnin tulos on siten edellistä arviointia alempi, että se johtaisi henkilökohtaisen palkanosan alentamiseen, ei palkkaa vielä alenneta, vaan määritellään tukitoimenpiteet ja kehittämistavoitteet. Määrittelyn jälkeen suoritetaan uusi arviointi aikaisintaan neljän (4) ja viimeistään kuuden (6) kuukauden kuluessa edellisestä arvioinnista. Jos suoritus on edelleen alentuneena, palkkaus tarkistetaan vastaavasti. Jos osoittautuu, että virkamiehen suoritustason aleneminen on johtunut molemmissa 4 momentissa tarkoitetuissa arvioinneissa sairauden taikka valtion yleisen virka- ja työehtosopimuksen perusteella myönnetyn, lapsen syntymään tai hoitoon liittyvän vapaan vuoksi, voi työnantaja ennen palkanosan alentamista harkintansa mukaan suorittaa kolmannen arvioinnin. Kolmas arviointi suoritetaan viimeistään kolmen (3) kuukauden kuluttua edellisestä arvioinnista. Mikäli suoritus ei tähänkään mennessä ole parantunut ennalleen, tarkistetaan virkamiehen palkkaa alentunutta tasoa vastaavaksi. Ministeriön palvelukseen tulleelle uudelle virkamiehelle määrätään työnantajan harkinnan mukainen henkilökohtainen palkanosa ilman suoritusarviointia. Kyseistä palkanosaa voidaan maksaa siihen asti, kunnes henkilökohtainen suoriutuminen on arvioitu edellä tarkoitetulla tavalla, kuitenkin enintään kuuden (6) kuukauden ajan. Mikäli henkilökohtainen palkanosa suoritusarvioinnin perusteella on tätä alempi, alennetaan tätä palkanosaa vastaavasti. Ministeriön palveluksessa olevaan virkamieheen, joka siirtyy ministeriössä vaativuustasolta toiselle, sovelletaan edellä mainittua menettelyä, kuitenkin siten, että henkilökohtainen suoriutuminen arvioidaan aikaisintaan kahden (2) ja viimeistään neljän (4) kuukauden kuluessa työn aloittamisesta, jona aikana henkilökohtainen\n4 4 palkanosa maksetaan edellisen arvioinnin perusteella. Arvioinnin ajankohtaa voidaan siirtää eteenpäin, mikäli vuosittaisten kehityskeskustelujen yhteydessä tapahtuva arviointi tulisi tapahtumaan viimeistään kuuden (6) kuukauden kuluessa virkamiehen siirtymisestä vaativuustasolta toiselle. Muuttunut palkkaus tulee voimaan työnantajan päätöstä seuraavan kuukauden alusta. 6 Keskustasolla sovittujen erien kohdentaminen Siirtymäkauden aikana keskustason sopimuksiin perustuvat virastokohtaisesti kohdennettavat järjestelyvara- ja muut vastaavat erät kohdistetaan tämän virkaehtosopimuksen mukaisen palkkausjärjestelmän toteuttamiseen 11 :n mukaisesti. Siirtymäkauden jälkeen nämä erät kohdistetaan tämän järjestelmän kehittämiseen noudattaen keskustasolla sovittuja menettelytapoja. Palkkojen yleiskorotukset toteutetaan sen mukaisesti, mitä keskustasolla on sovittu. 7 Palkkauksesta ilmoittaminen ja tietojen saanti Työnantajan päätökset tämän sopimuksen mukaisista palkkaustekijöistä ja niiden perusteista annetaan asianomaiselle virkamiehelle tiedoksi kirjallisesti. Luottamusmiehet saavat tiedot tehtävien sijoittumisesta eri vaativuustasoille. Asianomaisella luottamusmiehellä on virkamiehen suostumuksella oikeus saada tietoja myös henkilökohtaisesta palkanosasta ja muista palkkaustekijöistä sekä niiden perusteista. Sopimusosapuolilla ja luottamusmiehillä on oikeus vuosittain ja lisäksi ennen neuvotteluja luottamuksellisesti saada työnantajan laatimia tilastoja ja tietoja, jotka koskevat tämän sopimuksen soveltamisalalla henkilöstön lukumääriä, ansiotasoa ja sen kehittymistä sekä tehtävien sijoittumista vaativuustasoille, henkilökohtaisia palkanosia ja takuupalkkoja. Nämä tiedot annetaan tarkoituksenmukaisella tavalla osastoittain, toimintayksiköittäin ja sukupuolen mukaan ryhmiteltynä. Tässä pykälässä tarkoitetut tiedot ja tilastot annetaan maksutta.\n5 5 8 Erimielisyyksien selvittäminen ja ratkaiseminen Neuvotteluihin, jotka koskevat palkan perusteena olevasta arvioinnista syntynyttä erimielisyyttä, voivat osallistua asianomainen virkamies ja tämän esimies sekä mahdollisesti jälkimmäisen esimies, virkamiestä edustava luottamusmies sekä hallintoyksikön edustaja. Vaativuusarvioinnin osalta asia voidaan saattaa uudelleen arviointiryhmän käsiteltäväksi. Asiat ratkaisee työnantaja. Mikäli edellä 1 momentissa tehdyt ratkaisut eivät perustu yksimielisyyteen taikka asia muutoin koskee tästä sopimuksesta syntynyttä erimielisyyttä, se voidaan saattaa neuvoteltavaksi tai ratkaistavaksi siten kuin virkaehtosopimukseen liittyvien erimielisyyksien käsittelystä on erikseen säädetty, määrätty tai sovittu. 9 Palkkausjärjestelmän seuranta ja kehittäminen Sopimusosapuolet seuraavat palkkausjärjestelmän käyttöönoton toteutumista sekä järjestelmän ja arviointien toimivuutta. Vuosittain tarkastellaan sopimuspuolten kesken, kuinka järjestelmä on saavuttanut sille asetetut tavoitteet ja tarvittaessa neuvotellaan järjestelmän tarkistamisesta. Muutoinkin osapuolet toimivat yhteistyössä järjestelmän toimivuuden varmistamiseksi. Osapuolet tarkastelevat vuosittain kauppa- ja teollisuusministeriön kilpailukykyä vertaamalla ministeriön palkkatasoa valtion, muiden ministeriöiden sekä yleisten työmarkkinoiden palkkatasoon. 