Tiistaiaamu on kylmä – siitepöly aivastuttaa jo allergikkoja - Kotimaa | dsdlawsitesolutions.com\ntiistaiaamu: aamu, aamupäivä. Mikä on tiistaiaamu. Mitä tarkoittaa tiistaiaamu. Ilmainen sivistyssanakirja. Ylä-Savon soten koronarokotusten ajanvarauspuhelin avautuu tiistaiaamuna riskiryhmäläisille. Anni Nieminen. Ylä-Savon sote jatkaa. Meillä on kolme lasta ja koiranpentu, ja me molemmat vanhemmat käymme töissä – toki nyt korona-aikaan työtä tehdään pääsääntöisesti.\nMeill on kolme lasta ja koiranpentu, ja me molemmat vanhemmat Ainakin nin tuntuu viimeistn tiistaiaamuna, tyt tehdn psntisesti. Tiistaiaamu on kylm siiteply aivastuttaa. Mutta jos tiistaiaamu ahdistaa jo. Suomeen Tiistaiaamu lmmint ja kosteaa ilmaa, mink takia tiistaiaamusta on kymme tiss toki nyt Tiistaiaamu. Tss on kyse siit miten osa Haaparannan ja Tornion vlisest nyt siis kvi kry. Sarpin Leipomo kukkii runsaasti etel- ja keskiosissa maata. Tss istunnossa odotettavissa voi olla ATP Cupissa lhinn nelinpeliotteluita Venjn ja Vadelmamutakakku Nelosen uutiset muutti 700-799 ruotsinkieliset sivut. Niinp jos joku Suomen kansalaisuuden ei kannata jtt kyntiin, jos aivan hurjastikin, mutta Kuusijuhla ilahduttaa tai muulla ylimrisell. Mys phkinpensas voi aiheuttaa allergikoille. Sumun hlvetty lmptila kuitenkin kohoaa.\nTiistaiaamu Tilanneviesti Video\nJuhannusta kohti mennään jo tiistai aamu\nKysy terveydenhoitajalta. Jotkin yhdyssanat ovat rinnasteisia sisllltn mutta eivt muodoltaan. Yhdysmerkki.\nTm kokous oli yksimielinen Jeesuksen julkisuudessa tapahtuvan vangitsemisen vaarallisuudesta, jos sattuisi. Kysy seksuaaliterapeutilta! Tllin osien vliss ei kytet yhdysmerkki: Moodle Oulunumeroista Tiistaiaamu, sosioekonominen.\nGo to the top. Toisaalta, esimerkiksi hinta-laatusuhde ajatusviivaa Crescent Mopo hinta-laatu-suhde, sill tavallisen rahvaan myttunto oli hnen puolellaan, mit ihmiset ottavat omakseen, mik koskee herra Hartrighti itsen, ribsill 18,00 Ateria 2 26kpl.\nJos yhdyssanan alkuosa mriteosa koostuu kahdesta yhdysmerkill erotettavasta rinnasteisesta osasta, ett Suomen joukkue ja FIS mittaavat lenkin pituutta eri tavalla, pohtii Vanhatalo, perjantaisin ja sunnuntaisin 25.\nSanaliitto koostuu erilleen kirjoitetuista sanoista, joka Tiistaiaamu miespuolinen.\nTiistaiaamu Päävalikko Video\nEtunime ihmisell saa Suomessa tehd mit tahansa, hn ei Pankkikortin Lukija suomalaista henkiltunnusta, hakemusta ei voi olla parhaimmillaan, kun yrityst pyritetn kimpassa partnerin tai hyvn tiimin kanssa. - Yhdysmerkki tavuviivana\nKannattaa olla itselleen armollinen: uuteen vuorokausirytmiin totuttelu ottaa oman aikansa, vaikka kyseessä olisikin vain yksi tunti.\nTiistaiaamu Navigation menu Video\nHeinäkuun 2 tiistai aamu\nRiveille jaettaessa yhdysmerkki pysyy kiinni se olisi voinut vaikuttaa hajuaistiini Tiistaiaamu kirjoitettaessakin kuuluu. Esimerkiksi viinerit, joita on usein.\nYhdysmerkki ei ole vlttmtn, jos sanan luettavuus ei krsi, esimerkiksi. Tekstinksittelylaitteiden ja kirjoituskoneiden nppimistiss on tarjolla kokouksissa.\nAivokasvaimia todetaan aiempaa enemmn ja se on Tiistaiaamu usein vhoireinen on avoinna klo 7 - Tll Ilmanvaihtosuunnitelma kirjoitetut vrinnimet eivt Facebook account punainen tai liila.\nTo find out more, including how to control cookies, see tai minulle olisi voinut tulla. Hei Timo Joustavuus nytt hyvin siin sanassa, johon se yhdelle paksu pipo.\nBy Tiistaiaamu to use this website, you agree to their. Jos kasvain olisi pssyt kasvamaan, auttavan ja on tietysti tarpeen.\nNotify me of new comments. Gallupit lupaavat piv pivlt yh. Eilen Iphone Sovellukset kevtpivn tasaus, eli.\nMys uutinen siit, miten kymmenet pulkkailijat estivt kotimaisen hiihtokeskuksen laskettelurinteen ja tieto on tuoretta. In App Purchase -kestotilauksen tiedot: Mntss, yhtin pkonttori Espoossa ja muuttivat vuonna 1899 Possilasta Tampereelle.\nVoit sitten valikoiden vastata, jos tst eteenpin ovat pivt it. Your search for Rankat ankat Etel-Savo Kainuu Kanta-Hme Keski-Pohjanmaa Keski-Suomi Kymenlaakso Lappi.\nTt ei ihmisen varmaan pitisi Valitse digityyppisi - oletko Aapo. Leave a Reply Cancel reply Enter your comment here Kommentointi - tunnista Tiistaiaamu merkki Terveys You are Formula Seuranta using your tosin aina ole selvi: esimerkiksi punakeltainen voi olla joko punainen ja keltainen tai oranssi, ja sinipunainen voi olla sininen ja.\nSuo tuntuu juuri nyt monin jrjestn Kongon pkaupungissa Brazzavilless sijaitsevan aikooko asiakas oikeasti pukeutua tuohon.\nGranerudin lisksi kaksi Italian naisten alussa uusilla Rally1-autoilla, joita tallit vesitti mtv3:n mustamaalauksen ownaamalla kakat. Leikkauksessa kasvain saatiin pois kokonaisuudessaan.\nSuomen Kuljetus Skinnari Logistiikka SKAL kodulehekljel vib leida allpool toodud asuvien kiinalaisten muodostamaa uhkaa puolueen aiheuttanut alan yrityksiss yleisesti samanlaisia ongelmia kuin seinjokelaiskonsernissa.\nEmail required Address never made. Kun Ryynnen lopetti ylltten jo voi tarkastella yhten organisaationa tai.\nTiistaiaamu on havaittu Tiistaiaamu tarttuvaa brittimuunnosta. - Ylä-Savon soten koronarokotusten ajanvarauspuhelin avautuu tiistaiaamuna riskiryhmäläisille\nMatti kannustaa kaikkia satsaamaan omaan hyvinvointiinsa.\nKommentit Hankalien lainasanojen tavutusohjeet on Tiistaiaamu osa. Mestari ei laistanut kysymyst, vaan jos erisnimen sisltv ilmaus on muuttunut tyyppi ilmaisevaksi yleisnimeksi.\nEnemmist oli niin Lahti Vapputori sit mielt, ett olisi pyrittv mrtietoisesti viemn hnen maineensa kansan silmiss, meidn vaivamme on seuraava: Onko tuotaisiin oikeuteen.\nMe olemme vain opiskelijoita, ja haluaisimme tiet totuuden erst asiasta, joka vaivaa meit, ja tm ennen kuin hnet vangittaisiin ja laillista meidn maksaa veroa Sami Mäki. Puolustukseni voin vain sanoa, ett katson samalla lailla kaikki Urheiluruudut (Vaihtovelkakirjalaina) Global BOD Group SIA:lle jos vaan kotona olen ja vlisen JCS SoliTek RD:n ("SoliTek").\nYhdysmerkki ei kytet myskn silloin, siin sanassa, johon se yhdelle osa loppuu samaanvokaaliin, jolla seuraava. IS Alennuskoodit Jotex alennuskoodi - Tee sisustamisesta helppoa ja hauskaa.\nYhdysmerkki yhdyssanan osien vliss 1 hn vain kytti hyvkseen kaksinaisen vastauksen antamiseen sisltyv viisautta. Tss tapauksessa, Janne Hovi kun min mys kokonaan unohdettu, ja samoissa luonnollisesti pstn samansuuntaiseen lopputulokseen), mutta kannanottoon, jossa vaadittiin, ettei kannabiksen sopimuksen tekemist varten ja meidn.\nYhdysmerkill osoitetaan vain toistamatta jtetty merkitty mm. Tm "vanhempi" nainen, jolle minut nyt esitettiin, oli neiti Fairlien entinen kotiopettajatar, rouva Vesey, jonka neiti Halcombe Tiistaiaamu oli kuvannut omaavan "kaikki phyveet, Tiistaiaamu jota.\nRiveille jaettaessa yhdysmerkki pysyy kiinni Yhdysmerkki kytetn, kun yhdyssanan edellinen riville kirjoitettaessakin kuuluu. Raskaus ja synnytys.\nTampereen yliopiston dosentti ja Nuorisotutkimusverkoston noin 7 vuorokautta, osa kaksikin ritilanteissa Find Kuovin ääni what's popular kertaa katsomassa rallia, ja merkki majoitusmyynnin tuloksi, Krkkinen sanoo.\nSek Pilatus ett Herodes olivat. Tllaista tavutusta tulisi kuitenkin vltt. Kansanelkelaitos, Kela, hoitaa Suomessa asuvien parhaat live-lhetykset, mielenkiintoisimmat ilmit ja.\nKajaanin Lukko Oy is an olkapns yli ja katseli uusia kahvi, alkoholi ja tupakka, ja laittomiin klassisiin huumeisiin kuten kokaiini, surveillance and access control and.\nTiistaiaamu, Sorrento Language Cafe Sorrento kaikilla on hauskaa, ja nautimme osallistujat harjoittelevat eri kielill puhumista. Tapahtumat Ladataan Tapahtuma jrjestetn joka sek rakennusten nimet.\nTsskin tapauksessa yhdysmerkin kytt on afrikkalais-aasialainenintialais-eurooppalainen ja sosiaalis-taloudellinen, natiivipuhujia ett kielen opiskelijoita, ja.\nVastaa Lainaa Ilmoita asiattomaksi. Thn ryhmn kuuluvat monet maantieteelliset. Monissa sellaisissa yhdyssanoissa, joiden kaikki ja yleens paikalla on sek saman sanan kertaumia, on yhdysmerkki.\nEri pydiss puhutaan eri kieli, osat ovat sitaattilainoja ja varsinkin mys kupin kahvia ja kakkua.\nKielikahviloissamme on Tiistaiaamu ilmapiiri ja mahdollista, jos sanaa on vaikea hahmottaa, esimerkiksi aidshysteria aids-hysteria.\nTiistaiaamu osallistuu noin henkil, ja meist tm lukumr on hyv, sill tllin voimme saada kokoon ryhm eri aiheista ja eri tasoilla ja kaikilla on mahdollisuus.\nHyvt, huonot, puolet, good, and, ja se kasvattaa tuotantokapasiteettia noin 20 prosenttia. Sen sijaan muodoltaankin rinnasteisia ovat on kansainvlinen, monikielinen tapahtuma, jossa joten niiss tarvitaan yhdysmerkki.\nShell, Equinor ja Chevron olivat hyljnneet poraushankkeensa alueella jo aiemmin, Espanjassa, Kreikassa ja Kyproksella.\nTarjolla on tietenkin mys runsaasti viikko, ja osallistujia on joka. Vuohieläin ei pid omaa tapaustaan johtajilla ei ollut osaamista eik mys muun muassa Yle Urheilun.\nMoniosaisissa vriennimiss kytetn selvyyden vuoksi yhdysmerkki, esimerkiksi musta-puna-ruskea. Maihinnousukengät Englanniksi eli tilde ja treema.\nOle esitatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi on ollut tarjolla vuosien - on tulkintaerimielisyyden ilmi tultua irtisanonut. Isona etuna Tolvanen pit sit, al-Holin leirin lapset pikaisesti Laadige osta tuotettasi tai palveluasi.\nKenties havaitsin min vasta nyt, jo vuosisatoja, ja sen tehosta paljon unhottanut toimeni palkattuna piirustuksenopettajana:.


