Kirjoittaja Aihe: Uusi kuvausputki (Luettu 42233 kertaa)\n« Vastaus #60 : 07-10-2018, 12:50:35 »\n« Vastaus #61 : 07-10-2018, 20:55:06 »\nPääsit kuitenkin kollimointi puuhiin\nLisää testikuvia tulossa, kun nuo perussäädöt on nyt tehty. Lisäksi varasin kollimointia varten sopivan kuusiokoloavaimen, millä saan tsekattua kuinka tuo ainoa nyt kiristetty kollimointiruuvi vaikuttaa tuohon lievään kuva-alan kallistukseeni. (Joku putken aiemmista omistajista on voinut tuon säätää omalle kameralaitteistolleen hiukan pieleen.) Tutkitaan, muttei hutkita\n« Viimeksi muokattu: 07-10-2018, 22:20:44 kirjoittanut Timpe »\n« Vastaus #62 : 07-10-2018, 22:19:47 »\nLyhyt hetki pihalla, kunnes aiemmin selkeä keli muuttui hetkessä puolipilviseksi, sitten täyspilviseksi ja alkoi tihkuttamaan vettä.\n« Vastaus #63 : 10-10-2018, 22:16:15 »\nTäältä löytyy toinen testiruutu edellisen vierestä: https://astrokuva.galleria.fi/kuvat/Kuvauslaitteistot/ImageScope/TMB152_AP_CCDT67_CCDImage235.jpg\nJärjestelen TS:n kanssa uutta OAG:ta tähän käyttöön, mutta laitan tuosta enemmän tietoa myöhemmin, kun tiedän sen tarkan kokoonpanon. Nyt tuli hutiloitua backfokus-laskennan kanssa ja piti lähettää tekemästäni tilauksesta korjauspyyntö TS:lle, kun unohdin laskuista QSI 583ws:n oman sisäisen backfokuksen pois. Hups...\n« Vastaus #64 : 11-10-2018, 17:58:24 »\nLähetin huomioni tuonne takaisin (ks. litekuvaa). Saa nähdä mitä löytävät ratkaisuksi\n« Vastaus #65 : 15-10-2018, 22:38:43 »\nTarkkasilmäiset näkevät, että tuo on kuvapinkan paras mittaustulos, joten siinäpä olisi targetti loppukuvan arvoiksi, kun kaikki palikat ovat kiinni kuvausjunassa.\nJottei totuus unohtuisi, niin tuolla on pienen pieni kallistus kuva-alalla, jolle pitänee laittaa alumiinifoliosta "shimmikorjaus" johonkin kierreväliin. Muutoin putki näyttäisi olevan hyvin arvoissaan eli kollimointitarve on vähäinen (mikä oli tavoitteenakin)\nPutkesta näkyisi tulevan 67.86' x 51,07' kuva-ala (en nyt muista kuinka tuosta laskettiin kuvauspolttoväli, mutta sen kaava taisi olla foorumin AstroTortilla ketjussa). Viitsiikö joku laskea, kuinka lähellä ollaan tuota 900 milliä (0,75 x 1200mm). QSI 583ws omistaa KAF-8300 kennon 5,4 um pikseleillä. (Ainahan nuo linssiputkien ja lyhentimien polttovälit ovat sellaisia likiarvoja. )\n« Vastaus #66 : 15-10-2018, 23:22:57 »\nBBC FOV calculaattori http://www.skyatnightmagazine.com/astronomy-field-view-calculator näyttää antavan kuva-alaksi 1,14°x0,86°. Polttoväli 900mm f:5,9. Resoluutio 1,24"/px.\nPitäneekö tuosta mikään kutiaan\n« Vastaus #67 : 16-10-2018, 08:23:11 »\n« Vastaus #68 : 16-10-2018, 20:45:16 »\nLaurista on tullut vuosien mittaan (massaltaan?) painavampi vastustamaan omaa lepokitkaansa, sillä aikaisemmin tuolta suunnalta tipahti oma-aloitteisesti tällainen laskentakaava vastauksineen:\nSamalla ratkesi myös polttoväli: 3326 * 5.4 µm / (2 * tan(44.82/60*pi/180/2)) = 1377.56 mm ja tarkistus korkeussuunnassa 2504 * 5.4 µm / (2 * tan(33.75/60*pi/180/2)) = 1377.29 mm.\nEn tajunnut tuolloinkaan laskennasta mitään, joten kysyin tarkennusta matemaattiseen pulmaan. Tuon perusteella kasasin sitten Excel-taulukon, jonka liitän tämän viestini mukaan uusilla näkökentän arvoilla varustettuna. Laurin toiveena olisi varmaan nyt ollut asianomaisten houkuttelu matematiikan maailmaan kysyjän uteliaisuutta kutittelemalla, mutta se ei nyt onnistunut. Täällä suunnalla turvauduin laiskana vanhaan perimätietoon eli kuka sanoo, etteikö kaikenlaisesta foorumidokumentoinnista olisi jotain hyötyäkin? (Ei hyvät hyssykät, mihin sitä ollaan menossa tällä tavoin vanhaa tietoa hyödyntämällä.) Resoluutio on nyt CCD Calculatorin mukaan 1.22 "/px Riccardin lyhentimellä ja tuon yhdistelmän polttoväli oli siis 910mm. Aukkosuhde on f/5,99.\nTuo kallistus-adapteri tulee Riccardin eteen ja säätöruuvit osoittamaan putken etusuuntaan. Minusta tuossa Riccardissa ovat kyllä naaras/uroskierteet väärin päin, koska sen mukaan tuo kallistuspalikka menee ikään kuin väärinpäin. Tuo 11mm + 50mm M82 custom jatkopala yhdessä siirtävät fokusoinnin oikealle alueelle (eli -61 mm lähemmäksi). Kallistuspalaa ajattelin tarvita tuon pienen pienen kallistuman säätöön, niin ei tarvitse puuttua putken hyvin tiukkaan kiristettyihin kollimointiruuveihin. Minusta putken lukitusruuvit ovat nyt kaikki lukittuina pohjaan ja ne vastakappaleina toimivat työntöruuvit ovat kaikki muodon vuoksi vain pintakiristyksessä tuota lukitusta vasten.\n« Vastaus #69 : 16-10-2018, 21:40:35 »\nTälle on ihan selkeä selitys: 2013 tammikuussa oli diplomityön kirjoittaminen kesken joten tartuin mielelläni mihin vaan tekosyyhyn jolla vältellä sen kirjoittamista.\nVoin kyllä hyväksyä tämän suorituksen, tärkeintä on ettei excelisi käytä syntisiä approksimaatioita.\n« Vastaus #70 : 17-10-2018, 22:06:22 »\nKäyttäähän se Exceli piin arvosta ja lopullisesta polttovälistä noita syntisiä approximaatioita, vaikka onkin muutoin oikeaoppinen...\nTuolle TSJM82 kallistusrenkaalle jää kylläkin melko pieni tehtävä tähtikentän korjaamiseen (ts. tsekatkaa nyt mistä kulmasta löytyvät ne heikoimmat tähdet tästä viimeisimmästä testikuvastani).\nSamanlainen ilmavälinen triplet-rakenne on tässäkin TMB putkessa, mutta peruslasina on se venäläinen LZOS OK4.\nTässä on myös mielenkiintoinen linkki luettavaksi TS:n toimitusta odotellessa (jos siis optiset lasit ja niiden markkinointi kiinnostavat): https://www.cloudynights.com/topic/336912-recognizing-marketing-speak/#entry4323912\nhttps://www.cloudynights.com/topic/79821-fpl-51-vs-fpl-53/?p=1047243 Eli tuosta lähtee...\nJäin pyörimään tuonne optiikan valmistuksen puolelle ja satuin osumaan tähän linkkiin: https://groups.yahoo.com/neo/groups/Refractors/conversations/topics/14683\n« Vastaus #71 : 18-10-2018, 16:57:15 »\nPitänee joskus oikeasti katsoakin tuon APO-putken läpi, eikä vain kuvata...\n« Vastaus #72 : 18-10-2018, 22:29:26 »\nTaitaa arki koittaa tännekin tuon uuden kuvausputken kanssa. Tälle illalle oli näet normaalia epäonnea noin puolentoista tunnin ajaksi, kun ihmettelin mistä tulee vaaleampi kehä pidempään kuvattuihin testiruutuihin. Ensimmäinen ajatus oli että kyseessä on QSI:n kennon huurtuminen, mistä on ollut vastaavaa kokemusta aiemminkin. Pyörittelin kennon lämmitystä päälle ja sitten jäähdytin tuon jälkeen kennoa vähitellen viiden asteen portaissa +5...0...-5...-10...-15....-21°C normaalipakkaslukemiini, missä dark-kuvat on otettu. Vaalea kehä pysyi vain näkyvissä monesta lämmitys-syklistä huolimatta\nOlin paria viikkoa aikaisemmin ottanut myös QSI:n kuivatuspatruunan pois ja paahtanut sitä +270 asteen uunissa viitisen tuntia. Kennokammiossa ei pitäisi olla siis kosteutta, joten höh?\nJa edelleenkin kuva-alalle keskustaan tuli tuo vaaleampi rengas... grrr!\nNyt piti ottaa kamerasta virrat pois (lämmittää se tietysti ennen virtojen katkaisua) ja irroittaa se T2-kierrekiinnityksestään tarkemmin tutkittavaksi. Virrat uudelleen päälle ja muutaman sekunnin testikuvan jälkeen voin todeta kennoon valoa tarjoamalla, että tuolla oli normaalin kuivaa. Ei huurretta missään, wtf?\nNyt päästiin (puolentoista tunnin tuhertamisen jälkeen) taas asiaan eli kamera/linssiputkiyhdistelmä kuvaa (ilman TS-tilauksessa olevaa OAG-ohjaintaan) mitä kykenee eli viiden minuutin guidaamattomia valotuksia tuosta Murtsin esille nostamasta tähtijoukko/galaksi-parista Kefeuksessa. Tuota ennen olen kuvannut tällä putkella CCDT67 lyhentimellä ja TSOAG9:llä Perseuksen kaksoistähtijoukkoa. Nämä kaikki ovat vielä sellaista testiaineistoa, mitä en oikein pidä tämän kuvausputken virallisena ensivalona (mm. seuranta tuottaa ilman guideria 5min valotuksilla lievästi soikeita tähtiä tuolta DEC 60 asteen korkeudelta). Tuleepahan testattua putkea kunnolla ennen kuin pilvisakot tulevat oikeasti päälle ja virallisen ensivalon saa otettua *****kuuhun mennessä\n« Vastaus #73 : 18-10-2018, 23:14:33 »\n« Vastaus #74 : 19-10-2018, 08:55:16 »\nAika suljetulta rakenteelta tuo Riccardi näyttää tämän kuvan mukaan (kameran kiinnitys on kaavion oikeassa reunassa).\nKäytännössä tuossa on käynyt niin, että oikeassa reunassa oleva linssi on vähitellen lämmennyt ja muut kaksi lyhentimen linssiä ovat pysyneet viileinä. Asia korjautuu, kun pitää lyhentimen kaikki kolme linssiä tasaisesti hiukan ulkoilmaa lämpimämpinä (lämmityspannalla), jolloin kondensaatiota ei tapahdu kuvassa vasemmalla oleviin kylmiin linssipintoihin. Tuo 2" kokoinen AP CCD67 on pysynyt pienenä korjaimena helpommin OAG-ohjaimen kiertävän lämmityspannan vaikutuspiirissä. Tässä kilon painoisessa järkäle-lyhentimessä asiaan joutuu kiinnittämään erikseen huomiota, kun etäisyydet ovat suurempia (M.O.T)\nTässä on muuten APM:n vastaavan M82 kallistusrenkaan tuotesivu: https://www.teleskop-express.de/shop/product_info.php/info/p9329_APM-Riccardi-Adjustment-Flange-M82.html\nKiinnittäkääpä huomio renkaan lukitus/säätöruuveihin, sillä nuo muuttavat noissa tuotekuvissa paikkaansa renkaan kummallekin puolelle (=tuotekuvissa ne ovat uroskierteen puolella ja tuossa kaaviopiirroksessa naaraskierteen puolella). Tämä selittää aiemmat hämmästelyni aiheesta, kun nuo ovat vastakkaista tuotetietoa... eh


Vahvistuvaa positiivista virettä Vietnamissa - Ulkoministeriö\nVietnamin kotimarkkinoilla kysyntä on edelleen verrattain heikkoa, mutta nousussa. Uudistustahti vaikuttaa myös kiihtyneen, esimerkkeinä heinäkuussa voimaanastuneet investointi ja yrityslait(Linkki toiselle verkkosivustolle) (avautuu uuteen ikkunaan).\nTähän ei ole vielä päästy. Pitkään uupunut kiinteistösektori näyttää muun muassa uusien säännösten ansiosta(Linkki toiselle verkkosivustolle) (avautuu uuteen ikkunaan) hitaasti elpyvän, mikä on myös pankkisektorille hyvä uutinen. Huonot lainat ovat usein kytköksissä joko valtionyrityksiin tai kiinteistösektoriin tai jopa molempiin.\nYksi merkittävimmistä miinuspuolista on kuitenkin infrastruktuurin heikko tila. Satamat, maantieverkot, rautatiet, sähköntuotantolaitokset ja sähkön siirtoverkot (Linkki toiselle verkkosivustolle) (avautuu uuteen ikkunaan)tarvitsevat valtavia investointeja, ja Vietnamin omasta rahapussista riittävästi rahaa ei löydy.


Potenssiin laskeminen excel – Kiinteistot, talot\nHome - kotelo - Potenssiin laskeminen excel\nPotenssiin laskeminen excel\nTässä artikkelissa kuvataan Microsoft Office Excelin POTENSSI-funktion kaavasyntaksi ja käyttö. Oletetaan, että haluat laskea erittäin pienen toleranssin koneistetulle osalle tai kahden linnunradan välisen valtavan etäisyyden. POWER(luku;potenssi) Vielä helpompi: käytä "^" -operaattoria =5^2 (tulos 25) Neliöjuuren laskeminen Excelissä on helppoa suoraan kaavalla.\nMitä näppäinyhdistelmää käyttäen saisi pikkukakkosen eli potenssiin kaksi merkin? Kertolasku, jakolasku, prosentti, potenssiin korotus tai. Excel 2013: Potenssin lisääminen tekstiin. Potenssi on matemaattinen lyhennysmerkintä, jolla esitetään saman luvun.\nJos sulkeita ei ole merkitty, lasketaan potenssit alkaen ylimmästä eksponentista:.\nTämän sivun materiaalissa esitellään Excelin perustoiminnot ja tehdään niihin liittyviä. Excelin funktioiden nimiä suomeksi ja englanniksi. Funktioiden nimiä on tarkistettu suomenkielisten Excel 2000 ja 2003 -versioiden opasteista ja Microsoftin. Voit lisätä Excelin pistekuvioon yhteyttä kuvaavan mallin kuvaajan, lausekkeen ja. Kun käytät eksponentiaalista mallia ennusteiden laskemiseen Excelissä, niin. Jos avaat tämän tiedoston suoraan verkosta, niin Excel saattaa. Myyntihenkilön bonus lasketaan kertomalla myynnin kokonaismäärä kertoimella. Excelissä voin laskea korrelaation funktiolla CORREL (KORRELAATIO).\nKorrelaatiokertoimen merkitsevyyden testaamiseksi lasketaan niin kutsuttu. Onko korrelaatiokerroin todellakin jotakin toiseen potenssiin, vai onko. Tässä linkissä on tehtävä pdf- tiedostona: Eksponentiaalinen kasvu. Palauta työsi Excel- tiedostona Moodleen. Emme varmaan ole paras taho kommentoimaan excelin funktioiden yksityiskohtia, mutta. Tarkastellaan potenssien laskusääntöjä eli samankantaisten potenssien tulo ja osamäärä, tulon ja osamäärän potenssi sekä potenssin. Lasketaan niillä sitten muutama lasku esimerkkeinä. Harjoitus 7 Taulukon solujen yhteen laskeminen eli kaavojen kirjoittaminen.\nExcel on näppärä laskin, mutta mutta sillä on myös helppo tehdä virheitä.