10 Keskijohdon työaikakorvausraja Työajoista tehdyn valtion virka- ja työehtosopimuksen 13 :n 1 momentissa sanottuihin korvauksiin oikeutettuja ovat ne virastotyötä tekevät virkamiehet, joiden tehtävien vaativuustaso on enintään 18. Ne virastotyötä tekevät virkamiehet, joiden tehtävien vaativuustaso on korkeampi kuin 18 ja jotka eivät ole johtavassa asemassa, ovat oikeutettuja sanotun virka- ja työehtosopimuksen 18 :ssä tarkoitettuihin korvauksiin.\n6 6 11 Uuden palkkausjärjestelmän käyttöönotto Uusi palkkausjärjestelmä otetaan käyttöön 1 päivänä maaliskuuta Käyttöönottoajankohdasta lukien palkat muutetaan uuden palkkausjärjestelmän mukaisiksi euromääräisiksi palkoiksi. Samasta ajankohdasta luovutaan palkkausluokkien ja taulukoiden, kalliinpaikanlisän, ikälisien, kielilisän, kielitaitolisän ja lisäpalkkioiden käytöstä. Tehtäväkohtainen palkanosa maksetaan sopimuksen mukaisesti täysimääräisenä uuden järjestelmän käyttöönottoajankohdasta lukien. Henkilökohtainen palkanosa toteutetaan vaiheittain neljän vuoden siirtymäkauden kuluessa seuraavasti: 1.Käyttöönottoajankohdasta lukien jokaisen palkkaa tarkistetaan lisäksi määrällä, joka vastaa 29 prosenttia hänen uuden ja vanhan järjestelmän mukaisten palkkojensa välisestä erotuksesta. Jos tehtäväkohtainen palkanosa on korkeampi kuin vanhan järjestelmän mukainen palkka, erotus lasketaan tehtäväkohtaisen palkanosan ja uuden palkkausjärjestelmän mukaisen palkan välillä. 2. Jokaisen palkkaa tarkistetaan vuonna 2003 määrällä, joka vastaa 21,5 prosenttia, vuonna 2004 määrällä, joka vastaa 27,4 prosenttia ja vuonna 2005 määrällä, joka vastaa 37,8 prosenttia kunakin ajankohtana jäljellä olevasta sanotusta erotuksesta. 3. Vuonna 2006 kaikki palkat tarkistetaan virkaehtosopimuksen mukaiseksi siten, että myös henkilökohtainen palkanosa vastaa täysimääräisesti henkilökohtaista suoriutumista. 4. Kohdissa 2. ja 3. tarkoitetut tarkistukset toteutetaan kulloinkin mahdollisesti maksettavien järjestelyvarojen ja vastaavien korotusten toteutusajankohdasta, kuitenkin viimeistään 1.5. lukien. 5. Laskettaessa kohdissa 1. ja 2. tarkoitettua erotusta, uuden järjestelmän mukainen palkka lasketaan kulloisenkin palkantarkistusajankohdan mukaisten tehtävän vaativuuden ja henkilökohtaisen suoriutumisen perusteella.\n7 7 6. Jos virkamiehen uuden ja vanhan järjestelmän palkkojen erotus on enintään 35 euroa, hänen palkkansa maksetaan soveltamatta edellä 1 5 kohdissa sanottua henkilökohtaisen palkanosan vaiheittaista toteuttamista siirtymäkaudella. Käyttöönottoon liittyen tehtävien vaativuuden ja henkilökohtaisten työsuoritusten arvioinnit suoritetaan mennessä. Palkat määräytyvät näiden arviointien mukaisesti alkaen, jos virkamiehen tehtävien vaativuustaso on pysynyt samana. Uuden järjestelmän mukaisten palkkojen maksatus tapahtuu edellä sanotun mukaisesti säännöllisen palkanmaksun yhteydessä syyskuusta 2002 alkaen. Takautuvat erät maalis-elokuulta maksetaan viimeistään syyskuussa. Ministeriön palvelukseen siirtymäkauden aikana tulevalla uudella virkamiehellä on oikeus tehtäväkohtaiseen palkanosaan ja 5 :n 6 momentin mukaisesti määrättävään henkilökohtaiseen palkanosaan siten, että hänen kokonaispalkkansa on siirtymäkauden sen hetkisen palkkakäytännön mukainen vastaavissa tehtävissä. Sen jälkeen siirtymäkauden aikana hänen palkkaustaan tarkistetaan edellä tässä pykälässä sanotun mukaisesti. 12 Takuupalkka (YK:02641) Virkamiehellä, joka käyttöönottoajankohtana on tämän sopimuksen piiriin kuuluva ja silloin kauppa- ja teollisuusministeriön vakinaisessa virkasuhteessa, on oikeus vähintään tämän pykälän mukaiseen euromääräiseen takuupalkkaan. Takuupalkka vastaa kuukausipalkkaa, joka hänelle silloin olisi ollut maksettava vanhan järjestelmän mukaisesti. Jos vakinainen virkamies on käyttöönottoajankohtana ollut nimitettynä määräaikaiseen korkeampipalkkaiseen virkasuhteeseen, takuupalkka määräytyy hänen vakinaisen virkasuhteensa käyttöönottoajankohdan palkan mukaan, kun hän palaa hoitamaan sitä.\n8 8 Jos virkamies olisi välisenä aikana tullut oikeutetuksi uuteen ikälisään, korotetaan hänen takuupalkkaansa tätä ikälisää vastaavalla määrällä sanotusta ajankohdasta lukien. Takuupalkkaoikeus säilyy sen ajan, jonka virkamies on käyttöönottoajankohdan jälkeen keskeytyksettä kauppa- ja teollisuusministeriön palveluksessa vakinaisessa virkasuhteessa. Takuupalkkaa tarkistetaan keskustasolla sovittavilla yleiskorotuksilla. Yleiskorotus määrätään kuitenkin virkamiehen uuden palkkausjärjestelmän mukaisen palkan perusteella, jos korotus siten on suurempi. Myös takuupalkkaa saavan virkamiehen tehtävien vaativuustaso ja henkilökohtainen suoritustaso arvioidaan siten kuin 4 ja 5 :ssä on sanottu. Takuupalkka alenee, jos asianomainen virkamies itse hakeutuu tehtäviin, joiden vaativuustaso on alempi kuin hänellä oli käyttöönottoajankohtana. 