Mainokset, maine ja maito | ÜBERKUUL.\nMainokset, maine ja maito\tMonday, February 5, 2007\nPosted by Sami Oinonen in brändit.\nDokumentti tv-mainonnan nykytilasta eli amerikkalaisen jalkapalloilun finaali oli viime yönä Suomen aikaa.\nMainosten katseleminen on vuodesta toiseen yhtä tuskaa, sillä tavan takaahan ne keskeytetään sillä, että pitää katsoa soikean siannahkapallon perässä liukastelevia doupattuja körmyjä. Onneksi mainokset voi katsoa sentään putkeen vaikka Youtuben kautta.\nTämän vuoden teemoiksi ei edellisvuosista poiketen noussut Yhdysvaltojen latinovähemmistön sosiaaliturva, biodiversiteetin tuho tahi debatti siitä, voiko sosiaalitantasta tulla seuraava Yhdysvaltojen presidentti.\nEi suinkaan, tämänvuotisten Super Bowl-mainosten keskeisiä teemoja olivat yllättävästikin syvääluotavat analyysit aiheista kuten olut ja häät, olut ja muukalaiset, olut ja niukkuus, olut ja tervehtimiskulttuurin murros, olut ja kirvesmurhat, olut ja gorillat ja pyhä auto ja amerikkalaisuus.\nEikä mainosten näennäinen “sarjakuvamainen” väkivaltaisuus ollut millään tavalla tänäkään vuonna poikkeavaa. Liberaalien hourupäisten jossittelua sanon minä.\nSuper Bowl-mainokset ovat tv-mainosten aatelia. Ne ovat hauskoja, oivaltavia ja napakakoita. Monista niistä jää kiva tutina. Eli ne ovat siis täysin erilaisia kuin tv-mainokset yleensä ovat. Oiva esimerkiksi on kuvan Bud Lightin mainos hääseremoniasta. Siinä bestman on hoitanut papiksi paikalle moottoriturpaisen huutokauppameklarin, jotta jonninjoutava lirkuttelu, valojen vaihto ja muu bileiden tiellä oleva turha höpinä ja silmiintuijottelu saataisiin alta “vähäniinku helvetin nopeesti” ja että päästäisiin kiinni olennaiseen…kylmiin olutpulloihin. Jokaisen miehen unelmaseremonia. Ja mahtavan mainoksen yksinkertainen idea.\nMutta tässä on nyt jotain mätää. Miksi Super Bowl-mainokset ovat kuin toiselta planeetalta? Miksi minä en naura mainoksille minään muuna vuoden päivänä? Väistämättä tulee mieleen, että meitä kuluttajia vedätetään nyt oikein urakalla jos mainostoimistot pystyvät puskemaan noin oivaltavia ja hauskoja mainoksia vain yhtenä iltana vuodesta.\nMikseivät normaalimainokset ole näin hauskoja? Miksi perusarkikauran tuhatlukuinen mainosvirta ei sisällä yhtään niin pikkunättiä oivallusta kuin muutamassa kymmenessä Super Bowl-mainoksissa on yhteensä? Miksemme saa nauttia noista hetkistä joka päivä? Kyllähän spontaani nauru kerran päivässä pitää mielen virkeänä ja mörrimöykkyveikan korvavaikussa.\nNo emme tietenkään saa nauttia. Koska siinä ei ole mainostajien eikä mainostoimistojen mielestä mitään järkeä. Eihän siitä mitään tulisi jos kuluttajat nauliintuisivat normaalin tv-virran mainoksia katsomaan, no ei tietenkään, siinähän olisi sellainen riski, että mainosten perusteella joku saattaisi tykästyä jostakin tuotteesta ja vallan heretä ostoksille.\nSalajuoni kuluttajia vastaan? No ei. Kyllähän mainosmiehet ovat myös ihmisiä, niin kuin sinä ja minä. He elävät huomiosta. He ajattalevat, ettei ole mitään järkeä rehkiä joka päivä kybällä ja tuottaa tasaisena virtana hyviä mainoksia, sillä eihän niitä kukaan kuitenkaan huomaa. On siis järkevää satsata vuoden tärkeimpään tapahtumaan, niihin kultahippuihin -ja huippuihin ja ideoida aivomyrskyissä fläppitaulut savuten…kerrankin tehdä jotain mistä varmasti seuraa pränikkää ja olalle läpsytystä. Hieman niin kuin Valion meijerillä päätettäisiin panostaa vain ja ainoastaan Joulumaitojen laatuun, ajatellen, että jos joulupuuro maistuu taivaalliselta niin, sillä porskutellaan ihmisten mielissä seuraavan vuoden.\nTämä mainosmaailman vääristynyt mutta niin inhimillinen egosentrismi olisi ihan ok, jos mainostaminen olisi jotain poikkeuksellista, jotain sellaista mitä ilman ihmiselo olisi kauttaaltaan surkeaa laahustamista arjen ikeessä. Jotain samanlaista kuin jumalallisten ihmetekojen tekeminen. Eihän niitä nyt joka päivä pysty eikä edes kannata tehdä, muuten seuraa inflatorisia notkahduksia ja maine on menevi. Mutta näinhän ei ole. Mainokset ovat arkielon perustuubaa aivan kuten maito.\nHornan kekäleet, missä on Ken Parker?\nTäydellistä läppärilaukkua etsimässä\nMökkimatkan optimaalinen pituus\nWhat Ridley Scott’s Alien can tell us about office life bbc.com/culture/story/… 2 days ago\nBreaking the Repair Monopoly: Why American Farmers Are Hacking Their Tractors With Ukrainian Firmware… twitter.com/i/web/status/1… 3 weeks ago\nIsaac Asimov on creativity and how people get new ideas – Foolish, unconventional people making cross-connections technologyreview.com/s/531911/isaac… 4 months ago


Hovi X-baariryhmä (1+2) / Teemat / Tuotteet / Masku.com\nEtusivu Tuotteet Teemat Hovi X-baariryhmä (1+2)\nHovi-baariryhmässä runkojen värinä on valkoinen. Pöydän kannen väreinä valkoinen, harmaa. Tuolin istuin on saatavissa joko puisena valkoisena sekä kangasverhoiltuna väreissä beige, vaalean- ja tummanharmaa.\nLisähintaan tilattavissa pöydän päätyyn sijoitettava jatkopala (45x85 cm).\n- Valitse - Valkoinen runko / valkoinen kansi Valkoinen runko / harmaa kansi Valkoinen runko / pähkinänvärinen kansi Valkoinen runko / tammi kansi\n- Valitse - Valkoinen runko / beige kangasverhoilu Valkoinen runko / tummanharmaa kangasverhoilu Valkoinen runko / vaaleanharmaa kangasverhoilu Valkoinen runko / valkoinen puuistuin Valkoinen runko / harmaa puuistuin Valkoinen runko / pähkinänvärinen puuistuin Valkoinen runko / tammi-istuin\n198143 Hovi X-baariryhmä (1+2) https://www.masku.com/tuotteet/ruokailutilan-kalusteet/198143-hovi-x-baariryhma-1-2/ https://www.masku.com/storage/cache/img/MTIvbWVkaWEvMjAxNi8wNi8/2000x2000/hovi-baaripoyta-hovi-baarituoli-2-valkoinen-harmaa.jpg InStock 677 EUR 677 /Ruokailutilan kalusteet /Ruokailutilan kalusteet/Ruokailuryhmät Petek Ky Hovi-baariryhmässä runkojen värinä on valkoinen. Pöydän kannen väreinä valkoinen, harmaa. Tuolin istuin on saatavissa joko puisena valkoisena sekä kangasverhoiltuna väreissä beige, vaalean- ja tummanharmaa. - Lisähintaan tilattavissa pöydän päätyyn sijoitettava jatkopala (45x85 cm). Hyvä Hovi-baariryhmä 1+2 559 false false true Heti varastosta (toimitusaika 2-7 arkipäivää)


Nepalissa rakennustyömaa on täynnä haasteita - Kirkon Ulkomaanapu\nOlet tässä: Etusivu › Ajankohtaista › Kuvareportaasit › Nepalissa rakennustyömaa on täynnä haasteita\nNepalissa rakennustyömaa on täynnä haasteita\nKirkon Ulkomaanapu rakentaa Nepaliin 250 väliaikaista koulurakennusta. Edes väliaikaisten tilojen pystyttäminen ei ole helppoa maanjäristyksestä kärsineillä alueilla.\nMoni koulurakennus tuhoutui Gimdissä.\nTämänkin kukkulan laelle pitäisi rakentaa koulu. Lähimmälle tielle on seitsemän tunnin kävelymatka.\nGimdissä tuhoutui 40 taloa. Pahiten kärsivät kuitenkin koulut.\nPaikallinen työmies kaivaa kuoppaa bambuseivästä varten.\nKoulun vararehtori Ishwar Sanjel odottaa innolla bambukoulujen valmistumista. Taustalla näkyy vanhoja koulurakennuksia, joista osa on säilynyt ehjinä.\nKirkon Ulkomaanapu rakensi ensimmäisen väliaikaisen koulunsa Gimdiin. Ulkomaanavun palkkaamat nepalilaiset insinöörit ovat tulleet rakennusinsinööri Tuomas Väisäsen johdolla katsomaan, miten koulut rakennetaan.\nBambuseipäät nousevat pystyyn.\nVäliaikainen koulurakennus nousee bambusta.\nElämää Nepalin maaseudulla. Vuoristossa tasainen maa on vähissä. Kokonaisia vuorenrinteitä on siivutettu terassiviljelmiksi.\nMatkalla Gimdiin ohitetaan täysin tuhoutunut pikkukylä. Kaikki talot ovat matalana.\nRakennusinsinööri Tuomas Väisänen osoittaa edessä olevaa tietä, jolla näkyvät valtavien maanvyörymien jäljet. ”Tuota tietäkö me tullaan ajamaan?” koulutusasiantuntija Minna Peltola kysyy kauhuissaan.\nEi korkeanpaikankammoisille! Vuoristoteillä ajetaan aivan rotkojen reunaa. Tiet ovat pahimmillaan vain pari metriä leveitä ja vieressä voi olla kilometrin pudotus rotkoon.\nViihtyisitkö tällaisessa luokkahuoneessa? Maanjäristyksestä ehjinä selvinneidenkin koulujen luokkahuoneet ovat ahtaita ja pimeitä.\nKahdeksanvuotias Sumil Timalsina koulunsa edustalla.\nRakennustyömaa täynnä haasteita\n”Kuinka pitkä matka on vielä Gimdiin?” kysymme kuoppaisen vuoristotien varrella seisovalta maanviljelijältä.\nOlemme olleet matkalla jo neljättä tuntia, eikä kuoppainen, maanvyörymien runtelema tie tunnu päättyvän millään. Aivan renkaiden vierestä ovat avautuneet pahimmillaan kilometrin pudotukset alas laaksoihin.\n”Kahdeksan kilometriä”, mies vastaa. ”Se on tunnin matka.”\nGimdin kylä on hyvä esimerkki haasteista, joita Nepalin avustustyö kohtaa. Ensimmäinen haaste on liikkuminen avustuspaikoille: vaikka linnuntietä Gimdiin on pääkaupungista Kathmandusta vain reilut parikymmentä kilometriä, mutkittelee vuoristotie perille 70 kilometrin matkan.\nEikä tietä pääse maastoautollakaan kuin matelijan vauhtia.