⭐PALVELUOPAS ERITYISLASTEN PERHEILLE\nPALVELUOPAS ERITYISLASTEN PERHEILLE\nDownload "PALVELUOPAS ERITYISLASTEN PERHEILLE"\n1 PALVELUOPAS ERITYISLASTEN PERHEILLE image: Kolpeneen palvelukeskus, KOTA-keskus Opas saatavilla osoitteessa2 3 SISÄLTÖ OPPAAN TARKOITUS ENSITIETO SOPEUTUMISVALMENNUS SOSIAALITYÖ JA PALVELUOHJAUS KOLPENEEN PALVELUKESKUS PERHEEN SELVIÄMISTÄ TUKEVAT SUUNNITELMAT JA SOPIMUKSET PALVELUJEN SAAMISEKSI LÄÄKINNÄLLINEN KUNTOUTUS MUUT APUVÄLINEET, VAIPAT NEUVOLAT NEUVOLAT PÄIVÄHOITO TILAPÄISHOITO KOULUNKÄYNTI HAETTAVAT RAHALLISET TUET AVUSTAJA, TULKKI JA TUKIHENKILÖ KULJETUSPALVELU VAPAA-AJAN TOIMINTA ASUNNON MUUTOSTYÖT VAPAAEHTOISET VAKUUTUKSET SAIRAALAHOIDON KUSTANNUKSET SUURET LÄÄKEKULUT SEURAKUNNAN DIAKONIATYÖ OMAISHOITAJA- JA VAMMAISJÄRJESTÖT VEROTUS LAIT JA ASETUKSET KIRJALLISUUTTA YHTEYSTIEDOT MILLOIN TARVITSET MUIDEN APUA? KESKUSTELUAPUA NETTIOSOITTEITA... 434 1 OPPAAN TARKOITUS Tämän oppaan tarkoituksena on luoda kokonaisnäkemys siitä, millaisiin yhteiskunnan tarjoamiin palveluihin ja tukitoimiin on lakisääteinen oikeus erityisperheillä, joilla on alle 16-vuotias erityistä tukea tarvitseva vammainen lapsi. Opasta voi käyttää apuna esim. perheen palvelusuunnitelman laadintaan ja työvälineenä erilaisissa työpisteissä toimiville työntekijöille. Opasta on saatavilla eri toimipaikoissa mm. synnytyssairaalassa, neuvolassa, vammaispalvelussa, erityishuoltopiirissä ja muissa toimipisteissä. Oppaan tiedot perustuvat vuoden 2008 tilanteeseen Rovaniemellä. Palveluoppaan tilaaja on Kolpeneen palvelukeskuksen KOTA-keskus. Kolpeneen palvelukeskus on erityisesti keskittänyt toimintansa kehitysvammaisiin, autistisiin ja monivammaisiin lapsiin ja nuoriin, joiden perheille myös tämä palveluopas on suunniteltu. Oppaan lopussa on vammaisia ja kehitysvammaisia henkilöitä koskevat lait, kirjallisuutta, yhteystietoja sekä eri järjestöjen nettiosoitteita. Päivitysmerkintä_14_/_2_20085 2 1 ENSITIETO Lapsen syntymä on onnellinen ja odotettu tapahtuma. Uusi perheenjäsen tarvitsee aina hoitoa ja huolenpitoa. Joskus syntyy lapsi, jolla on kehitysvamma. Pian synnytyksen jälkeen todetaan esim. Downin oireyhtymä. Kehitysvammainen lapsi voi olla fyysisesti terve, jolloin hän pääsee sairaalasta kotiin hyvinkin nopeasti. Kehitysvamma voidaan todeta paljon myöhemminkin, myös siinä tapauksessa vanhemmat ovat uudessa hämmentävässä tilanteessa. Kehitysvammaisella lapsella voi olla myös muita vammoja tai sairauksia, jonka vuoksi kotihoitoon siirtyminen voi pitkittyä. Ensitietoa annetaan lapselle ja hänen perheelleen silloin, kun he kohtaavat sairauden tai vammaisuuden ensimmäistä kertaa, yleensä sairaalassa. Synnytyssairaalassa ensitiedon antaja on yleensä lääkäri, joka toteaa lapsen vammaisuuden vanhemmille mahdollisimman pian synnytyksen jälkeen, mielellään molempien vanhempien ollessa läsnä. Sairaalassa tietoa antavat pääasiassa lääkäri, hoitohenkilökunta ja sosiaalityöntekijä. Ensitukitapaaminen järjestetään vanhempien toivomuksesta Rovaniemellä Lapin keskussairaalassa. Vanhempien ja heidän kutsumansa lähipiirin lisäksi istunnossa voi olla mukana esim. lääkäri, psykologi, sairaanhoitaja, lastenhoitaja, sosiaalisihteeri ja vertaisvanhempi. Tilaisuudessa keskustellaan lapsen vammaisuuteen liittyvistä ajatuksista ja tunteista, annetaan tietoa vammasta ja mietitään yhdessä, millaista tukea perhe tarvitsee. Yleensä osastolta ilmoitetaan sairaalan sosiaalityöntekijälle vammaisen tai sairaan lapsen syntymisestä. Sosiaalityöntekijä keskustelee vanhempien kanssa ja kertoo yhteiskunnan tarjoamista palveluista, vammaisten lasten vanhempainyhdistystoiminnasta ja antaa tukiperheiden yhteystietoja. Vanhemmat voivat jatkossakin ottaa yhteyttä synnytyssairaalaan ja kysellä sieltä mieltä painavista asioista.6 3 2 SOPEUTUMISVALMENNUS Sopeutumisvalmennuksen tarkoituksena on edistää pitkäaikaissairaan tai vammaisen henkilön ja hänen perheensä mahdollisuutta täysipainoiseen elämään. Kuntoutusohjauksen ja sopeutumisvalmennuksen tarkoituksena on vammaisen henkilön sosiaalisen toimintakyvyn ja kuntoutumisedellytysten tukeminen ja parantaminen antamalla tietoa ja kuntoutumista edistäviä valmiuksia. Kuntoutusohjaus sisältää esimerkiksi tiedottamista vammaisen toimintamahdollisuuksia lisäävistä palveluista. Sopeutumisvalmennus voidaan järjestää yksilöllisesti tai ryhmämuotoisena. (Asetus kuntoutusohjauksesta ja sopeutumisvalmennuksesta) Sopeutumisvalmennusta järjestävät sairaalat ja potilas- ja vammaisjärjestöt ja mm. Kolpeneen palvelukeskus. Rahoituksesta vastaavat: Rahaautomaattiyhdistys, kunnat ja Kela. Sopeutumisvalmennuskurssit ovat suurelta osin osallistujille maksuttomia tai niistä peritään omavastuu. Kehitysvammahuollon piirissä sopeutumisvalmennuskursseja nimitetään usein myös vanhempainkursseiksi. Kursseille tai yksilölliseen sopeutumisvalmennukseen haetaan Kelan, terveydenhuollon tai vammaispalvelujen kautta erillisillä lomakkeilla. Hakemuksen on liitettävä lääkärinlausunto ja sopeutumisvalmennuksen tarpeesta on oltava suositus kuntoutussuunnitelmassa.7 4 3 SOSIAALITYÖ JA PALVELUOHJAUS Vammaispalvelun sosiaalityössä tuetaan ja autetaan vammaisia mahdollisimman itsenäiseen ja omaehtoiseen elämään sekä tuetaan asiakkaiden omaisia ja perheitä. Yksikön kautta haettavia palveluja ovat muun muassa vammaispalvelulain mukaiset kuljetuspalvelut, asunnon muutostyöt, tulkkipalvelut, sopeutusvalmennus ja kuntoutusohjaus, henkilökohtaisen avustajan kustannukset ja alle 65-vuotiaiden omaishoidon tuki. Vammaispalvelujen/kotihoidonohjaaja antaa palveluohjausta vammaisille henkilöille ja heidän perheilleen, auttaa palvelusuunnitelman teossa, osallistuu vammaisten lasten hoidon, kasvatuksen ja kuntoutuksen suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin sekä ohjaa ja tukee vanhempia tässä tehtävässä. Ohjaaja toimii yhteyshenkilönä eri viranomaisten kanssa muutostilanteessa, kuten päivähoidon tai koulun aloittamisessa tai siirtymisessä asumispalveluihin. Ohjaajat järjestävät vanhempainiltoja ja osallistuvat vammaisten lasten vapaa-ajantoimintojen suunnitteluun ja järjestämiseen eri yhteistyötahojen kanssa. Kotihoidonohjaajat tukevat vammaista lastaan kotona hoitavien vanhempien jaksamista järjestämällä tilapäistä perhehoitoa vanhempien vapaan mahdollistamiseksi. Kotihoidonohjaajat ovat tavoitettavissa osoitteessa: Sosiaalipalvelukeskus/vammaispalvelut Rovakatu Rovaniemi Puh ,8 5 4 KOLPENEEN PALVELUKESKUS Lapin kuntien yhteistyötä kehitysvammaisten palvelussa ja muissa sosiaalialan erityispalveluissa Toiminnan tarkoituksena on tukea asiakkaiden ja heidän perheidensä selviytymistä ja parempaa elämää. Erityisesti toiminnassa keskitytään kehitysvammaisiin, autistisiin ja monivammaisiin lapsiin ja nuoriin sekä kehitysvammaisiin, joilla on mielenterveyden ongelmia. Toimintaan sisältyy myös vammaispalveluita sekä sosiaalialan hanketyötä. Tutkimus- ja kuntoutuspalvelut Tutkimus- ja kuntoutuspalveluja järjestetään kehitysvammaisten, autististen ja monivammaisten lasten ja nuorten kuntoutumisen tueksi sekä avuksi käyttäytymisen ja mielenterveyden ongelmiin. Palvelut voivat toimia esim. yksilöllisten palvelusuunnitelmien ja erityishuolto-ohjelmien perustana. Tutkimus- ja kuntoutuspalvelut toteutuvat joko kuntoutusneuvolakäyntinä tai tutkimus- ja kuntoutusjaksoina palvelukeskuksessa.9 6 Asuminen ja hoito Kolpeneen palvelukeskuksessa järjestetään kehitysvammalain mukaista laitoshoitoa ja asumispalvelua. Toiminta tapahtuu kodinomaisissa, pienryhmätoimintaan ja asukkaiden täysivaltaisuuteen perustuvissa palvelukodeissa. Palveluista ja siihen sisältyvästä ympärivuorokautisesta hoidosta vastaa ammattitaitoinen henkilöstö moniammatillisen asiantuntijatyöryhmän tukemana. Palveluja voidaan antaa sekä pidempiaikaisena asumisena ja hoitona että lyhytaikaisena kuntoutushoitona. Palveluihin hakeudutaan kotikunnan sosiaalipalvelujen kautta. Kolpeneen palvelukeskus järjestää Lapin läänin alueella mm. seuraavia palveluja: Kehitysvammaisten erityispalveluja mm. mielenterveyskuntoutusta Autismikuntoutusta Vammaispalveluja, mm. puhevammaisten tulkkipalveluja, kuntoutusohjausta ja sopeutumisvalmennusta Peruskouluopetusta ja iltapäivähoitoa vaikeimmin vammaisille lapsille Jatkokoulutusta nuorille ja aikuistuville kehitysvammaisille Muita sosiaali- ja opetusalan erityispalveluja jäsenkuntien tarpeiden mukaan10 7 5 PERHEEN SELVIÄMISTÄ TUKEVAT SUUNNITELMAT JA SOPIMUKSET PALVELUJEN SAAMISEKSI Ennen erilaisten suunnitelmien tekemistä perheen kannattaa tarkkaan miettiä mitä tarpeita ja toiveita perheellä on ja tutustua etukäteen asiakirhoihin ja tukimuotoihin. Monet tukimuodot toteutuvat vain, jos ne on kirjattu kuntoutussuunnitelmaan, erityishuolto-ohjelmaan ja palvelusuunnitelmaan. Myös toiveet sopeutumisvalmennus- ja kuntoutusjaksoille on kirjattava palvelusuunnitelmaan. Erityishuolto-ohjelma (EHO) Kehitysvammalain mukaan erityishuollon yksilölliseksi toteuttamiseksi jokaista erityishuollon tarpeessa olevaa henkilöä varten tulee hyväksyä erityishuoltoohjelma (EHO). Ohjelma sisältää suunnitelman annettavasta erityishuollon toteuttamistavasta sekä siitä milloin viimeistään erityishuolto-ohjelma on tarkistettava. Erityishuolto-ohjelman tarkoitus on turvata kehitysvammaisen ihmisen oikeusturvan ja perusoikeuksien toteutuminen. Erityishuolto-ohjelmaan voidaan hakea oikaisua lääninhallitukselta. Kunnan tehtävä on huolehtia, että erityishuoltoohjelma laaditaan. EHO:n laatimisessa tulee käyttää lääketieteellistä, kasvatuksellista ja sosiaalialan asiantuntijuutta. Erityishuolto-ohjelma on laadittava yhdessä asianomaisen henkilön itsensä ja/tai hänen läheisensä kanssa. Erityishuoltoa ovat kaikki ne palvelut ja tukitoimet, joita henkilö saa kehitysvammalain nojalla. Erityishuolto-ohjelmaan kirjattavia palveluita ovat mm. asumisen tukipalvelut, koululaisen aamu- ja iltapäivätoiminta, tilapäishoito, kuntoutusohjaus, tukihenkilö, erityishuoltopiirin kuntoutus- ja neuvolapalvelun tuottamat palvelut. Mikäli kunta ei laadi EHO:a, lääninhallitus voi velvoittaa Kolpeneen palvelukeskuksen laatimaan sen. Kehitysvammalain 2 :n palvelut löytyvät tämän oppaan sivulta 37.11 8 Kuntoutussuunnitelma Erityishuoltopiirin kuntoutusneuvolan käynnillä ja kuntoutusjaksolla suoritetun moniammatillisen tutkimuksen pohjalta laaditaan kuntoutusuunnitelma. Suunnitelmaan kootaan esitiedot, nykytilanne, tutkimustulokset sekä suositukset jatkotoimenpiteistä, kuten esimerkiksi Kelan kustantamasta lääkinnällistä kuntoutuksesta tai sopeutumisvalmennuksesta jne. Kuntoutussuunnitelma lähetetään kotikunnan kehitysvammahuollolle ja perheen luvalla muille tarpeelliseksi katsotuille viranomais- ja yhteistyötahoille. Kuntoutussuunnitelman toteutusta seurataan ja arvioidaan kuntoutusneuvolassa käyntien tai -jaksojen yhteydessä. Kuntoutussuunnitelma toimii useimmissa kunnissa myös pohjana tuki- ja palvelusuunnitelman laadinnassa. Kuntoutussuunnitelman tulee käsittää kuntoutujan sairautta koskevat tiedot, elämäntilanne, lääketieteellinen ja toiminnallinen haitta, kuntoutuksen tavoitteet, aiempi kuntoutus ja sen tulokset sekä yhdyshenkilöt, seurantamenetelmät ja hoitovastuutahot. Suunnitelmaan tulee kirjata suositus kuntoutustoimenpiteistä, niiden ajoitus, kesto, tiheys ja toteuttajataho sekä suunnitelman laadintaan osallistuneet henkilöt. Kuntoutussuunnitelmassa otetaan tarpeen mukaan kantaa perheen tarvitsemiin tukitoimiin arjessa jaksamiseksi, mm. tilapäishoitoon ja kuntoutusohjaukseen. Siinä otetaan myös kantaa, miten usein olisi syytä arvioida suunnitelma uudestaan.12 9 Palvelusuunnitelma Palvelusuunnitelma on suunnitelma, joka laaditaan kotikunnassa, niistä palveluista ja tukitoimista, joita vammainen henkilö tarvitsee selviytyäkseen jokapäiväisestä elämästä. Palvelusuunnitelma laaditaan vammaisen henkilön tai perheen niin tahtoessa. Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista velvoittaa viranomaisia palvelusuunnitelman tekemiseen Palvelusuunnitelma on laadittava yhdessä vammaisen henkilön itsensä ja/tai hänen läheistensä läsnä ollessa. Suunnitelmaan otettua palvelua ja tukitoimea tulee hakea erikseen hakemuksella. Tähän hakemukseen viranomainen on velvollinen antamaan kirjallisen päätöksen ja muutoksenhakuohjeet. Kaikki asiakkaan toiveet ja tarpeet on kuitenkin tärkeää kirjata palvelusuunnitelmaan, vaikkei palvelua heti saisikaan. Omaishoitosopimus Asiakas voi hakea omaishoidon tukea, josta tarkemmin tämän oppaan sivulla19. Mikäli tuki myönnetään omaishoitajan ja kunnan välillä laaditaan omaishoitosopimus, johon liitetään hoito- ja palvelusuunnitelma. Omaishoitajalla on oikeus kolmeen vapaapäivään kuukaudessa, jos hoitaja on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin sidottu hoitoon ympärivuorokautisesti tai jatkuvasti päivittäin. Kunta on velvollinen järjestämään hoidettavan tarkoituksenmukaisen hoidon hoitajan vapaan ajaksi.13 10 6 LÄÄKINNÄLLINEN KUNTOUTUS Lääkinnällisellä kuntoutuksella tarkoitetaan vamman tai sairauden vuoksi vajaakuntoisen henkilön työ- ja toimintakyvyn edistämistä tai säilyttämistä tarkoittavia palveluja sekä niihin liittyviä taloudellisia etuuksia, Kuntoutus perustuu kuntoutussuunnitelmaan. Vaikeavammaisen lääkinnällisen kuntoutuksen ja vaativat, pitkäkestoiset kuntoutustoimet kustantaa Kela ja myös ne perustuvat kirjalliseen kuntoutussuunnitelmaan. Lääkinnällistä kuntoutusta antavat terveyskeskukset, yksityiset terapeutit, sairaalat ja ym. Lääkinnällinen kuntoutus muodostuu pääasiallisesti kuntoutushoidoista, terapioista, kuntoutustutkimuksesta ja apuvälinehuollosta sekä sopeutumisvalmennuksesta, kuntoutusohjauksesta ja lääkehoidosta. Toimintaterapia Toimintaterapia on toimintaterapeutin toteuttamaa kuntoutusta, jonka avulla lasta tuetaan ylläpitämään ja parantamaan toimintakykyään sekä edistämään kehitystään niin, että hän pystyy mahdollisimman omatoimiseen elämään. Toimintaterapiaan tarvitaan lääkärin lähete. Toimintaterapeutti vastaa lasten toimintaterapeuttisista arvioinneista sekä terapian järjestelyistä. Ensimmäisellä arviointikerralla vanhemmat voivat olla mukana, jolloin myös on vanhempien haastattelua. Toimintaterapeutin tehtäviin kuuluvat myös lasten apuvälinearvioinnit sekä kodin- ja ympäristön muutostyöarvioinnit. Puheterapia Puheterapia-arvioon tarvitaan lääkärin lähete. Puheterapeutti vastaa puhe-, kielija kommunikaatiohäiriöiden arvioinnista sekä puheterapian järjestelyistä. Lisäksi hän antaa neuvontaa kielelliseen kehitykseen sekä puhe-, kieli- ja kommunikaatiohäiriöihin liittyvissä asioissa sekä ohjausta ja neuvontaa kommunikoinnin apuvälineasioissa.14 11 Musiikkiterapia Musiikkiterapia on kuntoutus- ja hoitomuoto, jossa musiikin eri elementtejä (rytmi, harmonia, melodia, äänensävy, dynamiikka jne.) käytetään vuorovaikutuksen keskeisenä välineenä yksilöllisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Musiikkiterapia voi olla yksilö- tai ryhmäterapiaa. Musiikkiterapiaa käytetään sekä kokonaishoidon osana muiden hoitomuotojen rinnalla että pääasiallisena hoitomuotona. Musiikkiterapialla voidaan saavuttaa myönteisiä tuloksia sekä fyysisten että psyykkisten oireiden ja sairauksien hoidossa. Musiikkiterapia soveltuu lapsille, nuorille, aikuisille ja vanhuksille. Fysioterapia Fysioterapiassa arvioidaan kuntoutujan terveyttä, liikkumista, toimintakykyä ja toimintarajoitteita hänen toimintaympäristössään. Arvioinnin perusteella laaditaan fysioterapiasuunnitelma, jota myös seurataan. Fysioterapian menetelmiä ovat toimintakykyä edistävä ohjaus ja neuvonta, terapeuttinen harjoittelu, manuaalinen ja fysikaalinen terapia sekä apuvälinepalvelut. Fysioterapia tuottaa yksilö- ja ryhmäterapiaa sekä kuntoneuvolatoimintaa. Sekä yksilö- että ryhmäterapiaan tarvitaan lääkärin lähete. Kuntoneuvolaan voi tulla lääkärin lähetteellä tai ilman ohjaus- ja neuvontakäynnille. Kuntoneuvolan käyntiajan asiakas varaa itse fysioterapian toimistosta. Apuvälineet Apuvälinelainaamosta lainataan liikkumista ja päivittäisiä toimintoja helpottavia apuvälineitä kuntoutuksen työntekijöiden tekemän arvioinnin perusteella. Lasten tarvitsemat apuvälineet saadaan Terveyskeskuksen apuvälinelainaamosta tai Lapin Keskussairaalasta, johon suosituksen antaa lapsen kuntoutuksesta vastaava taho esim. Kolpeneen palvelukeskus.15 12 7 MUUT APUVÄLINEET, VAIPAT Päivittäisistä toiminnoista suoriutumisessa tarvittavat välineet, koneet ja laitteet Muiden kuin lääkinnällisen kuntoutuksen piiriin kuuluvien välineiden, koneiden ja laitteiden hankkimisesta aiheutuviin kustannuksiin voi saada korvausta vammaispalvelulain perusteella; korvaus on puolet välineiden todellisista kohtuullisista hankintakustannuksista. Myös harrastustoimintaan liittyvistä välineistä jaa materiaalista voi kysyä korvausta vammaispalvelulain perusteella. Vaipat Rovaniemen Terveyskeskuksen kotisairaanhoito myöntää lääkärin suosituksesta vaipat ilmaiseksi yli 3-vuotiaalle vaippoja päivittäin tarvitsevalle vammaiselle tai pitkäaikaissairaalle lapselle.16 13 8 NEUVOLAT Lastenneuvola Lastenneuvolapalveluiden piiriin kuuluvat kaikki alle kouluikäiset lapset. Lastenneuvolassa seurataan kokonaisvaltaisesti lapsen kasvua ja kehitystä säännöllisin terveystarkastuksin. Lastenneuvolatyö on terveyden edistämistä, sairauksien ennaltaehkäisyä ja varhaista toteamista sekä lapsen kokonaisvaltaista psyykkisen, fyysisen ja sosiaalisen kehityksen seurantaa ja tukemista. Terveysneuvonnassa otetaan huomioon koko perhe, tukien erityisesti varhaista vuorovaikutusta. Neuvolan tehtäviin kuuluu myös synnynnäisten tai lapsuusiällä tulevien vaurioiden ja sairauksien sekä kehitysvammaisuuden toteaminen. Jos lapsen kasvussa tai kehityksessä todetaan häiriöitä tai poikkeavuutta, lapsi lähetetään jatkotutkimuksiin: erityistyöntekijöiden; sosiaalityöntekijän, psykologin, lääkintävoimistelijan, puheterapeutin luo. Silti on hyvä jatkaa lastenneuvola käyntejä normaaliin tapaan. Kuntoutusneuvola Kolpeneen palvelukeskus Kuntoutusneuvola pitää vastaanottoja myös Lapin läänin eri kunnissa. Kehitysvammaisten erityishuollon järjestämiseksi kullakin erityishuoltopiirillä on kehitysvammaneuvola. Kolpeneen palvelukeskuksessä sen nimi on kuntoutusneuvola. Sieltä vanhemmat saavat ohjausta kaikissa kehitysvammaisuuteen, autisminkirjoon, puhe- ja kuulo- ja oppimisvaikeuksiin liittyvissä ongelmissa. Tietoa jaetaan kokonaisvaltaisesti lapsen kuntoutukseen liittyvissä asioissa sekä sosiaaliturvasta. Palveluista vastaa moniammatillinen työryhmä, johon kuuluvat erikoislääkäri, psykologi, sosiaalityöntekijä, puheterapeutti, fysioterapeutti sekä tarvittaessa erityisopettaja ja kuntoutussuunnittelija, ostopalveluina myös musiikkiterapeutti ja toimintaterapeutti.17 14 Rovaniemen kaupungin perheneuvola Perheneuvola tarjoaa tukea perheille lasten ja nuorten kasvuun ja kehitykseen, vanhemmuuteen ja kasvatukseen sekä perheen ihmissuhteisiin liittyvissä asioissa. Perhe voi suoraan ottaa yhteyttä keskusteluajan varaamiseksi. Nuoret voivat ottaa yhteyttä myös itse. Neuvolasta, päiväkodista, koulusta tms. voidaan myös ohjata ottamaan yhteyttä perheneuvolaan. Käynnit ovat luottamuksellisia, vapaaehtoisia ja maksuttomia eikä lähetettä tarvita. 9 PÄIVÄHOITO Kaikilla alle kouluikäisillä lapsilla on subjektiivinen oikeus kunnalliseen päivähoitoon. Päivähoitoon ovat ensisijaisesti oikeutettuja erityistä hoitoa ja kasvatusta tarvitsevat lapset. Heidän hoitonsa voidaan järjestää erityispäiväkodissa, integroituna normaalipäiväkotiin tai erityiskorvauksella päivähoitajalle. Rovaniemellä on kolmessa päiväkodissa integroituja ryhmiä. Kehitysvammaisten lasten päivähoidon tulee olla maksutonta, mikäli päivähoito järjestetään kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain mukaisesti erityishuoltona. Erityishuoltoon kuuluvia palveluja ovat muun muassa tarpeellinen ohjaus ja kuntoutus. Mikäli lapsi tarvitsee päivähoidossa avustajan, on se ensisijaisesti järjestettävä päivähoitolain perusteella siten, että kunta palkkaa päiväkotiin lisää henkilökuntaa tai erityisen avustajan. Mikäli palvelut päiväkodissa päivähoitolain perusteella eivät ole lapselle sopivia tai riittäviä, voidaan asiassa soveltaa myös vammaispalvelulakia.18 15 10 TILAPÄISHOITO Tilapäishoito antaa omaishoitajille mahdollisuuden vapaapäivien pitämiseen sekä vammaisille henkilöille vaihtelua ja uusia kontakteja. Tilapäishoidon myöntäminen omaishoidon vapaapäivien ajaksi tulee mainita erityishuoltoohjelmassa. Tilapäishoitoa Rovaniemellä: Kehitysvammaisten Palvelusäätiöltä ryhmälomituksena mm. Vauhtiviikonloput Perhehoitona, jolloin lapsen perhe voi itse ehdottaa perhehoitajaa, jonka kanssa sopimus tehdään yksityisessä palvelu- ja ryhmäkodissa Kolpeneen palvelukeskuksen palvelukodissa Myös kehitysvammalain nojalla kehitysvammaisilla henkilöllä on oikeus tilapäishoitoon. Lisätietoja saa vammaispalveluista. Perhetyön tarkoituksena on auttaa ja opastaa perhettä arjen sujuvuudessa, vanhemmuudessa sekä lasten hoidossa ja huolenpidossa. Perhetupa Majakka on ryhmämuotoista perhetyötä, joka on tarkoitettu erilaisissa elämäntilanteissa oleville perheille. Majakan toimintaan pääsee mukaan ottamalla itse yhteyttä perhetyöhön sekä neuvolan ja sosiaalityön ohjaamana. Majakan ryhmään otetaan kerralla 5 7 perhettä. Lisätietoja Rovaniemen kaupungin perhetyö, Korkalonkatu 4, johtava perhetyöntekijä Saara Mattanen puh Mannerheimin Lastensuojeluliiton lastenhoitotoiminta tarjoaa lapsiperheille lyhytaikaista ja tilapäistä lastenhoitoapua esimerkiksi kun lapsi, vanhemmat tai vakituinen hoitaja sairastuvat vanhemmat ovat työmatkalla, kokouksessa tai opiskelemassa vanhemmat haluavat hetken hengähtää, harrastaa tai viettää aikaa yhdessä.19 16 Hoitaja huolehtii lapsen turvallisuudesta, hoidosta ja viihtyvyydestä vanhempien ohjeiden mukaan. Hoitajat ovat Mannerheimin Lastensuojeluliiton lastenhoitokurssin suorittaneita ja perehdytettyjä 15 vuotta täyttäneitä henkilöitä. Perhe on hoitajan työnantaja ja maksaa hoitajalle korvausta 6.20 e/tunti ja huolehtii muista työnantajavelvoitteista. 11 KOULUNKÄYNTI Kehitysvammainen lapsi on yleensä pidennetyn oppimisvelvollisuuden piirissä. Hänen oppivelvollisuutensa alkaa 6-vuotiaana ja kestää 11 vuotta. Päätettäessä pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin ottamisesta kuullaan aina huoltajia. Kaikilla erityislapsille laaditaan opetuksen ja oppimisen etenemisestä koskeva suunnitelma (HOJKS) yhdessä lapsen huoltajien, opettajien ja avustajien kanssa. Eritysopetusta voidaan antaa pienryhmissä tai yleisopetusluokassa. Erityistä tukea tarvitsevalle lapselle on oikeus esiopetukseen: 1. Sinä vuonna, kun hän täyttää 5 vuotta, jolloin esiopetus on oppilaalle vapaaehtoista. Koulunkäynti voidaan aloittaa jo päivähoidossa. 2. Sinä vuonna, kun hän täyttää 6 vuotta ja oppivelvollisuus alkaa. Koska kysymyksessä on oppivelvollisuuden ensimmäinen vuosi, osallistuminen on pakollista. 