13 Työrauhavelvoite Tähän virkaehtosopimukseen sidottu ei saa sopimuksen voimassaoloaikana ryhtyä työtaistelutoimenpiteisiin sopimuksen pätevyydestä, voimassaolosta tai oikeasta sisällöstä eikä sopimukseen perustuvasta vaatimuksesta syntyneen riidan ratkaisemiseksi, voimassaolevan sopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen aikaansaamiseksi. Tähän sopimukseen sidottu yhdistys on velvollinen valvomaan, etteivät sen alaiset yhdistykset ja virkamiehet, joita sopimus koskee, riko edellisessä momentissa tarkoitettua työrauhavelvoitetta eivätkä sopimuksen määräyksiä. Tämä virkamiesyhdistyksille kuuluva velvollisuus sisältää myös sen, ettei yhdistys saa tukea eikä avustaa kiellettyä työtaistelutoimenpidettä eikä muullakaan tavalla myötävaikuttaa sellaisiin toimenpiteisiin, vaan on velvollinen pyrkimään niiden lopettamiseen.\n9 9 14 Sopimuksen voimassaolo Tämä sopimus on voimassa lukien saakka. Sopimus on tämän jälkeen voimassa vuoden kerrallaan, ellei joku sopimusosapuolista irtisano sitä viimeistään kuusi (6) viikkoa ennen sopimuskauden tai jatkovuoden päättymistä. Valtion henkilöstön palvelussuhteen ehtojen tarkistamissopimuksen irtisanomisella tulee tämä sopimus samalla irtisanotuksi. 15 Allekirjoitukset Sopimusta on laadittu neljä (4) samansisältöistä kappaletta, yksi kullekin sopimusosapuolelle. Kauppa- ja teollisuusministeriö Akava-JS ry Palkansaajajärjestö Pardia ry Valtion ja erityispalvelujen ammattiliitto VAL ry\n10 10 TEHTÄVÄKOHTAISEN PALKANOSAN TAULUKKO VES PL 01, PR Liite 1 Vaativuustaso Tehtäväkohtainen palkanosa /kk PR , , , , , , , , , , , , ,00 124\n11 11 VES Liite 2 HENKILÖKOHTAISEN PALKANOSAN TAULUKKO Suoritusarvioinnin tulos Suoritustaso Henkilökohtainen palkanosa (pistettä) (% tehtäväkohtaisesta palkanosasta) < 1, ,8 2, ,1 2, ,4 2, ,7-2, ,0 3, ,3 3, ,6 3, ,9 4, ,2 4, > 4,\n12 12 Tämä Internet-teksti ei ole virallinen versio, eikä Valtiokonttori tai sopimuksen antaja vastaa tietojen oikeellisuudesta eikä tietojen käytön aiheuttamista välittömistä tai välillisistä vahingoista. Hakemistosivulle Valtiokonttori Aineistoa ei saa julkaista ilman sopimuksen antajan tai Valtiokonttorin lupaa. Ylläpitäjä: VALTIOKONTTORI Hallinnon ohjaus Kumpulantie 9 PL Helsinki puhelin (09) , faksi (09) sähköposti:


Ilkka Vartiovaara: Burnoutista jaksamiseen. Otava 1996\nBURNOUT ON IN\nIlkka Vartiovaara, psykiatrian erikoislääkäri, Suomen Lääkärilehden entinen päätoimittaja, lehtiin kirjoittelujensa kautta nykyisin tunnettu, on kiltti. Hänellä ei ole taka-ajatuksia eikä piikittelyn tarvetta: hän kirjoittaa ilman sarvia ja hampaita. Vaan pelkillä ikenillä ei pintaa syvemmälle pureuduta.\nHänen uusin kirjansa on jatkomuokkaus edellisestä yhdeksän vuoden takaisesta burnoutkirjastaan 'Burnout: henkinen pahoinvointi'. Sitten ilmestyi Delfiinin laulu (Otava 1995), joka ei aiheidenkäsittelytavaltaan eroa yhtään tästä uusimmasta. Syvyys on edelleen korvattu kallepäätalomaisella tekstinvuotamisen laveudella. Delfiinin sinne tänne kuljeskelu korvautuu burnoutin yliarvoisella idealla hänen kulkiessaan mitäänsanomattoman länsimaisen psykologisen tutkimuksen tradition mukaisessa hetteikössä huutomerkkilauseitaan ihastuneena viljellen ja tutkimusten tiedonmuruihin törmäillen luullen suurenevan murupussinsa joskus muuttuvan korkeamman tason synteesiksi.\nBurnoutin syiksi hän luettelee huonon itseluottamuksen, A-tyypin, perfektionismin, tiukat säännöt, huonon perehdyttämisen, epäselvät tavoitteet, palautteen puutteen, laman, itsetuntovauriot, työntekijöiden vaihtuvuuden, eri ammattikuntien, johtajien ja alaisten stressit. Ja niin edelleen, satamäärin kaikkea sitä mikä tavalliselle terveelle järjelle on itsestään selvää. Pikkutietojen sateessa sekoittuvat sekoittuvat syyt, syylliset ja seuraukset yhdeksi mylläkäksi.\nLääkkeeksi hän tarjoaa lukuisia asenne- ja elintapamuutosten kehoittelulistoja käytellen superkliseitä tyyliin "kuuntele ajatuksiasi ja tunteitasi".\nKirjoittaja ammattikuntansa ja yhteisönsä peilinä\nVartiovaaraa ei viattomuudessaan ole mistään syyttäminen, sillä hän on vain koko ihmistenhoitoalaa, sen jokaista ammattikuntaa, psykologia ja psykiatria mukaanlukien, piinaavan pinnallisuuden ja alamittaisten ihmistieteiden mallinukke. Yhteiskuntasidonnaisena ja yhteiskunnalta palkkansa saavana ne tietysti heijastavat yhteiskunnan tilaa. Maallikon vuotamisille hymähtäisi, mutta ammattilaistenkin pinnallisuus kertoo murheellista kieltään koko yhteiskunnasta. Ylikuormitusta voidaan tietysti kutsua burnoutiksikin, mutta burnout on muuttunut burnoutismiksi, vakioiduksi uskonkappaleeksi, onpa päässyt myös Vartiovaaran ihastelemaksi laillistetuksi diagnoosiksi (Z73.0 työuupumus) kansainväliseen tautiluokitukseen ICD 10, jota likimain koko eurooppalainen psykiatria käyttää, Suomikin tämän vuoden alusta.\nKylmänä diagnoosina ja lisäkeinona informaatiosodassa sairausvakuutusrahoista taistellessa se vielä menettelee, mutta se on muuttumassa hyvää vauhtia Vartiovaaran kaltaisten hyväätarkoittavien sielujen myötavaikutuksella yksilöä samalla lailla patologisoivaksi diagnoosiksi kuin holtittomasti roiskitut depression ja psykosomaattisten sairauksien diagnoosit, joiden alle peittyy ruumiillisia sairauksia, vakaviakin, tälläkin hetkellä, ja ihmisistä tehdään psyykenpotilaita tavalla, jota eivät tajua niin diagnosoijat kuin heidän uhrinsakaan.