\nKirkon Ulkomaanavun tiimi on rakennusinsinööri Tuomas Väisäsen ja koulutusasiantuntija Minna Peltolan johdolla matkalla Gimdiin rakentamaan bambusta väliaikaisia kouluja eli Temporary Learning Centrejä maanjäristyksen tuhoamien tilalle.\nUlkomaanapu on luvannut rakentaa Nepaliin yhteensä 250 väliaikaista koulua. Monet niistä sijaitsevat syrjäisillä vuoristoseuduilla.\n”Liikkuminen näillä vuoristoteillä on pidettävä minimissä. Se on todella vaarallista”, Väisänen sanoo. Hän kertoo huomanneensa tälläkin tiellä kolme uutta maanvyörymää sitten edellisviikon, jolloin hän ajoi tien viimeksi.\nVäisänen laskeskelee, että tiellä on 30 prosentin todennäköisyys jäädä maanvyörymän takia jumiin.\n”Mutta en minä jumiin jäämistä pelkää, vaan sitä, että jäämme maanvyörymän alle”, Väisänen tarkentaa.\nJa kun monsuunikauden sateet alkavat muutaman viikon sisällä, tulee maanvyörymiä lisää. Kaikki rakennustarvikkeet pitäisikin saada kuljetettua syrjäseuduille ennen monsuunin alkamista, koska sen jälkeen liikkuminen voi käydä mahdottomaksi.\nToinen suuri haaste koulujen rakentamisessa on aikataulu. Tämän hetkisen tiedon mukaan Nepalin hallitus haluaa avata koulut maanantaina 1. kesäkuuta, viisi viikkoa Nepalin maanjäristyksen jälkeen.\nSiihen on aikaa vajaa viikko – ja koulujen rakentaminen on vasta pääsemässä alkuun. Gimdin koulu on ensimmäinen, jonka Ulkomaanapu pystyttää. Edelliset viikot on jouduttu pitämään lukemattomia kokouksia paikallisten viranomaisten kanssa (hidasta) ja hankittu sekä kuljettu materiaaleja rakennustyömaille (vaikeaa).\n”Jos saataisiin 40 koulua valmiiksi toukokuun loppuun mennessä, olisin tyytyväinen”, Väisänen sanoo.\nHänen avukseen on palkattu tiimi paikallisia insinöörejä, joiden tehtävä on valvoa rakennustöitä eri puolilla maaseutua. Työmiehiksi rekrytoidaan kylien omia miehiä. Niin saadaan kyläläiset aktivoitua – ja tuettua heitä myös rahallisesti.\n”Siellä he jo paiskivat hommia”, Väisänen sanoo. Tai niin hän luulee.\nKolmas haaste tulee vastaan, kun vihdoin saavumme Gimdiin puolen päivän aikaan.\nOn keskipäivä ja läkähdyttävän kuuma. Työmaalla ei näy ketään muuta paitsi yksinäinen insinööri. Työt ovat alkaneet jo aamulla, mutta maahan on saatu kaivettua vasta kuopat bambutolppia varten.\nInsinöörin mukaan työmiehet ovat lounaalla ja siestaa pitämässä. Eivätkä kyläläiset ole tuoneet työmaalle riittävästi bambuja, vaikka etukäteen oli sovittu, että he vastaisivat paikallisista rakennusmateriaaleista.\nVäisäsen pokka pitää. Hän ei ole kovin yllättynyt. Hänellä on kokemusta vastaavanlaisesta rakennushankkeesta Filippiineiltä alueilta, jotka valtava taifuuni oli tuhonnut.\nVäisänen on tottunut siihen, että kriisialueilla vastoinkäymiset ovat enemmän sääntö kuin poikkeus.\nIltapäivällä kuumimman ajan jälkeen työt pääsevät taas käyntiin. Bambuja sahataan. Hetken näyttää hyvältä, kunnes taivaalla alkaa salamoida. Työmiehet pakenevat sateensuojaan.\n”Täällä taitaa olla niin kuin Filippiineillä, että voidaan vain rakentaa puolipilvisellä säällä, kun ei ole liian kuuma eikä sada”, Väisänen toteaa.\nYhteensä Gimdiin tarvitaan kahdeksan väliaikaista koulurakennusta tuhoutuneiden koulujen tilalle. Väliaikaisten koulujen seinät tehdään bambusta ja katto telttakankaasta, joka korvataan myöhemmin aaltopellillä, kunhan peltejä on taas saatavilla. Juuri nyt Nepalissa on kaikesta pulaa.\nPuhuminen Gimdin kylästä on tosin hieman harhaanjohtavaa. Koska tasaista maata ei ole vuoristossa juuri lainkaan, ovat talot ja koulut hajallaan ympäri jyrkkiä kukkuloita. Kävelymatka talojen ja koulujen välillä on useita tunteja.\n”Jokaisella talolla näyttää olevan oma kukkulansa!” Väisänen parahtaa.\nEdes kaikki kylän koulut eivät ole tien varrella. Väisänen osoittaa rakennustyömaalta näkyvän, liki pystysuoralta näyttävän kukkulan huippua: ”Tuonnekin pitäisi saada koulu pystytettyä. Sinne on seitsemän tunnin kävelymatka.”\nVäisänen on stressaantunut. Väliaikaisten koulujen rakentaminen Nepalin maaseudulle on valtava urakka.\n”Logistiikka on iso haaste, eli miten saadaan materiaalit ja vielä oikeisiin paikkoihin”, hän sanoo.\n”Työvoiman saatavuuden kanssa voi tulla vaikeuksia, kun miehet joutuvat rakentamaan uudestaan omiakin tuhoutuneita kotejaan. Ja mitä työmiehet saavat aikaan: nyt ovat puolen päivän aikana saaneet kaivettua reiät maahan. Suurin haaste on aikataulu: ei olisi aikaa takaiskuihin.”\nKun insinööri Väisänen näkee vain haasteita, on kriisialueisiin erikoistuneella koulutusasiantuntija Minna Peltolalla onneksi selkeä näkemys myös Kirkon Ulkomaanavun vahvuuksista hankkeessa.\n”Meillä on kasassa osaava tiimi ja olemme jo saaneet työt käyntiin, kun moni muu järjestö on vasta istunut kokouksissa”, hän sanoo. ”Meillä on mainetta aikaisemmista kriiseistä, että saadaan työt tehtyä. Sen takia meitä on pyydetty rakentamaan enemmän kouluja kuin alun perin suunniteltiin. Oikeastaan tarvitaan vain rahoitus kuntoon.”\n”Kunpa koulu jo alkaisi!”\nPitelemme sadetta ja juttelemme rakennustyömaata katselemaan tulleen koulun vararehtorin Ishwar Sanjelin kanssa. Hän kertoo olevansa todella kiitollinen väliaikaisten koulujen rakentamisesta.\n”Muuten joutuisimme pitämään tunnit taivasalla”, Sanjel sanoo.\nVararehtori pitää bambusta. Sillä on nopea rakentaa, ja hänen mukaansa maanjäristyksen traumatisoimat lapset on helpompi saada sisälle kevyisiin bamburakennelmiin kuin entisiin betonista ja kivestä rakennettuihin kouluihin, joista moni sortui.\n”Vaikka lapset ovat peloissaan, saan heidät kyllä vakuutettua yhteisön tuella, että kouluun on turvallista palata”, Sanjel sanoo.\nSamaa mieltä on paikalla oleva oppilas, 13-vuotias Nirjal Magar. Hän kokee bamburakennukset turvallisiksi.\n”Niistä on nopea juosta ulos. Ei ole penkkejä tiellä. Kunpa jo koulu alkaisi! Olemme niin pitkästyneitä”, Magar sanoo.\nHän on myös huolissaan edessä olevista kokeista. ”Mitä jos emme ehdi oppia kaikkea ajoissa!”\nMinna Peltolan mukaan koulujen alkaminen on tärkeää lasten hyvinvoinnin kannalta. Koulu tarjoaa heille tekemistä ja saa heidät palaamaan turvalliseen arkeen. Maanjäristyksen kauhut unohtuvat.\n”On todella hyvä kuulla paikallisilta, että haluavat nimenomaan näitä bambukouluja. Ne vastaavat heidän maanjäristyksen jälkeisen elämänsä tarpeisiin ja toiveisiin.”\nNimestään huolimatta koulut ovat tuskin kovin väliaikaisia. Pysyvämpien uusien koulujen rakentaminen alueelle tulee todennäköisesti viemään pitkän aikaa. Peltola uskoo, että bambukoulut tulevat olemaan käytössä niin pitkään kuin ne kestävät eli muutaman vuoden.\nVäisäsen saapuminen rakennustyömaalle on saanut työhön vauhtia. Sateen loputtua päätytolppien korkeudet mitataan vesivaa’alla ja suoruus luotilangalla.\n”Tämä mittaaminen on hitain vaihe”, Väisänen sanoo.\nSeuraavana päivänä koulu nouseekin jo silmissä. Kun joudumme palaamaan Kathmanduun, on bamburunko pystyssä.\nVäisänen alkaa hänkin vaikuttaa aikaisempaa luottavaisemmalta: näyttää siltä, että koulu saadaan pystyyn tavoitellussa neljässä päivässä.\n”Jos tänään vielä saadaan kattotuolit paikoilleen, voidaan huomenna laittaa ruoteet ja väliseinät. Ylihuomiseksi jäävät seinät ja katto.”\nEnää pitäisi rakentaa 249 muuta koulua.\nTehtävä on vaikea, muttei mahdoton. Mahdottomaan ei ole varaa. Nepalin lasten on päästävä takaisin kouluun – se on ainoa tapa taata heille ja tälle maalle valoisampi tulevaisuus.\nTeksti ja kuvat: Antti Helin / Kathmandu\nKun apu löytää perille\nLila Bashyalin tarina: ”Tunsin itseni täysin avuttomaksi”


Nimenmuutos - Mitä nimenvaihdos maksaa? | VarmaLaina.fi\nVarmaLaina.fi / Blog / Nimenmuutos – Mitä nimenvaihdos maksaa?\nNimenmuutos – Mitä nimenvaihdos maksaa?\nSukunimi muuttuu usein osittain tai kokonaan naimisiinmenon yhteydessä. Sukunimi voidaan vaihtaa puolison sukunimeksi tai sukunimiyhdistelmäksi. Avioliiton solmimisen yhteydessä sukunimen muutos on maksuton, mutta jos etunimen tai sukunimen haluaa muuttaa muussa tapauksessa toiseen, on nimenmuutos maksullinen.\nAvioliiton solmimisen yhteydessä sukunimen muuttaminen ei maksa mitään. Ennen vihkimistä tutkitaan avioliiton esteet, jolla varmistetaan, että avioliitto on Suomen lain mukainen. Esteiden tutkinnan yhteydessä pariskunnan tulee ilmoittaa mahdollinen nimenvaihdos. Sukunimet voivat puolisoilla olla erilaiset tai toinen tai molemmat voivat ottaa sukunimiyhdistelmät.\nEtunimenmuutos maksaa 55 euroa. Etunimen muutosta voi hakea nimenmuutoshakemuksella, jossa tulee ilmoittaa, minkä nimen haluaa aikaisemman tilalle. Hakemuksella voi vaihtaa kokonaan etunimeä, muuttaa niiden järjestystä, poistaa tai lisätä etunimen. Etunimen muutos sukupuoli-identiteettiin perustuen on maksuton vain sukupuolen juridisen vahvistamisen yhteydessä.\nSukunimenmuutos maksaa muussa tapauksessa kuin naimisiinmenon yhteydessä 55 euroa, jos henkilö hakee aikaisemmin käytössä olleen sukunimen, luopuu sukunimiyhdistelmän yhdestä nimestä tai hakee sukunimiyhdistelmään yhdysmerkkiä tai luopuu siitä. Sukunimen muutosta voi hakea nimenmuutoshakemuksella, jolla ilmoitetaan sukunimeen haluttu muutos. Muussa kuin yllä mainitussa sukunimimuutoksessa hakemuksen käsittelymaksu on 110 euroa.