3. Sinä vuonna, kun oppilas täyttää 7 vuotta, jos oppilaan perusopetuksen aloittamista on myöhennetty. Esikoulu on maksuton ja sitä voidaan järjestää päivähoitopaikassa tai koulussa siten, että matkat ovat mahdollisimman lyhyitä ja turvallisia. Perheillä säilyy edelleen päivähoitolain mukainen subjektiivinen oikeus päivähoitopaikkaan kunnes lapsi siirtyy oppivelvollisena perusopetukseen. Mikäli lapsi on päivähoidossa, tulee esiopetukseen käytetty aika huomioida päivähoitomaksuissa. Esikoulussa olevalla erityislapsella on pääsääntöisesti oikeus maksuttomaan kuljetukseen.20 17 Koulunkäyntiavustaja Koulutoimi myöntää tarvittaessa vaikeavammaiselle lapselle koulunkäyntiavustajan. Lapsen henkilökohtaista opetus- ja kuntoutussuunnitelmaa laadittaessa arvioidaan avustajan tarve. Perustelujen on syytä olla yksityiskohtaisia ja liitteenä tulee olla lääkärinlausunto. Perusopetuslain 31 :ssä on säädetty opetuksen maksuttomuudesta. Säännöksen 1 momentin mukaan vammaisella ja muulla erityistä tukea tarvitsevalla oppilaalla on muun ohella oikeus saada maksutta opetukseen osallistumisen edellyttämät tulkitsemis- ja avustajapalvelut. Koulunkäyntiavustajan työn tarkoituksena on tukea oppilaan yksilöllistä toimintakykyä erilaisissa toimintaympäristöissä. Tavoitteena on oppilaan avustaminen ja tukeminen oppimisprosessin eri vaiheissa siten, että oppilaan itsenäisyys ja omatoimisuus korostuvat. Koulunkäyntiavustajat tulisi palkata kerralla riittävän pitkäksi aikaa, jotta avustajasuhde olisi oppilaan koulunkäynnin kannalta mielekäs. Kehitysvammaisten koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta Kehitysvammaisten koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta on erityishuolloksi katsottavaa toimintaa, jota kunnan sosiaalitoimen on järjestettävä tarvetta vastaava määrä. Koska kysymys on alle 16-vuotiaalle kehitysvammaiselle annettavasta osittaisesta ylläpidosta, tulee iltapäivähoidon olla maksutonta. Kehitysvammaisen lapsen aamu- ja iltapäivätoiminnan myöntämisestä tulee mainita erityishuolto-ohjelmassa.21 18 12 HAETTAVAT RAHALLISET TUET Alle 16-vuotiaan vammaistuki (entinen Lapsen hoitotuki) Alle 16-vuotiaan vammaistukea saa lapsi, joka on sairauden tai vamman takia hoidon ja kuntoutuksen tarpeessa vähintään puolivuotta ja siitä aiheutuu erityistä rasitusta. Yli kolme kuukautta kestävä laitoshoito voi keskeyttää tuen. Perusvammaistuki on korotettu vammaistuki ylin vammaistuki 81,83 Euroa 190,94 Euroa 370,24 Euroa Tukea voi hakea takautuvasti puoli vuotta. Tuki on verotonta. Hakemukseen vanhemmat kirjoittavat oman selvityksensä lapsen hoidosta ja siitä aiheutuvasta rasituksesta tai taloudellisista kuluista. Vanhempien kirjoittama näkemys lapsen tilanteesta ja hoidosta on erittäin tärkeä osa hakemusta, joten se kannattaa tehdä huolellisesti. Erityisen huolellisesti on kuvattava lapsen kehitys ja käyttäytyminen ja toimintarajoite verrattuna terveeseen saman ikäiseen lapseen. Liitteeksi tarvitaan lääkärinlausunto (C-lomake). Tukea haetaan Kelasta. Nettiosoite: Erityishoitoraha sairaan lapsen vanhemmille Äidillä tai isällä voi olla oikeus saada lyhytaikaista ja tilapäisistä ansionmenetyksestään korvausta verollisena erityishoitorahana, jos hän osallistuu vaikeasti sairaan alle 16-vuotiaan lapsensa hoitoon tai kuntoutukseen: sairaalassa tai sairaalan tai erityishuoltopiirin poliklinikalla tai näihin liittyvässä kotihoidossa. kuntoutus- tai sopeutumisvalmennuskurssilla22 19 Ellei lapsen sairaus ole vaikea, erityishoitorahaa voi saada vain alle 7-vuotiaan lapsen sairaala- tai poliklinikkahoidon ajalta. Erityishoitoraha määräytyy sairauspäivärahan tavoin hakijan työtuloista ja on verotettavaa tuloa. Tulottomalle tai pienituloiselle voidaan kuitenkin maksaa arkipäivältä 15,20 Euron erityishoitoraha sekä työttömälle ja opiskelijalle vähintään aikaisemman tuen suuruista erityishoitorahaa. Erityishoitorahaa haetaan Kelasta. Nettiosoite: Kuntoutusraha Korvaus lyhytaikaisesta ansionmenetyksestä vanhemmalle, joka osallistuu sopeutumisvalmennukseen tai perhekuntoutukseen ja on sen vuoksi estynyt tekemästä työtä, kuntoutusraha määräytyy yleensä sairauspäivärahan tavoin työtulojen mukaan ja se on veronalaista tuloa. Kuntoutusrahaa haetaan Kelasta. Nettiosoite: Omaishoidon tuki Omaishoito on vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun läheisen hoidettavalle läheisen henkilön avulla. Omaishoidon tuki on kunnan harkinnassa oleva määrärahasidonnainen palvelu. Lain tarkoituksena on edistää hoidettavan edun mukaisen omaishoidon toteuttamista turvaamalla riittävät sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut sekä hoidon jatkuvuus ja omaishoitajan työn tukeminen. Omaishoidon tuki on kokonaisuus, joka muodostuu hoidettavalle annettavista tarvittavista palveluista sekä omaishoitajille annettavasta hoitopalkkiosta, vapaasta tai omaishoitoa tukevista palveluista. Nettiosoite: - a23 20 Omaishoidon tuen saaminen edellyttää, että kunta ja hoitaja tekevät hoidosta sopimuksen, johon liittyy hoito- ja palvelusuunnitelma. Hoitajana voi toimia muukin henkilö kuin hoidettavan omainen. Kunnan kanssa sopimuksen tehneelle hoitajalle kertyy työstään työeläketurvaa edellyttäen, ettei hän ole jo eläkkeellä. Kunta huolehtii myös omaishoitajan tapaturmavakuutuksesta. Hoito- ja palvelusuunnitelmassa määritellään hoidettavalle annettavien palvelujen lisäksi myös hoitajalle suunnatut omaishoitoa tukevat palvelut. Hoitopalkkio on vammaista, sairasta tai vanhusta kotona hoitavalle henkilölle. Kuukausittaisen hoitopalkkion suuruus määräytyy hoidon sitovuuden ja vaativuuden perusteella. Jos hoitaja on estynyt tekemästä ansiotyötä hoidollisesti raskaan siirtymävaiheen aikana, hoitopalkkio on vähintään 634,42 euroa kuukaudessa. Hoitopalkkio on veronalaista tuloa. Omaishoidon tuen palkkioluokat 2008 ovat: , , ,20 Omaishoidon tuki on harkinnanvarainen ja määrärahoihin sidottu tuki, johon Rovaniemellä perusturvalautakunta osoittaa vuosittain määrärahan. Lisätietoja saa vammaispalveluista. Nettiosoite24 21 13 AVUSTAJA, TULKKI JA TUKIHENKILÖ Henkilökohtainen avustaja Erityisistä syistä voidaan kustannukset henkilökohtaisen avustajan palkkaamisesta korvata vammaispalvelulain perusteella vaikeavammaiselle henkilölle, joka tarvitsee runsaasti toisen henkilön apua jokapäiväisissä toiminnoissa; vammainen henkilö (alaikäisen kohdalla huoltaja) hankkii itse avustajan ja toimii tämän työnantajana. Kunnan sosiaalitoimi neuvoo ja auttaa avustajan palkkaukseen liittyvissä asioissa. Lapsen päivähoidossa tarvitseman avustajan järjestää päivähoito ja koulussa tarvitseman avustajan hankkii opetustoimi. Tulkkipalvelut Tulkkipalveluja voi saada vaikeasti kuulovammainen, kuulo- ja näkövammainen tai puhevammainen henkilö; tulkkaus voi tapahtua viittomakielellä tai muilla kommunikaatiota selventävillä menetelmillä. Haetaan vammaispalveluista. Tukihenkilö Järjestöt ja seurakunnat kouluttavat omaisten tueksi vapaaehtoistyöntekijöitä. Vapaaehtoinen tukihenkilö tai ystävä hoidettavalle antaa omaiselle hetken hengähdystauon hoitotyöstä. Vapaaehtoistyöntekijöitä välittävät mm. SPR:n osastot, MLL, lähimmäispalveluyhdistykset, seurakunnat ja kuntien sosiaalitoimistot. Vapaaehtoisten antama apu on maksutonta. Kouluikäiselle ja sitä vanhemmalle vammaiselle lapselle ja nuorelle, joka vaikeavammaisuuden, yksinäisyyden tai muun syyn vuoksi tarvitsee erityistä tukea sosiaalisissa suhteissa, harrastustoimintaan osallistumisessa tai muussa vapaaajan toiminnoissa, perhe voi itse ehdottaa tukihenkilöä kunnan vammaispalveluun.25 22 14 KULJETUSPALVELU Kuljetus sairauden tai kuntoutuksen vuoksi Kela maksaa sairauden tai kuntoutuksen vuoksi lähimpään hoitopaikkaan tehtyjen matkojen kuluista matkakorvauksia seuraavasti: 9,25 Euroa ylittävän osuuden (yhteen suuntaan) Kun maksetut osuudet ylittävät 157,25 Euroa kalenterivuoden aikana, Kela maksaa ylittävän osan kokonaan. Vuosittaiseen omavastuuseen voidaan ottaa mukaan myös alle omavastuun jääneet sairaus- tai kuntoutusmatkat, joiden kuitit toimitetaan Kelaan 6 kk:n kuluessa matkan maksamisesta. Yöpymisrahaa saa enintään 20,18 Euroa yöltä. Matkakulujen korvaus voidaan vähentää suoraan kuljetuslaskusta, jos potilas antaa kuljetuksen suorittaneelle taksille tai ambulanssille valtakirjan. Kuljetukset vammaispalvelulain mukaan Kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle kohtuulliset kuljetuspalvelut niihin liittyvine saattopalveluineen, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. Vaikeavammaisena pidetään henkilöä, jolla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa ja joka ei vammansa tai sairautensa vuoksi voi käyttää julkisia liikennevälineitä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetuspalveluja järjestetään siten, että henkilöllä on mahdollisuus suorittaa välttämättömien työhön ja opiskeluun liittyvien matkojen lisäksi vähintään 18 yhdensuuntaista jokapäiväiseen elämään kuuluvaa matkaa kuukaudessa. Tällaisia matkoja ovat mm. asioimis- ja virkistysmatkat. Myös hyvin pienellä lapsella voi olla oikeus kuljetuspalveluihin, jos hän tarvitsee apuvälineitä tai ei sairauden vuoksi pysty käyttämään joukkoliikennevälineitä.26 23 Kuljetukset erityishuoltolain mukaan Kehitysvammaisten erityishuoltolain mukaisia maksuttomia matkoja ovat esimerkiksi Kolpeneen kuntoutusjaksolla käynnit. Rovaniemen kaupungin sosiaalihuolto- ja vammaispalvelulain mukaiset kuljetukset sekä Kelan korvaamat kuljetukset Lapin keskussairaalaan ja Oulun yliopistolliseen sairaalaan tilataan Matkapalvelukeskuksesta. Matkapalvelukeskuksen käyttämiä kulkuneuvoja ovat taksi, linja-auto ja palvelulinja. Keskuksen numero on Kuljetuspalvelumatkat maksetaan kuljetuspalvelukortilla, kortti on henkilökohtainen. Kuljettaja perii autossa kortilta maksun lukijalaitteen avulla. Matkustajan omavastuu on voimassa oleva linja-autotaksa, jos matkustaja tarvitsee saattajan, silloin saattajan matka on ilmainen. Kuljetuspalvelukorttia haetaan vammaispalveluista. Nettiosoite: image:27 24 15 VAPAA-AJAN TOIMINTA Vammaisille lapsille ja nuorille sopivia kerhoja tai harrastusryhmiä järjestävät eri järjestöt, yksityiset leirien järjestäjät, liikuntaviraston erityisliikunnanohjaajat, oppilaitokset ja seurakunta yhdessä vammaispalveluiden kanssa. Eri potilas- ja vammaisjärjestöt järjestävät perheille osittain tuettua lomatoimintaa. Lisätietoja vapaa-ajan toiminnasta saa vammaispalveluista ja eri järjestöistä. 16 ASUNNON MUUTOSTYÖT Vaikeavammaisen henkilön vakituisen asunnon muutostyöt, muutostöiden suunnittelu ja esteiden poisto asunnon välittömästä lähiympäristöstä sekä asuntoon kiinteästi asennettavat välineet ja laitteet korvataan vammais-palvelulain perusteella, jos henkilö vammansa takia välttämättä tarvitsee niitä suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. 17 VAPAAEHTOISET VAKUUTUKSET Mikäli lapsella/perheellä on omia vakuutuksia, kannattaa vakuutusyhtiöstä tarkistaa niiden mahdollisesti korvaamat palvelut tai kustannukset.28 25 18 SAIRAALAHOIDON KUSTANNUKSET Sairaanhoitokustannusten korvaukset Kela korvaa osan yksityislääkärin palkkiosta (60 % Kelan vahvistamasta taksasta) ja osan yksityislääkärin määräämän tutkimuksen ja hoidon kustannuksista (75 % 13,46 Euroa ylittävältä osalta Kelan vahvistamasta taksasta). Korvaus voidaan vähentää suoraan laskusta hoitopaikassa, joka on tehnyt valtakirjasopimuksen Kelan kanssa. Korvausta voi myös hakea Kelasta jälkikäteen. Sairaanhoitokorvausten hakuaika on 6 kk siitä, kun asiakas on maksanut hoidon. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen maksukatto Kohtuuttoman suureksi kasvavan maksurasituksen estämiseksi on tietyille asiakkaan maksettaviksi tuleville sosiaali- ja terveydenhuollon maksuille määrätty vuotuinen maksukatto. Maksukaton täyttymistä asiakas voi seurata esim. terveyskeskuksesta saatavalla asiakasmaksukortilla, johon merkitään maksetut maksut. Maksukattoon luetaan tietyt terveydenhuollon maksut (mm. terveyskeskusmaksu, sairaalan poliklinikkamaksu) sekä sosiaalihuollon maksuista lyhytaikaisen laitoshoidon hoitopäivämaksu ja maksu vammaiselle laitoshoitona tai kehitysvammaisten erityishuoltona annetusta kuntoutushoidosta. Perheen lasten maksut voidaan laskea yhteen toisen vanhemman maksujen kanssa. Maksukaton täytyttyä asiakas voi pyytää asiakasmaksujen vapaakortin sosiaali- tai terveydenhuollon toimintayksiköstä tai sosiaalikeskuksen hallintopalveluyksiköstä. Alle 18-vuotiaan lapsen sairaalahoidosta peritään maksu vain 7 vuorokaudelta kalenterivuodessa; 7 vuorokauden omavastuun jälkeen hoito osastolla on maksutonta (ei koske poliklinikkamaksuja).29 26 Sosiaalipalvelujen maksunalennukset Kaikista sosiaalipalvelujen asiakasmaksuista on mahdollista hakea alennusta perheen tulojen perusteella tai erityisten sosiaalisten syiden vuoksi, alennusta haetaan siitä yksiköstä, jossa kyseinen asiakasmaksu on määritetty. 