Tilausansat lisääntyvät kiihtyvää tahtia • Pt-media\n7.4.2020 Admin Pt-mediaEtusivu / Rikokset / Uncategorized18 kommenttia artikkeliin Tilausansat lisääntyvät kiihtyvää tahtia\nViime aikoina on ollut liikkeellä massiivinen sähköpostikamppanja, jossa meileissä kerrotaan monenmoista tarjousta. Jokaiseen uppoutuu mukava tilausansa.\nViime kuukausien aikana sähköpostiin on tullut lähes päivittäin erilaisia huijausyrityksiä. Aikaisemmin ne ovat olleet Ruotsin postin nimissä lähetettyjä meilejä. Tiedon mukaan minulle olisi tulossa joku kallis Applen/ Samsungin puhelin, jota ei voida toimittaa perille, koska postimaksu on maksamatta. Maksamalla nimellisen postimaksun 27 kruunua (noin 2,7 euroa) puhelin toimitetaan vielä saman päivän aikana perille. Viestissä ei kerrota miksi ja kuka sen puhelimen on lähettänyt.\nSuosittua on ollut myös meili: ”Yksi kaverisi on tägännyt sinut Facebook-kilpailuumme, jossa arvottiin uusi iPhone. Onnea, olet voittanut sen”. Ja tässäkin tapauksessa puhelin lähetetään 27 kruunun postimaksua vastaan. Myös Pitcoin-tarjouksia on tullut. Pitcoin-tililleni on tullut jostain kumman syystä yhtäkkiä 1 000 000 dollaria ja se kannattaa nyt ottaa haltuun. Kukapa ei haluaisi ylimääräistä miljoonaa dollaria.\nViime päivinä suosikki on ollut Netflix. Firma tarjoaa koronaviruksen takia 6 kuukauden ilmaiset katselut henkilöille, jotka ovat sairastuneet koronaan. Tarvii vain vahvistaa henkilötiedot syöttämällä pankkikortin tiedot.\nNäissä kaikissa on sama kaava. Ne eivät syötä tietokoneelle mitään viruksia vaan idea perustuu tilausansaan. Kun kortin tiedot on syötetty niin alareunasta pitää ruksittaa ”hyväksyn ehdot”. Kuka oikeasti lukee ehtoja? Niinpä, ei kukaan. Samalla hyväksyy sen, että yhtiö veloittaa automaattisesti kortiltasi kerran kuukaudessa liki 1 000 kruunua (100 euroa).\nNyt alkaa se vedätys. Kun umpitollo tavis hoksaa, että tililtä on lähtenyt tonni niin alkaa asian selvittäminen. Etsitään firma, joka on veloittanut tiliä ja sinne lähetetään tohkeissaan reklamaatiota. Tulee uusi kuukausi, kukaan ei ole vastannut meileihin ja taas tililtä lähtee tonni. Tollo lähettää taas tohkeissaan meiliä, että mitä mitä. Tililtä lähti taas rahaa. Tollo aavistelee, että kaikki ei ole okei, mutta seuraavana kuukautena tilitä imaistaan taas tonni. Tollo lähettää nyt paheksuvan meilin, jossa uhataan laittaa asia poliisille. Kukaan ei kuitenkaan ota meiliä kuuleviin korviin. Ja taas tililtä lähtee tonni.\nNyt tollo alkaa ymmärtämään, että häntä huijataan ja hän älyää kuolettaa korttinsa. Tililtä ehti kuitenkin lähteä rahaa 4-5 kertaa. Tollo tekee rikosilmoituksen, joka ei johda mihinkään. Poliisi ei luultavasti edes aloita tutkintaa.\nOnko henkilöitä, jotka menevät tällaisiin umpiselviin ansoihin? Kyllä on. Varsinkin tollommat ja ahneemmat menevät näihin ansoihin. Tiedän pari miestä, jotka ovat menneet Facebookissa leviävään iPhone-ansaan. Siinä on sama kaava kuin tuossa meilihuijauksessa. Jokainen on varmaan huomannut Fabossa viestin ”Hei, voitin juuri ilmaisen iPhonen. Sinun tarvii vain laittaa Googleen haku XXXX ja klikkaa ensimmäistä linkkiä, joka tulee vastaan….”\nSama tilausansa. Tässä tapauksessa toinen ”tilasi” iPhonensa ja suositteli sitä kaverillekin. Sitten leuhkivat minulle, että saatiin ilmaiseksi iPhonet. Eivät sillä hetkellä uskoneet minua kun nauroin, että äijiä on huijattu.\nEn iki maailmassa menisi tällaiseen ansaan. Kuka voikaan olla niin hölmö, että menee? Näistä on varoiteltu iät ja ajat ja yksikään oikea, vakavasti otettava firma ei tee samanlaista viestityspolitiikkaa, koska niissä tajutaan kyllä, ettei asiakkaille voi lähettää mitään sellaista viestiä, jota satunnainen vastaanottaja voisi luulla huijausviestiksi.\nÄlä väheksy ihmisten tyhmyyttä, joka päivä sitä näkyy jossain muodossa.\nSitten on erikseen sairaat, vaikkapa alzheimerin tauti joilla ei aivot toimi enää normaalisti ja menevät kaikkeen lankaan mitä heille tarjotaan.\nJuuri näin. Väestössä on tietty määrä joko synnynnäisten ominaisuuksiensa, huumeiden käytön, sairauden tai ikääntymisen vuoksi alhaisen harkintakyvyn omaavia. He eivät itse tilaansa välttämättä tiedosta ja heidän omaisensakaan eivät ole tajunneet asian vakavuutta, jos edes ovat huomanneet mitään.\nEsimerkiksi Suomessa on noin 80000 keskivaikeaa tai vaikeaa dementiaa sairastavia. Näkisin lievää ja keskivaikeaa dementiaa sairastavat huijarien kohderyhmäksi. Käytännössä siihen kuuluu lähinnä vanhuksia. Vaikeaa dementiaa sairastavat eivät välttämättä enää pysty tilaamaan mitään.\nKohderyhmän koko voisi olla ainakin 200.000 ihmistä. Netin ansiosta markkinointi on halpaa rikollisille ja vainvannäkö kannattaa, jos vaikka promillekin tarttuu tarjoukseen.