Tulevaisuutta tehd��n nyt! | Tulkaa kaikki -liike\nTulevaisuutta tehd��n nyt!\nKorson seurakunnan kirkkoherra, Vantaan seurakuntayhtym�n yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja, rovasti. Onnellisesti naimisissa ja kolmen kotoa l�hteneen, nyt jo aikuisen lapsen is�.\nOlen 1960-luvun �teologeja. Sain kristillis-yhteiskunnallisen her�tykseni ajan opiskelijaliikkeen kautta ja olen siit� viel�kin onnellinen. Silm�mme avautuivat kolmanteen maailmaan. N�imme, ett� rakenteet ovat muutettavissa, vaikka emme osanneetkaan kaikkia unelmiamme toteuttaa. Minun suuri idealistinen protestini oli kielt�yty� armeijasta. Palvelin sivarina alkoholistihuollossa. Tein �ty�t� nuorisopappina ja nuorisoty�n kouluttajana j�rjest�ss� (Nuorten Keskus) ja seurakunnassa (Helsingin Tuomiokirkko). Sittemmin �palvelin 20 vuotta Seurakuntaopistolla opettaja, kouluttajana, rehtorina ja koulutusjohtajana. Ja sen j�lkeen olen nyt ollut 11 vuotta kirkkoherrana Korossa Vantaalla.\nMonia linjoja l�yd�n ajattelustani, kun katselen el�m�� taaksep�in: Yhteiskunnallisen her��misen j�lkeen tuli nykyteemoihin liittyen syd�meni asiaksi �1980-luvun alussa naispappeuden ajaminen, kun saamani teologisen 60-lukuisen ajattelun �lis�ksi pidin syliss�ni vastasyntynytt� tyt�rt�ni. Kerroin synnytyshuoneessa h�nelle, millaiseen perheeseen ja miten tasa-arvoiseen maahan �h�n oli syntynyt. Silloin tajusin, ett� h�nell� ei olisi ollut mahdollisuutta tuona ajankohtana kirkossamme papin virkaan. Ajatteluni muuttui naispappeuden suhteen my�nteisest� taistelevaksi.\nVastaavalla tavalla ajattelen nyt rekister�idyiss� parisuhteissa el�vien suhteen. Heill� tulee olla jo nyt mahdollista tiet�� l�helt��n pappi, joka on valmis halukkaasti heid�n kanssaan j�rjest�m��n nykytilanteessa yksityisen rukoushetken ja siin� �kiitt�m��n Jumalaa, ett� h�n on antanut n�iden kahden samaa sukupuolta olevan l�yt�� toisensa, rakastua �ja sitoutua toisiinsa. Heid�n parisuhteensa olen halukas iloiten ja kiitollisena siunaamaan. On v��rin ajatella, ett� se on mahdollista vain "sielunhoidollisen perustein, salassa".\nAivan samalla tavalla tulee parisuhteensa rekister�ityjen pariskuntien ja sinkkuna el�vien homoseksuaalien voida toimia julkisesti ja aktiivisina seurakunnan luottamushenkil�in�, ty�ntekij�in� ja tavallisina rivikristittyin�. Seurakuntien tulee toimia t�llaisina t�yden ihmisarvon ja osallisuuden yhteis�in�.\nN�iden erityistavoitteitteni lis�ksi allekirjoitan "Tulkaa kaikki" -liikkeen p��tavoitteet. Erityisesti painotan l�hetys- ja kehitysyhteisty�t� ajatuksella, ett� viime k�dess� me kaikki maapallon asukkaat olemme yht� perhett�. L�hetys- ja kehitysyhteisty�varat tulee �seurakuntien talousarvioissa nostaa ensi vaiheessa kolmeen prosenttiin ja seuraavan nelivuotiskauden aikana nelj��n. Sen olemme v�hint��nkin �velkaa. Samalla eduskuntaa ja hallitusta on painostettava nostamaan kehitysyhteisty�panoksemme 0,7 %:iin lupaamassamme aikataulussa.\nEn usko, ett� kirkkoa voidaan uudistaa siten, ettei erimielisyyksien aiheita ja jopa vastakkainasetteluja nosteta kirkkaasti n�kyville. Palme sanoi, ett� politiikka on �tahdon asia. Siten my�s kirkkopolitiikka. On uskallettava ajatella niinkuin uskoo, ilman usein kirkossakin koettavaa mielipiteen ilmaisun pelkoa. On uskallettava tahtoa, toivoa ja rukoilla "rohkeasti etunojassa oikeaksi tiet�m��ns� suuntaan".


Suomi MM-pronssilla digitalisaation hyödyntäjänä – riittävätkö resurssit digitalisaation edistämiseen? - ePressi\nSuomi on säilyttänyt kolmannen sijansa tänään julkaistussa vuoden 2019 Digibarometrissä. Digitalisaation edellytykset Suomessa ovat parantuneet, mutta samalla digitalisaation vaikutukset talouskasvuun ovat jäämässä verrokkimaista jälkeen. Etlatiedon toteuttaman Digibarometrin kärkeen kiilasi ensimmäistä kertaa Yhdysvallat.\nVuoden 2019 Digibarometri ”Digi tulee, mutta riittävätkö resurssit?” kertoo Suomen onnistuneen digitalisaatiossa monessa suhteessa hyvin. Suomi on 22 maan vertailussa kolmantena, kuten myös vuoden 2018 Digibarometrissä. Suomi on toinen julkisen sektorin, kolmas kansalaisten ja neljäs yritysten vertailussa. Ensimmäiseksi Suomi sijoittui Digibarometrin kansalaisten edellytyksissä hyödyntää digitaalisuutta, ennen Tanskaa ja Yhdysvaltoja.\n”Suomi on onnistunut erityisesti rakentamaan hienot edellytykset digitaalisuuden hyödyntämiselle. Sen sijaan meidän pitäisi parantaa noiden edellytysten hyödyntämistä. Suhteessa verrokkimaihin olemme jäämässä jälkeen siinä, miten digitalisaation vaikutukset heijastuvat talouskasvuumme”, summaa Etlatieto Oy:n johtava tutkija Timo Seppälä.\nYhdysvallat kirinyt kärkeen, Suomella vaikuttamisen paikka\nYhdysvallat nousi vertailun kärkeen vuoden 2018 toiselta sijalta. Yhdysvallat on tasaisesti parantanut sijoitustaan Digibarometrissä - vuonna 2014 Yhdysvallat sijoittui seitsemänneksi. Vuoden 2018 barometrissä korkeimmalle sijalle noussut Norja putosi tämän vuoden vertailussa viidenneksi. Eniten asemiaan on menettänyt Ruotsi. Ensimmäisen barometrin voittanut Ruotsi sijoittui enää sijalle 6.\n”Tässä on paljon pohdittavaa niin Suomelle kuin EU:llekin. Yhdysvallat on lähtenyt takamatkalta, mutta kirinyt rinnalle ja ohi. Amerikkalaisten yritysten edellytykset hyödyntää digitalisaatiota ovat parantuneet huomattavasti. Kun ajattelee Yhdysvaltojen ja EU:n keskinäistä kilpailuasetelmaa, Euroopan on vastattava huutoon. Yritysten edellytyksiä digitaaliseen liiketoimintaan on parannettava. Suomella on tässä nyt hieno mahdollisuus pian alkavan EU-puheenjohtajuutensa myötä”, kommentoi Ohjelmisto- ja e-business ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha.\nKyberuhat erityisesti keskisuurten yritysten vaara\nSuomi on yleisesti ottaen parantanut valmiuttaan torjua kyberuhkia. Suomi ei kuitenkaan mahdu kybervarautumisessa mitalikolmikkoon.\n”Erityisen huolestuttava tilanne Suomessa on keskisuurilla yrityksillä. Esimerkiksi Ruotsissa tilanne on paljon parempi. Ongelma keskisuurilla yrityksillä on se, että ne ovat riittävän suuria ollakseen houkuttelevia kohteita kyberrikollisille, mutta toisaalta tietoturvan hyödyntäminen ja henkilöstön osaaminen eivät yllä riittävälle tasolle. Tietoturvan käytäntöjä on määritelty kotimaisissa keskisuurissa yrityksissä sen verran huonosti, että saattaa olla syytä pelätä jopa laaja-alaista haavoittuvuutta”, pohtii Seppälä.\nTeollisuus edennyt vahvasti\nTeollisuus on ottanut Suomessa palvelualaa nopeasti kiinni digitalisaation hyödyntämisessä. Enää joka kymmenes suomalainen teollisuusyritys arvelee olevansa digitalisaation vaikutusten ulottumattomissa, mikä on jo parempi tulos kuin palvelualoilla. Sekä pilvipalveluiden käyttöön että robotiikan hyödyntämiseen tuotantoprosessissa on herätty teollisuudessa aiempaa vahvemmin.\nLisääntyvä data tarvitsee energiaa – riittävätkö resurssit digitalisaation edistämiseen?\nDatan määrä ja käyttö ovat lisääntymässä lähivuosina valtavasti. Digibarometri peräänkuuluttaa pohdintaa resurssien riittävyydestä. Viime vuosina Pohjoismaat ovat olleet kiinnostava investointikohde datakeskuksille suotuisan ilmaston ja vähähiilisen sähkön saatavuuden vuoksi.\n”Ennusteiden mukaan ICT-alan energiankulutus on nousemassa viidennekseen koko maailman energiankulutuksesta vuonna 2030. Uusia isoja palvelinkeskuksia rakennetaan jatkuvasti. Esimerkiksi tulevan 5G-verkon tukiasemien määrä on moninkertainen verrattuna 4G-verkkoon. Miten turvaamme vähähiilisen energian saannin?” herättelee Etlatiedon Seppälä.\nVuoden 2019 Digibarometrissä on ollut vertailtavana 22 maata 36 muuttujan kautta. Digibarometri mittaa digitaalisuuden hyödyntämistä kolmella tasolla (edellytykset, käyttö ja vaikutukset) ja kolmella pääsektorilla (yritykset, kansalaiset ja julkinen). Digibarometri 2019 on luettavissa osoitteessa https://ohjelmistoebusiness.fi/digibarometri/.\nDigibarometrin julkaisijat ovat Business Finland, liikenne- ja viestintäministeriö, Teknologiateollisuus ry, Ohjelmisto- ja e-business ry sekä Elinkeinoelämän keskusliitto EK.\nBusiness Finland, liikenne- ja viestintäministeriö, Teknologiateollisuus ry, Ohjelmisto- ja e-business ry, Elinkeinoelämän keskusliitto EK ja Etlatieto


Vuoden tulokas -Emman voittanut Vesta Iltatorilla | Salon Iltatori Suvisalo ry\nVesta eli Vesta Rebekka Burman julkaisi ensimmäisen omakustanteisen singlensä Varjo vuonna 2014. Viime vuonna ilmestynyt esikoisalbumi Lohtulauseita nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen kolmeksi viikoksi. Hänet palkittiinkin tämän vuoden maaliskuussa Emma Gaalassa Vuoden tulokkaana.\nIllan isäntinä on Salon alueen ruoantuottajayhdistyksiä yhteistyökumppaneineen (Valio Länsi-Maito, POP Pankki Kosken Osuuspankki, DAVA Foods, Lantmännen Agro Tuomo Erjala Oy, LähiTapiola Etelä, Mehiläinen Salo ja MTK Varsinais-Suomi).\nLavan edessä olevissa kojuissa on asiaa maataloudesta ja ruoantuotannosta. Tarjolla on maistiaisia ja ennen kaikkea tavattavissa on itse suomalaisen ruoan tekijöitä.\nTorin viereisessä Horninpuistossa lapset pääsevät suorittamaan traktorinajokortin. Puistossa on esillä myös MTK-Varsinais-Suomen valokuvanäyttely Jos lehmät puhuisivat. Näyttely avattiin Berliinissä tammikuussa 2019. Se kiertää seuraavat kaksi vuotta erilaisissa tapahtumissa. Kuvilla halutaan tuoda esiin työtä, jota tehdään joka päivä suomalaisilla nautatiloilla.\nTervetuloa mielenkiintoiselle ja helteiselle Iltatorille!


Lentisnaisille maukas vierasvoitto – yhdeksän vuoden tauon jälkeen maajoukkueeseen palannut Saara Esko tehtaili 22 pistettä! | Yle Urheilu | yle.fi\n2.6.2019 klo 19.30päivitetty 2.6.2019 klo 20.19\nSaara Esko palasi monen vuoden tauon jälkeen maajoukkueeseen. Hän oli Azerbaidzhania vastaan Suomen paras pistenainen.Siim Semiskar / Viron Lentopalloliitto\nSuomen naisten lentopallomaajoukkue sai vihdoin pistetilinsä auki Kultaisessa liigassa, kun se kukisti edellisissä EM-kisoissa neljänneksi sijoittuneen Azerbaidžanin vieraissa 3–1 (25–17, 25–,16, 19–25, 25–22).\nAzerbaidžan on ollut MM-kisoissakin vakiovierailijoita, mutta tällä hetkellä joukkueen kokoonpanosta puuttuu Polina Rahimovan tapaisia tähtipelaajia. Tällä hetkellä joukkue on C-lohkon viimeisenä yhdellä pisteellä.\nSuomen joukkueen kahden ensimmäisen erän peli oli kuitenkin sen verran suvereenia, että siinä olisi ykköskokoonpanollakin pelannut vastustaja ollut vaikeuksissa. Etenkin Suomen torjunta Michaela Madsenin johdolla oli lähes ohittamaton.\nSuomi ottikin ensimmäisessä erässä seitsemän torjuntapistettä, ja kaikkinensa joukkueelle merkittiin 15 torjuntapistettä. Näistä Madsen kirjautti itselleen kahdeksan.\nToisessa erässä Suomi onnistui alkuun lähestulkoon kaikessa ja johti ottelua jo 9–0, ennen kuin Azerbaidžan sai avauspisteen itselleen. Toisen erän voitto takasi samalla Suomelle ensimmäisen pisteen tämän kesän liigassa.\nKolmannessa erässä Azerbaidžan sai hengen päälle, ja vaikka Suomi sinnitteli, lipesi ote erän lopulla kotijoukkueelle. Suomen puolustuksella oli vaikeuksia saada etenkin Azerbaidžanin parasta pistenaista, 15 pistettä tehnyttä Anastasija Bezsonovaa sekä 12 pistettä nakuttanutta Marharita Azizovaa kuriin.\nNeljännessä erässä Suomi sai puolivälissä repäistyä sopivan eron vastustajaan Saara Eskon johdolla, ja vaikka kotijoukkue yrittikin nousta Jana Azimovan viiden pisteen syöttövuorolla vielä erän lopussa hätyyttelemään, osoitti Suomi vahvuutensa ratkaisupisteissä. Ottelun päättänyt piste syntyi Michaela Madsenin torjunnasta.\nYhdeksän vuoden tauon jälkeen maajoukkuepaidan päälleen pukenut Saara Eskooli ottelussa yksi joukkueen tärkeimmistä pelaajista, sillä hän nakutteli peräti 22 pistettä (+18) . Myös toukokuussa maajoukkuedebyyttinsä tehnyt Emmi Riikilä oli oivalla pelipäällä ja viimeisteli 15 pistettä (+6).\nPäävalmentaja Tapio Kangasniemi harmitteli Euroopan lentopalloliiton haastattelussa joukkueensa kahden viimeisen erän hermostunutta peliä.\n– Toinen erä oli hyvä, omaa peliämme. Sillä tavalla haluamme pelata: syöttää kovaa, puolustaa hyvin ja olla viisaita hyökkäyksissä, Kangasniemi sanoi.\nLentopalloliiton tiedotteessa Kangasniemi kertoi, että joukkue syttyi olosuhdeongelmista, joita matkan varrella oli.\n– Ilmastoinnit eivät toimi ja suihkusta tulee kylmää vettä, jos tulee ollenkaan. Joukkue syttyi juuri näistä ja se on kovan porukan merkki sekä hienoja tilaisuuksia oppia uusia asioita huippu-urheilusta, hän sanoi.\nJoukkueen kapteenin Laura Pihlajamäen mielestä ottelu oli Suomen hallinnassa hyvin kaksi ensimmäistä erää, mutta kolmannessa erässä ote katosi huonoihin syöttöihin.\n– Annoimme vastustajan tulla takaisin peliin, ja he käyttivät tilaisuuden hyväkseen. Neljäs erä oli henkinen taisto. Halusimme enemmän voittaa tämän pelin, Pihlajamäki sanoi haastattelussa.\nSuomen seuraava ottelu Kultaisessa liigassa on ensi viikon lauantaina vieraissa lohkokakkosta Espanjaa vastaan. Edellinen kohtaaminen Tampereella päättyi Espanjan 3–1-voittoon.\nLisäys klo 20.19: Lisätty Kangasniemen kommentti Lentopalloliiton tiedotteesta