19 SUURET LÄÄKEKULUT Asiakkaalla on oikeus lisäkorvaukseen, jos korvattujen lääkekustannusten omavastuuosuus vuonna 2008 ylittävää 643,14 euroa. Ylittävä osa korvataan 1,50 euron lääkekohtaisen omavastuuosuuden jälkeen kokonaan, kun asiakas on saanut oikeuden lisäkorvaukseen. Kela seuraa asiakkaan maksettavaksi jääviä lääkekustannuksia ja ilmoittaa lisäkorvausoikeuden täyttymisestä kirjeitse. Kirjeen mukana asiakas saa erillisen ilmoituksen esitettäväksi apteekissa. Lääkkeiden sairausvakuutuskorvaus vähennetään jo apteekissa, kun asiakas esittää Kela-kortin ja lääke on korvattava. Lisätietoja antaa Kela. Nettiosoite: 20 SEURAKUNNAN DIAKONIATYÖ Lapin seurakuntien diakoniatyö tarjoaa kehitysvammaisille ja heidän vanhemmilleen seurakunnallisia palveluja. Viisitoista vuotta täyttäneelle nuorelle järjestetään rippikoulu. Yhdessä seurakuntien kanssa kehitysvammaisten pastori järjestää kehitysvammaisten kirkkopyhiä, leirejä, retkiä ja hartauksia kuntien toimintayksiköissä. Rovaniemen seurakunnan diakoniatyö järjestää kehitysvammaisten leirejä, kohtaamispäiviä, retkiä useasti vuodessa vanhemmille, omaishoitajille ja koko perheelle. Lisätietoja kehitysvammatyön pastori Kirsti Alanne Puh Sähköposti nettiosoite30 27 21 OMAISHOITAJA- JA VAMMAISJÄRJESTÖT Erityislasten omaiset (ELO) ry. Rovaniemellä toimii aktiivisesti Erityislasten omaiset (ELO) ry. ELO-toiminta on käynnistynyt erityisperheiden aloitteesta kuusi vuotta sitten. Erityisperhe on perhe, jossa on yksi tai useampi tukea tai hoivaa tarvitseva pitkäaikaissairas tai vammainen lapsi. Yhdistyksen hallituksessa on virkistys-, tiedotusja jäsentoimikunnat sekä kummi-, tilapäishoito- ja tulevaisuustyöryhmät. ELOtilaisuuksia ovat mm. ELO-äitien turvesauna keväällä ja hemmotteluilta syksyllä, ELO-isien tapaamisia on nelisen kertaa vuodessa, lisäksi on pizzailtaa, takkailtaa, ruskapäivää, joulumyyjäiset ja pikkujoulu. Lisäksi yhdistys järjestää kaverikursseja ja erilaista koulutusta, seminaareja, teemapäiviä eri oppilaitosten, yhdistysten, liittojen ja muiden toimijoiden kanssa. Nettiosoite: Rovaniemen seudun omaishoitajat ja läheiset ry Yhdistys on Omaishoitajat ja Läheiset Liitto ry:n paikallisyhdistys. Yhdistys toimii omaishoitajien sekä heidän hoidettaviensa aseman ja elämänlaadun parantamiseksi ja tukemiseksi. Tavoitteena on kehittää omaishoitajien ja heidän hoidettaviensa palveluja mm. vertaistukitoiminta, kuntoutus, omaishoitajalomat, edunvalvonta, virkistystoiminta, omaishoitajien vapaat, omaishoidontuki. Jäsenillä on mahdollisuus hakea liiton kuntoutuskursseille ja omaishoitajalomille, liiton lakimiespalvelut ovat myös jäsenten käytössä. Jäsenlehti Lähellä ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Nettiosoite: Palveluohjausta omaishoitajille antaa PALO-projekti ( ), joka on kolmivuotinen RAY:n rahoittama projekti. Projektin tarkoituksena on kehittää Rovaseudun alueella toimintamalli, joka antaa tukea, vertaistukea, ohjausta ja neuvontaa omaishoitajille ja heidän läheisilleen. Projektin tarkoituksena on myös luoda yhdessä alueen kuntien ja muiden järjestöjen kanssa turvallinen asiantuntija verkosto, joka auttaa omaishoitajia säilyttämään elämänhallinnan arjen31 28 omaishoitotilanteessa. Projekti ylläpitää palvelevaa puhelinta, tekee palveluohjauskäyntejä asiakkaan kotiin, järjestää ja kehittää vertaistukitoimintaa sekä järjestää omaishoitajille koulutusta. Palvelevasta puhelimesta ( ) saa tietoa, tukea, neuvoa ja ohjausta arjessa selviytymiseen hoitaessasi vammaista tai pitkäaikaissairasta omaistasi. Nettiosoite: Autismi- ja Aspergerliitto ry Autismi- ja Aspergerliitto ry edistää ja valvoo autismin kirjon henkilöiden ja heidän perheidensä yleisiä yhteiskunnallisia oikeuksia ja tasa-arvoa. Liiton keskeisenä tavoitteena on edistää autismin kirjon lasten, nuorten ja aikuisten elämän laatua mm. kehittämällä kuntoutus-, koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia. Liitto toimii autismin kirjon henkilöiden edunvalvojana vaikuttaen lainsäädäntötyöhön ja taloudellisiin ratkaisuihin kunnallisten ja valtakunnallisten poliittisten päättäjien avulla. Liitto tiedottaa autismin kirjosta, toimii yhdyssiteenä autismin kirjoon liittyvässä työssä, järjestää alan koulutusta sekä tukee jäsenyhdistystensä toimintaa jäsenten elämänolosuhteiden parantamiseksi. Lapin Autismi ja Aspergeryhdistys ry on perustettu vuonna 1997 Rovaniemellä. Yhdistyksen toimintaan voivat tulla mukaan myös ihmiset, joilla tai joiden läheisillä on diagnoosina Asperger-syndrooma, Rett-oireyhtymä tai jokin muu neurologinen häiriö. Liiton toimintaan kuuluvat mm. vertaistuki, koulutusten ja sopeutumisvalmennuskurssien järjestäminen, tiedotus, viranomaiskontaktit, harrastustoiminta perheille ja lapsille. Jäsenlehti on Autismi. Nettiosoite: ja32 29 Epilepsialiitto Epilepsialiitto on valtakunnallinen kansanterveys- ja edunvalvontajärjestö. Epilepsialiitto tarjoaa epilepsiaa sairastavalle ja hänen läheisilleen tietoa ja tukea epilepsian kanssa elämiseen. Liitto sen puolesta, että epilepsian hyvä hoito ja tarvittavat tukipalvelut olisivat kaikkien saatavilla, ihmisillä olisi epilepsiasta oikeat tiedot ja että sairauteen suhtauduttaisiin asiallisesti ja avoimesti. Liiton toiminnan yhtenä kohderyhmänä ovat myös epilepsiaa sairastavia kohtaavat ammattilaiset. Rovaniemellä toimii Lapin epilepsia yhdistys. Liiton jäsenlehti on Epilepsialehti. Nettiosoite: Kuurojen Liitto ry Kuurojen Liitto on viittomakielisten etujärjestö. Liiton tärkeimmät tehtävät ovat edunvalvonta, asiantuntijana toimiminen ja palvelujen tuottaminen. Toiminnan tavoitteena on kuuron ihmisen sosiaalisen turvallisuuden, vuorovaikutuksen mahdollisuuksien ja osallistumisen edistäminen. Viittomakielen asema ja käyttö on Kuurojen Liiton toiminnan perusta. Liiton rooli viittomakielisten palvelujen tuottajana on suuri. Palveluiden kirjo ulottuu peruspalveluista huipputeknologian soveltamiseen viittomakielisten ihmisten arkielämään. Kuurojen Lehti on Kuurojen Liiton järjestöjulkaisu ja viittomakielisten aikakaus-, ja mielipidelehti. Rovaniemellä toimii Lapin kuurojen yhdistys ry. Nettiosoite: Näkövammaisten Keskusliitto ry Näkövammaisten Keskusliitto on Suomen näkövammaisyhdistysten kattojärjestö, joka edistää sokeiden ja heikkonäköisten ihmisten oikeuksien toteutumista, tuottaa erityispalveluja ja toimii näkemisen asiantuntijana Suomessa. Verkkolehti Airuesta voi lukea parhaat palat Näkövammaisten Airut -lehdestä. Koko lehti on luettavissa painettuna, pistekirjoituksella, äänitteenä tai tekstiversiona kotisivuilla. Lisätietoja: Rovaniemellä toimii Lapin Näkövammaiset ry. Nettiosoite:33 30 Suomen CP-liitto Suomen CP-liitto ry on CP-vammaisten, MMC-vammaisten ja hydrokefaliavammaisten lasten, nuorten ja aikuisten sekä heidän omaistensa valtakunnallinen oikeuksien valvontajärjestö. Suomen CP-liiton perustavoite on vammaispoliittisesti yleisesti hyväksytty periaate: tasa-arvo ja täysi osallistuminen yhteiskunnassa. Liiton julkaisema CP-lehti on ilmestynyt vuodesta Lehti ilmestyy seitsemän kertaa vuodessa, myös äänilehtenä. Rovaniemellä toimii Lapin CPyhdistys. Nettiosoite: Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Kehitysvammaisten Tukiliiton tehtävänä on tukea jäsenistöään sekä puolustaa ja kehittää kehitysvammaisten ja heidän perheidensä yhteiskunnallista tasa-arvoa. Tukiliiton tavoitteena on hyvä elämä kehitysvammaiselle ihmiselle ja hänen perheelleen. Yhdistyksen toiminnassa perheet liittyvät samojen arvojen kantajiksi, jakavat kokemuksiaan ja tunteitaan, kokevat yhteisöllisyyttä ja yhteisyyttä. Yhteinen toiminta, tapahtumat, virkistys ja tiedonjakaminen luovat me-henkeä ja antavat voimia arjessa jaksamiseen. Tukiliitto pitää vertaistuki-iltoja yhdessä vammaispalvelujen ohjaajien kanssa. Jäsenlehdet:ovat Tukiviesti ja selkolehti Leija. Nettiosoite: Rovaniemellä on Kehitysvammaisten tukiliiton aluetoimisto osoitteessa: Korkalonkatu 18 B 2. Aluesihteeri on Maire Pallari puh Lapinläänissä toimii Lapin kehitysvammaisten tukipiiri ry, johon kuuluu 15 yhdistystä. Rovaniemellä toimii Kehitysvammaisten tukiyhdistys ry. Lisätietoja Rovaniemen Kvt ry:n puheenjohtaja Leila Mäkelä. Sähköpostiosoite34 31 Kehitysvammaliitto Kehitysvammaliiton varsinaiset jäsenet ovat kuntayhtymiä, kuntia, seurakuntia, rekisteröityjä yhdistyksiä ja säätiöitä. Jäsenet tekevät kehitysvammatyötä tai toimivat muuten kehitysvammaisten ihmisten hyväksi. Kehitysvammaliiton toiminnan tavoite on vammaisen ihmisen hyvä elämä. Tähän päämäärään liitto pyrkii tutkimuksen, koulutus- ja kehittämistoiminnan, tiedotuksen ja materiaalituotannon avulla. Yhdessä asiakkaidensa kanssa Kehitysvammaliitto kehittää uusia toimintatapoja, tuotteita ja palveluja pienten ryhmien suuriin tarpeisiin. Liiton lehti on Ketju. Nettiosoite: Verneri - kehitysvamma-alan yhteinen verkkopalvelu Sivustolla on laaja tietopankki kehitysvammaisuudesta, kuntoutuksesta, asumisesta sekä työ- ja päivätoiminnasta. Tietopankkiin on koottu tietoa diagnooseista, ensitiedosta sekä monipuolisesti ihmisten arkielämän kokemuksia erilaisista elämäntilanteista. Tietoa odottajille -osiossa kerrotaan raskauteen ja vammaisuuteen liittyvistä asioista. Kehitysvammaisten lasten, nuorten ja aikuisten palvelut ja taloudelliset tuet on kerätty yhteen. Sivuilla voit myös keskustella ja kysyä neuvoa asiantuntijoilta tai vertaistukihenkilöiltä. Liitto julkaisee myös alan uutisia ja tapahtumakalenteria. Alan ammattilaisille ja opiskelijoille on koottu tietoa, jonka tarkoitus on tarjota virikkeitä oman työn kehittämiseen. Nettiosoite: Papunet yleiskieliset sivut Papunetin yleiskielisillä sivuilla on tietoa vuorovaikutuksesta, puhetta tukevasta ja korvaavasta kommunikoinnista, kommunikointikeinoista, apuvälineistä, ohjelmista ja puhevammaisten tulkkipalvelusta. Sivuilla on myös materiaaleja ja ideoita vuorovaikutuksen, kommunikoinnin ja toiminnan tukemiseen. Selkokielisetsivuilta löydät monenlaista tietoa eri aiheista selkokielellä. Papunetin sivuilta löytyvät myös kuvasivut ja pelisivut. Nettiosoite:35 32 22 AUTO, AUTOVERON PALAUTUS, PYSÄKÖINTI Mikäli auto on tarpeellinen vaikeavammaisen lapsen kuljetuksen vuoksi, (hakemukseen liitettävä lääkärintodistus) voidaan uutena hankittavaan autoon saada autoveron palautusta ja vapautusta ajoneuvoverosta. Lisätietoja Tullilaitoksen sivuilta: Vammaisen henkilön pysäköintilupa oikeuttaa pysäköimään liikuntaesteisille tarkoitetulle pysäköintipaikalle, maksulliselle pysäköintipaikalle maksutta sekä alueelle, missä pysäköinti on muutoin kielletty pysäköinti kielletty merkillä. Lupaa voidaan hakemuksesta myöntää lapsen kuljettamiseen, jolloin luvan saanti perustuu lapsen liikuntavammaan tai johonkin muuhun lapsen erityisongelmaan. Hakemukseen on liitettävä lääkärintodistus. Nettiosoite: 23 VEROTUS Veronmaksukyvyn alentumisvähennys Vammaista henkilöä kotona hoitavat perheet voivat verotuksessa hakea veronmaksukyvyn alentumisen johdosta myönnettävää vähennystä; vähennys on harkinnanvarainen ja sen myöntämiseen vaikuttavat perheen tulot ja varallisuus. Veronmaksukyvynalentumisvähennys haetaan veroilmoituksen yhteydessä; liitteeksi tarvitaan todistus vammaisuudesta sekä selvitys vammaisuudesta aiheutuneista kuluista. Lisätietoja saa verotoimistossa. Nettiosoite36 33 24 LAIT JA ASETUKSET Vammaiset henkilöt ovat oikeutettuja käyttämään kaikkia normaaleja palveluja. Mikäli henkilö ei saa tarvitsemiaan palveluja normaalina palveluna yleislakien perusteella, palvelut voidaan turvata erityislakien nojalla mm. vammaispalvelulain tai kehitysvammaislain perusteella. Keskeistä lainsäädäntöä Kehitysvammaisia koskevia keskeisimpiä lakeja ovat muun muassa perustuslaki (1999/731), hallintolaki (2003/434), sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annettu laki (2000/812), kehitysvammaisten erityishuollosta annettu laki (1977/519), laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (1987/380), laki omaishoidon tuesta (2005/937), sosiaalihuoltolaki (1982/710), sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annettu laki (1992/734). Lakien soveltamisjärjestys Yleislakeja ovat muun muassa sosiaalihuollon asiakaslaki, sosiaalihuoltolaki, päivähoitolaki sekä perusopetuslaki. Erityislakeja ovat muun muassa kehitysvammalaki sekä vammaispalvelulaki. Yleislain mukaiset palvelut ovat lähtökohtaisesti ensisijaisia suhteessa erityislain nojalla myönnettäviin palveluihin. oikeus erityislain mukaisiin palveluihin syntyy, mikäli henkilö ei saa tarvitsemiaan palveluita yleislain perusteella. Päätöstä tehtäessä tulee soveltaa asiakkaalle edullisempaa lakia. Koska erityishuollon palvelut ovat yleensä asiakkaalle maksuttomia, tulee kehitysvammalaki sovellettavaksi useimmissa tapauksissa. Kehitysvammalaki on vammaispalvelulakiin nähden ensisijainen, mikäli palvelu tai tukitoimi voidaan myöntää molempien lakien