\nOma lukunsa ovat rikolliset. Miksi he eivät käytä henkisiä voimavarojaan johonkin rehelliseen. Vastaus. He ovat rikollisia ja paljastuessaan heidät tulee tehdä harmittomiksi.\nAikoinaan eräs ministeri ja huomattavan yrityksen johtaja vanhoilla päivillään sortui nigerialaiskirjeisiin. Uskoi saavansa miljoonia. Taisi jopa vastata niin kysymykseen tv-haastattelussa. Eli edes aikaisemmin elämässä osoitettu kyvykkyys ei estä virheitä.\nDementia yleistyy, koska...\nMielenkiintoisena yksityiskohtana todettakoon, että Suomessa on dementikkoja enemmän kuin missään muussa maassa väkilukuun nähden. Mikään muu maa ei pääse lähellekään Suomen lukuja.\nTämä asia on THL:lle erittäin kiusallinen, eivätkä he mielellään edes puhu koko aiheesta.\nNäin siksi, koska kyse on juuri THL:n ja sen jakaman ”terveysvalistuksen” täydellisestä epäonnistumisesta. Juuri terveysviranomaisten jakamat viralliset ravitsemusohjeet ovat keskeinen syy siihen, miksi tällainen sairaus lähti meillä voimakkaasti yleistymään.\nVielä 1960-luvulla dementia oli meillä varsin harvinainen sairaus, eikä Alzheimerin taudista ollut moni lääkärikään kuullut edes puhuttavankaan! Tämä juuri siksi, koska kyse oli erittäin harvinaisesta sairaudesta tuohon aikaan.\nVastaa... Dementia yleistyy, koska...\nTv ja paskaruoka tekee tehtävänsä.\n”Nimeni on Charles W. Jackson Jr. ja voitin 344,6 miljoonaa dollaria Powerball-jattipotin 4. kesakuuta 2019.\nLahjoitan viidelle satunnaisesti valitulle sahkopostiviestille, ja sinun omasi on yksi sahkopostiosoitteista, jotka olen valinnut arvontaan.\nLahjoitan 1 000 000 dollarin summan sinulle ja perheellesi vilpittomassa mielessa.\nOta yhteytta sahkopostitse osoitteeseen XXXXXXXXXXXXXXXXX@gmail.com pyytaaksesi lahjoitustasi.”\nTällainen oli postissa!!!!!!! Nyt kiljuen kirjoittamaaqn vastausta, että saan moljooonan!!!!1!1!!1!!!!\n(sotkin tuon sähköpostiosoitteen, ettei kukaan satunnainen kävijä vaan menisi lankaan)\nAinoa mikä kiinnostaa on summa, millä tuo miljoona siirtyisi omalle tililleni.\nTestasin kerran mikä tuossa on takana. Sama juttu kuin lainatarjouksissa. Sinun pitää ensin maksaa joku ”hallinnollinen maksu” xx euroa, jonka jälkeen rahat siirretään tilillesi.\nMuistaakseni jopa kenraali Häglund meni pyramidihuijaukseen. Ja mun ihan työhommissa välkkyä työkaveria on huijattu vaikka kuinka monesti näillä ja se menee niihin aina. Saa vieressä nauraa kippurassa, kun se kertoo vähänväliä samaa tarinaa.\nOperaattori mukana juonessa?\nOn se kumma ettei operaattoria, esim. Teliaa, saa jo heti alkuunsa poistamaan näitä huijausviestejä niin etteivät ne tule vastaanottajan koriin. Miksei?\nOlen 1000 kertaa raportoinut kaikkea paskaa operaattorin abuse- ja spam- osoitteisiin, tuloksetta.\nMun vanhaan meiliin on tullut pelkästään näitä päivittäin ties kuinka monta vuotta. Äsken kun katsoin, niin oli 16 uutta viestiä, aiheina mm:\n– kaksi kpl ”pikatoimituksia” (en tiedä mitä)\n– valmis lainahakemus, ym. vaivattomia lainahakemuksia ja -tarjouksia\n– Prostacare eturauhasen hyvinvoinnille, 50% alennus!\n– jopa 100 kierrosta (Karamba nettikasino)\n– Samsung Galaxy S20 on näköjään myös haettavissa\n– ilmainen omega-3 ravintolisä\n– Lahjoitus (en tiedä mikä, lähettäjänä ”elsie@shawnwsilvey.ga”…??)\n– sokerina pohjalla päivän toistaiseksi paras: ”Yhden henkilön menetys on toisen henkilön voitto, joten ole se, joka ansaitset olla” – lähettäjänä ”HS”\nIlmeisesti joku tökkää ainakin sormen berberiin. Kandee hakea Voitto kotiin.\nEn tiedä onko niitä ns. nigerialaisia kirjeitä enää, mutta vuosia sitten päätin vastata erääseen (rahaa olisin saanut paljon kunhan vain olisin ensin maksanut joitain ”pankkisiirtomaksuja yms.) joka eksyi sähköpostiini, ihan vaan testatakseni onko siellä oikea ihminen vastailemassa, olihan siellä ja muslimi vielä.\nEi siinä montaakaan viestiä vaihdeltu kun viimenään haukuin allahin alimpaan helvettiin ja lähettäjän myös.\nSaatoin vihapuhua ja pahoittaa jonkun mielen mutta mitä sitten, mulle ei paskapostia lähetetä.\nAmerikkalais- kenraalit, majurit ja mitkä lie sotilaat kuulemma vikittelevät vanhempia naisimmeisiä somessa. Äitiniäkin (75v) on joku komea mies yrittänyt saamaan lähettämään rahaa. Ihmeen köyhiä nuo jenkit.\nVastaa... Julma Ile\nJuurikin samantapainen majuri tms. seuraa äitiäni instagramissa ja lähettelee mairittelevia viestejä. Äitini on kovin otettu ja varmasti olisi lähettänyt rahaa ellemme olisi asiaan puuttuneet.\nItse autoin erästä nigerialaista perijää hädässä. Sillä oli kuollut rikas sukulainen ja hän tarvitsi pari tonnia rahaa, jotta saa järjesteltyä hautajaiset ja perinnön itselleen, mikä olikin oikea omaisuus. Palkaksi auttamisesta postiin tuli pari harkkoa puhdasta nigerialaista kultaa, joiden arvo oli yli 100 000 euroa. Kannattaa aina auttaa nigerialaista.