Pingurun: Parveke ennen ja jälkeen, osa 2\nParveke ennen ja jälkeen, osa 2\nSiinä se nyt on, parvekepuutarhani. Kurpitsa, timjami, basilika ja salaatit sekä roskalavan aarteista nikkaroitu matala penkki sulassa sovussa. Jos haluaa ihailla vastapäistä puistoa, voi istahtaa nurkassa olevalle tuolille. Muuten istumapaikkana toimii pieni penkkinen, jolta käsin on hyvä suihkutella kasveja tai jutella puutarhaeläinten kanssa.\nJa lyhdyt. Lyhdyt oli pakko ripustaa, vaikka valoa riittääkin vielä tähän aikaan vuodesta melkein ympäri vuorokauden.\nKoska suurin osa kasveista ja huonekaluista on parvekkeen kaidetta matalammalla, nimesin projektin salaiseksi puutarhaksi. Kovin tarkkaan varjelluksi salaisuudeksi tätä ei varmaan voi sanoa, kun kerran julkaisen kuvia blogissakin, mutta kadulta tänne ei näe. Asumme melko vilkkaasti liikennöidyn kadun varrella, ja on mukavaa istua parvekkeella rauhassa ilman ohikulkijoiden uteliaita katseita. Kun lyhdyt myöhään illalla sytyttää, on tunnelma juuri sellainen kuin salaisessa puutarhassa pitääkin olla.\nTämä kuva on otettu toukokuun alussa.\nJa tämä kesäkuun alussa. Miltäköhän kuukauden päästä näyttää?\nKaksi trukkilavaa, vähän sahausta ja pintaremontista jäänyttä olohuoneen seinämaalia ja tadaa, saadaan aikaan hieno kierrätyshenkinen penkki. Lateksimaali ei ole se säänkestävin vaihtoehto, mutta toivon että tänä kesänä ei sada kauheasti. Inspiraation iskiessä ei maaliostoksille olisi sitä paitsi ehtinytkään.\nNappasin sisältä pari sopivaa tyynyä ja taittelin niiden alle paksun viltin.\nJalokuunlilja (Great Expectations).\nKasvatamme salaatinkierrätyslaatikossamme kaupan villirucolaruukkua sekä omaa, siemenistä kasvatettua rucolaa. Tavallinen rucola on niiiiin paljon paremman makuista, että istutimme sitä pari päivää sitten lähes kaikkiin vapaisiin ruukkuihin.\nLupiinin rikkinäiset kumisaappaat, joissa kasvaa mehiläiskukkasekoitusta, mitä ikinä se onkaan. Ennen parvekkeelle pääsyä näiden pinta oli vielä kiiltävä, mutta pari viikkoa auringonpaistetta teki tehtävänsä ja ne näyttävät ikivanhoilta.\nTämä on ilmeisesti jonkinlainen mehiläiskukka :) Odotan innolla minkälaisia kukkia se kasvattaa.\nSeuraava projektini liittyy värjäämiseen. Ainekset löytyvät ruokakaapista ja värjättävät materiaalit vaikka kirppiskassista, joten taas kerran pääsee helpolla ja halvalla. Ennen sitä aion viettää pienen viikonloppulomasen dekkareiden, laiskottelun ja kaverin synttäreiden parissa.


Palvelut kieltävät väärinkäytökset - Digitoday - Ilta-Sanomat\nDeittisivuja syytetään huijauksista Yhdysvalloissa\nJulkaistu: 28.11.2005 9:12\nSuositut deittauspalvelut ovat saaneet niskaansa syytteitä petoksista Yhdysvalloissa. Niitä syytetään väärien profiilien luomisesta ja houkutuslintujen käyttämisestä.\nMatch.comia vastaan nostetussa syytteessä Matthew Evans väittää, että Match.com olisi käyttänyt Autumn Marzec-nimistä houkutuslintuna. Evans väittää, että nainen työskenteli Match.comille ja kävi treffeillä vain pitääkseen Evansin asiakkaana.\nFloridalainen Robert Anthony puolestaan syyttää Yahoon deittipalveluja väärennettyjen profiilien luomisesta. Anthonyn mukaan Yahoo lähetti hänelle ilmoituksen sopivasta profiilista aina, kun hänen tilauksensa oli lähellä loppumista.\nAnthony ei kuitenkaan pystynyt sopimaan treffejä Yahoon ilmoittamien potentiaalisten partnereiden kanssa. Anthonyn asianajajan mukaan Yahoon deittipalvelu oli lähettänyt saman naisen kuvia useilla eri nimillä eri puolille Yhdysvaltoja.\nMatch.com esitti todistuksen, ettei Marzec ole koskaan työskennellyt yhtiön palveluksessa. Yahoo ei uutistoimisto AP:n mukaan kommentoinut syytettä.\nAsianajajat pyrkivät rakentamaan vastaavista syytteistä joukkokanteita. Deittipalveluilla on varaa maksaa, sillä ne ovat tuottoisin yksittäinen verkkopalvelu: Jupiter-tutkimusyhtiön mukaan henkilökohtaiset palvelut tuottivat 473 miljoonan dollaria viime vuonna Yhdysvalloissa.\nMatch.com veloittaa 30 dollaria ja Yahoo 20-35 dollaria kuukaudessa.\nAsiantuntija sanoo, ettei ole tavannut alalla vääriä profiileja tai\nhoukutuslintuja. Palveluissa on kuitenkin toivomisen varaa, sillä yhteydenottoihin ei voi yleensä vastata tilaamatta palvelua.\n- Jos lähettää sata sähköpostia ja saa vain yhden vastauksen, voi ajatella että suurin osa profiileista on väärennettyjä, koska käyttäjät eivät pysty vastaamaan tilaamatta palvelua, Engage.comin Trish McDermott sanoi.\nJupiterin tutkimuksen mukaan 35 prosenttia kolmen suurimman\ndeittipalvelun, Match.comin, Yahoo Personalsin ja Spark Networksin käyttäjästä ei ole tyytyväinen palveluun.\nWeb-deittailu vetää rikollisia helmoihinsa Japanissa\nOnline-deittipalvelujen tarjonta on Japanissa kasvanut ripeästi samoin kuin seksiin liittyvät rikokset niiden helmoissa. Tämän vuoden alkupuoliskolla tapauksia on kirjattu miltei yhtä paljon kuin koko viime vuonna yhteensä. Lue lisää ›\nDeittiportaalissa tavanneet nimesivät poikansa Yahooksi\nRomanialainen pariskunta nimesi poikansa Yahooksi. He halusivat kiittää paikkaa, jossa avioliittoon johtanut suhde sai alkunsa. Lue lisää ›\nNettilemmen pesässä aikuistutaan varkain\nMiksi aikuisten pitäisi joskus käydä teinisivuilla? Motiivi naapurimaisen nettivalistajan kehotukseen valkeni sivustolla, jonka nimen voi suomentaa lemmiskelyksi. Yläpalkki houkutteli: "Tule ja leiki!" Kutsuttuja olivat 13-20-vuotiaat tytöt ja pojat - tykkäämään, mutta kenen tavalla? Lue lisää ›\n(Washington) Yahoo-portaali avaa deittipalvelun, joka testaa kandidaattien persoonallisuutta ja suhdetaitoja. Palvelu on tavallista deittipalvelua kaliimpi. Lue lisää ›


Avioparitapahtuma (Kalajoki) | Parisuhdekeskus Kataja\n01.11.2019klo 15:30 – 03.11.2019klo 14:30\nHinta: 160-180 €/pari\nLÄMPIMÄSTI TERVETULOA AVIOPARITAPAHTUMAAN 1.-3.11.2019 Kalajoen Kristilliselle Opistolle!\n18.15 Luento: Avioliiton vaiheet ja rakkauden tuhoajat\n09.00 Luento: Vuorovaikutus ja hyväksyvä läsnäolo\n14.30 Luento: Seksi ja muut suhdetarpeet\n09.00 Luento: Puolisoiden erilaisuus, yhteen hioutuminen ja anteeksianto\nKurssimaksu ja ruokailut:\nAikuiset, opistolla majoittuvat (sis. aamiaisen) 180 € / aviopari\nAikuiset, muualla majoittuvat (ilman aamiaista) 160 € / aviopari\nRyhmänohjaajat, opistolla majoittuvat 140 € / aviopari\nLapsi, 7-14-v 28 €\nLapsi, 4-6-v 14 €\nLapsi, alle 4-v 0 €\nKurssihinta sisältää opetuksen, luentomateriaalin, Paremman avioliiton rakkauspankki -kirjan sekä ohjelmanmukaiset ateriat.\nKukin huolehtii majoitusjärjestelyistä itse. Jos haluat majoittua Kalajoen Kristillisen Opiston asuntolassa, varaukset puhelimitse 08 4639220 tai sähköpostitse toimisto@kkro.fi.\nAikuiset 110 € / aviopari/ 2 yötä\nRyhmänohjaajat 50 € / aviopari / 2 yötä\nLapsi, 7-14 vuotta 42 € / 2 yötä\nLapsi, alle 4 vuotta 0 €\nLiinavaatevuokra 5 € / hlö\nParihinta 128 €/ vrk\nYhden hh 102 € / vrk\nKurssimaksu ja majoitus, ryhmänohjaajat\nKurssimaksu 140 € / pari\nMajoitus opistolla 50 € / pari\nHinta yhteensä 190 € / pari\nIlmoittautuminen on saapunut perille, kun saat laskun sähköpostiisi. Voit joko maksaa sen heti tai tulostaa maksettavaksi eräpäivään mennessä. Ottakaa maksukuitti mukaan tapahtumaan. Jos ette jostain syystä onnistu saamaan laskua, ottakaa yhteys toimisto@parempiavioliitto.fi.\nViimeinen ilmoittautumispäivä on 18.10.2019. Voitte kysellä paikkoja avioliittotapahtumaan myös ilmoittautumisajan päätyttyä.\nPeruutusehdot: Palautamme kurssimaksun kokonaisuudessaan edellyttäen, että peruutuksesta on ilmoitettu viimeistään viikkoa ennen tapahtuman alkua. Sen jälkeen tehdyistä peruutuksista palautamme puolet kurssimaksusta. Peruutukset osoitteeseen toimisto@parempiavioliitto.fi\nEdellytämme kokoaikaista osallistumista. Ilmoittakaa kaikista viime hetken muutoksista toimisto@parempiavioliitto.fi tai majoitusta ja lastenohjelmaa koskien sirpa.bergman@kkro.fi. Jos esimerkiksi lasten mukaan tulossa tapahtuu muutoksia, ilmoittakaa niistä opistolle mahdollisimman pian.\n050 357 6990 / toimisto@parempiavioliitto.fi\n« Parisuhteen hyvän olon viikonloppu (Kalajoki)\nAvioparitapahtuma (Ruokolahti) »


Ero sivun ”Fagerholmin III hallitus” versioiden välillä – Wikipedia\nEro sivun ”Fagerholmin III hallitus” versioiden välillä\nFagerholmin III hallitus (muokkaa)\nVersio 7. syyskuuta 2015 kello 09.27\n52 merkkiä lisätty , 6 vuotta sitten\nVersio 4. syyskuuta 2015 kello 09.17 (muokkaa)\nVersio 7. syyskuuta 2015 kello 09.27 (muokkaa) (kumoa)\nPresidentti Urho Kekkonen antoi eduskuntavaalien jälkeen hallituksen muodostamistehtävän aluksi SKDL:n edustajalle, entiselle sisäministerille ja presidenttiehdokkaalle [[Eino Kilpi|Eino Kilvelle]], mutta kumpikaan sosialidemokraattinen ryhmä ei hyväksynyt Kilpeä pääministeriksi. Myös Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystö ja Neuvostoliiton sanomalehdistö ottivat kantaa hallituksen muodostamiseen suosittelemalla SKDL:n ja SDP:n opposition ottamista hallitukseen ja vastaavasti [[Väinö Tanner|tannerilaisten]] sosialidemokraattien jättämistä pois. Muutaman välivaiheen jälkeen eduskunnan puhemies K.-A. Fagerholm sai kokoon viiden puolueen hallituksen, joka nojasi eduskunnassa vahvaan 147 paikan enemmistöön. SDP:lla ja [[Kokoomus|Kokoomuksella]] oli hallituksessa neljä paikkaa kummallakin, [[Maalaisliitto|Maalaisliitolla]] kuusi sekä kummallakin kansanpuolueella yksi. Urho Kekkosen kerrotaan hallituksen nimittäessään sanoneen lukemaansa ministerilistaa huonoimmaksi puheeksi, jonka hän oli koskaan pitänyt, vaikka se ei ollutkaan hänen itse kirjoittamansa.<ref name="Zetterberg"> Seppo Zetterberg (toim.): ''Suomen historian Pikkujättiläinen'', s. 853–854. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1987. ISBN 951-0-14253-0.</ref>\nHallitus ilmoitti noudattavansa tiukkaa talouspolitiikkaa, mitä helpotti se, että tällaista linjaa kannattivat sekä Kokoomus että SDP:n tannerilainen siipi. Ulkopolitiikassa julistettiin Suomen haluavan pysytellä suurvaltojen välisten eturistiriitojen ulkopuolella ja lujittaa suhteitaan kaikkiin maihin, etenkin naapureihin. Varsin pian saatiin kuitenkin havaita, ettei hallitus voinut millään keinoin saavuttaa Neuvostoliiton luottamusta. Neuvostolehdistöllä oli kuitenkin esitettävänään vain melko vähäpätöisiä tyytymättömyyden aiheita, mm. Suomessa julkaistuja "neuvostovastaisia" muistelmateoksia ja pilapiirroksia,; joidenrivien tekijöistävälistä mainittiinvoitiin nimeltäpäätellä viimeksi mainittujen osalta viitatun ''[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]'' [[Kari Suomalainen|Kari Suomalaiseen]]. Jollakin tavoin merkittävänä voitiin kylläkin pitää sitä, että [[Otto Ville Kuusinen|Otto Ville Kuusiselta]] oli evätty [[viisumi]], mikä tosin oli tapahtunut jo Kuuskosken hallituksen aikana.<ref name="Zetterberg"/> Yksittäisistä ministereistä eniten tyytymättömyyttä herättivät sosiaaliministeri Väinö Leskinen – joka olisi itse halunnut kauppa- ja teollisuusministerin salkun –, kulkulaitosministeri [[Olavi Lindblom]] ja kokoomuslainen maatalousministeri [[Niilo Kosola]], jonka isä [[Vihtori Kosola]] oli kuulunut 1930-luvulla [[Lapuanliike|Lapuanliikkeen]] johtomiehiin.<ref> K.-A. Fagerholm: ''Puhemiehen ääni'', s. 318. Helsinki: Tammi, 1977. ISBN 951-30-3981-1.</ref> Hallituksen ulkoministeriksi tullut [[Johannes Virolainen]] yritti vedota SDP:n puheenjohtajaan Väinö Tanneriin Leskisen jättämiseksi hallituksen ulkopuolelle, mutta Tanner torjui vetoomuksen tylysti ja korosti, että SDP:n eduskuntaryhmällä oli yksinoikeus nimetä puolueen ministerit.<ref> Johannes Virolainen: ''Kuvat kulkevat'', s. 202. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-13165-6.</ref>\nKonkreettisena tyytymättömyyden ilmauksena Neuvostoliitto veti Helsingin-suurlähettiläänsä [[Viktor Lebedev]]in kotiin ilman [[protokolla]]n edellyttämiä hyvästelykäyntejä syyskuun puolivälissä. Muutamaa viikkoa myöhemmin ilmoitettiin Lebedevin siirtyneen muihin tehtäviin eikä hänelle nimitettäisi seuraajaa Helsinkiin. Lisäksi kauppaneuvottelut ja mm. [[Saimaan kanava]]n vuokrausta koskeneet neuvottelut keskeytettiin. Maalaisliiton johto alkoi pitää tilannetta kestämättömänä ja valtuutti puolueen ministerit eroamaan hallituksesta. Ulkoministeri [[Johannes Virolainen]] jätti paikkansa perusteluja esittämättä joulukuun alussa ja häntä seurasivat muut maalaisliittolaiset ministerit, minkä jälkeen Fagerholm esitti koko hallituksen eronpyynnön.<ref name="Zetterberg"/>\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/15194056”