perusteella.37 34 Perustuslaki Suomen perustuslain 2 lukuun on kirjattu meille jokaiselle kuuluvat perusoikeudet, joita ovat mm. yhdenvertaisuus, oikeus elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen, liikkumisvapaus, yksityiselämän suoja, oikeus maksuttomaan perusopetukseen ja työhön sekä omaan kieleen. Perustuslain 6 :n mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä eikä ketään saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan muun ohella terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Perustuslain 22 puolestaan velvoittaa julkista valtaa turvaamaan perusoikeuksien käytännön toteutumiseen, mikä tarkoittaa myös perusoikeuksien aineellista toteutumista. Alemman asteisissa säädöksissä on tarkemmin yksilöity, millaisia toimia yhteiskunnalta edellytetään ja esimerkiksi millaisia palveluja asiakkailla on oikeus saada, jotta perusoikeudet toteutuvat. Asiakaslaki Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain tarkoituksena on edistää asiakaslähtöisyyttä ja asiakassuhteen luottamuksellisuutta sekä asiakkaan oikeutta hyvään palveluun ja kohteluun sosiaalihuollossa. Lakia sovelletaan sekä viranomaisen että yksityisen järjestämään sosiaalihuoltoon. Asiakkaalla on oikeus saada sosiaalihuollon toteuttajalta laadultaan hyvää sosiaalihuoltoa ja hyvää kohtelua ilman syrjintää. Sosiaalihuollon henkilöstön on selvitettävä asiakkaalle hänen oikeutensa ja velvollisuutensa sekä erilaiset vaihtoehdot ja niiden vaikutukset samoin kuin muut seikat, joilla on merkitystä hänen asiassaan. (4-5 ). Sosiaalihuoltoa toteuttaessa on ensisijaisesti otettava huomioon asiakkaan toivomukset ja mielipide ja muutoinkin kunnioitettava hänen itsemääräämisoikeuttaan (8 ). Asiakkaan kuulemista ennen häntä koskevan päätöksen tekemistä säädetään hallintomenettelylaissa. Näytä lisää\nLiite 3 TARKISTUSLISTA / palvelusuunnitelma ALLE 16-VUOTIAITA vammaisia ja pitkäaikaissairaita lapsia ja heidän perheitään koskevista tuista ja palveluista v. 2009 Kela Lapsilisä Alle 16-vuotiaan vammaistuki Lisätiedot TAVOITTEET. Vammaispalvelulain tarkoituksena on edistää. vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisina\n2015 LAKI Vammaispalvelulaissa on määritelty ne palvelut ja taloudelliset tukitoimet, joita kunnan sosiaalitoimi järjestää Vammaisille henkilöille. Lain tarkoituksena on edistää vammaisten henkilöiden Lisätiedot Omaishoidon tuen yleiset myöntämisedellytykset omaishoitolain 937/2005 mukaan\nPaletti palveluja erityistä tukea tarvitseville Lasten palvelut (alle 18v) Palveluohjaaja Tarja Kaskiluoto 18.3.2011 Omaishoidon tuki Laki omaishoidon tuesta (2.12.2005/937) lakisääteinen sosiaalipalvelu, Lisätiedot Henkilökohtainen apu ja erityishuolto osana palvelusuunnittelua. KVTL Salla Pyykkönen 9.11.2012\nHenkilökohtainen apu ja erityishuolto osana palvelusuunnittelua KVTL Salla Pyykkönen 9.11.2012 Palvelujen suunnittelun olemassa oleva säädöspohja Perustuslaki yhdenvertaisuus, sosiaaliturva, oikeusturva Lisätiedot Sosiaaliviraston palvelut autismin kirjon asiakkaille\nSosiaaliviraston palvelut autismin kirjon asiakkaille Sosiaalityöntekijä Ulla Åkerfelt Helsingin sosiaalivirasto Vammaisten sosiaalityö 26.1.2010 www.hel.fi Sosiaalityö ja palveluohjaus Sosiaaliturvaa Lisätiedot VAMMAISPALVELUHAKEMUS\nVAMMAISPALVELUHAKEMUS Hakijan henkilötiedot Sukunimi Etunimet Henkilötunnus Puhelinnumero Haettavat palvelut (täytetään vain niiden palvelujen osalta, joita haetaan) 1. Asuminen Asunnon muutostyöt, mitä Lisätiedot Vammaispalvelulain mukainen vaikeavammaisten kuljetuspalvelu\nKuljetuspalveluhakemus 1 (5) Vammaispalvelulain mukainen vaikeavammaisten kuljetuspalvelu Virkistys- ja asiointimatkat (enintään 18 yhdensuuntaista matkaa/kk) Sipoon kunnan ja lähikuntien alueilla, ei Lisätiedot Kuntoutussuunnitelma Palvelusuunnitelma\nKuntoutussuunnitelma Palvelusuunnitelma Kuntoutussuunnitelma ja palvelusuunnitelma Ideaalitilanne on, että palvelusuunnitelma ja kuntoutussuunnitelma tukevat toisiaan palvelujen järjestämisessä. Niiden Lisätiedot MUSTIJOEN PERUSTURVA Mäntsälä - Pornainen OMAISHOIDONTUEN MÄÄRITTELY\nOMAISHOIDONTUEN MÄÄRITTELY Omaishoidontuella tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidetavalle läheisen henkilön avulla. Lisätiedot Alle 65-vuotiaiden omaishoidon tuen myöntämisohjeet vuodelle 2016 Salon kaupunki, vammaispalvelut\n1(9) Alle 65-vuotiaiden omaishoidon tuen myöntämisohjeet vuodelle 2016 Salon kaupunki, vammaispalvelut 2(9) SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ OMAISHOIDON TUESTA 3 2 OMAISHOIDON TUEN HAKEMINEN 4 3 OMAISHOIDON SOPIMUS 5 Lisätiedot Kuntoutusjaksot 375. Vaativa osastohoito 678\n1 Sosiaalipalvelut Kuntoutus, asuminen ja päivätoiminta Tuulikello Kuntoutusjaksot 375 Osastojakso, jonka aikana asiakkaalle tehdään moniammatillinen kokonaistilanteen arviointi, kuntoutuksen suunnittelu Lisätiedot (Tässä ohjeessa kunta tarkoittaa Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymää)\n1 OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET 1.1.2015 alkaen (Tässä ohjeessa kunta tarkoittaa Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymää) 1. Omaishoidon tuen perusteet Laki omaishoidon tuesta (937/ 2005) Asiakasmaksulaki Lisätiedot PoSan vammaispalvelut ja kehitysvammahuolto Viranomaisesite\nVammaispalvelut ja kehitysvammahuolto: Aikuissosiaalityön päällikkö Puh. 044 577 2746, ma-ti, to-pe klo 9.00 10.00 Työnjohto ja hallinto Vakituiset ja tilapäiset asumispalvelusijoitukset (sis. myös Vpl:n Lisätiedot Opas omaishoidontuesta\nOpas omaishoidontuesta 1 2 Omaishoito Omaishoito on hoidettavan kotona tapahtuvaa hänen henkilökohtaista hoitoa. Omaishoitajana voi toimia hoidettavan avo- tai aviopuoliso, vanhempi, lapsi tai muu hoidettavalle Lisätiedot Osallisuus ja palvelusuunnittelu\nVammaispalvelujen kehittämishanke 2 Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan osahanke 2012-2013 Osallisuus ja palvelusuunnittelu Vammaispalvelulaki VpL:n tarkoituksena on edistää vammaisen henkilön edellytyksiä Lisätiedot Tuen yleiset myöntämisperusteet\nYleistä Omaishoidontukea koskeva laki (937/2005) tuli voimaan 1.1.2006. Laki korvasi sosiaalihuoltolaissa olleet omaishoidontukea koskevat säännökset sekä asetuksen omaishoidontuesta. Samaan aikaan myös Lisätiedot Kelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus 1.1.2016 alkaen\nKelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus 1.1.2016 alkaen Minna Rantanen, Kela Läntinen vakuutuspiiri TYKS 17.5.2016 Saajat Vaikeavammaisten lääkinnällisen kuntoutuksen / vaativan lääkinnällisen Lisätiedot Hakemus saapunut pvm. Käsittelijä Päätös pvm.\nKainuun maakunta kuntayhtymä Omaishoidontukihakemus Sosiaali- ja terveystoimiala O Kehitysvammaisen hoitoon Perhepalvelut O Vaikeavammaisen hoitoon Vanhuspalvelut O Vanhuksen hoitoon yli 65 v. Organisaatio Lisätiedot Mirva Vesamäki ja Päivi Pulli 28.9.2007\nMirva Vesamäki ja Päivi Pulli 28.9.2007 Vammaispalvelutiimi ½ vammaispalveluiden palveluohjaaja, joka toimii myös ½ asuntolan hoitajana, kaksi kehitysvammaisten kuntoutusohjaajaa, toimintakeskuksen johtaja, Lisätiedot Omaishoitajien ensitietopäivä 20.5.2014\nOmaishoitajien ensitietopäivä 20.5.2014 Omaishoidon tuki Sosiaalityöntekijä omaishoitoperheen tukena Sosiaalityöntekijä Marjaana Elsinen Seinäjoen keskussairaala Omaishoidon sanastoa omaishoito: vanhuksen, Lisätiedot LAPINLAHDEN KUNNAN OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMIS- JA MAKSUPERUSTEET 1.6.2012 ALKAEN\n1 LAPINLAHDEN KUNNAN OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMIS- JA MAKSUPERUSTEET 1.6.2012 ALKAEN (Laki omaishoidontuesta 2.12.2005/937) Omaishoidon tuen sisältö: Omaishoidon tuella tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen Lisätiedot OMAISHOIDON TUKI PELKOSENNIEMEN KUNNASSA\nOMAISHOIDON TUKI PELKOSENNIEMEN KUNNASSA Päivitetty 27.1.2015 1. LAINSÄÄDÄNTÖ Omaishoidon tuki perustuu lakiin omaishoidon tuesta (2.12.2005/937 ja 950/2006). Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen Lisätiedot Ikäihmisten sosiaaliturva. Marja Palmgren, YTM, Vanhustyön lehtori Lapin AMK\nIkäihmisten sosiaaliturva Marja Palmgren, YTM, Vanhustyön lehtori Lapin AMK Yleistä Ikäihmisten sosiaaliturva koostuu sosiaali- ja terveyspalveluista ja toimeentuloturvasta Kunnat järjestävät ikäihmisten Lisätiedot Omaishoidon tuen myöntämisperusteet 1.1.2015 alkaen\nOmaishoidon tuen myöntämisperusteet 1.1.2015 alkaen OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMINEN Omaishoidon tuki on lakisääteinen sosiaalipalvelu, jonka järjestämisestä vastaa kunta. Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, Lisätiedot OMAISHOIDONTUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET\nOMAISHOIDONTUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET Laki omaishoidontuesta (937/2005) on tullut voimaan 1.1.2006 alkaen ja se korvaa aikaisemmat omaishoidontukea koskevat sosiaalihuoltolain säännökset sekä asetuksen omaishoidontuesta. Lisätiedot Palveluseteli. tuo uusia vaihtoehtoja sosiaalipalveluihin. Tietoa palvelusetelin käytöstä\nPalveluseteli tuo uusia vaihtoehtoja sosiaalipalveluihin Tietoa palvelusetelin käytöstä 1 Palveluseteli Palvelusetelin käyttö merkitsee uutta tapaa järjestää ja saada kaupungin palveluja. Helsingissä sosiaalivirastossa Lisätiedot Omaishoidon tuen myöntämis- ja maksuperusteet 1.3.2012 alkaen\nOmaishoidon tuen myöntämis- ja maksuperusteet 1.3.2012 alkaen Omaishoidon tuen tarkoitus ja sisältö Omaishoidon tuella on tarkoitus mahdollistaa asiakkaan kotona asuminen sitä tukevine perus- ja erityispalveluineen. Lisätiedot HAKEMUS VAMMAISPALVELULAIN MUKAISESTA PALVELUSTA\nHAKEMUS VAMMAISPALVELULAIN MUKAISESTA PALVELUSTA Hakemus saapui: Viranomainen /toimintayksikkö Vaasan kaupunki Vammaispalvelu PL 241, Vöyrinkatu 46 65100 VAASA P. 06 325 1111/ vaihde Henkilötiedot Sukunimi Lisätiedot Vammaistyö. Sisällys 3 1. KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUT. 3 Asumispalvelut. 4 Ryhmäkotien yhteystiedot. 5 Työ- ja päivätoiminta\n1 2 Vammaistyö Salon kaupungin vammaistyöhön kuuluvat kehitysvammaisten palvelut, vammaispalvelulain mukaiset palvelut sekä alle 65 -vuotiaiden omaishoidon tuki. Sisällys 3 1. KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUT Lisätiedot VAMMAISPALVELUN PALVELUASUMINEN\nPOHJOIS-SATAKUNNAN HANKEKUNNAT HONKAJOKI, JÄMIJÄRVI, KANKAANPÄÄ, KARVIA VAMMAISPALVELUN PALVELUASUMINEN TOIMINTAOHJE Palvelun määritelmä Vaikeavammaisen määritelmä Palveluasumiseen liittyvät palvelut ja Lisätiedot VAMMAISTEN HENKILÖIDEN MÄÄRÄ- RAHASIDONNAISTEN PALVELUJEN JA TUKITOIMIEN TOIMINTAOHJE ESPOOSSA Sosiaali- ja terveyslautakunta 20.8.