\nNiin ja älkää oikeasti laittako sitä sähköpostiosoitetta minnekkään koskaan jakoon. Spämmiä tulee. Itselle todella harvoin, mutta joskus on tullut noita pakettiansoja, missä sanotaan, että olisi tilaus tulossa, kun maksat vain tämän.\nItselle kolahti juuri hetki sitten postiluukusta afrikanserkun Gabonista pikapostina lähettämä pussillinen timantteja aivan mitättömällä postimaksulla. Eli älkääpä olko niin rasisteja.\nVastahan joku 80v pappa oli vienyt pankkikorttinsa ja tunnuslukunsa vantaalaiselle parkkipaikalle (puskan juureen?) kun ”poliisi” oli soittanut ja pyytänyt tekemään näin. Mamman kortilla oltiin just kuulemma yritetty nostaa kymppitonnin lainaa. Papan toiminnalla estettäisi mamman kortilla lainan nosto. No arvaahan sen, papalta meni pari tonnia…..\nEn vain voi ymmärtää miten joku voi haksahtaa noihin. Ja vielä on semmoisia että rahaa esim. läheteään johinkin nigeriaan vaikka poliisi varoittaa ensimmäisen huijauksen jälkeen. Aivan käsittämätöntä että ihminen on niin tyhmä ja perseilee varoituksesta huolimatta. Sikis kait sanonta, rehellisellä työllä ei rikastu, pitää paikkanasa ja suurin osa ihmistä on todella idiootteja näin netti aikana. Ennen sentään oli vain auvervaaroja jotka nyhtivät lemmenkipeiltä naisilta ylimääräiset rahavarat mutta nyt näyttää kaikki menevän läpi. Vanhukset ovat asia erikseen, kulmahousut ovat keksineet ovelan keinon putsata heitä, vedoten tuon ikäluokan poliisi luottoon.\nPate: Tukholman poliisi varoittaa nuoria mustaihoisista ryöstäjistä\nPertti: Tukholman poliisi varoittaa nuoria mustaihoisista ryöstäjistä


RR-tietopalvelu -hankekuvaus A72202, KivaQ-GoesGlobal\nHankkeen nimi: KivaQ-GoesGlobal\nSuunnitelman mukainen toteutusaika: Alkaa 30.8.2016 ja päättyy 31.12.2019\nHakijan virallinen nimi: KIVAQ OYAB\nJakeluosoite: Doktorsvägen 1 Bst 1\nHankkeen yhteyshenkilön nimi: Näsman Ove\nYhteyshenkilön sähköpostisoite: ove.nasman(at)kivaq.fi\nYhteyshenkilön puhelinnumero: +358400218537\nKivaQ-GoesGlobal-hankkeen tavoitteena on tehdä KivaQ:sta johtava työhyvinvointi- ja tasa-arvokyselyiden toimittaja kansainvälisillä markkinoilla. Hankkeessa kehitetään KivaQ-työhyvinvointikyselyn rinnalle KivaE(Equality)-tasa-arvokysely. Hankkeessa tullaan selvittämään ulkopuolista asiantuntija-apua hyödyntäen kohdemaiden (Ruotsi, Hollanti, Iso-Britannia) markkinatilanne sekä vieraillaan alan messuilla ja etsitään paikallisia yhteistyökumppaneita, jotka voivat toimia konsultatiivisessa roolissa kohdemaassa. Hankkeen tuloksia hyödynnetään liiketoiminnan laajentamisessa uusiin kohdemaihin.\nJakeluosoite: Tohtorintie 1\nTieteellisten tutkimusten mukaan sukupuolten välillä on eroja työhyvinvoinnissa ja työmarkkina-asemassa. Työpaikalla tehtävät kyselyt KivaQ ja KivaE mahdollistavat nykytilan arvioinnin ja toimet sukupuolittain. Kohdemaiden tausta-analyysissä käytetään European Institute of Gender Equalityä.\nKivaE-työkalun tavoite on edistää tasa-arvoa ja työn tuloksellisuutta työpaikoilla henkilöstö- ja toimintapolitiikan keinoin. Myös KivaQ-työhyvinvointikyselyssä on taustamuuttjien avulla mahdollista ulottaa sukupuolinäkökulma kysymyksiin ja tarvittaessa kohdentaa toimet sukupuolittain.\nEdistää mutta ei ole päätavoite.\nKivaQ -ja KivaE -kyselyt toimivat digitaalisesti, joten ne vähentävät paperinkulutusta.\nKyselyt ovat digitaalisia ja vähentävät paperinkulutusta\nKivaQ tarjoaa paikallisille elinkeinoharjoittajille mahdollisuuden laajentaa liiketoimintaa ketterästi ilman erillistä investointia ohjelmistoihin.\nKIVAQ-työkalut toimivat sähköisellä alustalla.\nTyöhyvinvoinnin ja yksilön hyvinvoinnin paraneminen on kestävän kehityksen edellytys ja edistää kansanterveyttä ja vähentää terveydenhuoltomenoja.\nHanke edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa työelämässä tarjoamalla työpaikoille mahdollisuuden mitata miesten ja naisten välisiä eroja työhyvinvoinnin ja tasa-arvon toteutumisessa ja siten kohdentaa toimet omalla työpaikalla myönteisen kehityksen aikaansaamiseksi.\nKivaE-kyselyllä työpaikoilla on mahdollisuus mitata erilaisten ihmisten (eri ikäisten, eri kansalaisuutta, kieliryhmää, sukupuoli-identiteettiä tms. edustavien) kokemukset tasa-arvon ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumisesta ja kohdentaa toimet yhdenvertaisuuden vahvistamiseksi.\nKivaQ OyAb on työhyvinvoinnin kehittämiseen erikoistunut yritys jonka kotipaikka on Taalintehdas Kemiönsaaren kunnassa. KivaQ menetelmän (kysely + wokshop) käyttö on laajentunut ja kyselyn vertailuaineistossa on jo yli 25 000 vastausta. KivaQ on rekisteröity tavaramerkki. Menetelmää ja tuloksia on eri kongresseissa ja seminaareissa esitetty n. 20 maassa. Nyt KivaQ panostaa kansainvälistymiseen tarkoituksena moninkertaistaa liikevaihto ja tulos.


JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Keltinmäen alueseurakunta PÖYTÄKIRJA ALUENEUVOSTO - PDF Ilmainen lataus\nDownload "JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Keltinmäen alueseurakunta PÖYTÄKIRJA ALUENEUVOSTO"\n1 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ AIKA klo PAIKKA Keltinmäen kirkko, Keltinmäentie 10 Sivu / Alkuhartaus ja kokouksen avaus 3 45 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 3 46 Työjärjestyksen hyväksyminen 3 47 Pöytäkirjan tarkastajat 4 48 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen 4 49 Toiminta- ja taloussuunnitelma 2016 (liite a, b) 4 50 Talousarvion toteutuma (liite) 4 51 Lastenohjaajan tehtävän täyttäminen 5 52 Alueneuvoston edustajan valinta haastattelutyöryhmään 6 53 Ilmoitusasiat 6 54 Seuraavat alueneuvoston kokoukset 6 55 Valitusosoitus 6 56 Kokouksen päättäminen Esteestä tulee ilmoittaa ja kutsuthan varajäsenen paikalle. Esteestä pyydämme ilmoittamaan aluesihteeri Aira Lehto, tai sähköpostitse Kokouksen aineisto on kokouksessa sähköisessä muodossa, mikäli tarvitset kokoukseen kopion aineistosta, ilmoita siitä Aira Lehdolle 1.6. mennessä sähköpostilla\n2 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ OSALLISTUJALUETTELO AIKA klo PAIKKA Keltinmäen kirkko, Keltinmäentie 10 JÄSENET/LÄSNÄ Varsinainen jäsen: Henk.koht. varajäsen: Puheenjohtaja Lindström Tuija Elina (Siivola Laura) Helle Erkki (Schiestl Ritva) Varapuheenjohtaja Jokinen Annikki (Kauppinen Antero) Jokitalo Matti (Keskisaari Riika) Jylänki Tomi ilm. Lajunen Heimo Perttula Anne-Maria (Hämäläinen Heli) Virolainen Raimo (Tilus Tero) Vänni Hilkka ilm. (Parantainen Teemu) Pitkänen Eivor aluekappalainen Läsnäolo- ja puheoikeus Viitala Arto Väliniemi Tuulikki Salminen Johanna kirkkoherra KN:n edustaja sihteeri KOKOUKSEEN KUTSUTTUINA -----\n3 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Alkuhartaus ja kokouksen avaus Alkuhartaus aluekappalainen Eivor Pitkänen. 45 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus Alueseurakunnan johtosäännön 4 :n 2 mom. mukaan kutsu alueneuvoston jäsenille on lähetettävä kirjallisesti viimeistään viisi päivää ennen kokousta ja kutsuun on liitettävä luettelo käsiteltävistä asioista. lista on lähetetty Kuulutus pöytäkirjan nähtävillä olosta on yleisesti nähtävänä kirkkoherranviraston ilmoitustaululla KL 7:4,1 mukaan toimielin on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on saapuvilla. Kokous todetaan laillisesti koollekutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Kokous todettiin laillisesti koollekutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. 46 Työjärjestyksen hyväksyminen Hyväksytään alueneuvoston jäsenille lähetetty esityslista tämän kokouksen työjärjestykseksi. on esityksen mukainen. Lisäyksenä ilmoitusasioihin puheenjohtaja raportoi ympäristötyöryhmän sekä aluekappalainen kinkerityöryhmän tilanteesta. 47 Pöytäkirjan tarkastajat Pöytäkirjan tarkastus suoritetaan Keltinmäen kirkolla kokouksen jälkeen. Pöytäkirja pidetään nähtävänä kirkkoherranvirastossa oikaisuvaatimuksen tai valituksen tekemiselle varatun ajan (14 pv), tavallisesti seuraavan viikon maanantaista lähtien. Pöytäkirjan nähtävillä pitämisestä ilmoitetaan kirkkoherranviraston ilmoitustaululla kokouskutsun/esityslistan lähettämisestä alkaen. Pöytäkirjan tarkastaa kaksi kokouksen valitsemaa pöytäkirjantarkastajaa kokouksen jälkeen. Valitaan kaksi pöytäkirjantarkastajaa. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Annikki Jokinen ja Erkki Helle.\n4 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen Läsnäolo- ja puheoikeus myönnetään osallistujalistan mukaisesti. on esityksen mukainen. 49 Toiminta- ja taloussuunnitelma 2016 (liite a, b) (Esittelijä Eivor Pitkänen p ) Alueseurakunnan johtosäännön 8 :n 2 momentin mukaan alueneuvoston tehtävänä on käsitellä ja hyväksyä kirkkoneuvostolle esitettäväksi alueseurakunnan toiminta- ja taloussuunnitelma. Alueneuvosto vahvistaa Keltinmäen alueseurakunnan toiminta- ja taloussuunnitelman vuodelle on esityksen mukainen. 50 Talousarvion toteutuma (liite) (Esittelijä Eivor Pitkänen, puh ) Alueseurakunnan johtosäännön 8 :n 3. momentin mukaan alueneuvoston tehtävänä on seurata alueseurakunnan talous- ja toimintasuunnitelman toteutumista. Merkitään talousarvion toteutuma tiedoksi. Merkittiin tiedoksi. 51 Lastenohjaajan tehtävän täyttäminen (Esittelijä Eivor Pitkänen, puh ) Kirkkoneuvosto päätti kokouksessaan julistaa haettavaksi Keltinmäen alueseurakuntaan sijoitetun lastenohjaajan tehtävän siten, että työsuhde alkaa tai sopimuksen mukaan. Tehtävän kelpoisuusehtona on piispainkokouksen tekemän päätöksen mukainen kelpoisuus lastenohjaajan tehtävään. Tehtävään valittavan tulee olla Suomen ev.lut. kirkon konfirmoitu jäsen. Lastenohjaajan lähiesimies on alueseurakunnan lapsityönohjaaja, virkapaikka on Keltinmäen kirkko ja tehtävässä noudatetaan yleistyöaikaa. Palkkaus on vaativuusryhmän 402 mukainen, peruspalkka on 1920,06 /kk. Virkapaikka on Keltinmäen kirkko ja työsuhteessa sovelletaan 4 kk:n koeaikaa.\n5 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Alueneuvosto määritteli kokouksessaan , että tehtävä painottuu perheiden parissa tehtävään työhön sisältäen erilaiset perheryhmät ja kotikäynnit. Tehtävään kuuluu myös päiväkerhotyötä, jumalanpalveluselämään osallistumista, leiri- ja retkitoimintaa sekä verkostotyötä. Kirkkoneuvosto perusti kokouksessaan haastattelutyöryhmän, johon puheenjohtajaksi nimettiin Keltinmäen alueseurakunnan aluekappalainen. Jäseniksi nimettiin Keltinmäen alueseurakunnan lapsityönohjaaja, lapsi- ja perhetyön työalasihteeri sekä Keltinmäen alueneuvoston edustaja. Kirkkoneuvoston edustajaksi työryhmään nimettiin Tuulikki Väliniemi. Alueneuvosto nimesi kokouksessaan edustajakseen Annikki Jokisen. Haastattelu toteutettiin yhteishaastatteluna Kuokkalan alueseurakunnan kanssa. Haastattelutyöryhmään kuuluivat Kirkkoneuvoston edustaja Raija Pekkarinen, Keltinmäen alueneuvoston edustaja Annikki Jokinen, lapsi- ja perhetyön vt. työalasihteeri