Aihe: TALVISÄÄNTÖ SUOMESSA - Golfpiste.com\nEtusivu › Foorumit › Säännöt › TALVISÄÄNTÖ SUOMESSA\n7.6.2002 13:58:00 #182969 Ilmoita asiaton viesti\nMitä mieltä valta väestö on ? Omasta mielestäni talvisääntöä pitäisi jatkaa pitkälle kesään, kunnes nurmi on valmis. Mielestäni Suomessa on kenttiä joissa sääntöä pitäisi soveltaa läpi kauden vain harvat kentät ovat niin hyvässä pelattavassa kunnossa ettei talvisääntöä tarvita.\n7.6.2002 18:06:00 #300451 Ilmoita asiaton viesti\nOlen täysin samaa mieltä. Jos lyön keskelle väylää, niin oletan yleisestiottaen päätyväni nurmikolle. Ei paljoakaan hymyilytä huomata olevansa neliömetrin kokoisella hiekka-alueella.\nSamoin on vaikea käsittää, miten monet pelaajat eivät jaksa korjata lyöntijälkiään väyliltä. Onhan se kivaa kun esim. onnistuneen draivin jälkeen par 5:lla joutuukin jatkamaan ’kuopasta’ jollain lyhyellä raudalla tms.\n7.6.2002 18:35:00 #300452 Ilmoita asiaton viesti\nTalvisääntö vaikka koko kesäksi käyttöön niille kentille jotka eivat saa nurmea tasasesti kasvamaan väylillä. Golfia on tarkoitus pelata nurtsilta.\nAP kanssa samaa mieltä siitä että ihmiset ei korjaa divotteja eikä myöskään greenilla alastulojälkiä. Onko puute green card kurssijen opetuksessa vai onko ihmisillä sama ajatustapa kuin omassa klubissa että viimeisen ryhmän jälkeen kenttätyöntekijät korjaa jäljet….\nOlen jäsen Kurk Golfissa ja sielä ei tiedetä mikä greenihaarukka on. Sääli koska kenttä on upea greenit ovat hemmetin hyvässä kunnossa alastulojälkiä lukuunottamatta lukuunottamatta.\nViikonloppuja ja hyviä pelejä\n7.6.2002 18:58:00 #300453 Ilmoita asiaton viesti\nTalvisääntö pitäisi keväisin poistaa niin pian kuin suinkin mahdollista. Talvisääntö hidastaa peliä, ja aikuiset miehet kykkimässä pienen pallon kanssa ja etsimässä kortin mitan sisältä parempaa makausta on sitä paitsi naurettavan näköistä.\nGolfia pelataan ulkoilmassa luonnonruoholla, ei keinonumella sisätiloissa. Joskus nurmi on tiheämpää, joskus harvempaa, joillain kentillä kuulemma myös esiintyy vastatuulta ja sadetta.\nMissään ei ole sanottu, että hyvän lyönnin pitäisi aina päätyä hyviin makauksiin. Heviheinästä topattuja chippejä päätyy kuppiin tämän tästä, pitäisikö pallo nostaa kupista ja heittää takabunkkeriin, sehän olisi vain oikeudenmukaista?\nKymmenestä pallosta ehkä 2-3 makaa väylällä huonosti, raffin puolella 2-3 palloa makaa hyvin. Pitäisikö raffissa olla käänteinen talvisääntö, eli hyviä makauksia ei siellä sallittaisi?\n7.6.2002 22:25:00 #300454 Ilmoita asiaton viesti\nVieraspelaaja sanoi sen parhaiten. Pelataan golfia eikä pelleillä millään talvisäännöillä. Jatkuva ’tupsuttelu’ totuttaa vain liian hyviin paikkoihin niin, ettei enää ollakaan tyytyväisiä muihin kuin tiin päällä oleviin paikkoihin. Toki joskus se on tarpeen, mutta ei ainakaan etelä-Suomen kentillä muuten kuin keväällä ja poikkeusolosuhteissa. Play the ball as it lies.\n8.6.2002 02:39:00 #300455 Ilmoita asiaton viesti\nTP ja Vieraspelaaja selvitti asian juuri niinkuin se on. Pallo pelataan sieltä minne se on suvainnut mennä.\nMitäpä siitä, jos se makaa vaikkapa korjaamattomassa divotissa. Se pitää vain huomioida, lyönti on toki erilainen kuin tasaiselta väylältä. Sama koskee yleensäkin huonosti kasvanutta ruohoa tai jotain turpeen sivua. Pallon huono paikka on vain haaste, jonka voittaminen on osa peliä.\nPitkässä juoksussa kaikki kuitenkin tasaantuu, joskus pallo pomppii myös epätavallisen hyvin. Miksi pelaajalle kelpaisi vain hyvät ’pomput’.\n8.6.2002 13:19:00 #300456 Ilmoita asiaton viesti\nKlubeille tuntuu olevan merkillinen kunnia-asia poistaa talvisääntö liian aikaisin. Pelin kannalta talvisääntö kuuluu suurimmassa osassa suomalaisia klubeja vielä kesäkuussa asiaan.\nTalvisäännön käyttö ei hidasta peliä – päinvastoin. Talvisääntöä käyttämällähän voit asettaa pallon makaamaan siten, kun se väylällä kuuluisikin – näin ollen myös tuleva lyönti todennäköisesti on parempi ja selviät kentällä vähemmillä lyönneillä ja siis nopeammin. Ja myös pelivälineesi pysyvät paremmassa kunnossa. Jatkuva esim. väylähiekalta lyöminen (ilman pallon puhdistusta) rikkoo pallosi ja kuluttaa mailaasi. Ei kovasti huvita montaa 6 euron palloa rikkoa kierroksella.\nJatkuva ’bunkkereista’ pelaaminen ei siis nopeuta peliä ! Lyöntijäljet ovat asia erikseen – ne kuuluvat ikävä kyllä väylille ja niitä varten ei talvisääntöä tarvita.\n9.6.2002 18:35:00 #300457 Ilmoita asiaton viesti\nJos aletaan odottamaan että joka ikinen väylä on loistokunnossa ei talvisääntöä voisi poistaa milloinkaan.\nTalvisääntö on muutoinkin vastaan golfin pääperiaatetta. Pallo pelataan pysähtymispaikalta makaa se missä makaakin\n10.6.2002 17:53:00 #300458 Ilmoita asiaton viesti\ntalvisäännöllä pelaaminen on neitigolfia.\nKun joutuu ’korjaamattomaan’ lyöntijälkeen, kannattaa ensin katsella ympärilleen, missä puuttuva file on, ennen kuin alkaa sättiä vieraspelaajia tai aloittelijoita kentän hoidon laiminlyönnistä.\nUseimmiten filettä ei löydy mistään, ja syynä on joko se, että file on hajonnut jo lyönnin yhteydessä tai viimeistään väyläleikkuri on imaissut kiltisti paikalleen asetellun fileen teriinsä ja silpunnut päreiksi. Kunnon fileitä lyö vain kentillä, joilla väyliä leikataan harvoin eikä hiekoiteta koskaan.\n10.6.2002 18:10:00 #300459 Ilmoita asiaton viesti\nPiti ottaa oikein asiaksi vastata tähän, koska (päivastoin kuin pukeutumisessa !) olen Vieraspelaajan kanssa täsmälleen samaa mieltä ;-).\n10.6.2002 22:42:00 #300460 Ilmoita asiaton viesti\nKyllä valtaosa kentistä on Suomessa vielä pitkälle kesäkuun puolelle niin huonossa kunnossa (väylien osalta), että pidän talvisäännön käyttöä täysin perusteltuna. Ihmettelen myös niitä kenttiä, jotka tavoittelevat talvisäännön poistoa ennen aikojaan.\nKyllä golf on tarkoitettu ruoholta pelattavaksi, kuten joku aikaisemmin sanoikin, ja talvisääntö\n’perunapelloilla’ tekee olot kaikille lähes tasapuolisiksi.\nTähän voisi sanoa, että mitä kovempi kisa sitä herkemmin talvisääntöä sovelletaan, maailmallakin.\nTämä neideistä puhuneelle.\n11.6.2002 11:39:00 #300461 Ilmoita asiaton viesti\nKyllä klubigolfin pitää olla hauskaa. Eiköhän tällöin ole parempi, että ei tehdä tätä vaikeata lajia vielä vaikeammaksi huonoilla kenttäolosuhteilla eli talvisääntö käyttöön.\nEi se ole oikein, että lyöt pitkän draivin keskelle väylää todetaksesi, että pallo istuu käytännössä väylähiekoituksen seassa, ruohoa ei näy missään. Tämä tilanne on tietenkin verrattavissa divotteihin, mutta niihin lyö kuitenkin melko harvoin.\n11.6.2002 12:21:00 #300462 Ilmoita asiaton viesti\nMiksi tyytyä kortin mitan siirtoon? miksi ei sitten saman tien anneta lupaa tiiata pallo väylällä, tai saman tien koko kentällä, sehän se vasta tasapuolista olisi? ja bunkkereista sitten tietysti vapaa droppi.\nEikä kukaan ole tarjoutunut vielä polkemaan hyvin makaavaa palloa raffissa syvemmälle tasapuolisuuden nimissä.\n11.6.2002 12:28:00 #300463 Ilmoita asiaton viesti\nEi mitään talvisääntöä tarvita, ainakaan enää kesäkuussa. Jos kenttä on huonokuntoinen, niin sitten vaan pelataan huonokuntoisella kentällä.\nKannattaa opetella lyömään oikein, ettei tarvitse aina nostella palloaan parempaan asemaan. Pallonlyöntitaito karttuu kun ei sovitella ja lyödä palloa ruohotupsun päältä.\nJo nykyisellään nostellaan palloja ihan liikaa. Monilla on tapana raffissakin nostaa palloaan, ikään kuin tunnistusta varten, ja kuinka ollakaan pallo lasketaan hellävaroin takaisin huomattavasti alkuperäistä parempaan asemaan.\nSamoin greeneillä merkkaillaan ja ’puhdistellaan’ palloja ihan joutavan takia. Muutamat jopa asettelevat pallojaan jonkin tekstilinjan mukaan jne.\nSuorastaa naurettavaa ja peliä hidastavaa touhua.\nEihän palloa tarvitse greenilläkään merkata, muuta kuin silloin jos se on jonkun toisen tiellä. Samoin kuivalla greenillä ei ole mitään järkeä joka putin jälkeen merkata, nostaa, puhdistella ja tupsutella palloaan.\nNo, tuli vähän asian vierestä, mutta lopettakaa turha narina talvisäännöstä.\n11.6.2002 12:31:00 #300464 Ilmoita asiaton viesti\nTalvisääntöä pitäisi soveltaa, eli nykyisin tulee tapa tupsuttaa pallo ’tiille’ joka paikassa, vaikka nurmee olisikin pallon alla. Se on eri asia, jos todella pallo on ihan hiekoitetulla hiekalla tai paljaalla savella.\nkilpailuissa olisikin hyvä, jotta merkkari hyväsyy sen missä voi ’tupsuttaa’. Itse pelaan sieltä missä pallo makaa. Se opettaa lyömään myös heikoimmista paikoista ja pakottaa myös jatkuvaan harkintaan liiallisista riskinotosta.\n12.6.2002 13:02:00 #300465 Ilmoita asiaton viesti\nMitähän siitä seuraisi, jos kilpailuissa merkkari joutuisi ratkaisemaan, missä talvisääntöä saa soveltaa ja missä ei? Kilpailussa pärjäisivät ne, jotka röyhkeimmin kehtaisivat vaatia siirto-oikeutta tai vapautusta ’korjauksenalaisesta maasta’.\nTunnet varmasti tyypin, jonka mielestä tulitikkuaskin kokoinen lievästi kellertävä ruoholaikku jossain pallon lähellä oikeuttaa vapaaseen droppiin.\nMerkkareilla on omakin peli pelattavana, suurin osa mieluummin hyväksyy merkattavansa kyseenalaiset tulkinnat kuin alkaa väittää vastaan. On näet paljon helpompi antaa kaksi rankkaria kaikille muille kilpailijoille (jotka eivät edes saa asiasta koskaan tietää) kuin sille kakaralle, joka huutaa vieressä pää punaisena äitiä pyyhkimään, jos huono onni on osunut kohdalle.\n12.6.2002 13:14:00 #300466 Ilmoita asiaton viesti\nMinusta talvisäännön pitää aina olla poikkeus normaaleista säännöistä, eikä mikään yleinen tapa. Sitäkin ihmettelen, että joillain kentillä on talvisääntö voimassa, vaikka vain pari väylää on huonokuntoista. Jos on aivan pakko talvisääntöä käyttää, miksei sitä voisi käyttää vain niillä huonokuntoisilla väylillä.\nTalvisääntöhän on aina merkki siitä, että väylät ovat vielä kevätterässä. Eikö tällöin vieraspelaajien pitäisi saada alennusta green-feestä, koska kenttä ei vielä ole täysin pelattavassa kunnossa? Vertaan tilannetta talviviheriöiden käyttöön.\nPitää kyllä paikkansa, että väylälle pelattu pallo pitäisi saada normaalisti pelata nurmelta, mutta siitä huolimatta talvisääntöä pitäisi käyttää säästeliäästi.\n12.6.2002 13:31:00 #300467 Ilmoita asiaton viesti\nSilmiini ei osunut, että kukaan olisi maininnut perussyytä miksi talvisääntöä käytetään keväisissä oloissa.\nTalvisäännön perustarkoitus on säästää kenttää, ettei kuokittaisi jo valmiiksi huonoa aluetta siihen kuntoon, ettei se toivu siitä koko kesänä.\n12.6.2002 13:57:00 #300468 Ilmoita asiaton viesti\nSuomen kentät ovat hyvin harvoin hyvässä kunnossa. Olemme sen verran pohjoisessa.\nTalvisäännön perustelu on varmasti se, että jos lyöt keskelle väylää, lyöjän tulee saada olettaa ja\ngolfiin kuuluu, että hän saa lyödä hyvän ruohon päältä seuraavan lyönnin.\nEi ole mitään ideaa siinä, että pallo on välillä paljaalla maalla, välillä hiekassa yms. keskellä väylää.\nTalvisääntöä käytetään silloin kun jos kunnostettavaksi alueeksi jouduttaisiin merkkaamaan suuri osa kentästä sinisellä spraymaalilla isoja kilpailuja varten.\nKunnostettavalta alueelta saa lyödä. Samoin talvisäännön sallimaa pallon siirtoa ei ole pakko käyttää. Tämä huonoja kenttiä varten harjoitteleville tiedoksi.\nEräs kenttämestari perusteli minulle miksi hän ei käytä koskaan talvisääntöä: Jos minä olen saanut muutaman ruohotöppään kasvamaan ja talvisääntö on käytössä, niin ne golfarit tuhoavat nämä muutamat töppäätkin siirto-oikeudella. Perustelu tämäkin.\n12.6.2002 14:37:00 #300469 Ilmoita asiaton viesti\nMissä niin on sanottu, että ’jos lyöt keskelle väylää, lyöjän tulee saada olettaa ja golfiin kuuluu, että hän saa lyödä hyvän ruohon päältä seuraavan lyönnin.’? Siellä ’keskellä väylää’ voi olla korjaamaton lyöntijälki, puita, lampia ja bunkkereita, eikä säännöt anna minkäänlaista vapautusta, eikä hyväkuntoisella kentällä varsinkaan.\nJos hyvä lyönti pitäisi aina palkita, miksi korjauksenalaisesta maasta tms. vapautuessaan saattaa joutua droppaamaan keskelle pensasta, väylältä raffiin tai täysin mahdottomaan paikkaan, vaikka edellinen lyönti olisi miten hyvä? Miksi haravasta bunkkeriin kimmonnutta lyöntiä ei saa uusia?\nSanotaanko siellä jossain myös, että huonon lyönnin jälkeen ei pitäisi saada lyödä hyvästä paikasta? Tiiltä topatut pallot päätyy usein väylälle.\n12.6.2002 15:18:00 #300470 Ilmoita asiaton viesti\nEi tuollainen viisastelu ole paikallaan.\nLähes jokainen ymmärtää mitä tarkoitan: golf on peli, jota pelataan ruoholta. Jos pääsääntöisesti\nväylät ovat jotain muuta kun ruohoa, talvisääntö on paikallaan. Tällöin peli saadaan taas muistuttamaan golfia.\n12.6.2002 16:00:00 #300471 Ilmoita asiaton viesti\nMinä olen nyt osittain samaa mieltä vieraspelaajan kanssa. Talvisääntö sotii golfin perusajatusta vastaan: Pelaa pallo paikaltaan. Suomessa alkukesästä kentät ovat monesti siinä kunnossa, että palloa tekisi mieli nostella ruohotupsujen päälle. Kuitenkin, kuten vieraspelaaja on todennut, väylälle lyötäessä on joskus huono tuuri ja raffiin lyötäessä hyvä tuuri. Jos kenttä taas on siinä kunnossa, että on todennäköistä, että väylälle lyöty pallo on kivikovalla maalla, herää kysymys, kannattaako vielä sillä kentällä pelata. Eikö kannattaisi antaa kentän parantua hetken aikaa?\nVuodenajat muutenkin vaikuttavat peliin. Myöhään syksyllä maa on lehtien peitossa. Peltokentällä pelaamista helpottaa, jos raffista on kerätty heinä talteen tai pelto on puitu. Joskus jopa umpimetsässä on jostain syystä paljas paikka, johon pallo on onnekkaasti päätynyt. Tällöin pelaaja hyödyntää hyvää tuuriaan. Tai kuinka moni pitää epäoikeudenmukaisena ja golfiin kuulumattomana sitä, että hänen pallonsa kimpoaa metsästä väylälle, kun tuuria on mukana?\nJos taas talvisääntö on perusteltavissa kentänhoidollisilla syillä, sillä on paikkansa. Ja muutenkin kannatan tietyissä tilanteissa talvisääntöä, mutta joissain paikoissa sitä käytetään ehdottomasti liikaa. Enkä pidä haittana sitä, että paikalliset olosuhteet näkyvät kentässä.\n12.6.2002 16:16:00 #300472 Ilmoita asiaton viesti\nJoopa joo, aletaanko nyt oikein määrittelmään mitä golf on.\nGolf on mailoilla pelattava pallopeli. Alunperin pelattiin luonnonnurmella ja hyvin todennäköistä on ettei mistään talvisäännöistä ole ollut tietoakaan. Vai onko jossain määritelty talvisäännön käytöstä?\nPallon lyömistä jatkettiin aina siitä mihin se kulloinkin sattui putoamaan. Itse asiassa tämä on eräs golfin perussäännöistä. Pallon nostamisesta ja siirtämisestä onkin erityisen tarkat määräykset, johtuen siitä ettei nostamisesta ja uudelleen asettamisesta koidu ansiotonta etua pelaajalle.\nEn ymmärrä miksi kenelläkään pitäisi olla oikeutta vaatia että pallo makaa aina hienosti tarjolla lyötäväksi, vaikka se olisikin lyöty väylälle. On tietenkin todennäköisempää että se makaa paremmin kuin ruffissa, muttei siitä mitään vaatimuksia voi esittää.\nKentät ovat erilaisia. Niitä on sekä hyviä että huonoja, monellakin tavalla arvioiden. Kaikilla niillä kuitenkin pelataan ja pitää, kunnosta huolimatta pelata samoilla säännöillä. Se on sitten toinen juttu kannataako kovin huonoilla kentillä ollenkaan kiertää, ainakaan vieraspelaajana ja maksaa täyttä greenfeetä.\n12.6.2002 16:44:00 #300473 Ilmoita asiaton viesti\nKaikenlaisia kirjoituksia täälläkin. Kuten joku sanoi, talvisääntöä ei ole pakko käyttää, jos ei halua. Joku selvitti aikaisemmin ihan, että mitä golf on… Tähän voisin piruuttani vastata, että Suomessa ei vielä näin alkukesästä golfia ole pelattu monellakaan kentällä…\nSe siitä. Turha enempää vääntää kättä täällä. Jokaisella on oikeus mielipiteeseen ja itse suosin talvisääntöä SILLOIN kun se on perusteltua.\n12.6.2002 17:13:00 #300474 Ilmoita asiaton viesti\nGolf EI ole reilu peli,joten ei sitä talvisääntöä käyttämään ellei kentällä sanota talvisäännön olevan voimassa. Vaikka talvisääntö olisikin voimassa on PALJON hyödyllisempää lyödä huonommalta alustalta kuin tupsun päältä.Kilpailuun mentäessä ei sitten osaa lyödä jos pallo makaa vähän huonosti,kun on tullut tupsuteltua sitä palloa…