\nVAMMAISTEN HENKILÖIDEN MÄÄRÄ- RAHASIDONNAISTEN PALVELUJEN JA TUKITOIMIEN TOIMINTAOHJE ESPOOSSA Sosiaali- ja terveyslautakunta 20.8.2009 Kumoaa Vammaisten henkilöiden määrärahasidonnaisten palveluiden ja Lisätiedot OMAISHOIDONTUEN MYÖNTÄMISEN PERUSTEET 1.11.2009 lähtien\nSosiaalityö- ja perhepalvelut/vammaispalvelut OMAISHOIDONTUEN MYÖNTÄMISEN PERUSTEET 1.11.2009 lähtien Pitkäaikaissairaat tai vammaiset lapset ja nuoret alle 18 vuotta, sekä yli 18-vuotiaat kehitysvammaiset Lisätiedot Omaishoidontuen toimintaohje, kriteerit ja palkkiot 1.1.2011\nLi 2 Ikla 15.12.2010 3 Omaishoidontuen toimintaohje, kriteerit ja palkkiot 1.1.2011 Yleiset perusteet Omaishoidon tuella tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön kotona tapahtuvaa säännöllisen Lisätiedot HENKILÖKOHTAINEN APU VAIKEAVAMMAISELLE HENKILÖLLE SOVELTAMISOHJEET 01.12.2009 LÄHTIEN\nVaasan sosiaali- ja terveystoimi/sosiaalityö ja perhepalvelut/vammaispalvelut HENKILÖKOHTAINEN APU VAIKEAVAMMAISELLE HENKILÖLLE SOVELTAMISOHJEET 01.12.2009 LÄHTIEN YLEISTÄ HENKILÖKOHTAISESTA AVUSTA Henkilökohtaisen Lisätiedot Vammaispalvelut Helsingissä. Reija Lampinen vammaisasiamies 26.9.2013 Kampin palvelukeskus\nVammaispalvelut Helsingissä Reija Lampinen vammaisasiamies 26.9.2013 Kampin palvelukeskus Vammaispalvelulaki Vammaispalvelulain mukaan vammaisella henkilöllä tarkoitetaan henkilöä, jolla on vamman tai Lisätiedot Vammaispalvelut ja vaikeavammaisuus\nVammaispalvelut ja vaikeavammaisuus Lakimies Mika Välimaa, Kynnys ry Salo, 27.2.2014 1 Lait ja asetukset Sosiaalihuoltolaki Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista 3.4.1987/380 Lisätiedot SOSIAALIHUOLTOLAIN MUKAINEN KULJETUSPALVELUTUKI SOVELTAMISOHJEET 1.3.2012 alkaen. Kyh 24.1.2012 6 Kyh liite 4\nSOSIAALIHUOLTOLAIN MUKAINEN KULJETUSPALVELUTUKI SOVELTAMISOHJEET 1.3.2012 alkaen Kyh 24.1.2012 6 Kyh liite 4 2 Kuljetuspalvelun tavoite ja laajuus Kuljetuspalveluiden tavoitteena on edistää ja ylläpitää Lisätiedot Hoito- ja hoivapalvelu Kotihoito PÄIVÄTOIMINNAN KRITEERIT JA TOIMINTAPERIAATTEET\nPÄIVÄTOIMINNAN KRITEERIT JA TOIMINTAPERIAATTEET 1 ASIAKKAAKSI TULEMINEN Päivätoimintaan tullaan palvelutarpeenarvioinnin kautta, jolloin kartoitetaan kokonaisvaltaisesti asiakkaan selviytyminen päivittäiseistä Lisätiedot Alustusta erityislainsäädäntöön. Vammaispalvelujen raati 15.5.2013 Johtava sosiaalityöntekijä Emmi Hanhikoski\nAlustusta erityislainsäädäntöön Vammaispalvelujen raati 15.5.2013 Johtava sosiaalityöntekijä Emmi Hanhikoski 30.5.2013 Elävänä olentona maailmassa Erilaiset roolit Ihminen Perheenjäsen, vanhempi, sisarus, Lisätiedot Ajankohtaista STM:n hallinnonalalta. Eveliina Pöyhönen\nAjankohtaista STM:n hallinnonalalta Eveliina Pöyhönen Uusi sosiaalihuoltolaki Lain tarkoitus: Edistää ja ylläpitää hyvinvointia sekä sosiaalista turvallisuutta Vähentää eriarvoisuutta ja edistää osallisuutta Lisätiedot TUUSNIEMEN KUNTA Sosiaalilautakunta 16.02.2009 OMAISHOIDON TUEN KRITEERIT\nOMAISHOIDON TUEN KRITEERIT Sos. ltk. 5 Vuonna 2008 Tuusniemellä on maksettu omaishoidon tukea kaikkiaan 40 henkilölle, joista muutama on ollut kehitysvammainen ja sotainvalidi. Omaishoidon tuki on porrastettu Lisätiedot Avohoito, laitoshoito ja Kelan etuudet\nAvohoito, laitoshoito ja Kelan etuudet Eija Puutinen Muokkaa alaotsikon perustyyliä napsautt. Luento Kaste-hankkeen teemapäivässä 14.1.2010 Julkisen laitoshoidon vaikutus Kelan etuuksiin sairaanhoidosta Lisätiedot Vanhustyön vastuualuepäällikön ehdotus: Omaishoidon tuen myöntämisedellytykset\nOmaishoidon tuen myöntämisen perusteet ja soveltamisohjeet Perusturvaltk 42 / 08.02.2006 Vuoden 2006 alusta tuli voimaan laki omaishoidon tuesta (937/2005). Omaishoidon tuki on osa sosiaalipalveluja, jonka Lisätiedot Uudelle polulle. Omaishoitajat ja Läheiset Liitto ry Närståendevårdare och Vänner Förbundet rf\nUudelle polulle Omaishoitajako. Kuka hän on? Mitä hän tekee? Hän nostaa, kantaa, pesee, pukee, syöttää, juottaa. Touhuaa päivät, valvoo yöt. Hän itkee, rukoilee, nauraa, laulaa. Hän väsyy tiuskii, komentaa. Lisätiedot asema ja oikeudet Esitteitä 2001:1 selkokieli\nSosiaalihuollon asiakkaan asema ja oikeudet Esitteitä 2001:1 selkokieli Sosiaalihuollon asiakkaan asema ja oikeudet Lakia sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista kutsutaan lyhyesti asiakaslaiksi. Lisätiedot Vammaisetuudet. Alle 16-vuotiaan vammaistuki 16 vuotta täyttäneen vammaistuki Eläkettä saavan hoitotuki Ruokavaliokorvaus\nVammaisetuudet Vammaisetuuksien tarkoituksena on tukea vammaisten tai pitkäaikaisesti sairaiden selviytymistä jokapäiväisessä elämässä ja parantaa heidän elämänlaatuaan. Vammaisetuuksia ovat: Alle 16-vuotiaan Lisätiedot Sosiaalilautakunta 5.5.2015 27 NURMEKSEN KAUPUNKI. Omaishoidon tuen ohje\nSosiaalilautakunta 5.5.2015 27 NURMEKSEN KAUPUNKI Omaishoidon tuen ohje SISÄLLYS 1. Yleistä... 1 2. Omaishoidon tuen myöntäminen... 1 2.1. Tuen hakeminen... 1 2.2. Tuen myöntämisedellytykset... 1 3. Hoitopalkkio... Lisätiedot Vammaispalvelulain ja asetuksen perusteella myönnettävien palveluiden ja tukitoimien ohjeet vuodelle 2016\n1(10) Vammaispalvelulain ja asetuksen perusteella myönnettävien palveluiden ja tukitoimien ohjeet vuodelle 2016 Salon kaupunki,vammaispalvelut (Sote-lautakunta, 16.12.2015, 165) Ohj 2(10) SISÄLTÖ JOHDANTO Lisätiedot Vammaispalvelut - tiedätkö oikeutesi Anne Pyyhtiä 26.09.2013\nVammaispalvelut - tiedätkö oikeutesi Anne Pyyhtiä 26.09.2013 Kunta Kela Vakuutuslaitos Työhallinto Työeläkelaitokset Valtiokonttori 2 On lakisääteinen velvoite ja virkavelvollisuus, johon tulee panostaa Lisätiedot Ensisijainen. Ensisijainen. Ensisijainen\nEnsisijainen Sosiaalihuoltolaki esim. sosiaalityö kotipalvelut asumispalvelut laitoshuolto vammaisten henkilöiden työllistymistä tukeva toiminta ja vammaisten henkilöiden työtoiminta Ensisijainen Vammaispalvelulaki Lisätiedot Vammaispalvelujen asiakasmaksut\nVammaispalvelujen asiakasmaksut 1 (6) Sisältö 1 Vammaispalvelujen asiakasmaksut... 3 2 Kuljetuspalvelu... 3 3 Asuminen... 4 3.1 Pysyvä asuminen... 4 3.2 Vaikeavammaisen tilapäinen asuminen (esim. asumisharjoittelu Lisätiedot Henkilökohtainen apu -järjestelmä periaatteet ja lakitausta\nHenkilökohtainen apu -järjestelmä periaatteet ja lakitausta Lakimies Mika Välimaa 13.5.2014, Turku Kynnys ry Säädökset Vammaispalvelulaki (8-8 d, 3 a ) subjektiivinen oikeus palvelusuunnitelma Laki sosiaalihuollon Lisätiedot Henkilötiedot. Päivämäärä: Suunnitelman vastuullinen rekisterinpitäjä on Suunnitelman vastuuhenkilö on Laatijat ja yhteystiedot: Nimi: Osoite:\nTUKI- JA PALVELUSUUNNITELMA Suunnitelmaan kirjattavat tiedot saadaan ensisijaisesti asiakkaalta. Suunnitelman alkuperäinen kappale jää rekisterinpitäjälle ja yksi kappale (kopio) annetaan asiakkaalle tai Lisätiedot Sukunimi ja etunimet Henkilötunnus. Osoite Puhelin. Osoite. Pystyttekö käyttämään julkisia liikennevälineitä?\nHAMINAN KAUPUNKI Ikäihmisten palvelut Kotihoitokeskus Pikkuympyräkatu 3 49400 HAMINA P. 0400 801 831 KULJETUSPALVELUHAKEMUS Sosiaalihuoltolain mukainen kuljetuspalvelu Saap.pv Dnro HAKIJA Sukunimi ja etunimet Lisätiedot Esitys perusturvalautakunnan toimivallan siirtämisestä perusturvan viranhaltijoille\nEsitys perusturvalautakunnan toimivallan siirtämisestä perusturvan viranhaltijoille Perusturvalautakunnan tehtäviin liittyvän toimivallan siirrosta tehtyä perusturvalautakunnan tekemää päätökseen 14.2.2013 Lisätiedot PIELAVEDEN KUNNAN IKÄIHMISTEN OMAISHOIDON MYÖNTAMISEN PERUSTEET\nperusturvaltk 17.3.2015 LIITE 2. PIELAVEDEN KUNNAN IKÄIHMISTEN OMAISHOIDON MYÖNTAMISEN PERUSTEET 1 SÄÄDÖKSET 1.1 Ohjaava lainsäädäntö - Omaishoidon tuki perustuu lakiin omaishoidontuesta (937/2005). - Lisätiedot Vammaispalvelulain mukaisen henkilökohtaisen avun toimintasuunnitelma 1.9.2009\nVAMMAISPALVELUT Vammaispalvelujen palveluesimies Maija Tervo Vammaispalvelun sosiaalityö ja ohjaus Ansala Heli Juupaluoma Sauli Niemi Johanna Rapo Sirpa Asumispalvelut Katja Vesterelve Tiimivastaavat Päivätoiminta Lisätiedot Ikäihminen toimintakykynsä ylläpitäjänä HOITO- JA VANHUSTYÖ\nIkäihminen toimintakykynsä ylläpitäjänä HOITO- JA VANHUSTYÖ Kotiin annettavat palvelut Kotiin annettavien palveluiden tavoitteena on tukea ikäihmisten selviytymistä omassa asuinympäristössään. Ikääntyvän Lisätiedot Omaishoidon tuki omaishoidontuki on osa kunnan järjestämää sosiaalipalvelua. Kyseessä on määrärahasidonnainen\n1 (9) TARKISTUSLISTA PALVELUOHJAUS / KUNTOUTUSOHJAUS alle 16-vuotiaita vammaisia ja pitkäaikaissairaita lapsia ja heidän perheitään koskevista etuuksista ja palveluista v. 2008 Äänekoski (vammaispalvelutiimin Lisätiedot Henkilökohtainen avustajajärjestelmä ja vammaispalvelulaki. Jyväskylä 28.8.2008 lakimies Juha-Pekka Konttinen\nHenkilökohtainen avustajajärjestelmä ja vammaispalvelulaki Jyväskylä 28.8.2008 lakimies Juha-Pekka Konttinen Henkilökohtainen avustaja järjestelmä (Kynnys ry:n laatima määritelmä) Henkilökohtainen avustaja Lisätiedot Kansallinen omaishoidon kehittämisohjelma. Työryhmän väliraportti. STM:n raportteja ja muistioita 2013:10\nKansallinen omaishoidon kehittämisohjelma Työryhmän väliraportti. STM:n raportteja ja muistioita 2013:10 Omaishoidon nykytilanne Laki omaishoidon tuesta voimaan 1.1.2006 Omaishoidon tuki on hoidettavan Lisätiedot Kansallinen omaishoidon kehittämisohjelma Työryhmän loppuraportti\nKansallinen omaishoidon kehittämisohjelma Työryhmän loppuraportti Anne-Mari Raassina Neuvotteleva virkamies STM Työryhmän toimeksianto laatia kansallinen omaishoidon kehittämisohjelma, johon sisältyvät Lisätiedot Omaishoidon tuen myöntämisen perusteet Akaan ja Urjalan yhteistoimintaaluella\nAkaan kaupunki Perusturvatoimi Vanhus- ja vammaistyön tehtäväalue Omaishoidon tuen myöntämisen perusteet Akaan ja Urjalan yhteistoimintaaluella 1. Tuen tarkoitus ja sisältö Omaishoidon tuki perustuu lakiin Lisätiedot VAMMAISPALVELULAIN PERUSTEELLA JÄRJESTETTÄVIEN PALVELUIDEN JA TUKITOIMIEN MÄÄRÄYTYMISPERUSTEET v. 2011\nVAMMAISPALVELULAIN PERUSTEELLA JÄRJESTETTÄVIEN PALVELUIDEN JA TUKITOIMIEN MÄÄRÄYTYMISPERUSTEET v. 2011 1. YLEISET PERUSTEET Vammaispalvelulain soveltamisen tavoitteena on a) edistää vammaisten henkilöiden Lisätiedot Kurssit ja perhetapaamiset\nKurssit ja perhetapaamiset l Ensitietokurssit l Kelan sopeutumisvalmennuskurssit l Harvinaisten vammaryhmien perhetapaamiset Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Kurssit ja perhetapaamiset Kehitysvammaisten Lisätiedot OMAISHOIDONTUKIHAKEMUS Sosiaali- ja terveystoimi saapumispäivä\nOMAISHOIDONTUKIHAKEMUS Sosiaali- ja terveystoimi saapumispäivä HOIDETTAVAA KOSKEVAT TIEDOT Henkilötiedot Nimi Henkilötunnus Osoite Puhelin Tiedot hoitosuhteesta Hoidettava on hoitajan puoliso/avopuoliso Lisätiedot 1. HAKIJAN HENKILÖTIEDOT\nSosiaali- ja terveysvirasto Vammaispalvelu Metsolantie 2, 04200 Kerava KULJETUSPALVELUHAKEMUS JA -ARVIOINTI 1 (8) 1. HAKIJAN HENKILÖTIEDOT Sukunimi ja etunimet: Henkilötunnus: Ammatti: Osoite: Postinumero: Lisätiedot Jyväskylän kaupunki Sosiaali- ja terveyspalvelut Vanhus- ja vammaispalvelut OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET JYVÄSKYLÄSSÄ\nJyväskylän kaupunki Sosiaali- ja terveyspalvelut Vanhus- ja vammaispalvelut OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET JYVÄSKYLÄSSÄ 2013 SISÄLLYSLUETTELO OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMISEN PERUSTEET... 3 Omaishoidon Lisätiedot Kiteen kaupunki Omaishoidontuen myöntämisperusteet\nKiteen kaupunki Omaishoidontuen myöntämisperusteet Perusturvalautakunta 17.12.2013 165 1 Omaishoidon tuki Omaishoidon tuki perustuu omaishoidon tuesta annettuun lakiin (937/2005) ja siihen tehtyihin muutoksiin Lisätiedot Postinumero ja paikka:\nNurmijärven kunta Vammaispalvelut Keskustie 2 A, 01900 Nurmijärvi VAMMAISPALVELULAIN MUKAINEN KULJETUSPALVELU- HAKEMUS 1 (6) 1. HAKIJAN HENKILÖTIEDOT Sukunimi ja etunimet: Henkilötunnus: Osoite: Puhelin Lisätiedot Kaarinan kaupunki Kaupunginhallitus 1 (6) Hyvinvointipalvelut 1.12.2014, Liite 235/2014 Omaishoito\nKaarinan kaupunki Kaupunginhallitus 1 (6) Hyvinvointipalvelut 1.12.2014, Liite 235/2014 Omaishoito P PERUSTURVALAUTAKUNTA 21.10.2014 Perusturvalautakunta 24.2.2015 11 OMAISHOIDON TUEN MYÖNTÄMISPERUSTEET Lisätiedot Suomen CP-liitto ry. www.cp-liitto.fi\nSuomen CP-liitto ry Suomen CP-liitto ry on CP-, MMC- ja hydrokefaliavammaisten lasten, nuorten ja aikuisten sekä heidän omaistensa valtakunnallinen keskusjärjestö, jonka päätehtävät ovat oikeuksien valvonta Lisätiedot IKÄIHMISTEN PERHEHOITO\nIKÄIHMISTEN PERHEHOITO Palveluvaliokunta Raija Inkala 15.10.2014 PERHEHOIDOSTA YLEISTÄ tarkoitetaan henkilön hoidon, hoivan tai muun ympärivuorokautisen huolenpidon järjestämistä hänen kotinsa ulkopuolella Lisätiedot Miksi kuntoutusta pitää suunnitella?