Tiina Korhonen, Keltinmäen aluekappalainen Eivor Pitkänen, Keltinmäen lapsityönohjaaja Kirsti Yli-Suvanto, Kuokkalan aluekappalainen Pekka Mustonen, Kuokkalan lapsi- ja perhetyön pappi Minna Korhonen, Kuokkalan alueneuvoston edustaja Liisa Kuparinen. Keltinmäen tehtävää haki 18 henkilöä, joista 13 täytti tehtävän kelpoisuusehdon. Haastatteluun kutsuttiin 5: Leena Noronen, Emilia Virtanen, Tanja Siitari, Nina Uusi-Maahi ja Katja Romppanen. (Tiedot hakijoista: Liite) Yhteenveto sekä haastattelutyöryhmän lausunto sisältävät JulkL 6:24 kohtien 29 ja 32 mukaista tietoa ja ovat näiltä osin salassa pidettäviä.) Haastattelutyöryhmä esitti kaikille hakijoille samat kysymykset. Haastattelussa pyrittiin erityisesti selvittämään hakijoiden motiiveja hakea tehtävää, vuorovaikutus- ja tiimityötaitoja sekä hakijoiden näkemyksiä diakonisesta perhetyöstä, kotikäyntityöstä sekä valmiudesta tehdä sitä. Haastattelutyöryhmä esitti yksimielisesti, että alueneuvosto valitsee avoimena olevaan lastenohjaajan tehtävään Leena Norosen sekä varalle Emilia Virtasen. Keltinmäen alueneuvosto valitsee Leena Norosen Keltinmäen alueseurakunnan lastenohjaajan tehtävään ja varalle Emilia Virtasen. on ehdollinen niin kauan, kuin tehtävään valittu on esittänyt hyväksyttävän lääkärintodistuksen terveydentilastaan sekä rikosrekisterilain 6 2. momentin mukaisen rikosrekisteriotteen. on esityksen mukainen. 52 Alueneuvoston edustajan valinta Kortepohjan vahtimestari-siivoojan haastattelutyöryhmään (Esittelijä Eivor Pitkänen, puh ) Kirkkoneuvosto on kokouksessaan päättänyt julistaa haettavaksi kiinteistöpalveluiden vahtimestari-siivoojan tehtävän. Tämän hetkinen sijoituspaikka on Keltinmäen alueseurakunta, Kortepohjan seurakuntakeskus.\n6 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Tehtävä täytetään aikaisintaan alkaen ja tehtävässä noudatetaan 4 kk:n koeaikaa. Kirkkoneuvosto on nimennyt haastattelutyöryhmän jäseniksi Keltinmäen alueseurakunnan aluekappalaisen ja isännöitsijän. Lisäksi kirkkoneuvosto pyytää Keltinmäen alueneuvostoa ja Kiinteistö- ja hautatoimen johtokuntaa nimeämään haastattelutyöryhmään yhden jäsenen. Alueneuvosto valitsee edustajan haastattelutyöryhmään. Alueneuvosto valitsee edustajakseen haastattelutyöryhmään Tero Tiluksen. 53 Ilmoitusasiat Merkitään tiedoksi. Merkittiin tiedoksi, että ympäristötyöryhmä on aloittanut työskentelynsä ja kokoontuu seuraavan kerran ja kinkerityöryhmä on aloittanut työskentelynsä ja kokoontuu seuraavan kerran Seuraavat alueneuvoston kokoukset Syksyn 2015 alueneuvoston kokoukset ovat 3.9., 8.10., , klo 16.30, Keltinmäen kirkolla, Keltinmäentie 10. on esityksen mukainen. 55 Oikaisuvaatimusohje ja valitusosoitus Oikaisuvaatimus/valitus on tehtävä Kirkkolain 24 luvun mukaisesti. 56 Kokouksen päättäminen Puheenjohtaja päätti kokouksen klo 18.15\n7 JYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 4/ Allekirjoitukset TUIJA ELINA LINDSTRÖM JOHANNA SALMINEN puheenjohtaja sihteeri Käsitellyt asiat Pöytäkirjan Keltinmäen kirkolla tarkastus Allekirjoitukset ANNIKKI JOKINEN ERKKI HELLE Pöytäkirja yleisesti Kirkkoherranvirastossa nähtävänä viraston aukioloaikana Nähtäville asettamisesta Kirkkoherranviraston ilmoitettu ilmoitustaululla Todistaa ILMOITUSTAULUN HOITAJA\nJYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 3/2018 1 AIKA 15.6.2018 klo 9.00 PAIKKA Keltinmäen kirkko, Keltinmäentie 10. Sivu / Alkuhartaus ja kokouksen avaus 3 26 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 3 27 Työjärjestyksen\n4 89 Lastenohjaajan tehtävän täyttäminen\nJYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 8/2015 1 AIKA klo 16.30 jouluruokailu yhdessä alueseurakunnan työntekijöiden kanssa, jonka jälkeen kokous klo 18.30 20.00. PAIKKA Tikkakosken kirkko, seurakuntasali, Kirkkokatu\nJYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 2/2016 1, AIKA 15.3.2016 klo 16.30 17.43 PAIKKA Keltinmäen kirkko, Keltinmäentie 10 Sivu / Alkuhartaus ja kokouksen avaus 3 14 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus


Joka sadas voittaa mistä tykkää - keskiviikkona 16.11 klo 12 alkaen\nUusi ”Reppuli parasta lapselle”-palvelu julkaistaan keskiviikkona 16.11.2016 klo 12 – tuotearvonnat tuotteista tykänneiden kesken käynnistyvät heti. Tule mukaan etsimään parasta lapselle!\nJoka sadas voittaa mistä tykkää!\nReppuliin listatut tuotteet arvotaan 100 ensimmäisen tykkääjänsä kesken, ja suositut tuotteet arvotaan uudelleen. Kertomalla tuotearvonnasta ystävillesi, voit nopeuttaa tykkäämäsi tuotteenarvonnan käynnistymistä.\nJos jotain tuotetta ei vielä löydy palvelusta – lisää se sinne itse\nKerro tuotevinkkisi lapsiperheille! Jos käyttäjän lisäämästä tuotteesta tykätään palvelussa sata kertaa, Reppuli tekee parhaansa tuodakseen sen arvottavaksi tuotevinkin antaneen ja kaikkien muiden siitä tykänneiden kesken.\nMade by isät\nReppulin on kehittänyt kaksi pienten lasten isää – Jani Halmetoja (5v. ja 8v. pojat) ja Samu Tuomisto (1v. ja 5v. tytöt). He kehittivät palvelun, jossa he voivat yhdessä muiden vanhempien ja alan yritysten kanssa löytää nopeasti parasta lapselle.\nReppulissa etsitään parasta lapselle – yhdessä suomalaisten lasten vanhempien ja yritysten kanssa. Palvelu on mainosrahoitteinen, mutta sen tuotearviot perustuvat käyttäjien antamaan palautteeseen.\nYhdessä omista onnistumisista kertomalla löydämme parhaat valinnat ja teemme lastemme elämästä parempaa tänään – ja huomenna\nReppuli.com – parasta lapselle\nHeti julkaisuhetkellä palvelussa on esillä runsaasti upeita laadukkaita tuotteita yhteistyökumppaneilta kuten Tevella, Satukustannus / Miina ja Manu, Lappi Kids, Hammaskeiju, 10tons, Tohvelisankari ja Anne Linnonmaa Ecobaby. Tuotearvonnat tuotteista tykänneiden kesken käynnistyvät heti palvelun julkaisuhetkestä lähtien – kun 100 tykkäystä kullekin tuotteelle aluksi täyttyy. Suositut tuotteet arvotaan tykkääjien kesken uudelleen.\nTule heti mukaan Reppuliin etsimään parasta lapselle!\n« Lapsiperheen aamupäivä\nMiina ja Manu seikkailun salaluukut löytää kännykällä »