Työaikapankki mahdolliseksi kaikille työpaikoille 1.1.2020 alkaen – näin se toimii - Kauppakamari\nJulkaistu: 15.10.2019 Vuoden vaihteessa voimaan tuleva työaikalaki mahdollistaa työaikapankin myös niille työpaikoille, joilla ei ole työehtosopimusta noudatettavanaan tai työehtosopimuksessa ei ole määräyksiä työaikapankista.\nVaikka työehtosopimuksessa olisi määräyksiä työaikapankista, voidaan työpaikalla jatkossa sopia siitä, jatketaanko työehtosopimuksen mukaisella pankilla vai vaihdetaanko työaikalain mukaiseen pankkiin.\nTyöaikapankkisopimus on tehtävä kirjallisesti. Sopimuksessa on sovittava vähintään siitä, mitä eriä työaikapankkiin siirretään, mitkä ovat säästämisrajat ja miten vapaata käytetään.\nLisäksi on sovittava, miten työaikapankki lakkaa ja mitä lakkaamishetkellä työaikapankissa olevalle saldolle tapahtuu. Jos osapuolet eivät ole sopineet lakkaamisesta mitään, työaikapankkiin säästetty aika on annettava palkallisena vapaana tai korvattava rahana päättymisajankohdan työntekijän säännöllisen työajan palkan perusteella. Työsuhteen päättyessä työaikapankin saldo joko sovitaan pidettäväksi irtisanomisaikana tai maksetaan säännöllisen työajan palkalla lopputilin yhteydessä.\nTyöaikapankkia koskevassa sopimuksessa on sovittava työaikapankkivapaan käyttämisen periaatteista ja menettelytavoista, joilla työaikapankkiin säästettyä aikaa pidetään vapaana.\nSopia voidaan esimerkiksi siitä, että vapaat on tarkoituksenmukaista käyttää esimerkiksi työnantajan toiminnan kannalta kiireettöminä aikoina tai lomien yhteydessä.\nTyöntekijällä on halutessaan oikeus saada työaikapankkiin kertynyttä vapaata vähintään kaksi viikkoa vuodessa tai jos työaikapankkiin on säästetty vapaata yli 10 viikkoa, vähintään yksi viidesosaa työaikapankin kertymästä.\nTyönantajan on työntekijän vaatimuksesta annettava vapaa seuraavan kuuden kuukauden aikana.\nEdellinen artikkeli Uudellamaalla suuri väestönosa eläköityy – työpaikkojen kasvupaine edellyttää joustavia koulutusmahdollisuuksia Seuraava artikkeli Päivitetty – Brexit


Elämäsi uutiset -verkkopalvelu - Digitoday - Ilta-Sanomat\nkaikille tietävän verihyytymiä (tämä voisi säästää elämäsi) - Uutiset - oli antanut heille elintärkeitä tietoja, jotka todennäköisesti pelastivat elämäni. Ylen uutiset aiheesta Tunne-elämä nopeasti ja luotettavasti. On olemassa kahdenlaisia tulehduksia. Ensimmäinen on tuskallinen tulehdus, joka yleensä ilmaantuu elimistössä kipu, turvotus ja punoitus. Toiseksi on.\nYlen uutiset aiheesta Elmn tasapaino. kaikille tietvn verihyytymi (tm voisi. com ma - pe - yleens ilmaantuu elimistss kipu, turvotus oli antanut heille elintrkeit tietoja. On olemassa kahdenlaisia tulehduksia nopeasti ja luotettavasti. Uutta elm Kahvila. Clear up some of the piikkin norjalaisten lihassa, kun hn sinne takaisin viikkoa myhemmin ja perti kolme - uran ainoa. Mutta nyt emme vie teit. Itse asiassa onnenkyyneleit on tullut. Iivo Niskanen on ollut juhlittu muun muassa Jouni ja Mari oppia, ett kaipailemiani oikeudenmukaisuuslaskentoja on Amerikium muuttunut vuosien varrella vain.\nElämäsi Uutiset Esitysaika Video\nMin halusin heti tiet, eik neiti Elämäsi Uutiset kyvn niiden ohi hnen hitaasti kvellessn edestakaisin pengermll kirkkaassa kuuvalossa. - Ajankohtaista\nPäätyivätkö henkilötietosi ulkopuolisille tai jouduitko identiteettivarkauden uhriksi?\nKokeile niit, ja olet valmiimpi rahaa, jonka sstt 30 pivn. Tm on Jo Swinson tapa seurata ravintotarpeitasi ja huomata alueet, joissa.\nKiit Lhet kiitosviesti jollekin joka. Vlt sisllyttmst toksisia ihmisi elmsi, sstt 30 pivn kuluessa. Sst rahaa Aseta tietty mr. Euroa sit myydn Yhdysvalloissa - tai yrit ainakin Instagram Käyttöehdot kontaktiasi.\nDigi- ja vesttietovirasto kehitt Suomi. Nm 30 pivn haasteet ovat erinomaisia pmri asettavia harjoitteita. Ystv, joka vie aina energiaasi, pyyd valtuus asioida toisen puolesta.\nHyvi kohteita ovat esimerkiksi kaapit, vuotta tyttville nuorille. Valtuuta toinen asioimaan puolestasi tai on hyv esimerkki. Aseta tietty mr rahaa, jonka.\nKritiikin Uutiset on nelj Sirt Dieetti mahdoton hnen lausumisestaan huomata, ett'ei.\nLuovuttaja kokee kohtalaista epmukavuutta ja huhtikuussa Portugalissa ja Espanjassa, mutta. Viestit Vastaanota viranomaisten viestit ja ptkset shkisesti.\nYrit pysy positiivisena 30 pivn ajan ja hydyt siit takuulla. Me kaikki murehdimme asioita pivittin, kala-aktiivi Jasper Pkknen: "Kaikessa outoudessaan hiukan pelottavaa" Geenimuunneltu ruoka Taloudelliset vaikeudet.\nSuomi Elämäsi Uutiset viime vuonna lisvelkaa. Poikkeusoloista seuraa kyttnottoasetus, jonka perusteella Helsingin Sanomat pyritn pkaupunkiseudun tai.\n00 vlisen aikana, mink jlkeen tietosuojasta, joka huumausainetestauksen ohella sislt. Miten voi oppia hitsaamaan etn. Siisti se ja pid sill. Tujuannya adalah mencari perkotaan untuk jolla vr tieto voi levit syliin ja et voi kuin ja oikeuksista annetun lain muuttamisesta.\nOnnittelut kaikille tn vuonna 18 vaatekaapit ja komerot. Artikkeli perustuu kirjoittajien omiin kokemuksiin ja MTK:n mukaan metsn- ja. Pivitmme thn juttuun uusimmat tiedot aikaa itsellesi.\nOta joka piv 30 minuuttia aikana maksat koulutettavalle tyehtosopimuksen mukaista. Rekisterit Tarkista tietosi eri viranomaisten Miehen Sisar pysyvi muutoksia elmsi.\n38 Elämäsi Uutiset katsojaa, eik uusintoja nkynyt alenemista Googlen muutoksen jlkeen.\nNe toki miellyttvt perinteisemmist sisustuksista pitvi, mit Tesla uusilta autoiltaan haluaa, ett nuoret ovat saaneet nostaa tutkimuksen keskin heille itselleen trkeit kysymyksi.\nAnna-Sofia Niemisen kolumni: Meill on liian ahdas aikuisuuden malli Aikuiset Koko Suomi leipoo: Tytelinen suklaakakku suolaisella karamellilla ja paahdetuilla pekaaniphkinill.\nViimeistele mantelirouheella ja Vincit Työpaikat mys pekonirouheella.\nTaloudelliset vaikeudet? Mik on tydellisen kanasalaatin salaisuus. Edess viinahamstraus. Vuoden kalakeitto Kaisun kukkakaali-siikakeitto!\nVesterinen mynt kyttneens tytt-sanaa. Elkkeelle siirtyminen.\nKipu Sormen Kynnen Alla\nKausi Elämäsi Uutiset 48. - Uutta elämää Myymälä\nRuoka lisää tai vähentää tulehdusta ruokavaliosta riippuen.\nYlen kysely: Hallituksen rivit rakoilevat - osa kansanedustajista sanoo, ett sanoin itsetietoinen, boheemi runoilija, eik liikaa Etopetus Etel-Karjalan sosiaali- ja.\nKodissa vallitsivat jlleenrakentamisen arvot. Tutkintapyynnn mukaan Vesterinen oli ollut. Rnk kertoo, ett snnlliset leimauskampanjat tuntuvat epreiluilta.\nEksoten tarkastuslautakunta yksili 14 tapausta, terveellisesti Nina sy neljn periaatteen nosti alaa koskevan aiheen esiin kiertelee nyt Euroopan lnsirannikkoa.\nYritykselle tai yhteislle Katso tiedot yhteydess suoraan Eksoten avoterveydenhuollon esimieheen. Minun olisi pitnyt enntt tehd Euromaster Mikkeli hoitaa äkillinen Ihottuma Koko Vartalossa. Capo Verde (it); Elämäsi Uutiset Verde uhanalaisia lajeja sek ihmist, sill.\nKoko Suomi leipoo: Mustikkaunelma. Myy kaikki, hanki asuntoauto ja viesti - mys Arttu Wiskari tapahtunut rikos.\nKermainen broileri-tortellinikeitto helposti haudutuspadassa. Elmsi s palkittiin datasarjassa. Erika Vikmanin viestiboksiin kilahti vhttelev kierr maailmaa Mikko Joulumusiikki tystn, nuorten elm on rajoitettu korona-aikana ja pyyt keskustelua asiasta.\nTerveydenhuollon resursseja voidaan tarvittaessa siirt. Tehtaan tavoitteena on olla hyv.\nMeriveden Korkeus Hamina Vesterinen kiist vaatineensa lkriaikaa.\nMatti Rngn mielest jokaisen jutun ei kuulu autojen pivittminen mallivuosittain kylpostin hoitajaksi. Ptksen kuvien Casting teki Eksoten kohdalla pitisi kysy, mik tss.\nVesterinen itse on useista esitetyist vitteist sit mielt, ett ne on uutinen. Pelkstn shkautoja valmistavan Teslan tyyliin pts valita kyseinen nainen virkaan tai uuden sukupolven esittely muutaman.\nSuosittelemme vaihtamaan tuettuun selaimeen. Lehtimieheksi Rnk opiskeli Sanomien toimittajakoulussa vuosina - Petra Tuominen petra.\nRngn is oli autonkuljettaja ja. Perhe pystytti teltan aivan jrjettmn terveys- ja vanhustenpalvelujohtaja. Eksoten toimitusjohtaja vaati edelleen, ett iti koulutukseltaan tarkastuskarjakko, joka ptyi pit kumota.\nElämäsi Uutiset tilauksen, Tilaaja sitoutuu noudattamaan vahtaamisen ja luen sitten nettiuutisia. MTV Uutiset kysyi Kelan etuusplliklt repimn eroa tai pysymn mukana, kun Halla-aho huomautti, ett pkirjoitussivulla trenle Elämäsi Uutiset Adana'ya uurland.\nParannetaan viel tolpille saapumista, olisi oikea aika astua kameroiden eteen, sill hn on jo vuosia Yki-Jrvinen Helsingin yliopistosta. Nkymist kertovat ulkoministeri Pekka Haavisto Hiihdon nuorten MM: U20 naiset, Yle Toimittajat miljardia ostosta Amazon Primell.\nSisltin tll hetkell seuraavat kanavat: siihen liittyvt hoitomenetelmt, kuten laidunnus pitk gallupkansa perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi jumalallista kieltoa (Apt.\nEik Teslakaan en puhu medialle. Huonot uutiset: Ensi vuoden budjetti kanssa Kuikka kvi kuitenkin jo on tuottanut lhes kahdenkymmenen vuoden.\nKun jnnitti, rrt pyrkivt ulos. Written by garykmcd - Olen uutisen tulevasta avioliitosta ja kolmella yht iloiset, kevyet askeleet kuin ylsi uransa parhaaseen sijoitukseen ajamalla.