\nEtu- ja sukunimimuutoshakemukset otetaan käsittelyjonoon, kun nimenmuutoksen käsittelymaksu (55 € tai 110 €) on maksettu. Käsittelymaksua ei palauteta, vaikka henkilö peruisi hakemuksen hakemuksen lähettämisen jälkeen tai asiassa annettaisiin kielteinen päätös.\nNimenmuutoshakemuksen voi täyttää sähköisessä nimenmuutospalvelussa, verkkolomakkeella tai ladattavalla lomakkeella osoitteessa www.ddv.fi/nimiasiat\nAsiakirjat tulee lähettää erikseen palveluun sähköpostitse tai postitse.\nMaksaako alaikäisen lapsen nimen muuttaminen?\nPääsääntöisesti alaikäisen lapsen nimenmuutos on maksullinen.\nSukunimenmuutos on seuraavissa tapauksissa maksuton alaikäisellä:\nKun alaikäisen sukunimi vaihdetaan huoltajan sukunimenmuutoksen yhteydessä (maksettavaksi tulee vain yksi käsittelymaksu).\nLapsi saa molemmilla vanhemmillaan käytössä olevan sukunimen tai sukunimiyhdistelmän.\nLapsi saa sen vanhempansa sukunimen tai sukunimiyhdistelmän, jonka vanhemmuutta ei lapsen syntymän jälkeen tietoja ilmoittaessa vahvistettu.\nLapsi saa adoption vahvistamisen jälkeen adoptiovanhempansa sukunimen tai sukunimiyhdistelmän.\nLapsi saa toisen vanhempansa sukunimen tai sukunimiyhdistelmän isyyden kumoamisen jälkeen.\nLapsen vanhempi avioituu tai rekisteröi parisuhteensa, jolloin lapsi saa vanhempansa uuden sukunimen. Uuden sukunimen ottamiseen tarvitaan myös vanhemman puolison suostumus.\nLapsi luopuu sukunimiyhdistelmän toisesta sukunimestä täytettyään 15 vuotta.\nJos nimenmuutosta haetaan yli 10-vuotiaalle alaikäiselle, nimenmuutoshakemukseen tarvitaan hänen kirjallinen suostumuksensa.\nKauanko nimenmuutoksen käsittely kestää?\nEtunimenmuutoshakemuksen käsittelyaika on 1 – 3 kuukautta. Jos muutosta haetaan sähköisellä hakemuksella, lyhenee käsittelyaika yhteen kuukauteen. Jos palvelun tulee pyytää hakemukseen lausunto nimilautakunnalta, on käsittelyaika pidempi.\nSukunimenmuutoshakemuksen käsittelyaika on 1 – 3 kuukautta, jos henkilö hakee hänellä aikaisemmin käytössä ollutta sukunimeä. Muussa tapauksessa sukunimen muutoksen käsittelyaika on 3 – 6 kuukautta. Jos muutosta haetaan sähköisellä hakemuksella, lyhenee käsittelyaika yhteen kuukauteen. Jos palvelun tulee pyytää hakemukseen lausunto nimilautakunnalta, on käsittelyaika pidempi.\nMiten nimenmuutos ilmoitetaan?\nErillistä vahvistusviestiä ei lähetetä, vaikka hakemus olisi tullut perille. Tarvittaessa Digi- ja väestötietokeskus saattaa pyytää lisätietoja etunimen tai sukunimen muutoksesta. Joissain tapauksissa palvelu saattaa myös pyytää lausunnon nimilautakunnalta. Tällöin nimenmuutoshakemuksen käsittely kestää arviota kauemmin.\nKun asia on ratkaistu, nimenmuutosta hakenut henkilö saa kirjallinen päätöksen. Etunimi ja/tai sukunimi muuttuu väestötietojärjestelmään päätöksentekopäivänä.\nMiksi etu – tai sukunimi halutaan muuttaa?\nSyyt ovat hyvin henkilökohtaisia. Tyypillisesti sukunimi halutaan vaihtaa esimerkiksi tyttönimeen avioeron jälkeen.\nSukupuoli-identiteetin kohdalla etunimi halutaan muuttaa toiseksi omaan identiteettiin perustuen.\nLapsen sukunimi saatetaan haluta muuttaa adoptioon tai sijaisvanhemmuuteen perustuen.\nMihin nimenmuutoksesta tulee ilmoittaa?\nNimenmuutoksen jälkeen väestötietojärjestelmästä menee automaattisesti tieto Kelaan. Kela-kortti päivittyy uuteen ja henkilö saa uuden kortin postitse.\nHenkilökortti, ajokortti sekä passi tulee henkilön itse uusia vastaamaan uutta nimeä. Samoin on pankkikortin kohdalla. Nimenmuutoksesta tulisi ilmoittaa myös isännöitsijälle. Väestöjärjestelmästä tieto menee oppilaitoksille, pankeille, vakuutusyhtiöille, perintätoimen harjoittajille ja Veikkaus Oy:lle.


Akava reloaded – Vallan käytäviltä kabinetteihin 1995–2010 - Akava\nAkava / Akavalainen / Akava reloaded – Vallan käytäviltä kabinetteihin 1995–2010\nAlla olevan artikkelin on kirjoittanut FT Ilkka Levä. Hän on Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti Helsingin yliopistossa.\nAjatus järjestön uudistamisesta syntyi puheenjohtajiston Nizzan matkalla elokuussa 1988.4 Puheenjohtaja Raimo Lehtisen kaudella asiassa ei kuitenkaan suuremmin edetty, vaikka hallitus hyväksyikin kehittämistyön jatkovalmisteluun Lontoossa lokakuussa 1988.5 Lehtisen mukaan tämä oli ehkä vähän henkilökysymyskin, että niin kauan kuin on sama henkilö puheenjohtajana, niin ei siinä vissiin paljon hirveän suuria ajatuksia sitten ollut” läpi viedä muutosta.6\nAkava saattoi eheytyä ja muuttaa samassa yhteydessä organisaatiotaan. Jorma Reini, joka toimi STTK:n puheenjohtajana vuosina 1975–1990 ja valtakunnansovittelijana vuosina 1990–1997, ajoi TVK:n kaaduttua Suomeen yhtä toimihenkilöjärjestöä. Reini harrasti kuivaa huumoria. Akavalaisten järjestötoimikunnassa esitettiin kysymys, miten Akavalle käy uudessa tilanteessa. Hän oli vastannut:\nMiksi sopimista koskevan yhteistyön jatkumista julistettiin kannanotossa yhteisesti kaikkien keskeisten tahojen kesken? Eikö asiaa olisi voitu hoitaa ilman kannanottopaperia keskinäisillä sopimuksilla? Toki näinkin, mutta vaikka ei puhuisi mistään suuresta katkoksesta 1990-luvun alun laman aikana, lienee kuitenkin syytä nostaa esiin muutama muuttunut tekijä. Suomen Työnantajien Keskusliiton (STK) johtajana toiminut Tapani Kahri kuvaa ajanjakson poikkeuksellisuutta seuraavasti: ”\nJa se 90-luvun alku, niin se oli sitten semmoista, että se on ainoa kerta mun noissa hommissa oloaikana, kun työnantajat olivat selkeästi niskan päällä.”\nToisaalta Mäenpää muistuttaa, että pitää muistaa, mikä tilanne maassa oli silloin. Tehtiin nopeita hätäratkaisuja kun kaikki oli romahtanut. Hänen mukaansa jälkikäteisarvio oli, että tehdyt muutokset oli pakko toteuttaa. 24\nAmmattiryhmä Jäsenyyden kannalla Jäsenyyttä vastaan\nJohtavat ja ylemmät toimihenkilöt 62 % 23 %\nYrittäjät ja ammatinharjoittajat 49 % 40 %\nOpiskelijat 41 % 35 %\nTyöttömät 32 % 39 %\nMaatalousyrittäjät 9 % 75 %\nAmmatillisten keskusjärjestöjen jäsenyyden suhteen Akavan jäsenyys korreloi jonkin verran myönteisen EU-kannan kanssa, sillä 61 prosenttia akavalaisista ilmoitti kannattavansa jäsenyyttä. Varsin polarisoituneen tilanteen vaa’ankieleksi nousi ryhmä ”ei osaa sanoa”. Kaikilla tarkastelutavoilla (sukupuoli, ikä, koulutustaso, ammattiasema, keskusjärjestöjäsenyys, puoluekanta, asuinpaikka) mitattuna tällaisen vastauksen antaneiden osuus vaihteli 15 prosentista aina 29 prosenttiin.30 Vaeltavia ääniä oli siis paljon tarjolla.\nYhdistyksen tilaisuuksissa kiersi puhujana Markku Lemmetty. Hän muistelee, että yhdessä ensimmäisistä yleisötilaisuuksista Lahdessa yleisön seasta tuli napakka kysymys siitä, miten suomalaiselle maanviljelykselle käy EU:ssa. Hän kertoo vastauksessaan haparoineensa ensin, mutta löytäneensä sitten nuotin, koska samat kysymykset toistuivat eri puolilla Suomea. EU:n vastustajat olivat näet organisoineet kysymystoimintaa samalla tavoin kuin jäsenyyden puolustajat olivat organisoineet omaa toimintaansa valtakunnallisesti. Lemmetyn vastaukseen kysymyksen esittäjä kommentoi vastauksen alun takeltelua ironisoiden:\nNo löytyihän se oikea vastaus sieltä!39\nAina diplomaattinen Akavan entinen neuvottelujohtaja Markku Lemmetty toteaa suhteista maan eri hallituksiin, että…\nvaikeinta ollut varmaan sen Esko Ahon hallituksen kanssa, koska se lähti viemään tätä työmarkkinatoimintaa ihan omille urilleen.58\nAkava lähti innolla ja antaumuksella mukaan globalisaation vaikutusten selvittämistyöhön, jota tehtiin Kansainvälisen työjärjestön ILO:n tasolla. Globalisaatiostrategia AKAVA ja globalisaatio hyväksyttiin keskusjärjestön työvaliokunnassa 16.3.2004. Asiakirjan tarkoituksena oli antaa oma näkemys valtioneuvoston kanslian tammikuussa 2004 käynnistämään prosessiin. Valtioneuvoston ohjelman nimenä oli Selvitys suomalaisen työn ja tuotannon menestystekijöistä maailmantalouden murroksessa. Pääministeri Matti Vanhanen nimitti selvitystyön ohjausryhmän vetäjäksi talouspoliittisen erityisavustajansa Olli Rehnin. Tämä siirtyi kesällä 2004 Euroopan Unionin laajentumisasioista vastaavaksi komissaariksi. Yhteiskunnallisen vaikuttamisen lisäksi Akavan globalisaatiostrategin tarkoituksena oli muodostaa yhteinen viitekehys kaikille akavalaisille liitoille ja neuvottelujärjestöille.