\nPerusterveydenhuollon kuntoutussuunnitelman perusteet ja kuntoutussuunnitelmaopas Koulutuspäivä 17.9.2010 Miksi kuntoutusta pitää suunnitella? Miia Palo Ylilääkäri, avovastaanottotoiminta, Rovaniemen kaupunki Lisätiedot V a m m a i s p a l v e l u t t y ö l l i s t y m i s e n t u k e n a S a n n a K a l m a r i, k u n t o u t u s s u u n n i t t e l i j a\nV a m m a i s p a l v e l u t t y ö l l i s t y m i s e n t u k e n a S a n n a K a l m a r i, k u n t o u t u s s u u n n i t t e l i j a Vammaispalvelulaki Vammaispalvelulain tarkoituksena on edistää Lisätiedot YLI 16-VUOTIAITA vammaisia ja pitkäaikaissairaita henkilöitä koskevista tuista ja palveluista v. 2009\n1 Liite 4 TARKISTUSLISTA / palvelusuunnitelma YLI 16-VUOTIAITA vammaisia ja pitkäaikaissairaita henkilöitä koskevista tuista ja palveluista v. 2009 Kela 16 vuotta täyttäneen vammaistuki Vammaistukea myönnetään Lisätiedot Henkilökohtainen apu omannäköisen elämän tueksi. Kehitysvammaisten Palvelusäätiö Petra Tiihonen 2015\nHenkilökohtainen apu omannäköisen elämän tueksi Kehitysvammaisten Palvelusäätiö Petra Tiihonen 2015 Miksi puheenvuoro henkilökohtaisesta avusta? Vammaispalvelulain mukainen henkilökohtainen apu voi olla Lisätiedot Kelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus\nKelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus 1.1.2016 alkaen 26.10.2015 Pitkänimen sairaala, Psykoterapiapaja. Elina Kinnunen, asiantuntijalääkäri, Kela - vaikeavammaisten lääkinnällinen kuntoutus Lisätiedot Kelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus 1.1.2016 alkaen\nKelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus 1.1.2016 alkaen Kelan järjestämä vaativa lääkinnällinen kuntoutus - vaikeavammaisten lääkinnällinen kuntoutus muuttuu Uusi laki tulee voimaan 1.1.2016 Lisätiedot Peruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualue. Itä-Suomen aluehallintovirasto, Peruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualue\nPeruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualue Itä-Suomen aluehallintovirasto, Peruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualue Palvelujen ja tukitoimien yksilöllinen järjestäminen palvelusuunnitelman Lisätiedot Vaikeasti työllistyvien tukeminen välityömarkkinoilla\nVaikeasti työllistyvien tukeminen välityömarkkinoilla Eveliina Pöyhönen Keitä ovat vaikeasti työllistyvät henkilöt? Ei yhtenäistä määritelmää voi tarkoittaa pitkäaikaistyöttömiä, vammaisia, osatyökykyisiä Lisätiedot 1.9.2009 VOIMAAN TULLEIDEN VAMMAISPALVELULAIN JA ASETUKSEN SOVELTAMINEN JOUTSASSA\n1 Liite n:o 3, Perusturvalautakunta 27.1.2010 10 1.9.2009 VOIMAAN TULLEIDEN VAMMAISPALVELULAIN JA ASETUKSEN SOVELTAMINEN JOUTSASSA Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista Lisätiedot Koske Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Puhevammaisten tulkkipalvelut Keski-Suomessa työkokous 20.9.2007 Armi Mustakallio, projektipäällikkö\nKoske Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Puhevammaisten tulkkipalvelut Keski-Suomessa työkokous 20.9.2007 Armi Mustakallio, projektipäällikkö 24.9.2007 Mitä tulkkipalveluihin kuuluu? VpA 7 Työssä Lisätiedot Omaishoitajat ja Läheiset - Liitto ry\nOmaishoitajat ja Läheiset - Liitto ry VAIKUTA KUNNALLISVAALEISSA Kunnallisvaalimateriaali omaishoidosta paikallisyhdistyksille ja puolueiden ehdokkaille Kunnallisvaalit 28.10.2012 ennakkoäänestys kotimaassa Lisätiedot KEHITTÄMISOHJELMA KOHO JA OMAISHOITAJIEN ASEMA. Anneli Kiljunen Omaishoitajat ja läheiset -liiton puheenjohtaja Kansanedustaja\nKANSALLINEN OMAISHOIDON KEHITTÄMISOHJELMA KOHO JA OMAISHOITAJIEN ASEMA 21.8.2014 1 Anneli Kiljunen Omaishoitajat ja läheiset -liiton puheenjohtaja Kansanedustaja - Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja Lisätiedot Esittelijän ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. - Opetus- ja varhaiskasvatuslautakunnan päätös 20.11.2013\n4371/05.10.00/2013 127 Periaatepäätös suomenkielisten, kehitysvammalain tai vammaispalvelulain perusteella aamuja/tai iltapäivähoitoon sekä loma-ajan hoitoon oikeutettujen kehitysvammaisten ja autististen Lisätiedot KOLMIPORTAINEN TUKI ESI- JA PERUSOPETUKSESSA\nKOLMIPORTAINEN TUKI ESI- JA PERUSOPETUKSESSA Imatran kaupunki Hyvinvointipalvelut Lasten ja nuorten palvelut 1 Huoltajalle Hyvään esiopetus- ja koulupäivään kuuluvat laadukas opetus, kasvua ja kehitystä Lisätiedot PALVELUKUVAUS WIITAUNIONIN TERVEYSKESKUKSEN FYSIOTERAPIA\nPALVELUKUVAUS WIITAUNIONIN TERVEYSKESKUKSEN FYSIOTERAPIA Kunnalla on terveydenhuoltolain (L1326/2010:29 ) mukainen velvollisuus järjestää potilaan sairaanhoitoon liittyvä lääkinnällinen kuntoutus. Lääkinnälliseen Lisätiedot Jokaiselle sairastuneelle laaditaan hoitosuunnitelma. Järjestetään yhteistyössä OYS:n ja Oulun seudun muistiyhdistyksen\nMuistipolku Tämä esite on tarkoitettu muistisairaille ja heidän läheisilleen. Esitteeseen on kirjattu palveluita, joita sairastunut voi tarvita sairautensa eri vaiheissa. Esite auttaa valitsemaan jokaiselle Lisätiedot Vammaisetuuslain muutos 1.6.2015. Kela Terveysosasto\nVammaisetuuslain muutos 1.6.2015 Kela Terveysosasto Lainmuutoksen tavoitteet Vammaisetuuksien määräytymisperusteiden selkeyttäminen Etuuksien kohdentumisen oikeudenmukaisuus kasvaa Etuuksien hakeminen Lisätiedot Puhevammaisten tulkkipalvelut seminaari\nPuhevammaisten tulkkipalvelut seminaari Jyväskylän ammattikorkeakoulu 4.12.2007 klo. 12-16 projektipäällikkö Pirkko Jääskeläinen Puhevammaisten tulkkipalvelun oikeus! Kuka on puhevammainen? Miten tulkkipalvelua Lisätiedot Kela sähköisti palvelunsa. Kirsi Rautauoma Kela Vantaan-Porvoon vakuutuspiiri 3.4.2014\nKela sähköisti palvelunsa Kirsi Rautauoma Kela Vantaan-Porvoon vakuutuspiiri 3.4.2014 Etuudet äitiysavustuksesta eläkkeeseen Lapsiperheet Työttömät Eläkeläiset Opiskelijat Sairastaminen Asumisen tuet Kuntoutus Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Tv-viikko 22: Kulman pojat, 24 - Lontoo ja Kauhunkierre - Seura.fi\nJulkaisupäivämäärä 30.05.2014 14.29\nTv-viikko 22: Kulman pojat, 24 – Lontoo ja Kauhunkierre\nLännen mies, su 1.6. klo 18.00 Teema ***\nELOKUVA Gary Cooperin (1901–1961) mietteliäät silmät ja tarkkaileva olemus taipuivat monenlaisiin rooleihin, mutta parhaiten hänet muistetaan lännenelokuvien sankarina.\nWillian Wylerin Lännen mies (1940) hyödyntää näyttelijän monipuolisuutta romanttisilla ja koomisilla vivahteillaan. Cooperin oikeudentuntoisen cowboyn ja härskin valetuomarin (loistava Walter Brennan) isä-poika -suhteella leikittely viekin terää erämaaoikeuden vakavammalta pohdinnalta.\nRintama kulkee karjanajajien ja viljelijöiden välillä. Kummatkin haluavat ottaa leipänsä uudesta maasta, ja esivallan puuttuessa tontit jaetaan asein. Cooperin sovittelija on herrasmiesmäisempi kuin John Waynen ja Clint Eastwoodin esittämät seuraajansa. Vaikka katsojaa ei vaadita pinnistelemään valitessaan puoltaan, moraalisessa värikartassa on piristäviä tahroja.\nKulman pojat, su 1.6. klo 21.00 Nelonen ****\nELOKUVA Petri (Eero Ritala) kuuluu nelosdivarissa pelaavan Kulman pallon kannattajaporukkaan. Kundien elämä kuluu paikallisvastustajan kannattajien ja tähtipelaaja Tuukka Tiensuun (Jussi Vatanen) elämää sabotoiden. Äkkiarvaamatta Petrin elämään astuu pirteä Emmi (Lotta Kaihua), joka asuu yhdessä entisen poikakaverinsa, vihollisjoukkueen Tuukan kanssa.\nTeppo Airaksisen esikoisohjaus (2012) on rytmiltään ja dialogiltaan dynaamisen napakka kokonaisuus. Tarinaa ei lyödä läskiksi, vaan Airaksinen suhtautuu rakkaudella keskenkasvuisiin hahmoihinsa. Siitä syntyy vähäeleisen hykerryttävää huumoria.\n24 – Lontoo, su 1.6. klo 22.35 MTV3\nSARJA Viime näkemästä on kulunut noin 35 000 tuntia, ja jotain Jack Bauerissa on muuttunut. Neljä vuotta piilotellut agentti tekee paluun 24:n yhdeksännellä kaudella.\nVaikka Kiefer Sutherlandin, 47, esittämää hahmoa kuulustellaan ensimmäisessä jaksossa, häntä ei kiduteta. Näin ei olisi toimittu vanhassa Kaksnelosessa.\nMullistava toimintasarja oli George Bushin aikakauden tiivistymä, joka iski taidokkaasti amerikkalaisten kostomielialaan heti 9/11 jälkeen. Bauer oli konservatiivisten katsojien suosikki, mies joka puolusti kaikin voimin omiaan.\nJack Bauerin säännöt ovat kuuluneet: Jos iso määrä ihmishenkiä on uhattuna, saa kiduttaa, saa tappaa.\nJopa 24-sarjan suuri fani, kauhukirjailija Stephen King, ryöpytti sarjaa jatkuvista kidutuskohtauksista. Hän muistutti, että totuus näkyy Jack Bauerin yhä riutuneemmilta ja uurteisemmilta kasvoilta.\n”Äärimmäiset toimintatavat lopulta ottavat kiinni ihmisen sielusta”, King kirjoitti Entertainment Weeklyssä vuonna 2007.\nTauko on tehnyt hyvää Bauerin sielulle. Hän on löytänyt sisältään hyväntahtoisen taistelijan. ”Auta minua pysäyttämään nämä hyökkäykset”, hän anelee uskolliselta apuriltaan Chloelta.\nKoska elokuvasuunnitelmat kaatuivat sopimuskiistoihin, jatkuu sarja uudella 12-osaisella kaudella. Kuvattava päivä ei ole puolittunut vaan jaksojen välillä tehdään aikahyppyjä.\nUusi, Obaman aika on tuonut uudet teemat, kun valtion omat koneet ovat kääntymässä sitä vastaan, muttei robotteja oikein voi kiduttaa. Onneksi on Bauer, joka osaa laittaa elektroniikankin tarvittaessa pinoon.\nDokumenttiprojekti: Sotungin kylähullut, ma 2.6. klo 21.30 TV1\nDOKUMENTTI Vantaan itäisin kaupunginosa on hyötynyt syrjäisyydestään. Sotunkiin peltojen keskelle on hakeutunut monia omaehtoisen kulttuurin tekijöitä ja vanhan tavaran haalijoita.\nDokumentaristi Jean Bitar on seurannut sotunkilaisten elämää dokumentissa Sotungin kylähullut. Kyläläisissä ei oikeastaan ole mitään kovin hullua: paikalliset tanssivat afrikkalaisrytmien tahtiin, rässivät sorateitä traktorilla tai esittelevät pihansa käärmeitä. Paikalliset lapset osallistuvat Lars ja Ruth Asplundin maatalousmuseon esityksiin kiltisti ja nikottelematta. Kiltteyden oikeastaan aistii kaikista sotunkilaisista.\nBitarin edellinen dokumentti kertoi Leonardo da Vilhusta, mystiikkaan taipuvaisesta kansantaiteilijasta, joka vilahtelee tässäkin elokuvassa nyrkkeilemässä kultaisella hanskallaan.\nBeirutissa vuonna 1948 syntynyt Bitar on asunut Suomessa yli kolme vuosikymmentä ja ohjannut dokumentteja esimerkiksi halvaantuneesta Tero Sandista, yökahvila Walkersista ja Hakunilan kaupunginosasta. Hän antaa äänen ihmisille, joita ei yleensä yhteiskunnassa juhlita.\nDokumentista välittyy Bitarin vilpitön ihailu Sotungin verkkaiseen elämään. Dokumentissa körötellään autolla kylillä, morjestellaan tuttuja ja annetaan aikaa kertoa vanhat tarinat kunnolla. Kuvausjälki muistuttaa välillä tavallisen kesäkuvailijan lomatallenteita, mutta kohde on tärkeämpää kuin muoto.\nKauhunkierre, pe 6.6. klo 21.00 Teema ****½\nELOKUVA Pitkään kuvaajana toiminut Nicholas Roeg hyödynsi ohjaajaksi päästyään visuaalista tietotaitoaan. Britin elokuvien kuvakerronta on huoliteltua ja kunnianhimoista omintakeisine montaaseineen ja ristiinleikkauksineen.\nKuolleen tyttärensä muistoa Venetsiaan pakenevasta pariskunnasta kertova Kauhunkierre (1973) on kihelmöivä uni, jossa pahoista enteistä tulee totta. Surun kyljessä kulkeva murhamysteeri tuntuu etäiseltä ja juuri siksi se pääsee yllättämään. Roegin käsissä tutut kauhuelementit kasvavat uudelle tasolle.


Koiran logiikka - Meidän Talo -blogit\nAurinko ja KuuKoiranlogiikka hakusessa kesäkuu 25, 2015 by prisca | FacebookTwitter\nSe haukkuu aina kun meille on tulossa joku, vaikka tulija olisi oma perheenjäsen. Eniten se kuitenkin haukkuu vieraille miehille, jotka tulevat sisään saakka. Mutta jos vieras vaan uskaltaa rapsuttaa, loppuu haukkuminen siihen paikkaan. Pandalla on tapana nojata ihmiset lähes kumoon. Se rakastaa yli kaiken rapsuttavia vieraita. Tietty.\nJoskus Panda haukkuu myös naapurin pihassa tapahtuville asioille. Jos toiseen pihaan tulee vaikka vieraita autolla, täytyy siitä ilmoittaa meille, joskus ihan ärsytykseen saakka. Kun haukkuminen kielletään, Panda oikein pidättelee -tai yrittää, muttei voi. Huulet lepsuvat ilmavirrasta, kun vaarasta varoittavat tukahtuneet haukahdukset tulevat vatsasta ulos väkisin. Kutsumme sitä buffautteluksi.\nMutta tänään. Aamu seitsemältä -kenties aikaisemminkin, urakoitsijoiden paku ajoi pihaan. Vieraita miehiä astui pihalle, he avasivat autotallin ja alkoivat piikkaamaan kellarissa ja touhuamaan pihassa.\nPanda ei pihahtanutkaan! Ei minkäänlaista reaktiota!\nHienoa Panda, aivan fantastista, mutta mistä ihmeestä voi olla kyse? Voisiko se johtua valtavasta viisaudesta ja maailman menon ymmärtämisestä (jota tietysti toivon).\nVai johtuuko se siitä, että Panda nukkui onnensa ohi eli hetken, kun urakoitsijat tulivat pihaan, eikä nyt hahmota, että ääni on jonkun vieraan henkilön aiheuttamaa?\nVoin vain toivoa, että tämä meno jatkuu. Oli syynä sitten tyhmyys tai oletettavampi maata syleilevä viisaus.\nYksi kommentti Avainsanat: aamu, haukkuminen, Landseer, Panda, remontti, Saneeraus, viisaus « Edellinen\nAnna sanoo\tkesäkuu 25, 2015 at 9:10 am\tSe on maata syleilevää viisautta. Panda on suurin ja mahtavin! 🙂\nMeillä Into ei hauku vaan pussaa tulijat, ihan jokaisen. Kaikki myös päästetään sisään, mutta ei enää ulos!