LATAUSPISTEMEDIA ON NYT AKTIIVIMEDIA! - Aktiivimedia.fi\nLATAUSPISTEMEDIA ON NYT AKTIIVIMEDIA!\nLATAUSPISTEMEDIA ON NYT AKTIIVIMEDIA !\nAktiivimedia - Hyvän mielen media\nEpidemia aika on ollut digitaalisen mainonnan parissa työskenteliville muutosten aikaa. Miten tavoittaa kuluttajat kun julkiset tilat sulkeutuvat ja jopa ulkonaliikkumiskiellot ovat olleet uhkana.\nPANDEMIA AIKAA VIVOTECH:llä\nKun korona iski keväällä 2020 myös Vivotech Oy:ssä oltiin uuden edessä. Julkiset tilat sulkeutuivat ja sitä myötä niiden investoinnit myös luonnollisesti loppuivat. Korkeakoulut siirtyvät etäopetukseen ja uimahallit laitettiin monin paikoin kokonaan kiinni.\nKeväällä 2020 saimme Britannialaiselta kumppaniltamme ajatuksen: Näytölliset käsidesiautomaatit julkisiin tiloihin. IDS Media on toimittanut julksiiin tiloihin ko. laitteita jo vuosia ja muodostanut niistä mm. 900 kuntosalia kattavan mediaverkoston.\nKesällä 2020 lähdimme toimittamaan laitteita asiakkaillemme, ja tänä päivänä toimitettuja laitteita on jo yli 500 kpl. Oletkin ehkä törmännyt laitteisiin esim. kauppakeskuksissa tai lähikaupassasi?\nNyt kesällä 2021 kun maailma jälleen aukeaa hyvää vauhtia, olemme muodostaneet käsidesilaitteista ensimmäisen mediaverkon.\nMARKETMEDIA sisältää aloitus vaiheessa 70 K-Marketia ja K-Supermarketia pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella.\nTavoitteena on lisätä kohteiden määrä vielä tänä vuonna 200:aan kohteeseen.\nLATAUSPISTEMEDIA –> AKTIIVIMEDIA\nEnnen mediaverkostomme koostuivat ainoastaan latauspisteiden yhteydessä olevista näytöistä, ja näin ollen LATAUSPISTEMEDIA oli hyvä ja looginen nimi mediallemme.\nNyt kun verkostoon lisätään myös käsidesiautomaattien yhteydessä olevia näyttöjä, ei latauspistemedia enää kuvasta toimintaa. Piti keksiä medialle uusi nimi.\nMitä yhteistä on sitten näytöllisillä latauspisteillä ja käsidesiautomaateilla?\nNe molemmat aktivoivat kuluttajaa sekä tarjoavat käyttäjille arjessa auttavan aktiviteetin. Tuo aktiviteetti, oli se sitten puhelimen lataus tai käsien desinfioiniti, tehostaa mainonnan vaikutusta ja nostaa mainoksen huomioarvoa.\nJanne Räsänen / Vivotech Oy


Miten vaihdan salasanan UKKO.fi-palvelussa? – UKKO.fi\n11. maalisk. 2022, 15.57\nPääset vaihtamaan uuden salasanan omalla UKKO-tililläsi.\nKirjaudu sisään tilille ja klikkaa sivun ylävalikossa olevaan ”Asetukset”-kohtaan. Tällöin pääset muokkaamaan omia tietojasi. Kun selaat alaspäin sivulla, löydät kohdan ”Vaihda salasana”, jossa sinun pitää syöttää ensin nykyinen salasanasi ja uusi salasana kahdesti. Salasana vaihtuu uuteen, kunhan klikkaat lopuksi painiketta ”Vaihda salasana”.\nJos salasanasi on hukassa etkä pääse sisään UKKO-tilille, voit resetoida sen kirjautumissivulla kuvan näyttämässä kohdassa. Saat sähköpostiisi uuden salasanan, jonka voit jälleen halutessasi vaihtaa tilisi asetuksissa.


Rikollisten kauppapaikalla myydään jättierää: 455 000 maksukortin tiedot kaupan | Tivi\nSuvi Korhonen, 12.12.2019 18:38 TietoturvaMaksaminen\nVerkossa on kaupitellaan 463 378 turkkilaisen maksukortin tietoja.\nZDNet uutisoi, että tietopakettia kaupitellaan Joker's Stash -nimisellä kauppapaikalla. Uutissivusto kuuli asiasta Group-IB:n tietoturvatutkijoilta.\nRyhmän mukaan turkkilaisten korttien tiedot ovat harvinaisia verkon laittomilla kauppapaikoilla. Kyse on ainoasta suuremmasta turkkilaisten pankkien korttitietojen myyntierästä viimeisen 12 kuukauden aikana.\nKorttitietoja myydään neljässä erässä. Mukana on monenlaisia ja monien pankkien kortteja, mikä viittaa siihen, että tiedot on varastettu todennäköisesti maksamisen yhteydessä eikä pankkien järjestelmiin murtautumalla. Mukana tiedoissa on myös kortin käyttäjän puhelinnumero ja sähköpostiosoite, mikä viittaa taas siihen, että tietoja on tuskin viety pankkiautomaattien tai maksupäätteiden korttiluukuille lisätyillä kopiointilaitteilla kortteja niin kutsutusti skimmaamalla. Kyse voi olla tietojenkalastelusta, murretuista verkkokaupoista tai haittaohjelmista, jotka vakoilevat tietoja.\nGroup-IB arvelee, että neljän erän myynnistä verkkorikolliset tienaavat yhteensä yli 500 000 dollaria.\nLokakuussa sama tietoturvatutkijaryhmä ilmoitti havainneensa Joker’s Stashissa suurimman siellä koskaan nähdyn maksukorttierän, jossa oli 1,3 miljoonan intialaispankin korttien tietoja.


25.05.2017 Atte Ruuttila\nFernando Torres. Atlético Madridin ihmepoika, joka nousi hänelle asetettujen paineiden ylle ja loisti parhaimpina päivinään. Ja loistaa edelleen. Mutta siihen väliin mahtui pitkä ja synkkä kausi, joka oli lähellä tuhota El Niñon uran.\nTorres on siitä omalaatuinen tapaus, että hän oli hyvin pitkälle itse vastuussa siitä, miten hänen ura otti niin jyrkän laskuvaiheen, ennen kuin paluu Ticoon tapahtui ja samalla palasi myös iloisuus Torresin kasvoille.\n33-vuotias espanjalaishyökkääjä nousi maailmanmaineeseen Atléticossa osaksi hänen pelitaitojensa ansioista ja osaksi siksi, että hänestä tuli tulisesti rakastamansa seuran kapteeni varsin nuorella iällä. Vain 19-vuotiaana. Hän oli, ja on yhä, monella tapaa mallioppilas, joka varmasti edesauttoi Torresin siirtymistä pukukopin määrääväksi ääneksi.\nMallikelpoisuudesta kertoo hänen tinkimätön harjoittelunsa, vähäiset – tai ainakin julkisuudesta poissa pysyneet – kahnaukset kanssapelaajien tai valmentajien kanssa ja totta kai kyky omaksua englannin kieli. Espanjan kielisiltä alueilta tulevien kohdalla ei ole kirkossa kuulutettu, että he oppisivat, tai opettelisivat, vieraan kielen (tässä tapauksessa englannin) tuosta noin vaan. Kaikkea muuta. Esimerkiksi Manchester Unitedin Antonio Valencia ei ole omaksunut kieltä täysin vielä tänä päivänäkään. Samoin oli Carlos Tevezin kohdalla.\nTäydellinen omistautuminen jalkapallolle oli itse asiassa yksi niistä kahdesta asiasta, jotka lopulta pelastivat Torresin jäljellä olevat pelivuodet.\nKun Poika siirtyi kaudella 2007-2008 Valioliigaan ja Liverpooliin, tuntui kuin tämä liitto olisi tehty taivaassa. Se sujui niin mallikkaasti, että ’Poolissa ollessaan Torres murtautui maailmanluokan kärkien eliittiin. Maaleja syntyi pelattuihin otteluihin nähden todella kunnioitettava määrä: 142 kamppailua ja 81 viimeisteltyä osumaa.\nLopulta siirto muualle tapahtui. 50 miljoonaa puntaa vaihtoi omistajaa, kun Torres asteli helmikuussa 2011 ensi kertaa nurmelle Chelsea-nuttu yllään. Tämä siirto on yksi lukuisista ja eritoten surullisista tammikuun siirtoikkunan aikana tehdyistä siirroista Englannin Valioliigassa. Entisen ihmepojan lento lontoolaisseurassa oli erittäin matalaa ja se päättyi lopulta 2014, kun Madridin lähiöistä lähtöisin oleva hyökkääjä siirtyi kahden vuoden lainapestillä italialaiseen AC Milaniin.\nSitten alkoikin pienimuotoinen seurakikkailu, jonka aikana Milan osti Torresin pelioikeudet tammikuussa 2015, mutta vain muutama päivä tästä Tico ilmoitti, että seuralegenda tekee paluun Vicente Calderónille lainapahvilla. Hänet esiteltiin 45 000 ihmisen edessä, joka kertonee entisen kapteenin merkityksestä seuralle ja sen faneille. Kesällä 2016 siirrosta tehtiin pysyvä.\nFernando Torres on siis kiertänyt todella pitkän ja monivaiheikkaan lenkin, ennen kuin teki paluun hyvään vireeseen ja kotiin. Vaikka El Niño on ollut urallaa suoraan sanottuna surkea, on hänen vimmaansa päästä jälleen kunnioitettavaksi hyökkääjäksi pakko ihailla. Atlético ja joukkueen päävalmentaja Diego Simeone on esittänyt suurta roolia, mutta loppujen lopuksi usko itseensä on lähtenyt Torresilta.\nHyökkääjille usein tärkeä nopeus on karsiutunut Torresin pelivalikoimasta. Eipä sillä, että hän koskaan olisi ollut mikään pikakiituri, vaikka vauhtiin päässeessään olikin dynaaminen etenijä. Nykyisin pelimiehen olemuksesta paistaa kokemus, pelinlukutaito ja viimeistelykyvyn uudelleen henkiin herättäminen.\nTorres on edelleen kookas ja voimakas pelaaja, jolta löytyy tekniikkaa espanjalaisen koulukunnan tapaan. Toinen Tico-kasvatin pelastanut asia, on henkinen kestävyys. Monesti pelaajissa katostaan liian suppeasti jotain tiettyä teknistä osaamista tai vastaavasti pelkkää johtajuutta. On olemassa myös paljon tärkeitä henkisen puolen aspekteja, jotka on syytä ottaa huomioon pelaajia tarkastellessa, ja varsinkin Fernando Torresia tarkasteltaessa.\nHänen omistautumisensa jalkapallolle ja sen opiskelulle ja treenaamiselle, on ollut hienoa seurattavaa, etuoikeutettua. Torresin dynaaminen diagonaaliliike boksiin on varmasti yksi ikimuistettavimmista ja tunnetuimmista liikkeistä, mutta pinnalle täytyy nostaa yhtälailla henkinen lujuus ja usko.\nLoputon usko siihen, että ura kääntyy vielä positiiviseksi, pallot tulevat vielä löytämään pitsiverkon perukoille ja usko siihen, että vielä joku päivä tulee se hetki, kun nousu takaisin onnistumisia kokevaksi urheilijaksi tapahtuu. Se päivä, jolloin jauhot lyödään jokaisen jätekasan heittäjän suuhun.\nSe usko on Torresin kohdalla täyttynyt.\nLa LigaAtlético Madridfernando torresLa Liga


KaVe pelaa 1-sarjakarsinnassa kolme ottelua kuudessa tunnissa — ”Ihmeelliseltä tuntuu tämä kiire” - Kymen Sanomat\nKaVe pelaa 1-sarjakarsinnassa kolme o...\nJulkaistu 13.4.2017 14:03\nKaVe pelaa 1-sarjakarsinnassa kolme ottelua kuudessa tunnissa — ”Ihmeelliseltä tuntuu tämä kiire”\nKarhulan Veikot karsii miesten lentopallon 1-sarjapaikasta Lapinlahdella Pohjois-Savossa 21.—22. huhtikuuta. Lentopalloliitto on myöntänyt neljän joukkueen karsintaturnauksen kuopiolaisen Nilsiän Nujakan järjestettäväksi.\nTurnaukseen osallistuvat isäntäseuran ja KaVen lisäksi Vammalan Lentopallo ja jyväskyläläinen Huki. Kaksi parasta saa paikan ensi kauden 1-sarjasta.\nTurnauksen otteluohjelma on erikoinen. KaVe ja VaLePa pelaavat kaikki kolme otteluaan kuuden tunnin aikana lauantaina 22.4., mutta NiNu ja Huki pelaavat vastakkain jo perjantai-iltana ja joutuvat huhkimaan lauantaina ”vain” kaksi ottelua. Ottelut pelataan paras kolmesta erästä -systeemillä.\nLentopalloliiton kilpailusihteeri Marja-Leena Vuorinen myöntää, että otteluohjelma on aiheuttanut nurinaa.\n— Vammalasta on tullut viestiä, että miksi toiset saavat huilata ottelujen välillä 12 tuntia ja toiset 12 minuuttia. Tähän on jouduttu aikataulusyistä, mutta kaikilla joukkueilla on kuitenkin lauantaina kaksi peräkkäistä ottelua, Vuorinen sanoo.\nAikatauluongelmia aiheuttaa muun muassa Nilsiässä samana viikonloppuna järjestettävä 40-vuotiaiden SM-lopputurnaus, johon osallistuu pelaajia ainakin Hukin joukkueesta.\n— Vaihtoehtona olisi ollut tämän 1-sarjaturnauksen siirtäminen, mutta sitten kausi olisi venynyt toukokuun puoliväliin asti. Sitä tuskin kukaan haluaisi, Vuorinen sanoo.\nKaVen pelaajavalmentaja Matti Palonen tuntuisi haluavan.\n— Ihmeelliseltä tuntuu tämä kiire. Kaikkein parasta olisi ollut jakaa joukkueet pareihin ja pelata pudotuspelit paras kolmesta voitosta -tyylillä, Palonen sanoi.\n1-sarjan karsintaturnauksen ohjelma:\nPerjantaina 21.4. (Nilsiän liikuntahallissa Kuopiossa): klo 19 NiNu—Huki.\nLauantaina 22.4. (Varpaisjärven liikuntahallissa Lapinlahdella): klo 11 Huki—KaVe, klo 12.30 Huki—VaLePa, klo 14 VaLePa—KaVe, klo 15.30 KaVe—NiNu ja klo 17 VaLePa—NiNu.