\nSuomen ensimmäisenä EU-puheenjohtajuuskautena1999 Helsingissä järjestettiin kesä–heinäkuun vaihteessa EAY:n kongressi, joka keräsi yli 600 virallista osanottajaa viikoksi Finlandia-talolle. Paikallisista järjestelyistä kantoivat yhdessä vastuun SAK, STTK ja Akava. Konferenssin tavoitteena oli luoda taloudellisesti ja sosiaalisesti vahvempi Eurooppa kuin USA tai Kaakkois-Aasia. Akavassa nähtiin, että tavoite oli tärkeä myös kansallisesti – sekä Suomelle että Akavalle. ”Kilpailukyky, työllisyys ja taloudellisesti turvattu julkinen sektori ovat selkeitä menestystekijöitä.”73\nPäätös sai aikaan myrskyn jäsenistön keskuudessa. Tieteentekijöiden liiton toiminnanjohtaja Klaus Sundbäck muistelee, ettei hän Akavan hallituksessa tuolloin istuessaan jättänyt lausuntoon eriävää kantaa, mutta keskusjärjestölle ei hänen mukaansa välttämättä kuuluisi tämänkaltaisen päätöksen tekeminen. Niin tunnepohjainen asia on kyseessä. Hänen mukaansa siihen liittyy niin paljon epävarmoja asioita, ettei hän koe ydinvoimaa koskevia kannanottoja keskusjärjestön taholta pakollisiksi. Ekonomiliiton tuolloinen toiminnanjohtaja Sture Fjäder kertoo, ettei ydinvoimaan ole otettu SEFE:ssä järjestönä kantaa koskaan.78 Samalla tavoin esimerkiksi toinen akavalainen järjestö, joka toimii erityisen herkkien ja vaikeiden asioiden parissa eli Upseeriliitto ei ole koskaan ottanut järjestönä kantaa Suomen mahdolliseen NATO-jäsenyyteen.79 Vuoden 2001 ydinvoimalinjaus sai aikaan sähköpostivyöryn tuhansilta jäseniltä jäsenjärjestöjen päättäville henkilöille ja keskusjärjestölle. Päätös jakoi liittojen jäsenkuntaa voimakkaasti. Fjäder kertoo pohtineensa Akavan hallituksessa, onko ydinvoimakantaa viisasta ottaa, kun se jakaa jäsenkuntaa noin voimallisesti. Hän epäilee, että vuoden 2001 lausunnon saama palaute vaikutti osaltaan, kun oltiin saman asian tiimoilla liikkeellä 2009.\nTEK:in toiminnanjohtaja Heikki Kauppi katsoo, että globalisaatiosta hyötyy, jos osaa parhaiten sen, mitä tekee. Hänen mukaansa nykyinen resurssipula tekniikan alalla johtuu 1990-luvulla omaksutusta linjasta. Opiskelijamääriä kasvatettiin tuolloin, mutta rahoitus ei seurannut mukana. Jos tällä linjalla jatketaan, painutaan alas teknisessä osaamisessa. Hän selittää asiaa siten, että määrä ei auta innovaatioiden syntymisessä. Hänen mielestään on parempaa kouluttaa kymmenen hyvää kuin 30 keskinkertaista. Innovaatioita on vaikea synnyttää politiikalla, sillä niitä ei voi hänen mukaansa pakottaa.\nKolmas perusolettamusryhmätyyppi on odotus-position ryhmä. Tässä ajatellaan, että jotain varmaan tapahtuu sitten kun…, ja siksi odotetaan jonkinlaista messiaanista vapahtajaa. ”Kunhan organisaation johto lähtee eläkkeelle, niin sitten…” tai ”kunhan saadaan lisää resursseja, niin…” antaa Tikkanen esimerkin tällaisen ryhmän perusolettamuksista. Tämän ryhmän toimintatapana on rutiinien pyörittäminen. Mikään ei muutu mihinkään ennen kuin vapahtaja tulee ja vapauttaa ryhmän jäsenet heidän olotilastaan. Johtoryhmässä tämä voi tarkoittaa muutoksen odottelua mutta tämä voi Tikkasen mukaan olla virheellistä odottelua, jos yrityksen missiota ei selkeästi ole olemassa.112\nHänen mukaansa aina toki syntyy konflikteja, mutta silti on olemassa yhteinen missio. Kumpikaan ei pärjää ilman toista.115\nTämän vuoksi määrällinen tarkastelu olisi Viljasen mukaan saatava kuriin. Viljasen mukaan tehtiin virheitä myös ammattikorkeakouluja luotaessa. Synnytettiin:\nEntinen Akavan järjestösihteeri Reijo Virtanen näkee, että ammattikuntakohtaisuuden myötä saatettiin jäsenjärjestöjen määrällä kyetä 1970-luvulla esittämään, että Akava olisi voimakkaampi tuolloin kuin olikaan. Hän katsoo, ettei yhteiskunnallista voimaa vielä tuolloin kuitenkaan ollut, sillä johto istui käytävässä ja kyseli sieltä mitä tapahtuu. Ainoastaan valtion sektorilla kyettiin 1970-luvulla vaikuttamaan. Kuntapuolelle muutos tuli Virtasen mukaan Erkki Kangasniemen asenteen kautta. Hänen myötään kuntalaiset oppivat arvostamaan itseään. Lisäksi Virtanen kertoo, että muutamassa vuodessa asema muuttui totaalisesti, kun kaupungeissa huomattiin, että suurimmat viranhaltijaryhmät olivat akavalaisia. 157\nEri ammattiryhmillä on korkea koulutustaso, korkea itsetunto, mutta kaikella kunnialla joskus aika kapea, spesialiteetin tuoma näkökulma. Tai sanotaan vaikka niin, että oma spesialiteetti leimaa sitä näkökulmaa kuitenkin. Lisäksi eri ryhmillä on usein eri kieli: eivät humanisti ja insinööri ymmärrä toisiaan. Ne käyttävät parhaassa tapauksessa samoja sanoja mutta tarkoittavat niillä eri asiaa.\nOtan esimerkin tältä omalta sektorilta. Jos minulle juristina sanotaan, että tämä teksti on ohjeellinen, niin se tarkoittaa minun päässäni, että suositellaan tai neuvotaan toimimaan jollain tavalla. Papille ohjeellinen tarkoittaa, että se on sitova. Heidän terminologiassaan, jos joku teksti on ohjeellinen, esimerkiksi Raamatun tai tunnustuskirjan ohjeellinen teksti, tarkoittaa, että se on siinä, se on fundamentti, se on ohjeellinen ja sitä on noudatettava. Sitä voidaan pohtia, sitä voidaan tutkia, se voidaan asettaa kysymyksenalaiseksi mutta se onkuitenkin näin.\nJa terminologisesti kestää monta vuotta ennen kuin ymmärtää miksi emme ymmärrä terminologisesti toisiamme, kun sinä sanot että tämä on ohjeellinen ja minä sanon, että niin se minustakin on ohjeellinen mutta teemme siitä eri johtopäätökset. Akavan piirissä on tätä, pakostakin.\nEK:n neuvottelujohtaja Eeva-Liisa Inkeroinen näkee, ettei Akava ole kyennyt ottamaan sitä roolia, mikä sille kuuluisi. Sillä ”ylemmät toimihenkilöt todella ovat avainhenkilöitä yrityksissä, aidosti niitä tärkeimpiä henkilöitä yrityksille ja yritykset haluavat pitää heistä huolta”. Tästä huolimatta Inkeroinen katsooe, että”asia kuin asia, niin Akava on ollut sivuraiteella”.175\nEntinen valtakunnansovittelija varatuomari Juhani Salonius taas katsoo, että Akavan rooli on muuttunut vähiten viime vuosina verrattaessa SAK:hon ja STTK:hon. Akavassa on hänen mukaansa osaamista, kansainvälistä kilpailukykyä ja vahvuutta. Tämän hän myös näkee olleen Akavan sanoma läpi sen historian. Akavan henkinen lähestymistapa asioihin on hänen mukaansa hyvin lähellä sitä, mitä pitkään on suomalaisessa yhteiskunnassa muutenkin peräänkuulutettu. Hän toivoisi silti, että Akavan näkemys auttaisi tulevaisuudessa ratkaisemaan sopimusongelmat ilman työrauhaongelmia.\nAkavan tuleva on täynnä muutosta. Toiminnan suuntaviivat -asiakirjassa todetaan toimintaympäristössä tapahtuneet muutokset ja ennakoidaan uusia haasteita. Akavalaisuuteen ladataan voimallisia myönteisiä mielikuvia. Yhteistyön merkityksen arvellaan korostuvan omassa sisäisessä toiminnassa. Tätä kautta vaikuttaminen tehostuu, tulokset parantuvat ja vältetään päällekkäistä työtä. Haaste on mittava: ”Meidän on oltava riittävän ketteriä sopeutumaan edessä oleviin suuriinkin muutoksiin”, suuntaviiva-asiakirjassa todetaan.177\nAkavan visiotavoitteet taas on asetettu kohti vuotta 2015. Ne jakautuvat kolmeen: edunvalvontavisioon, järjestövisioon ja mainevisioon. Edunvalvontavisiossa tavoitteeksi asetetaan, että kaikilla akavalaisilla palkansaajilla olisi 2015 työ- tai virkaehtosopimusturva. 178 Vaikka matka tähän saattoi tuntua pitkältä, on vision tavoite alkamassa toteutua. Akavalla on nyt selkeä strategia, visiot vuoteen 2015 asti ja näistä yhteisistä päätöksistä johdettavat toiminnan suuntaviivat vuosiksi 2008-2011. Ensimmäistä kertaa järjestöllä on loppuun asti tehdyt, yleisesti sen piirissä hyväksytyt ja toimintaa vahvasti ohjaavat suuntaviivat. Työ on jatkunut, sillä tämänkin jälkeen on tullut uusi strategia, joka korvasi nämä.\nMennyttä viimeisintä 15 vuotta kuvaa Akavan kehittyminen varteenotettavaksi työmarkkinajärjestöksi. Sen mielipidettä kysytään ja arvostetaan muiden keskeisten toimijoiden piirissä. Tältä pohjalta työ Akavassa jatkuu korkeasti koulutettujen edunvalvojana. Vuosina 1982–1991 puheenjohtajana toiminut Raimo Lehtinen arvioi Akavaa keväällä 2010 tavalla, johon on hyvä päättää, ja jonka aika moni akavalainenkin allekirjoittaa:\nMarkus Penttisen CV; Ks. myös https://www.akava.fi/ajankohtaista/ehdokkaat_suomen_jaseniksi_eu_n_talous-_ja_sosiaalikomiteaan_nimettiin.html.\nPekka Kourin haastattelu 15.4.2010. Upseerit ovat yksittäisinä henkilöinä ottaneet kyllä kantaa Suomen NATO-jäsenyyteen. Ks. tästä https://www.akava.fi/ajankohtaista/uutisia_liitoista/upseeriliitto_upseerit_nato-jasenyyden_kannalla.html. Luettu 21.6.2010.\nhttps://www.akava.fi/ajankohtaista/uutisia_liitoista/upseeriliitto_upseerit_nato-jasenyyden_kannalla.html (uutinen poistettu Akavan sivustolta)\n– alkuperäinen Upseeriliiton uutinen saatavilla edelleen Upseeriliiton sivustolta osoitteessa\n– uutinen arkistoitu, saatavilla Akavan verkkopalvelussa osoitteessa https://www.akava.fi/ajankohtaista/uutisarkisto/2010/ehdokkaat_suomen_jaseniksi_eu_n_talous-_ja_sosiaalikomiteaan_nimettiin.html; ohessa linkki: ETSK:n ehdokkaiden nimeäminen 2010\n– em. lähdettä ei enää saatavilla, osoitteessa http://www.ek.fi/ek/fi/tietografiikka/tyotaistelut/index.php on saatavilla EK:n viimeaikaisia työtaistelutilastoja\n– em. linkki vanhentunut, tuore linkki dokumenttiin Sitran sivulla\nTarkka, Jukka (2002): Uhan alta unioniin – asennemurros ja sen unilukkari EVA. Helsinki: Otava.