Aikuisen naisen buduaari: tammikuuta 2020\nKotiliesi nro 3 1999\nNyt kun uudessa tilanteessa mietin mitä kaikkea hyvää oloa tuottavaa elämässä on, en voi jättää pois erästä erittäin tärkeätä osa-aluetta. Nimittäin vaatteita ja pukeutumista ;-D.\nOlen aivan pienestä asti tykännyt ja kiinnittänyt huomiota vaatteisiin ja kenkiin. Muistan jo alle kouluikäisenä 60-luvun alkupuolella ihastuneeni jonkun isomman tytön teräväkärkisiin nilkkureihin tai siihen aikaan taidettiin sanoa saapikkaisiin. Niistä haaveilin pitkään. Siihen aikaan vaatteita harvemmin ostettiin valmiina ja meilläkin vaatteet ompeli joko äiti tai ompelija. Eikä ompelijan käyttämisessä silloin ollut mitään kummallista, muistaakseni meidänkin pienessä kylässä oli kaksi ompelijaa. Teininä sitten ompelin itse vaatteitani ja nyt voin paljastaa että unelma-ammattini oli muotisuunnittelija!\nAnna nro 11 1994\nNo, eihän minusta muotisuunnittelijaa tullut, mutta kiinnostukseeni vaatteisiin ja pukeutumiseen on säilynyt kautta vuosien. Nuorempana ei oikein ollut varaa ostaa sellaisia vaatteita kuin halusin, mutta tein parhaani sillä rahalla joka oli käytettävissä. Tyttären syntymän jälkeen olin melkein kymmenen vuotta kotona, silloin oli erittäin vähän rahaa vaatteisiin ja ompelin vaatteita sekä lapselle että itselleni.\nOmpeleminen tosin on aina ollut vähän haastavaa, minulla on jonkinlainen rimakauhu asian suhteen. Jos jokin ei heti mene suunnitelmien mukaan, vaate jää kesken. Haluaisin ommella ja mielestäni osaankin ommella, mutta mielessäni on jokin blokki, joka on estänyt minua onnistumasta!\nOlen intohimoinen Muodin Huipulle-sarjan seuraaja, mutta joskus ihmettelen kovasti, miten vähän luovuutta osallistujilla on. Joillakin on ja he sitten pärjäävätkin kisassa, mutta suurimmalla osalla ei ole. Tietysti tuollaisessa ohjelmassa on kovat paineet jo ihan ajankäytöllisestikin ja kaikki eivät ole luovimmillaan paineen alla. Aina kun katson, miten osallistujat rakentavat vaatetta mallinuken päälle, olen aivan täpinöissäni ja alan suunnitella oman mallinuken hankkimista. Haluaisin kokeilla itsekin kankaan poimuttamista ja drapeeraamista. Olenkin tutkaillut löytyisikö työväenopistojen ohjelmasta kaavoitus- tai ompelukursseja, mutta toistaiseksi ei ole löytynyt mitään sopivaa.\nTässä elämäntilanteessa haluan panostaa enemmän vaatteideni laatuun, luonnonmateriaaleista hyvin valmistettuihin vaatteisiin. Nautin niiden käyttämisestä ja siitä, että ne näyttävät kauniilta päälläni.\nKiertelen myös kirpputoreja, sieltä löytää ihan laatumateriaaleista tehtyjä vaatteita, ongelmana on vain koko. Kokoa 36-40 oleville löytyy ihan mielettömän upeita vaatteita hyvinkin edullisesti.\nAnna, vuosiluku ei enää tiedossa\nMutta ollakseni realisti, minulla on jo kaikki vaatteet, joita voin tarvita uudessa elämäntilanteessa ja vielä vähän enemmankin ;-D. Voin siis suunnata vaatehulluuteni jo olemassa olevien vaatteideni luovaan yhdistelyyn ja käyttää niitä kaikkein hulluimpiakin yhdistelmiä. Kun ei enää tarvitse ajatella mitä töihin voi laittaa tai ei voi laittaa päälle. Ja entisellä työpaikallani ei edes ollut mitään pukeutumiskoodia, riitti että oli vaatteet päällä!\nTämän aavistuksen sekavan ja rönsyilevän kirjoituksen tarkoituksena on sanoa, että vaatteet ja pukeutuminen ovat tuoneet elämääni paljon iloa ja hyvää oloa. Kauniit ja sopivat vaatteet on ilo pukea päälle ihan jokaisena aamuna ;-D. Ja koska asukuvia ei edelleenkään ole, käytin kuvituksena vanhoista lehdistä napattuja kuvia.....\nHuh huh, melkein eläkeläisen seuraelämä on näköjään aika vilkasta. Onneksi tällä viikolla oli vain yksi myöhäinen lounastapaaminen kaupungilla. Tosin olin sullonut koko sen päivän täyteen hoidettavia asioita, ettei tarvitse jatkuvasti rampata Helsingin keskustassa ;-D. No eiköhän tämä elämä tästä ala sujumaan ihan omalla painollaan kunhan ensin tottuu tähän vapauteen.\nTallinnan Fotografiskassa lokakuun lopulla\nJotta pysyttäisiin blogin varsinaisessa aihepiirissä, ajattelin vähän avautua vaateasioissa. Onhan tämä aikamoinen muutos, kun ei enää tarvitse miettiä pukeutumistaan työvaatteiden kautta. En oikein vielä osaa hahmottaa minkälaisia vaatteita eläkeläisenä tarvitsisin ja ennenkaikkea haluaisin käyttää. Todennäköisesti jotakin rentoa, mukavaa ja simppeliä. Voisinkohan jopa siirtyä käyttämään pelkästään legginssejä ja jotakin pitkää yläosaa? Hmm, tätä täytyykin pohdiskella oikein ajan kanssa.\nPitkän blogihiljaisuuteni aikana ostotottumukseni ovat muuttuneet aikalailla, olen siirtynyt secondhand ostajaksi ;-D. Toki olen muutaman vaatteen ostanut ihan uutenakin, mutta mielenkiintoisimmat vaatteet ovat löytyneet Ison Omenan Vestiksestä taikka netistä Emmystä. Toki olen haahuillut Helsingin keskustan secondhandeissäkin, mutta edellämainitut kaksi ovat minulle kuitenkin olleet ne parhaat.\nOlen jo luopunut myös ihan kohtuullisesta määrästä vanhoja vaatteitani ja karsiminen jatkuu edelleen. Uutta en taida ostaa ennenkuin minulle kirkastuu minkälaisia vaatteita tulen oikeasti käyttämään jatkossa. Löytyisikö jo eläköityneiltä lukijoilta kokemuksia ja vinkkejä asian suhteen? Toki muidenkin kokemukset ja vinkit vaateasioista kiinnostavat aina....\nAsukuviakin on suunnitteilla, mutta juuri nyt en taida jaksaa, on se niin vaativaa ;-D. Siksi kuvituksena lokakuun lopulta Tallinnan Fotografiskan vaikuttavasta näyttelystä ottamiani kuvia! Viimeinen kuva tosin ei ole Fotografiskasta vaan seinämaalaus jostakin siitä lähistöltä....\nVaikka en vielä virallisesti ole eläkeläinen, vaan toistaiseksi vain lomaileva virkanainen, eläkeläisen kiireet alkavat heti konkretisoitua.\nEilen heti ensimmäisenä lomapäivänäni hankkiuduin suosikkimuseooni Sinebrychoffin taidemuseoon katsomaan viime hetkillä Lucas Cranachin renesanssikaunottaria. Ja aivan niinkuin oletinkin, siellä oli aivan liikaa väkeä minun makuuni. Oli varsinainen eläkeläisinvaasio ;-D. Niinpä tuli tehtyä vain pikakäväisy, katsoin Cranachit, näyttelyyn liittyvät korut ja joulukattaukset vain puolessa tunnissa....\nNäyttelystä en ottanut yhtään kuvaa, koska tungos. Löytyi kuitenkin alkukesästä puhelimella napattu kuva museon yhden yläkerran huoneen katosta ja kattokruunusta. Ja löytyihän edellisestä\n¨Taivaalliset värit – Sinistä ja kultaa¨ näyttelystä otettuja kuvia.\nEihän minun oikestaan pitänyt mitään näyttelykuvia ruveta latailemaan vaan päivitellä melkein eläkeläisen kiireitä. Toisena lomapäivänäni olen jo buukannut ensi viikolle kaksi lounastapaamista ja aromaterapiahoidon ;-D. Mutta tässä joka tapauksessa pari kultaista kuvaa!\nMarika Mäkelän Golden Mother and Child EMMAN kokoelmista\nPerulainen Kultalintu Didrichsenin taidemuseosta\nOnneksi kävin katsomassa näyttelyn eilen aurinkoisena päivänä enkä tänään, kun tuulee ja vettä tulee melkein vaakatasossa. On aivan luksusta kun ei ole pakko lähteä ulos kun myrskyää.....\nTämän päivän askareet olivat muutaman kirjan palautus kirjastoon aamulla ennenkuin sade alkoi ja uuden soittoäänen vaihtaminen puhelimeen. Soittoäänen vaihtamiseen tarvitsin tyttären apua, mutta nyt kaiken säätämisen jälkeen soittoäänenä on Carmenin Habanera ihanan Conchita Supervian laulamana. Aivan super ;-D.\nTulipas tästä aika sekalainen juttu, suorastaan sepustus, eikä minkäänlaista juonta koko jutussa. Tämä sekasotku kyllä kuvastaa ihan positiivisessa mielessä tämän hetkisiä tunnelmia aika hyvin, mielessä seilaa miljoona uutta ajatusta ja tuhat suunnitelmaa. Mutta eiköhän tämä uusi elämä tästä ala sujua, pikkuhiljaa ja omalla tavallaan.....


Suurin osa markkinoilla olevista laventelituotteista on väärennetty jollain tavalla, BAPP bulletin paljastaa | SGI Blog\nSuurin osa markkinoilla olevista laventelituotteista on väärennetty jollain tavalla, BAPP bulletin paljastaa\n3 heinäkuun, 2021 0\nBAPP: n tekninen johtaja Stefan Gafner, joka on myös American Botanical Councilin tiedejohtaja, sanoi luvun olleen yllätys jopa hänelle. Gafnerilla oli kokemusta laventelin eteeristen öljyjen hankinnasta pitkän uran aikana luonnollisten henkilökohtaisten hoitotuotteiden valmistajalta Toms of Mainesta.\n“se riippuu siitä, mitä pitää’ huoritteluna.”Jos katsoo esimerkiksi tavallista saippuaa, shampoota tai vartalovoidetta, jossa lukee” laventeli “etiketissä, siellä ei ole oikeaa laventelia”, Gafner kertoi NutraIngredients-USA: lle.\ntiedotteen, jonka on kirjoittanut filosofian tohtori Ezra Bejar, on muiden BAPP-tiedotteiden tavoin tarkoitettu varoittamaan markkinoita asiasta. Se sisältää tietoa todellisen laventelin eteerisen öljyn tuotannosta. Siinä ilmoitetaan myös, missä kasvit kasvatetaan, ja eritellään väärentämättömän tuotteen odotetut ainesosat. Se ei kuitenkaan sisällä perusteellisia tietoja testausmenetelmistä; sellainen yksityiskohta on varattu bapp lab ohjeasiakirjat.\nainesosa, jota arvostetaan rauhoittaviin ominaisuuksiin\nlaventelin eteerisellä öljyllä on pitkä historia hajusteiden ja aromaterapian ainesosana. Sitä käytetään myös makuaineena ja / tai bioaktiivisena ainesosana nautittavissa tuotteissa. Terveyden kannalta laventelin eteeristä öljyä käytetään enimmäkseen mielialaa tukevana aineena, jota arvostetaan sen rauhoittavien ominaisuuksien vuoksi.\nlaventeli (Lavandula angustifolia Mill.) on monivuotinen pensas, joka on kotoisin Välimeren alueelta. Sitä on viljelty jo vuosia Ranskassa, joka on edelleen merkittävä tuottaja 26 prosentin markkinaosuudellaan. Toinen tiedotteen yllättävistä havainnoista on kuitenkin se, että Bulgaria on nyt kaukana maailman johtajasta 52 prosentin osuudellaan maailmanmarkkinoista. Bulgaria ohitti Ranskan vuonna 2014 ja on laajentanut pinta-alaa vuosi vuodelta. Tiedotteen mukaan Bulgariassa on nyt noin 1 600 maatilaa mukana kaupassa. Muita tuottajia ovat Kiina, jonka osuus markkinoista on 12 prosenttia, ja loput jakavat Englanti, Venäjä, Jugoslavia, Australia, Yhdysvallat, Kanada, Etelä-Afrikka, Tansania, Italia ja Espanja.


Näillä adjektiiveilla menestyt deittisivuilla! | Seiska\nNäillä adjektiiveilla menestyt deittisivuilla!\nNettideittailu ja treffisovellukset ovat nykyään arkipäivää sinkuille, mutta millainen on hyvä profiili? Treffisivu Illicit Encounters tutki, millaiset käyttäjäprofiilit sivustolla menestyvät. Sivu analysoi yhteensä 400 000 profiilia, ja havaitsi, että tietyt adjektiivit vetosivat vastakkaiseen sukupuoleen paremmin kuin toiset.\nNaisten kohdalla ilmeisesti luotettavuus ja onnellisuus osoittautuivat huonoiksi piirteiksi. Ilmeisesti naisten on syytä pysyttävä kaukana sellaisista kuvauksista, kuin ujo, luotettava ja onnellinen, sivuston analyysi paljastaa. Tosin onnellisilla ja ujoilla miehilläkään ei ole suurta menestystä nettideittailun maailmassa.\n– Nettideittailun maailmassa kilpailu on kovaa... ja kaikki vähänkin omituinen käytös tarkoittaa, että olet riski, toteaa sivuston edustaja, Christian Grant:\n– Sukupuolten välillä on mielenkiintoisia eroja. Erityisesti miehet osoittavat enemmän kiinnostusta sellaista naista kohtaan, joka osaa todella myydä ulkonäköään.\nNaisten kannattaisikin kuvailla itseään ensisijaisesti seksikkäiksi ja kurvikkaiksi. Nämä adjektiivit herättivät parhaiten miesten kiinnostuksen. Jos kurveja ei kuitenkaan löydy, ilmeisesti myös rehelliset ja itsevarmat naiset vetoavat miehiin.\nMielenkiintoista kyllä, miehillä, jotka kuvailivat itseään kurvikkaaksi, ei ollut juurikaan kysyntää naisten parissa. Naiset eivät myöskään pitäneet miehistä, jotka kuvailivat itseään komeaksi. Turhamaisten adjektiivien sijaan miestä neuvotaankin kuvailemaan itseään rehelliseksi, älykkääksi ja itsevarmaksi.\nLähde: Illicit Encounters\nDeittisovellus samoja asioita vihaaville!\nViivi Avellánin kuvalla metsästetään miesseuraa Tinderissä – sai tiedon sinkkupojilta: Eikös se ole rikos?\nMartina Aitolehden häät lähestyvät – hyvä ystävä, ex-Olvi-tyttö Jenni Ahola salaperäisenä: Olen valmis Martinan kaasoksi!\nPettämishuhut leviävät tuoreesta The Voice of Finland -voittajasta - Jerkka Virtanen vastaa huhumyllyyn: ”Kaikki tekevät virheitä!”\nJan Vapaavuori ja Elastinen tekivät oharit Ylelle: ”Molemmat joutuivat perumaan tulonsa viime hetkellä!"\nJenni Alexandrova bloggaa lentopelosta: "Tarvitsen viereen ihmisen, joka ei pelkää turbulenssia!"


Satelliitin huoltotehtävä 60224 | City | Virallisesta LEGO®-kaupasta FI\nHauska LEGO® City sukkula ja satelliitti setti tarjoaa ideoita avaruusleikkeihin.\nOlet syntynyt tutkimaan maailmankaikkeutta! Rakenna ja inspiroi seuraavan sukupolven astronautteja LEGO® avaruusraketeilla ja -ajoneuvoilla – mennään! Yllätä pieni avaruusseikkailija tällä oikeiden Nasan operaatioiden innoittamalla, avaruussukkulan ja satelliitin sisältävällä setillä. LEGO® City 60224 Satelliitin huoltotehtävä on jännittävä avaruusaluslelu. Se sisältää sukkulan, jossa on avattava ohjaamo minihahmolle ja tilaa satelliitille, satelliitin, jossa on avattavat aurinkopaneelit, kultaisella visiirillä varustetun avaruuspuvun, jakoavaimen ja astronauttiminihahmon.\nMukana on LEGO® City astronauttiminihahmo.\nSettiin kuuluu sukkula, jossa on avattava ohjaamo minihahmolle, nousevat siivekkeet ja tilaa satelliitille.\nTähän upeaan leluun kuuluu myös satelliitti, jossa on avattavat aurinkopaneelit.\nSisältää astronautin avaruuspuvun, jossa on kultainen visiiri ja lisätarvikkeena jakoavaimen.\nSukkulan mitat siivekkeet alhaalla: korkeus 4 cm, pituus 13 cm ja leveys 17 cm.\nSatelliitin mitat paneelit avattuna: leveys 7 cm.


Menivätkö sukset ristiin lääkärissä? Kun muu ei auta, potilasasiamies auttaa | Yle Uutiset | yle.fi\n19.4.2016 klo 06.17päivitetty 19.4.2016 klo 16.35\nYlen verkkosivuilla kysyttiin ihmisten kokemuksia lääkärikäynneistä, ja tarinoita sekä kommentteja kertyi reilu sata. Osa lääkäreistä sai kehuja esimerkiksi empaattisuudesta, kyvystä käsitellä lapsia, tilanteeseen sopivasta huumorista sekä tavasta kertoa ja perustella, mitä kulloinkin oli tekemässä.\nKeskustelussa kuitenkin korostuivat ikävät kokemukset. Lääkärit saivat risuja muun muassa tylystä käytöksestä, tahdittomuudesta, puhumattomuudesta, huonosta kuuntelemisesta sekä ammattitaidottomuudesta.\nYksi keskustelijoista pohti ikävien tarinoiden korostumista seuraavasti:\n– Hyviä ja huonoja kokemuksia piisaa. Huonot jäävät mieleen ja vaivaavat vuosia, nimimerkki Supi totesi.\nPotilaslain mukaan potilaalle kuuluu hyvä terveyden- ja sairaanhoito sekä hyvä kohtelu. Mikäli potilas on tyytymätön saamaansa palveluun, hoitoon tai kohteluun, hän voi tehdä asiasta muistutuksen tai tarvittaessa viime kädessä kantelun. Tarvittaessa asiassa neuvovat ja avustavat potilasasiamiehet.\nHelsingin kaupungin sosiaali- ja terveysviraston potilasasiamies Anneli Ahola kuitenkin muistuttaa, että asiaa tulisi ensin yrittää selvittää omassa hoitopaikassa esimerkiksi hoitoa antaneen lääkärin tai hoitajan kanssa. Taustalla saattaa olla väärinkäsityksiä, jotka on helpompi ratkoa suoraan asianosaisten kesken.\n– Jos asia ei näin selviä, ota yhteys hoitopaikkasi ylilääkäriin, ylihoitajaan tai muuhun esimieheen. Ota tämän jälkeen tarvittaessa yhteys potilasasiamieheen, Ahola kertoo käytännöistä.\nAhola katsoo tämän vuoden tilastoja ja kertoo, että Helsingin sosiaali- ja terveysvirastoon on tänä vuonna tullut eniten yhteydenottoja hoitoon ja hoitotulokseen liittyen. Seuraavaksi eniten yhteyttä otetaan potilasvahinkoepäilyihin, potilastietoihin sekä kohteluun liittyen. Järjestys on vuodesta toiseen samansuuntainen.\n– Se täytyy kuitenkin sanoa, että meidän yhteydenottomme ovat sattumanvaraisia. Kuka ajattelee ottaa potilasasiamieheen yhteyttä? Joku on voinut jo selvittää asiaa oma-aloitteisesti esimerkiksi hoitavan lääkärin ja ylilääkärin kanssa, jolloin tieto ei tule meille, Ahola sanoo.\nLääkiksessä treenataan näyttelijöiden avulla – "Vuorovaikutus on yksi isoimpia valituksen syitä" 5.4.2016\nterveysKotimaaPotilasasiamiespotilaan oikeudetlääkäritpotilaatempatiaihmisten välinen viestintäterveydenhuoltohenkilöstöTerveydenhoitolait