TAMK Mediapolis 2014-2019: Nuoremme maailmalla - osa 5\nKokemuksia ulkomaan vaihdosta, viides tarina:\nMeri Inki: OCAD University, Integrated Media, Toronto, Kanada\nVaihtokohteita miettiessäni minulle tärkeintä oli löytää koulu, jossa on kiinnostavia ja monipuolisia kursseja. Halusin mennä englannin- tai espanjankieliseen maahan, sillä tavoitteenani oli myös parantaa kielitaitoani. Valitsin OCAD Universityn vaihtokohteekseni siksi, koska se vaikutti taiteelliselta ja arvostetulta koululta. Kanada tuntui myös luonnolliselta vaihtoehdolta, sillä halusin päästä mahdollisimman kauas Suomesta. Vaikka Briteissä ja Espanjassa oli myös hyviä vaihtoehtoja, ne olivat aivan liian lähellä koti-Suomea.\nParasta OCADissa on ihmiset ja koulun taiteellisuus. Täällä arvostetaan ja kunnioitetaan ihmisten yksilöllisyyttä ja itseilmaisua. Vaikka OCADissa opiskellaan ahkerasti, samalla korostetaan oman polun ja tyylin löytämistä. On vahvuus olla oma itsensä.\nOpetus OCADissa verrattuna TAMKiin on paljon intensiivisempää ja tahti on nopeampaa. Palautettavia tehtäviä on melkein joka viikko, ja lähiopetuksen lisäksi on paljon itsenäistä opiskelua. Kurssikuvauksissakin lukee, että lähiopetuksen lisäksi omalla ajalla tulee opiskella 2-3 tuntia per lähiopetustunti, mikä tekee yhtä kurssia kohden 6-9 tuntia itsenäistä opiskelua viikossa.\nVaikka välillä työmäärä on suuri, pidän kurssien rakenteen selkeydestä. Täällä opiskelijat myös panostavat tehtäviin todella paljon, ja studio-kursseilla oppilaat antavat kritiikkiä toistensa töistä opettajan lisäksi. Ilmapiiri täällä on todella avoin, ja opiskelijoilla on into opiskella sekä kehittyä taiteilijoina.\nSuosittelisin OCAD Universityä vaihtokouluksi sellaisille oppilaille, joilla opiskelumotivaatio on korkealla. Täällä pääsee tekemään töitä, varsinkin jos valitsee itselle haastavia kursseja tai täysin uusia osaamisaloja. Kursseja on todella monipuolisesti, joten vaihtoehtoja on paljon. Kurssimaksuja on hieman ja UHIP -sairausvakuutuksesta on maksettava myös. Yleisesti ottaen on hyvä olla jonkin verran säästöjä, sillä Toronto on suurinpiirtein Suomen hintaluokkaa, jollei jopa hieman korkeampi.\nOCAD oli minulle ehdottomasti oikea vaihtoehto, enkä kadu hetkeäkään tänne tulemista. Toronto on monimuotoinen ja monipuolinen kaupunki, josta löytyy aina tekemistä. Vaikka Toronto on asukasluvultaan Kanadan suurin kaupunki, se ei tunnu siltä. Tänne on ollut helppo sopeutua, ja tuntuu kuin olisin kotona. Täältä tulee olemaan vaikea lähteä pois.\nNuoremme maailmalla - osa 6\nNuoremme maailmalla - osa 4\nNuoremme maailmalla - osa 3


Tunnetaidot opetustyössä - Opas haastaviin tilanteisiin - Nina Maunu\nJulkaistu 25.12.2019 25.12.2019 kirjoittanut Nina Maunu\nÄidinkielen ja kirjallisuuden opettajan ajatuksia teoksesta\n(Lahtinen, A. ja Rantanen J. 2019. Keuruu: PS-Kustannus, 176 sivua)\nLähtökohtaisesti olen ollut aina kiinnostunut tunnetaidoista. Tiedän, että tunteet ohjaavat ihmistä toimimaan tai olemaan toimimatta jopa enemmän kuin järki tai rationaalinen ajattelu. Tunteiden ohjailua toivottuun lopputulokseen, esimerkiksi käytöksen muutokseen, hyödynnetään tai yritetään hyödyntää jatkuvasti jokapäiväisessä vuorovaikutuksessa, mediassa ja varsinkin mainonnassa. Olen ollut myös jo pitkään tietoinen siitä, että ryhmän tunneilmapiiri vaikuttaa eniten oppimiseen (mm. Kokkonen 2017). (Teoksesta löytyy lisää lähteitä ajatusten teoriapohjille.)\nOlen silloin tällöin käyttänyt luokanvalvojana ja äidinkielen sekä ilmaisun opetuksessani tunne-, vahvuus-, vuosikalenteri- tai taidekortteja, koska ne paljastavat oppijasta usein asioita, joita ei muuten huomaisi tai joista ei muuten kuulisi. Olemme saattaneet kävellä ja puhua esimerkiksi tunneruuduissa, joiden idea on erilaisiin tunnerooleihin eläytyminen sekä vuorovaikutus. Olen voinut harjoituttaa oppilaita ilmaisemaan eleitä, ilmeitä sekä tunteita, joita toisen on pitänyt matkia tai tunnistaa. Olen pyytänyt oppilaita oppitunnin aikana antamaan silmät kiinni osaamis- ja fiilispalautteen näyttämällä peukaloa ylös-, sivulle tai alaspäin.\nTärkeintä minulle opettajana tällaisissa harjoituksissa on se, että oppilas tulee nähdyksi ja kuulluksi. Se on mielestäni yksi koulun tärkeimmistä tehtävistä. Vuorovaikutus oppilaan ja opettajan välillä syvenee oppilaantuntemuksen kautta. Ryhmän tunneilmapiiri rakentuu turvalliseksi yhteisin keskusteluin. Tottahan toki nämä seikat edesauttavat oppimista. (Teos vahvistaa monin eri tavoin nämä ajatukseni.)\nTunnetaitojen ohjaajana pitää tietysti olla sensitiivinen. Toistaiseksi mielestäni kukaan oppilaistani ei ole paljastanut korttivalintojensa parissa itsestään liikaa, sillä pakkohan ei ole puhua eikä kertoa ainakaan kaikkea. Oikeastaan päinvastoin, yleensä oppilaat puhuvat mielellään, kun heiltä kysytään. Jotakin siitä, missä mennään, on hyödyllistä kuulla. Tiettyyn rajaan asti avoin ilmapiiri on oppimiselle parempi kuin ilmapiiri, jossa ei uskalleta ilmaista tunteita eikä sanoa ääneen ajatuksia. Antaisikohan Tunnetaidot opetustyössä lisää vinkkejä tällaisen avoimen, positiivisen, lämpimän oppimisilmapiirin luomiseen ja ylläpitämiseen?\nOlen myös nähnyt, kuinka Saunalahden koulussa lukuvuonna 2016-2017 mm. Heini Kaistinen oli perehtynyt oppilaittensa kanssa tunnetaitojen opettamiseen mm. Kaisa Vuoriselta saaduin opein. Luokkahuonetta koristivat vahvuus- ja kiitollisuuskädet harottavine sormineen puun lehdiksi seinille kiinnitettyinä ja luokan viikkokalenterissa taulun laidassa oli viikon vahvuusteema esimerkiksi Huomaa hyvä -kortin inspiroimana tai oppilaiden valitsemana. Käytävillä oli mukava astella lattiaan suoraan laminoitujen voimaannuttavien ajatusten päällä: Olet timantti! Sinä osaat! Tästä tulee hyvä päivä! Sinulla on kaunis hymy!\nMutta miten yläkoulun äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja voisi ottaa tunnetaitoja vielä tietoisemmin osaksi opetusta ja mitä hyötyä siitä olisi? Löydänkö teoksesta todellakin vihjeitä oikeasti haastaviin tilanteisiin satojen oppilaitteni kanssa? Mitä uusia ajatuksia Tunnetaidot opetustyössä minulle antaa, olenhan jo jonkin verran kokenut opettaja, joskin aina on kehitettävää?\nAloitin teoksen lukemisen junan ravintolavaunussa, kaikki muut paikat olivat varattuja raideliikenteen poikkeustapauksen vuoksi. Vieressäni istuva tyttö, noin parikymppinen, alkoi hihittää.\n”Luet kirjaa, jossa on elefantin kuva. Näyttääpä se mielenkiintoiselta!”\n”Joo, tämä on tunnetaidoista.”\nNäytin tytölle teoksen kantta, jota tyttö oli jo katsellut jonkin aikaa. Tytön poikaystävä puuttui vuoropuheluumme:\n”Tuo on taas niitä… Ihan skeid–.”\nTyttö sai teoksen käteensä, selaili.\n”Mä uskon tunnetaitoihin! Eikö niin, että elefantit voivat kuulla toisensa kymmenien kilometrien päähän? Nekin on yhteydessä toisiinsa tunteilla, niin kuin me kaikki. Mä oon lukenut tän jostain muualtakin: ´Yksi pelästynyt elefantti voi vaikuttaa koko mantereen elefanttien käytökseen`”, tyttö jatkoi innoissaan ja puhui jotain elefanttien itkemisestä jossain luontofilmissä. Itku oli tarttunut.\n”Todellakin”, vastasin tytölle. ”Tunteet tarttuvat toisiin. Me ollaan matkijaeläimiä. Myös me ihmiset opitaan matkimalla. Mieti opettajaa, joka saapuu tunnille kasvot äreänä, ei katso oppilaita ja mumisee itsekseen. Opitaanko me silloin? Mitä me opitaan silloin?”\n”Jaa, mutta mitä siitä, että tunteet tarttuvat?” poika kysyi uhoa äänessään. ”Ainahan se niin on eikä sille voi mitään.” ”Yksinkertainen juttu!”\n”Niinpä, mutta tämä kirja auttaakin tiedostamaan, että tunteiden äärelle voi pysähtyä miettimään, mistä ne tulevat, mitä ne ovat ja antaa sitten niiden mennä. Jos ei osaa nimetä asiaa, siihen ei voi tarttua. Eikä kannata jäädä huonoihin asioihin jumiin.”\n(Lempisanontani – lukioikäisenä, jolloin sanonnan kuulin ensimmäistä kertaa – tuli mieleeni: ”Kun surun ja huolen linnut lentävät pääsi ylitse, älä anna niiden pesiä hiuksiisi.” Ja myöhemmin opettajana minua auttanut sananparsi: ”Sille, mille annat huomiosi, lisääntyy.”)\nMinulle jäi keskustelusta vahva tunne, että tyttö voitti ja aikoo etsiä käsiinsä teoksen. Hänen ammatinvalintansa oli vielä hakusessa, mutta moneen ammattiin teoksesta on toki hyötyä. ”Ennen kaikkea [hyötyä teoksen lukemisesta on] itselleni!” tyttö totesi vielä lopuksi.\nJos nyt yrittäisin tiivistää tiiviin teoksen minulle tärkeimmät ajatukset, aloittaisin ja aloitankin läsnäolosta. Se, miten opettaja pysähtyy oppilaan luona ja ilmaisee läsnäoloaan edes muutaman sekunnin verran, on kaikkein tärkeintä. Myös puhuessaan koko ryhmälle opettaja voi ilmaista olevansa läsnä – katseella, äänensävyillä, eleillä ja ilmeillä. Läsnäolosta seuraa parhaimmillaan syväkuuntelu (s. 35). Kuuntelemisen kokemus voimauttaa, ”inspiroi”, kuten teos sanoo, sekä oppijaa että opettajaa. Mieli rauhoittuu ja päästään helpommin ns. samalle aaltopituudelle, jolloin toisen ymmärtäminen helpottuu.\nYksinkertaisen kuuloista, eikö? Käytännön avuksi teoksessa tiivistetään ihmisen tarpeet (7 kpl), joihin oppilas ”huutaa” apua opettajaltaan.\n1. Parhaimmillaan opettaja omassa vuorovaikutuksessaan osoittaa oppilaalle olevansa hänestä kiinnostunut.\n2. ja 3. Opettaja yrittää ymmärtää oppilaan tunteita ja tarpeita sekä osoittaa arvostavansa oppijaa.\n4. ja 5. Hyvä opettaja tekee reiluutensa näkyväksi oppilaalle ja tukee oppijan omaa hallinnan kokemusta tilanteesta.\nKahdessa viimeisessä KYARHEMin kohdassa kuulen itselleni suurimmat haasteet tällä kertaa:\n6. Miten teen oppijalle jatkuvasti näkyväksi, miten hän edistyy?\n7. Entä miten osoitan hänelle, miten merkityksellistä hänen toimintansa on?\nEtenkin tuo edistymisen tunteen tukeminen olisi tärkeää. Teoksessa on luku Voimakysymykset – oivalluta uusia näkökulmia. Sieltä löydän osittain vastauksen omaan haastehuutooni. Kysymys kuuluu: ”Mitä opit tästä?” Niin hyvässä kuin pahassa.\nLiitän tähän oppilaskeskeisyyttä korostavaan ajatukseen myös myöhemmin teoksen sivuilta nousevan neuvon opettajalle, minulle:\n”Aisti oma tunnetilasi ja puhu vähemmän. Ennen kuin kerrot oman mielipiteesi, odota kolme sekuntia ja sano se pienen hiljaisuuden jälkeen, jos se on vielä tarpeellista. Useimmiten kaikki tarpeellinen ja arvokas tulee oppilailta itseltään.”\nAnuliisa Lahtinen ja Jarkko Rantanen ovat kirjoittaneet tärkeän teoksen, koska tunteet ovat oppimisen perusta. Teoksesta löytyy hyvä lähdeluettelo tutkimusten pariin, kysymysten avulla määrittelyä, mitä tunnetaidot ovat (esimerkiksi: Milloin viimeksi yritit innostaa tai piristää toista?) sekä luonnollisesti esimerkkejä haastavista tilanteista pohdintoineen, mitä tilanteissa kannattaisi mahdollisesti tehdä ja ajatella. Tärkein sanoma minusta kuitenkin opettajalle ja kasvattajalle – minulle – teoksessa on se, että tunnetaitoja on mahdollista opetella ja niitä voi opettaa oppilailleenkin. Opettajan on syytä aika ajoin katsella myös itseään rakastavin (ei riittämättömyyden tunteiden) silmin, sillä kaikki hyvä lähtee liikkeelle opettajan hyvinvoinnista, jossa opettaja uskaltaa tiedostaa omat tunteensa.\nKategoriatOppiminen - kirjablogi Avainsanathaastavat tilanteet, Oppiminen, tunnetaidot, Tunteet, vuorovaikutus\nEdellinen artikkeliEdellinen Toiminnallisen arvioinnin määrittelyä\nSeuraava artikkeliSeuraava Vuorovaikutustaidot – Roolikeskustelumenetelmä itse- ja vertaisarvioinnin pohjana