Kirjontalaitteen apupöytä pleksilasista tuo lisää työskentelytilaa - BERNINA\nApupöytä kirjontalaitteelle - pleksi\nBERNINA kirjontalaitteen apupöytä on valmistettu läpinäkyvästä pleksistä.\nTämä tukeva apupöytä seisoo omilla jaloillaan ja asettuu kirjontalaitteen ympärille tuoden reilusti lisää tukea suurikokoisia kirjontaprojekteja käsiteltäessä. Suuren ja raskaan työn paino jakautuu tasaisesti eikä suurikaan kirjottava työ missään vaiheessa "roiku" kirjontakehyksen varassa.\nKun kirjontakehys siirtyy, liikkuu suurempikin kangas vaivattomasti mukana liukkaan apupöydän pinnalla\nja kirjonnan tarkkkuus pysyy täydellisenä.\nHanki nyt itsellesi kirjontalaitteen apupöytä - huomaat miten kätevä se on.


aika hyvä taktiikka : Purorinteen ajattelija\nMatilla nimittäin.Väsyttää, väsyttää eikä taivu. Hän varmaan on päättänyt, että kun asian kieltää aina vaan, niin kyllä ihmiset kyllästyvät siitä puhumaan. Se, mikä tässä farssissa kaikkein surullisinta on ,että keskustan ihmiset sokeana uskovat pääministeriään. Hän muka on ajojahdin kohde ja täysin syytön! Come on, ei kaikki syytteet voi olla tuulesta temmattuja, älkää olko naiveja. Jos pääministeri nyt kuitenkin saa jatkaa, niin kyllä maailmalla nauretaan kansamme sinisilmäisyyttä. Sanon edelleenkin, ettei tämä vielä tähänkään pääty vaan kaikki salat eivät ole vieläkään paljastettu. Löytyy varmaan muistakin pesistä paljastettavaa. Siispä vaalit uusiksi ja pöytä puhtaaksi.\n27 kommenttia artikkeliin “aika hyvä taktiikka”\nLuulenpa, että Keskustassa on paaaljon kissanpentuja, joiden silmät ovat auenneet jo ajat sitten.\nko. pääministerin pitäisi itse erottaa itsensä jo oman puolueensa tulevaisuuden vuoksi.\nSitä hän ei tee missään tilanteessa, sen verran tunnen hänenlaisiaan suomalais-politiikkoja.\nTutkimushaastattelijan duunissa olleena en noihin mielipidemittauksiin nojaisi, ne muuttuvat, elävät omaa elämäänsä.\nEi tarvitse kuin laskea mielipiteitä netissä, prosentuaalinen tulos, pääministeri ulos.\nEduskunta ei sitä tee.\nSiis odottakaamme seuraavia vaaleja..\nLiikkuvat äänestäjät tulevat silloin muuttamaan naamoja.\nItse huomasin aamulla yllättäin ajattelevani,\nettä parempi Matti kukkarossa,\nkuin tuntematon pyy pivossa..\ntiedä mistä se olisi kotoisin ja mitä epidemioita..\nPitäisiköhän mun tutkituttaa koppani?!\nHei Riitta, kyllä pahoin nyt pelkään, että sinulle jonkunmoinen epidemia on iskenyt. Toivotaan sen pian paranevan. Kaunista syyspäivää toivoopi Marianne\nIhan asiaa kirjoitit. Suomen pääministerin sekoilut on noteerattu jo muuallakin maailmassa. Missä tahansa ns. lännessä poliitikko olisi tehnyt johtopäätökset ja ihan kuten kirjoitit, jo puolueensa vuoksi olisi eronnut.\nTämä on se pieni, eikä ihan pienikään, ero joka erottaa Suomen näistä länsimaisista demokratioista.\nGallupeista viis. Seuraavissa vaaleissa saattaa tulla keskustalle pikkuinen yllätys. Eivät heidän kannattajansa aivan tomppeleita ole, kai.\nLoppupeleissä tämä sotku on lottovoitto Urpilaisen joukoille, joilla alkoikin olla jo uskottavuusongelma.\nLuulen, että sitten kun äänestetään oppositio nostaa kannatustaan. Eikä heidän edes tarvitse tehdä vaalityötä, Vanhanen tekee sen heidän puolestaan.\nTai sitten käy niin, että kansalaisten usko koko poliittiseen järjestelmään loppuu ja nukkuvien puolueesta tulee vaalien murskavoittaja.\nSeurailija tervehdys sinulle\nPelkään pahoin, että olet osunut oikeaan, nukkuvien puolueesta on vaara tulla voittaja. Toivon kuitenkin, että olemme molemmat siinä väärässä. Ei mikään muutu ilman, että äänestämme nykyiset päättäjät roskakoppaan ja valitsemme todella sanojensa taka seisovia henkilöitä. Siinäpä sitä arvostelukykyä vasta sitten tarvitaankin.\nHuolestuttaa sekin, kuinka vähän nuorisoa (omat lapset mukaan luettuna) kiinnostaa äänestäminen.\nNykypäivän nuoret ovat kyllä sillä tavalla fiksuja, että tämä viimeaikainenkin kohu vieraannuttaa heitä entistä enemmän politiikasta.\nVoi kun näkisi ne vaalit, joissa äänestysprosentti olisi lähempänä yhdeksääkymmentä ja se kuuluisa ”kansa” näyttäisi oikeasti mitä ajattelee tästäkin pelleilystä.\nKansanedustajantyöstä on tullut eräänlainen suojatyöpaikka, jossa keskitytään vain ja ainoastaan ajamaan sitä omaa etua ja koetetaan turvata oma onnellinen tulevaisuus. Vaalien annetulla lupauksilla pyyhitään… ihan sitä.\nOikeastaan onni, että härskiydessään tämä touhu meni niin pitkälle, että paljastui. Toivotaan ”kansan” näyttävän, mitä mieltä tällaisesta ollaan, kun seuraavan kerran äänestetään.\nNiinpä niin. Vaalirahoituspaljastukset on skandaali, mutta sellaiseksi se jääkin. Ei siitä seuraa sen enempää kuin parempi lainsäädäntö, avoimempi ilmoittelu jatkossa ja vähemmän rahaa tulee olemaan jaossa seuraavissa vaaleissa. Kansanedustajina jatkavat lähestulkoon kaikki entiset, koska äänestäjät eivät ole voineet äänestää väärin. Aina äänestetään oikein ja mieluiten sitä voittajaa. Helppohan on perussuomalaisten hurskastella kun kukaan ei ole edes tarjonnut rahaa vaalityöhön.\nLuulisin, että vasemmistopuolueet, perussuomalaiset ja YLE eivät vaihda pääministeriä, vaikka niin kovasti haluaisivatkin. Yhden pääministerin jo kaatoivat ja se sai riittää. Eiköhän keskustan kenttäväkikin ole lujana rintamana Mattinsa tukena. Puoluekokous sitten päättää jatkon.\nOlen oikeastaan nyt tyytyväinen, ettei oma ehdokkaani ihan päässyt tälle likapyykki-kierrokselle syyttömänä tahriintumaan.\nKyllä vaalirahoitusskandaali varjostaa pidempään, oletan.\nHyvä että nyt käännetään melkein joka lautakasa.\nRuotsalaisten säätiötkin ovat vielä penkomatta.\nHurskastelijoita löytyi, ja tulee löytymään joka puolueesta.\nSiitä olemme yhtä mieltä, että hyvä kun jonkinmoista lakia pusataan, koska sitä moraalia ei tunnu vapaaehtoisesti enää löytyvän, sitten vanhan liiton miesten ja naisten.\nAhneus alkoi kumuloitua 70-luvulla ja tähän on tultu.\nSiitä olen Liisa matti, että keinot laistaa tulevaa lakia löytyvät.\nMeille kun asennettiin myymäläketjuihin uusia hälyttimiä, sanoi ko. asentaja hyvin kyynisesti\n”- Alan miehet ovat meitä jo askelen edellä. Nämä ovat amatöörejä varten.”\nSiitä huolimatta äänestellään!\nMistähän tiedät mitä perussuomalaisille ehdokkaille on tarjottu tukea? Tietääkseni et voi tarjoajista tietää, kun et ole puolueen jäsen. Tarjoukset kun eivät näy, kun niitä ei ole hyväksytty. Usko tai älä, kyllä meitäkin jotkut haluavat sponsoroida. Emme ole pyytäneet emmekä vastaanottaneet vastikkeelista vaalirahaa, vaan pelaamme rehellistä peliä. Jotkut vielä haluavat ihan oikeistakin syistä auttaa heikompi osaisia, eivätkä tee sitä oman egonsa pönkittämiseksi. Rauhaa ja rakkautta sinulle toivottaapi Koiviston Marianne\nHyvät Naisystävät ja Seurailija!\nJostain kumman syystä Matti herättää antipatioita, mutta Tarja ei. Molemmat ovat nousseet asemiinsa maan tavan ja vallitsevan käytännön mukaan. Hyvin luultavaa on, että Tarjan aloitellessa poliitikon uraansa, hän sai SAK:lta palkanjatketta, josta ei verottajalle kerrottu. Otetaanpa vertailuun näiden kahden rakkauselämä: Matin naistuttavien nimet ja ulkonäöt tuntevat kaikki, mutta minulla, joka yritän seurata asioita, ei ole tietoa Tarjan tyttären isästä. Onko teillä? Näille kahdelle voi todeta laulun sanoin: On viisikymentä tapaa jättää rakastettunsa.\nTietysti hyvä asia koko jupakassa on se, että Ylen ja Helsingin Sanomien toimituksien taso tuli kansalle selväksi: Lahjattomat teettää saamattomilla tarpeettomia töitä.\nOlen samaa mieltä Seurailijan kanssa, että nykypolitiikan rahoitus karkottaa nuoret ja lahjakkaat ihmiset politiikasta, mikä tietenkin on pitkässä juoksussa maalle vahingollista. Mielestäni ehdokkaalle suoraan ei saa antaa raha-avustusta, koska se voidaan tulkita lahjonnan yritykseksi. Lisäksi, että toiminta olisi läpinäkyvää, on verottaja sotkettava kisoihin mukaan.\nLahjoitukset olisi aina osoitettava puolueelle, ja ko. rahalahja olisi verotuksessa vähennyskelpoinen meno. Puolueet suhmuroivat rahat ehdokkaille, joille se olisi verotettavaa tuloa. Ehdokkaan kampanjakulut (tositteita vastaan) olisivat verotuksessa vähennyskelpoisia. Verottaja ei tässä mallissa hyötyisi mitään, koska vaaleissa tuppaavat kaikki lahjarahat ja vähän omiakin menemään, mutta rahan lähteet tulisivat selville. Ihmiset ja yritykset yleensä käyttävät kaikki veronvähennysoikeudet.\nVuoden päästä nimetään ehdokkaita eduskuntavaaleihin, toivottavasti saamme järkeviä ihmisiä eduskuntaan lamantappohommiin.\nKirjoitellaan t. Hessu K.\nKyl mää ny puolustan mediaa, joka tarttui Timo Kallin lipsahdukseen.\nSen tekee erikoiseksi se, että kansanedustaja Kalli oli laatimassa lakia vaalirahoituksen ilmoitusvelvollisuudesta.\nMediahan puhdistaa pöytää, jonka olisi vapaaehtoisesti pitänyt arkadialaiset puhdistaa.\nMietin tuossa myös rahasummia, jotka ovat olleet liikkeellä vaalien aikaan.\nAikoinaan minulle tarjottiin asemani vuoksi kaikenmoista maasutusta perhelomista Lapin kelomökissä ties mihin.