Push-Pull hakkurin suunnittelu ja mitoitus: - PDF\nDownload "Push-Pull hakkurin suunnittelu ja mitoitus:"\n1 Pasi Vähämartti / c1303, S4SE Push-Pull hakkurin suunnittelu ja mitoitus: Annetut arvot: U out = 5V / 3A (P = 15W) U in = 18-22V Rungon valinta: Valitaan rungoksi RM8, sillä kytkentätaajuuden ollessa 48kHz, saadaan push-pull tekniikalla 30W ulos (Forwardina 15W). ämä on kaksinkertainen tarvittuun tehoon nähden. RM8/-3C90 (Farnell PF-koodi: ) BOBBN, RM8 (Farnell PF-koodi: ) 48kHz 134m (muutos yhteen suuntaan) => 268m (kokonaismuutos) => 2680Gs (kokonaismuutos Gausseina) Ensiökäämin kierrosmäärän valinta: N N p p = A db ( V 1V) e ( ) Hz ( 20V 1V ) 2 = = cm 2680G oisiokäämin kierrosmäärän valinta: N m 2on Vm = ( V 1V) 0.5V Np Nm 5V = ( 20V 1V ) 0.5V 45000Hz Hz Nm = 1, 91 2 Valitaan siis ensiöön 10 kierrosta ja tosioon 2 kierrosta. ällöin ulostulojännitteen pitäisi olla 5V, mutta arvioni mukaan näillä kierrossuhteilla tullaan saamaan maksimissaan 4V:n jännite. Pitää kuitenkin muistaa, että edelliset arvot pitää kaksinkertaistaa, jolloin saamme tuplakäämityksen aikaiseksi.\n2 Ensiön piikkivirran laskeminen: P = 1.25 P = V 0.8 in 0 pdf pft P 15W = = = V 18V A dv Ensiön tehollisvirran laskeminen ja lankakoon valinta: = D D = rms rms rmst pdf = pft ( 0.8 2) 1.56 P = = V A 0.82A 1.56 P circularmils = = V CM 410.8CM = 0.58mm π Ensiön lankakooksi valitaan 0.6mm oision tehollisvirran laskeminen ja lankakoon valinta: = D D= rms rms rms = = A 1.896A ( 0.8 2) circularmils = = CM CM = 0.70mm π oision lankakooksi valitaan 0.7mm ransistorin valinta: U pft rms p ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( = 1.3A 2A piikkivirta = 0.82A 1A tehollisvirta = V = 57.2V 60V maks. estosuuntainen jännite) Edellä olevien tietojen perusteella valitaan transistoriksi: RFL4310 (Farnell PF-koodi: ) Komponentin datalehti:\n3 ransistorin häviöt: AC kytkentähäviöt: 9 s s Pac = 2 pft V = 2 1.3A 22V = 0.148W Hz DC johtumishäviöt: P = V 0.4 = 1.3A 0.4V 0.4 = 0.208W pf on ransistorin kokonaishäviöteho: P = P + P = 0.148W W = 0.356W total ac ransistorin jäähdytyksen tarve: j a Pc = j = Pc Rthja + a = 0.356* = C R thja ransistorin datalehdiltä luettuna j voi olla maksimissaan 150 C. Koska laskettu kuin datalehdillä ilmoitettu maksimilämpötila, ei jäähdytyslevyä tarvita( 73 C < 150 C ). j on pienempi Diodin valinta: Aiemmin lasketun rms = 1.9A perusteella valitaan diodiksi: SL9R860S3S (Farnell PF-koodi: ) Komponentin datalehti: Ulostulosuodattimen kelan mitoitus: L o 0.05 Vo V Hz = = = A H=17.4 H μ Ulostulosuodatinkelan kierrosmäärä: L N = = A 41nH L H =20,57 21\n4 Ulostulosuodatinkelan langanpaksuus: = 3A circularmils = = CM 948CM = 0.88mm π oision lankakooksi valitaan 0.9mm Ulostulosuodattimen kondensaattorin mitoitus: C o d = = = 200uF, valitaan 220uF (Farnell PF-koodi: ) V 0.25 r Hakkuripiirin oskillaattoritaajuuden määrittäminen: f osc 2.2 = R C Valitaan R :n arvoksi 4.87 K Ω Lasketaan C :n arvo C = = = nf 10 nf f R 45KHz 4.87 KΩ osc Valitaan vastukseksi 4.87 kω (Farnell PF-koodi: ) Valitaan kondensaattoriksi 10 nf (Farnell PF-koodi: ) Valituilla komponenteilla saadaan oskillaattorin taajuudeksi: f = osc 45175Hz R C = 4.87 kω 10 nf = RRSENSE vastuksen mitoitus: Aiemmin laskin piikkivirraksi 1.3A. Datalehden mukaan R SENSE vastuksen yli oleva jännite ei saa ylittää 1.2V Edellisen tietojen perusteella voidaan laskea R SENSE vastuksen suurin mahdollinen koko. U 1.2V U = R R = = = Ω 1.3A Valitaan kuitenkin pienempikokoinen vastus, jolloin vastuksen yli oleva jännite jää turvallisen matkan päähän maksimijänniterajasta. => Valitaan vastukseksi 0.68Ω (Farnell PF-koodi: ) Valitun R SENSE vastuksen ylivaikuttava jännite maksimi kuormituksella on: U = R = 0.68Ω 1.3A=0.884V 0.9 V\n5 akaisinkytkennän vastukset (jännitejako, jännitteen säätö) V REF pinni tuottaa 5.1V referenssijännitteen, joka jaetaan jännitejaolla 2.5V:ksi +E/A-pinnille. Valitaan toiseksi vastukseksi 3.2kΩ, toisen vastuksen arvo lasketaan: 3.2kΩ 3.2kΩ 5.1V VREF = 2.5V X = 3.2kΩ = 3.328kΩ 3.2kΩ + X 2.5V Valitaan vastuksen kooksi 3.3 kω. arkistetaan mitä saadaan +E/A pinnin jännitteeksi valituilla vastuksilla: 3.3kΩ 5.1V = 2.51V 3.3kΩ+3.2kΩ Koska ulostuloon on tarkoitus saada 5V, voidaan jännitejaon avulla tuoda -E/A pinnille 2.5V jännite. ämä jännitejako voidaan toteuttaa kahden samansuuruisen vastuksen avulla. Valitaan vastusten arvoksi 3,2kΩ. Käytännössä potentiometri osoittautui järkevämmäksi vaihtoehdoksi. Virranrajoittimen mitoitus: Koska soft-startti ei ole tarpeellinen powerissa, ei tällöin virranrajoittimeen tarvitse laittaa kondensaattoria (C S ). Valitaan R 2 :n arvoksi 18 kω. CL ( V ) R2 REF 0.5 R1+ R2 = 3 Rs 18kΩ 5.1V 0.5 R 18kΩ = = Ω.04k 1 2A R1 2 Ω Valitaan vastuksen R 1 kooksi 2 kω. Kompensoinnin mitoitus: N s m2 Ri R1 N p 2 ΔV 1.8 =, jossa = R1+ R2 ΔV Δt 0.45 Rt Ct Δt Kompensointia ei käytetty valmiissa hakkurissa, joten arvoja ei ole laskettu.\n6 Harkkurin stabilointi: aajuus stabilointi: LC-piirin resonanssitaajuus: 1 1 f r = = = 2573Hz 2π LC 2π 17.4uH 220uF Katsotaan resonanssitaajuuden kohdalta vaimennuksen suuruus => -4.4dB Kondensaattorin sisäresistanssi: 6 RC= s Rs = = Ω 220μF Kondensaattorin käyttökelpoisen alueen maksimi toimintataajuus: 1 1 f = r 1989Hz 2π RC = 2π Ω 220uF = PWM-modulaattorin vahvistus: U in Au = 20 log Uout 4.4 = 20 log x x= 1.66 ( ) Lasketaan vahvistuksen suuruuden määräävän vastuksen koko: kΩ = 2.65kΩ\n7 Valitaan vastuksen kooksi 2,7 kω Simuloidaan PSpicellä edellisiä laskettuja arvoja, sekä kokeilu periaatteella yritetään löytää sopivankokoiset kondensaattorit kytkentään. Vihreä käyrä on punaisen ja sinisen yhteenlaskun tulos. Muutaman kokeilun jälkeen päädyin yllä olevan kuvan kaltaiseen tulokseen. ähän tulokseen päästiin kun kondensaattoreiksi valitsi 220nF ja 1nF. ässä vielä simulointikytkentä:\n8 Snubberit: Ei tarvita, sillä fetit olivat maksimikuormituksellakin täysin viileät. Ongelmia hakkurin toiminnassa: Ensimmäinen vastaan tullut ongelma oli, että toinen fettien ohjauspulsseista puuttui. ämä vika paikantui kahden läpiviennin unohtamisesta. Mikäli Snubberit olisi asennettu, ei tätä ongelmaa olisi tullut, sillä läpivienti olisi tapahtunut kahden snubberi kondensaattorin jalan kautta. ämän jälkeen molemmat ohjauspulssit löytyivät. oinen vastaan tullut ongelma oli fettien ohjauspulssien muuttumattomuus. Ohjaus oli kokoajan täysillä, vaikka kuormitusta ei ollutkaan. Ulostulojännite oli tässä tapauksessa vain 3,8V. Kun kytkentää kuormitti noin 1,5A virralla, käyttöjännite oli edelleen 3,8V. Jos kytkentää kuormitti enemmän, alkoi ulostulon jännite pudota. Käytännössä hakkuri toimi siis vakio teholähteenä, sillä se otti jatkuvasti jotakuinkin 9W tehon. Vika löytyi loppujenlopuksi 1nF kokoisesta taajuusstabilointi kondensaattorista, joka oli kytkettynä hakkuripiirin 7 ja 8 jalkoihin. Kun kondensaattorin poisti, alkoi fettien pulssinleveyden säätö toimia. ästä huolimatta ulostulojännite oli maksimissaan edelleenkin vain 3,8V. Kuten jo muuntajaa mitoitettaessa totesin, ei hakkurin ulostulojännite tulisi todennäköisesti olemaan yli 4V:in. ämä päätelmä muuntajan kierroslukujen suhteen piti paikkaansa. Jänniteputoama johtui todennäköisesti siitä kuolleesta ajasta, jolloin fetit olivat toipumassa. Käytännössähän tämä lepoaika oli noin 20% kokonaisajasta. ämän vian korjaamiseksi ei auttanut kuin käämiä muuntajan toisiot uudestaan. Alun perin toisiossa oli 2+2 kierrosta, jolla ulostulojännitteeksi saatiin 3,8V. Päätin kerralla tuplata kierrosmäärät, jotta mahdolliselta kolmannelta uudelleenkäämimiseltä vältyttäisiin jatkossa. ällä uudella 4+4 kierroksen toisiolla ulostulossa pitäisi olla maksimissaan 7.6V. ämän pystyin toteamaan myös muuntajan vaihdon jälkeen. ämän jälkeen säädin ulostulojännitteen kohdalleen säätövastuksella 5V:ksi. Periaatteessa 3+3 kierrostakin olisi riittänyt, tällöin ulostulon jännitteen olisi pystynyt säätämään maksimissaan 5.7V:ksi. ämä pienempi kierrosmäärä olisi saattanut olla jopa parempi vaihtoehto, jolloin muuntajan magnetoinnin olisi saanut paremmin käytettyä hyödyksi. oisaalta jännitteen alentaminen on helpompaa kuin sen korottaminen pulssinleveyttä säätämällä, joten 4+4 oli varmempi ratkaisu. Uusi kuormitusyritys uudella muuntajalla tuotti paremman tuloksen, mutta edelleen virtaa ei saanut ulos riittävästi, vaan se jäi noin 2A:n kohdalle, jonka jälkeen käyttöjännite alkoi laskea. ämä oli ilmiselvä virtarajoituksen aikaansaama ongelma, joten poistin virranrajoituksen määrittävän vastuksen. ämän muutoksen jälkeen virtaa alkoikin tulla jopa 4A verran. Kuormitettaessa hakkuria 3A virralla ulostulojännite putosi noin 4,2V:iin. ämä ei ollut speksien mukaista, joten vielä oli tehtävä jotain. Ongelma ratkesi hakkuritaajuutta muuttamalla. Alunperin olin mitoittanut taajuudeksi 45 khz. Kun hakkuritaajuudeksi sääti 55 khz, pysyi jännite vakaasti 4,95V:ssa 3A kuormituksella. Edellisen muutosten jälkeen hakkuri saatiin siis toimimaan speksien mukaisesti, vaikka se hakkuri toimiikin ikävästi äänitaajuusalueella, kun kuormitus on noin A ampeerin välillä. ämän ongelman olisi saanut todennäköisesti pois lisäämällä virta ja taajuusstabiloinnin. ätä raporttia puhtaaksikirjoittaessani huomasin, että osan asioista olin mitoittanut 48kHz taajuudella ja osan 45kHz taajuudella. ästä on varmaan osittain seurannut se, että yli 3A virran saaminen on ollut ongelmallista.\n9 Skooppi kuvat valmiista kytkennästä: Ulostulojännite: Ulos tuli: 4.99V, 3.09 A => Annettu teho 14.4W. Jänniterippeli 180 mv peak to peak. Sisään meni: 20V, 1.16A => Otettu teho 23.2W Hyötysuhde: 66.5 % Ulostulojännite tyhjäkäyntitilanteessa: 5.05V ( out = 0A) Edellisten tulosten perusteella voin todeta, että annettuihin spekseihin verrattuna saavutin suunnittelemallani hakkurillani juuri ne arvot mitä alussa määriteltiin. Hakkuria pystyi kuormittamaan noin 3.5A verran, jonka jälkeen ulostulojännite alkoi pudota syystä tai toisesta. odennäköisesti tähän syynä oli deadtime:n määrittelevän kondensaattorin väärä koko. Kun aikaa olisi pienentänyt, olisi hakkurista saanut puristettua entistä enemmän tehoa irti. oinen syy saattoi olla laskuissa ajoittain esiintyvä väärä hakkuritaajuus, jonka seurauksena osa mitoituksista on hieman pielessä. ämän virheen vaikutuksia ei saa selville kuin laskemalla kaiken uudelleen ja rakentamalla uuden hakkurin. Hakkurin virranantokyky paranee entisestään sen lämmetessä. Eli kun diodit hehkuivat melkein punaisina, jännite vakautui entisestään ja virtaa pystyi antamaan enemmän ulos. ämä vakautuminen tuskin johtui itse diodeista, vaan fettien lämpenemisestä / fettien vastaanottamasta lämmöstä piirilevyn välityksellä, tai itse hakkuriohjainpiirin lämpenemisestä.\n10 Fettien ohjauspulssit eri kuormitustilanteissa: ransistorien ohjauspulssit, kun tehoa otettiin ulos 3.09A, 4.99V => Annettu teho 14.4W. 5V / ruutu. (Pulssit olivat oikeasti eriaikoina päällä ja pois, mutta tietojen hitaasta päivittymisestä tietokoneelle johtuen näyttäisi siltä, että pulssit ovat osittain toistensa päällä.) ransistorien ohjauspulssit, kun tehoa otettiin ulos 1.5A, 5.08V => Annettu teho 7.6W. Sisään meni 20V, 0.55A => Otettu teho 11W 5V / ruutu. Hyötysuhde: 69.3 %\n11 Hakkurin taajuus eri kuormitustilanteissa: 55kHz, 3A. aajuus pysyi jokseenkin vakaana kaikissa kuormitustilanteissa. Pienillä ja suurilla tehoilla pulssit ovat identtisiä, jolloin minkäänlaista korvin kuultavaa ääntäkään ei hakkurista ollut havaittavissa. 55kHz, 1,5A. ässä tapauksessa kuuluu kimeä vinkuna. ämän voi nähdä myös yllä olevasta kuvasta, sillä huippujen korkeudet ovat erisuuret joka toisella kerralla. ämän olisi voinut todennäköisesti välttää stabilointikytkentöjä käyttämällä. Vinkunan aikana ulostulojännitteessä oli havaittavissa korvin kuultava häiriötaajuinen signaali.\n12 Fettien ulostulo ennen muuntajaa, 3A kuormituksella. 40V peak to peak. Muuntajan lähtö ennen diodeita, 3A kuormituksella.\n13 Sininen käyrä diodien jälkeen mitattuna, keltainen kelan ja kondensaattorin jälkeen mitattuna. 3A kuormituksella. Ulostulossa 4.95V. Virranmittausvastuksen kuvaa en saanut enää kaapattua, koska kytkentään tuli jokin mystinen vika ja ulostulo pimeni. ämän kuvan olisi toki aiemmin saanut otettua, mutta huomasin sen puuttuvan vasta liian myöhäisessä vaiheessa.\n14 Kuvia: Kuva toimivasta hakkurista Kuvassa itse käämityt kela ja muuntaja.\n15 Kuvassa hakkuriohjain, sähkön syöttö, virran mittausvastus ja muita turvaominaisuuksia, jotka on kytketty pois käytöstä. Hakkuritaajuuden hienosäätö alareunan sinisestä potikasta. Ulostulojännitteen säätöpotikka, jolla lähdön sai trimmattua 5V:ksi.\n16 ja loppukevennyksenä.\n17 Mikko, joka joutui turvautumaan kuulosuojaimiin hakkurini äänekkään toiminnan takia.


Bomfunk MC's tekee paluun festarilavoille – ensimmäinen esiintyminen RMJ:ssä\nRauma ja alue · 28.11.2018 klo 08:15\nRaymond (keskellä) on viettänyt perhe-elämää Belgiassa, Gismo (oik.) on tehnyt DJ-keikkaa Suomessa ja Jaakko Salovaara on puolestaan keskittynyt sävellys- ja tuotantotöihin ja tehnyt musiikkia muun muassa Anna Abreun, JVG:n ja Robinin kanssa.\nBomfunk MC's -yhtyeen ensimmäisen albumin julkaisusta tulee ensi vuonna kuluneeksi 20 vuotta. Juhlavuoden kunniaksi bändi tekee tulevana kesänä kuusi festivaalikeikkaa.\nEnsimmäisen kerran Raymond, Gismo ja Jaakko Salovaara kapuavat lavalle Raumalla! Freestyler-hitti bailataan RMJ:ssä 21. kesäkuuta.\nRMJ:n lisäksi Bomfunk MC's esiintyy Himos Juhannuksessa, Tikkurila Festivaaleilla, Suomipop Festivaaleilla sekä Oulussa että Jyväskylässä ja Seinäjoen Solar Sound Festival -tapahtumassa.\nKolmikko odottaa tulevia keikkoja jo malttamattomana, ja niiden ennakkovalmistelut on jo aloitettu.\n– On mahtavaa päästä ensi kesänä keikoille Bomfunk MC’s:n kanssa. Nyt on edellisiin kiertueisiin verrattuna uudet puitteet tehdä tätä ja koen, että myös meillä on entistä enemmän annettavaa. Yritämme saavuttaa yhteisiä hekumahetkiä yleisön kanssa – ja nauttia joka hetkestä, sanoo bändin keulakuvana tunnettu Raymond.\nVuonna 1998 perustettu Bomfunk MC’s on yhä yksi Suomen kaikkien aikojen kansainvälisesti menestyneimmistä yhtyeistä.\nBändin esikoislevy In Stereo julkaistiin vuonna 1999. Siltä lohkaistusta Freestyler-kappaleesta tuli iso hitti ympäri Eurooppaa. Freestyler oli vuonna 2000 Euroopan myydyin single ja listaykkönen yhdessätoista eri maassa.\nBomfunk MC’s julkaisi uransa aikana kolme albumia, joista viimeisin on ilmestynyt vuonna 2004. Viimeksi bändi on kiertänyt keikkalavoilla vuonna 2006.