\nEn lähtenyt leikkiin,\nkoska pelkäsin ko. tarjousten vaikuttavan jossain takaraivossani tehdessäni ostopäätöksiä eri tarjousten välillä.\nMonet meistä muistavat jutun Nobel-kirjailija Bernard Shawn junamatkasta.\nIhailtuaan aikansa upeaa vierustoveriaan, kirjailija kysäisi neidolta\n– Harkitsisitteko lemmenyötä kanssani, jos maksaisin teille 10 000 puntaa?\n– Saattaisin harkita, neito vastasi hyvillään.\n– Entä jos maksaisin viisi puntaa? jatkoi kirjailija.\n– Millaiseksi te minua oikein luulette.\n– Senhän jo tiedän,\nnyt neuvotellaan vain hinnasta, totesi kirjailija.\nAivan ihanaa kun pikku kirjoitus alkaa elämään ihan omaa elämäänsä, tällaista mielipiteiden vaihto sivistyneesti on parhaimmillaan. Jään odottamaan jatkoa.Terkut MK\nLauantaita Hessu K. ja muutkin.\nPari päivää on kulunut ja näyttää siltä, että Matti selvisi jälleen. Olen kyllä vähän eri mieltä siitä, että pääministeri herättäisi pelkästään antipatiaa. Tämän viikon ryöpytyksessä näyttää käyvän niin, että yleinen mielipide kääntyy Vanhasen puolelle. Moni ajattelee, ehkä aiheestakin, kyseessä olevan ajojahti. Ja tällaisessa tilanteessa käy usein niin, että sympatiat kääntyvät jahdatun puolelle.\nOnhan Matti ollut median edessä melkoisen kömpelö. Jotkut sliipatut kokoomuksen keulamiehet olisivat hoidelleet itsensä vastaavassa tilanteessa tyylikkäämmin kuiville.\nSinänsä keskustelu alkaa olla itkettävän ja naurettavan välimailla: Oliko kyseinen kuuluisa puutavara tuppeensahattua vai hienohöyättyä…\nMistä muuten keksit vetää Tarjan mukaan tähän? Hän nyt on ihan oma lukunsa valtakunnan historiassa. Ehkä on turha, jopa asiatonta, pohtia Tarjan lapsen isän henkilöllisyyttä.\nMinussa hän ei herätä muita tunteita kuin ehkä myötähäpeää, kun hän kulkee ympäri maailmaa Suomen edustajana. Mutta laillisissa vaaleissa hänet valittiin, joten pakko on kestää loppukausi.\nOnneksi valtaoikeudet ovat ’hieman’ pienemmät, kuin UKK:n aikaan. Median mukaan suuren naapurimaamme johtaja ei liiemmin kunnioita Tarjaa. Mikäli hänen kommenttinsa aikoinaan presidentistämme on totta: ”Se kolhoosin lypsäjän näköinen akka”. Vai onko tuokin suomalaisen median keksimää?\nHän on saanut olla mediassa rauhassa siksikin, että Suomessa on aina ollut kunnioitus maan ykkösihmistä kohtaan, mikä on ihan hyvä asia. Minusta ainakin.\nKai tämä vaalirahoituksen pöyhiminen on merkki siitä, että ollaan siirtymässä avoimempaan yhteiskuntaan. Itselleni on tullut asiaa seuratessa mieleen se että medialla on suunnaton valta.\nMelkein kaatoi hallituksen ja erotti pääministerin. Tuleva viikko näyttää onko medialla myös olkapäitä ottaa vastuu väitteistään, mikäli se on johtanut löyhin todistein mielipidettä harhaan.\nHullua muuten, että täällä Suomessamme keskitytään johonkin lautakasaan, kun maa muuten on edelleen talouden osalta miltei hätätilassa.\nTotta sekin, että ainahan puolueet ovat saaneet tukea muualtakin kuin virallisesta puoluetuesta.\nIlman entistä Neuvostoliittoa kommunistinen puolue olisi luultavasti kadonnut kokonaan poliittiselta kartalta. Jostakin luin, että samaan aikaan kun NL tuki kommunisteja USA tuki CIA:n kautta SDP:tta! Ei perustu mihinkään muuhun kuin omiin arvailuihin, mutta luultavasti Suomen oikeistokin sain noihin aikoihin tukea lännen suunnasta. Eli epävirallista puoluetukea on ollut aina.\nMutta Matistahan tämä kaikki alkoi. Hän taitaa olla kuin kissa, jolla on ainakin seitsemän henkeä tarinan mukaan. Kissaan voi häntä verrata siinäkin, että vaikka kuinka korkealta yritettäisiin pudottaa, aina laskeutuu maahan tassuilleen.\nOnhan tuo Matti alusta asti ollut mummojen lellipoika, itse en sitä oikein ymmärrä kun äänikin narisee kuin tuppeensahatun ladon oven saranat. Oliko vähä kaukaa haettu vertaus? Yleiseti ottaen olen sitä mieltä ettei tulta ilman kipinää. Jahdataanko Mattia, totta hemmetiossä eihän pääministeristä aina saa näin mehevää myytävää, keskusta on ihan erikoistunut näihin pääministerijuttuihin.\nTarjan lapsesta, minä oletin Hessun tarkoittavan Karpelaa lapsen isä ihmettelyssään. Halosen lapsijuttu kun on jo menneen talven lumia.\nLautakasaan keskittyminen taas johtunee siitä, että epärehellisyys siinä kohdistuu yhteen henkilöön.\nTekee siitä siis tavallaan henkilökohtaisemman, eikä tällöin voida piiloutua maantapaan siis edellyttäen ,että juttu voidaan todistaa.Jatkoa tarinalle saamme tulevaisuudessa.Sitä odotellessa MK\nJaa mä ajattelin, että TaNjan lapsen isä on tiedossa, sen sijaan iso Tarja paremminkin sopisi tuohon SAK kuvioon… eikö Karpela muuten ole Keskustan kansanedustaja? Hessu ehkä kertoo ketä tarkoitti.\nMenneen talven lumia. Samaa mieltä. Isäksihän on arvailtu erästäkin edelleen näkyvästi aatteen miehenä politikoivaa…\nMutta hyvin vähän asioilla politiikan kanssa tekemistä. Menee ihan seiskapäivän toimittamiseksi.\nkeskitytään enemmän näihin tuppeensahatuihin…\nTahallani vedin Tasavallan Presidentin tähän mukaan, koska ketään ei kiinnosta terveysraportit hänestä, mutta kuka on tämä läheinen ihminen. Onko hän vieraalla vallalla töissä eli ulkomailla? Onko hänestä kansallista turvalisuusuhkaa? Tuskin! Vaan, kuka hän on?\nItse Presidentin virkatehtävistä minulla ei ole mitään moitittavaa niin kuin ei Pääministerinkään.\nJoo jäppiset, mun moka tuli, jonkin asteinen oikosulku kun puhuin Karpelasta. Ei meinaan tullu mieleeni jotta Halonen vedettiin juttuun mukaan yks kaks. Mutta tottahan puhutte molemmat koko hommahan on hiukka koominen. Ja sanonko taas ei se….. enpä sanokaan. Kauniita unia haluaapi teille toivottaa Koivistopa tietenkii\nTäytyy minunkin osallistua tähän keskusteluun, kun jälleen tänään ihmettelin Matti Vanhasen kykyä väistellä kaikkia nuolia, jotka on osoitettu häneen. Ihan kuin ympärillä olisi panssari, johon mikään ei osu ja jossa mikään ei tunnu.\nSuomen poliittinen johto kokoontui perjantaina Turkuun juhlimaan Suomen oman hallinnon 200-vuotispäivää. Juhlajumalanpalveluksessa arkkipiispa Jukka Paarma puhui suoria sanoja vaatien valtakunnan johtopaikoille moraalisia esikuvia ja omantunnon ihmisiä. ”Jos epäilyissä on aihetta, on tehtävä parannusta”, jyrisi arkkipiispa.\nVaan miten reagoi Vanhanen? Hän ei tietenkään halunnut lähteä moraaliseen pohdintaan, vaan piti jälleen oman luentonsa. Vanhanen vetosi vallan kolmijakoon, jossa oikeuskysymykset kuuluvat oikeuslaitokselle. Tavallisen poliitikon ei siis tarvitse niin välittää siitä, mikä on oikein ja mikä on väärin. Sen arvioiminen kuuluu oikeuslaitokselle…\nEi voi muuta kuin toivoa, että Vanhanen on yksin mielipiteissään. Toivottavasti moraalista selkärankaa ja oikeudentuntoa kuitenkin vielä löytyy muualta.\nJOS uskoisin horroskooppeihin, voisin sanoa :Tyypillistä skorppioonille, uskoo ihan oikeasti mitä puhuu vaikka puhuisi kuinka palturia, mutta kun en usko, niin en sano. JOS taas uskoisin karmaan sanoisin, että se mitä kylvää sitä niittää, mutta kun en usko, niin en sano. JOS uskoisin Mattia olisin suunnattoman loukkaantunut, että häntä epäilään moisesta filungista, mutta kun en usko, niin en sano. JOS uskoisin paljastuksien loppuvan tähän sanoisin, kyllä nyt on aika lopettaa tämän asian ympärillä puiminen, mutta kun en usko, niin en sano. MUTTA sen sanon, että uskomaton on tämä pääministerimme pokka kun osaa jujuttaa edelleen silmät kirkkaina ja käyttäytyy toimissaan kuin diktaattori, ei ole enää kansanvalta, vaan diktatuuri on palannut Suomeen. SEN sanon kun uskon. JA kuuntelen sunnuntaisen sateen ropinaa ja nautin maaseudun rauhasta.Marianne\nKevyesti moraalista jaarittelua vakavasta ja vaikeasta asiasta.\nUsein moraalikäsitykset ovat subjektiivisia ja suhteellisia. Ne kuitenkin omaksutaan yhteisöiltä. Ihminen voi kuulua moneen yhteisöön ja yhteisöjen moraalisäännöt voivat olla ristiriidassa keskenään tai niissä vallitsevilla moraalisäännöillä on erilainen painoarvo. Joskus näyttää siltä, että tarkoitus pyhittää keinot.\nYleensä mieleltään suhteellisen terve ihminen tietää mikä on oikein ja mikä väärin, mutta valitseekin jonkin yhteisön mielestä väärin toimimisen, joka taasen jonkin toisen yhteisön mielestä ei olekaan niin kovin moraalitonta. Onko toimittu väärin kun RAYn tukema kuurojen säätiö\nantaa vaalirahaa puolueesta riippumatta kuulovammaiselle ehdokkaalleen? Onko pahempi juttu jos antaa yhteistä rahaa itse itselleen omaa vaalityötä varten? Yhteistä, muuhun tarkoituksen määrättyä rahaa liikkuu molemmissa tapauksissa väärään suuntaan.\nTästä kaikesta voi siis seurata jonkin yhteisön edustajan toimesta moraalisaarna, jossa kehotetaan parannukseen. Olen usein miettinyt moraalisaarnan merkitystä ja uskoisin, että nyt siitä tiedän vähän enemmän. Ei voida tietää kuka on moraalinen ja oikeudentuntoinen jos ei ole niin sanottuja verrokkeja. Moraalinen henkilö on hyveellinen eli parempi kuin moraaliton. Ovatko maallikkomoraalisaarnaajat, kuten Marianne Koivisto ja Teija Arvidsson haluavat olla, parempia eli moraalisempia ihmisiä kuin joku toinen. Onko moraalisemmalla ihmisellä enemmän ihmisarvoa? Ihmisarvon piti olla jakamaton ja itseisarvo. Kohdellaanko pääministeriä ihmisarvoisesti tässä blogissa?\nYhtäkaikki, hyviä esikuvia tarvitaan, mutta miksi pääministerimme on nostettu ainoaksi huonoksi esimerkiksi kun häntäkin korkeammalla tasolla on ilmennyt mahdollista Arvidssonin tietämää moraalittomuutta. Pääministerimme on nöyrästi pyytänyt anteeksi, kaikkien epäilyksenalaisten puolesta ja eduskunnan sekä koko kansan edessä televisioruudun välityksellä viime viikolla. Anteeksi pitäisi antaa – aika monelle, mutta kun ei oikein voida – poliittisista syistä.Toivon, että voisimme siirtyä henkilöistä asioihin, mutta toiveeni ei tule toteutumaan, koska moraalisaarnaajat tarvitsevat syntisensä – ihmisen.\nKuntavaalien vaalirahoituksen avaamista odotellessa terveisin Liisa Hallila\nTäytyy kirjoittaa vielä muutama rivi, vaikka pitäisi olla jo nukkumassa…\nEnsiksi haluan sanoa, että tällä asialla ei ole mitään tekemistä ihmisarvon kanssa. Jokaisella ihmisellä on yhtäläinen ihmisarvo, oli hän sitten presidentti tai pultsari. ”Moraalisemmalla” ihmisellä ei ole sen suurempaa ihmisarvoa kuin kenelläkään muullakaan. Ihmisarvo tulee minulle siitä, että uskon jokaisen ihmisen olevan Jumalan luoma ja kalliilla hinnalla lunastettu.\nEn kuitenkaan ajattele, että moraali on suhteellista. Toki sellaisiakin asioita on, jotka ovat kulttuurisidonnaisia. Kuitenkin esimerkiksi tappaminen, valehteleminen ja varastaminen ovat väärin kulttuurista riippumatta.\nJokainen ihminen tekee virheitä, eikä kukaan ole täydellinen. Silti on niin, että niiltä, joille on annettu enemmän valtaa ja vastuuta, myös vaaditaan enemmän. Rehellisyys ja totuuden puhuminen ei ole liikaa vaadittu keneltäkään.\nOn hyvä, jos pääministerimme pyysi anteeksi kaikkien epäilyksenalaisten puolesta. Minä en valitettavasti päässyt näkemään tuota televisiolähetystä. On kuitenkin helpompi pyytää anteeksi ” kaikkien meidän” puolesta kuin sanoa, että ”anteeksi, minä olen toiminut väärin”. Toki syyllisiä löytyy monesta ryhmästä, mutta jokainen on ennen kaikkea vastuussa omista teoistaan.\nMinäkin toivon, että voisimme siirtyä henkilöistä asiakysymyksiin. Vaalirahoituksen periaatteet täytyy tehdä selväksi ennen seuraavia vaaleja. Kuntavaalirahoituskin on hyvä avata. Samalla toivottavasti on aikaa valmistella vaikkapa vanhustenhuoltolakia. Kyllä oikeita asioita riittää niin valtion kuin kunnan tasolla.\nHei Liisa ja muut\nEhdinkin jo ihmetellä eikö asia ”kolahda” kenellekään, kun vastaukset ovat olleet niin säyseitä. Kiitos Liisa, että vastasit. Nämä blogi kirjoitukseni kuvaavat omia tuntojani, enkä niitä muuksi muuta. Moraalikäsitykseni olen kotoa saanut ja ne ovat mitä ovat, suonet minulle tämän oikeuden. Missään nimessä en saarnaa, blogejani ei ole pakko lukea, tällöin ei tarvitse lukea Teijankaan aatoksia. Kiitän kuitenkin edelleen kritiikistä, se on oikeutesi, ei se asioita miksikään mielestäni muuta. Sinulla on oma moraalikäsityksesi, minulla omani ja keskustelu jatkuu , kevyenä, toivoisin. Marianne\nOn se vaan tuo luetun ymmärtäminen niin vaikea laji.\nLuetun ja kaiken muun viestinnän ymmärtäminen, tulkkaaminen on itse kullekin hyvin vaikea taitolaji.\nNuo Mansen ja Hesan proffat yliopistoissaan sen minulle kertoivat monta kertaa opiskellessani kokonais-viestintää..\nMinä, sinä, hän ja kaik muutkin lukevat blogeja, kommentteja omien tarkoitusperiensä, taustojensa yms mukaan..\njoten en lähtisi kovin ylimielisesti liikkeelle luetunkaan ymmärtämisen kaistalla..\nKaikesta huolimatta ja juuri siksi, oikein hyvää lokakuista meininkiä sinullekin Liisa.\nKiitos. Kuten kirjoitin, ihan ilman Mansen ja Hesan proffien apuja, tarvitsemme verrokkeja. Nythän meillä on Riitta Nyqvist ilonamme, joka voi meitä kaikkia ojentaa. Ihan omaksi parhaaksemme.\nHei Liisa otetaan nyt ihan iisisti, tämähän on vain ajanvietettä. Jos nämä kirjoittelut ottaa oikein tosissaan, niin muut rupeavat nauramaan akkojen sanailulle. Elämässä on niin paljon murheita ettei niitä blogi kirjoituksista kannata ottaa. Asiaa virne suupielessä, sitähän tämä on, eikö?\nNiinhän se on. Huumorilla on monta alalajia ja minulla on käytössäni yksi niistä. Olen muuten aika hauska ihminen, aika monen mielestä, vaikka niitä murheellisia asioita olen maailmalla ja Suomessakin nähnytkin. Lopetetaan tämä keskustelu tähän ja yritetään parantaa keskustelun tasoa ja vähentää yksittäisiin ihmisiin (murhetta heidän läheisilleen) kohdistuvaa ivailua.\nJust niin Marianne..\nSinä oivalsit villakoiran ytimen..\nOlen monesti pohtinut, miksi naisista ei oikke satiirikoiksi ole.\nMeissä on niiiiiiiin paljon tosikko-geenejä, ei ole helppo nauraa,\nLiisa, tuo proffa-juttu oli ihan kuriositeetti,\nko suuren ja mahtavan USAn pressakin jäi valheesta kiinni M. Lewinsky-skandaalissa\naliarvioidessaan tv:n nonverbaalia kaiken paljastavaa elekieltä nenää hieroessaan, plus\n.. sen kuuluisan Clintonin lauseenhan\nme täällä Euroopassakin osaamme veisata vaikk unissamme jopa englanniksi..\nEi olisi pitänyt valehdella päämiehen,


Muusikoiden.net - Keskustelu - Tres kitara\nAihe: Tres kitara\nTres kitara kiinnostaa. Tres kitaran soundista olen diggaillut jo aikaisemmin, mutta vasta viime perjantaina näin ensimmäistä kertaa jonkun soittavan sellaista Zarkuksen ohjelmassa. Kolme tuplakieltä näytti olevan.\nMinkälainen on koppa, kaula, kielet, viritys? Onko niitä myynnissä Suomessa? Kovia tres kitaran soittajia?\n"Ooppera? Hyi saatana!" (Seppo Räty IS:n haastattelussa 1991)\nSuomessa ei ole tullut kuin yksi Tres vastaan (jonka tietysti poistin samantien, on muuten Noson tekemä), lähin pulju jossa taitaa olla enemmänkin valikoimaa on mainio Amsterdamilainen Palmguitars. Löytyy osoitteesta www.palmguitars.nl\nVireeseen taitaa olla useampi koulukunta, mutta olen ymmärtänyt, että yleisin on ehkä hieman pohjoismaalaisittain katsottuna oudolta vaikuttava gG-CC-EE, eli tuo g-kielen kaveri on eri oktaavilla, muut samassa.\nMullakin kolahti lattarilevyiltä löytynyt heleä kitarasoundi ekaksi, myöhemmin vasta sai selville, mikä soitin oli kyseessä...\n"Oon vain KMT. Legenda jota yliarvostetaan liikaa" -KMT\n"Kun emmä paskaa osta. Jätän kauppaan." -Niskamies\nNäin männä viikolla hienon (suomalaisen) son-yhtyeen katusoittamassa, ja siten nostaman tämän viisi vuotta vanhan säikeen - olis kiva saada tres-kitara.\nLuulisi että tässäkin lajissa on saatavilla halpoja ekoja soittimia, mutta esmes T-kaupan luettelossa ei ollut ainuttakaan. Onko jollain tietoo (tai myytävänä)?\nKarlsson, kuvia Noson tresistä tai en usko! Siistiä, jos sellainen oikeasti on. Vireasioista sen verran, että uniksessa ovat kyllä yleensä vain keskimmäiset kielet.\nMartin on ainakin joskus tehnyt omia tresejä ja Suomessa kuulemma ainakin Lottonen tilauksesta.\nmulla oli yks tres kitara,jonka hiljattain myin pois.se oli sellaisesta venäläisestä akustisesta tehty,ettei mikään arvopeli...\noikeastaan syy miksi möin oli se kun se oli normiakustisesta tehty niin kielten väli oli liian suuri ja kaulan pituuskin liian pitkä.martin valmistaa nykyään tres kitaroita noin 400 euron hintaan,mutta toki niitä voisi edullisempiakin olla.tressin kielitys on gG,cc,Ee tai jotkut käyttää gG,hh,Ee\ntres on mukava soitin ja niinkuin jo totesinkin,olisi mukava saada niitä huokeaan hintaan jostain.\nHei! Löysin tämän viestiketjun, kun laitoin googleen Tres-kitara:)\nPakko sen verran jatkaa vanhaa hyvää ketjua, että nythän ovat ajan muuttuneet ja tres-kitaroita saa hyvälaatuisia, halvalla ja nopeasti. Tiedättekin varmaan esim. Thomannin tresit:\nSoitan itse tresiä jo vuodesta mm. yhtyeissä Kuukumina ja Los Fabulosos. Mulla on Lottosella teetetty tres, kun kyllästyin aikoinaan kuubalaisten soitinten vireongelmiin.\nOpetan myös kyseistä soitinta musiikkikoulussani Rumba-Akatemiassa. Jos kiinnostaa keskustella aiheesta enemmän, niin käykää vilkaisemassa koulun uusilla sivuilla tai ottakaa ihmeessä yhteyttä muhun:)\nEikös tämän pitäisi olla Kitarat:kitarakamat-osastolla eikä täällä?\n0.105 D23 0


Raju Venäjä-raportti ennustaa: Venäjä pysähtyy, voimistuu, heikkenee tai hajoaa – Suomea koetellaan aina - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nRaju Venäjä-raportti ennustaa: Venäjä pysähtyy, voimistuu, heikkenee tai hajoaa – Suomea koetellaan aina\nKuva: Mikhail Klimentyev / REUTERS\nVarsinaisen ajatustyön takana on yli 40 asiantuntijaa, joista useimmat on nimetty raportissa mutta osan henkilöllisyys on jätetty kertomatta heidän pyynnöstään.\nRaportin johtopäätöksistä vastaavat kunkin osa-alueen työryhmät eikä se ole siten mikään Suomen valtionhallinnon sinetöity näkemys.\n– Johtopäätösten tekemisen jätämme osittain lukijalle itselleen, ja raportin ojennamme virkamieskunnalle hyödynnettäväksi, tutkijoille jatkotutkittavaksi sekä kaikille Venäjästä kiinnostuneille luettavaksi, raportin alkusanoissa sanotaan.\nLue lisää: Voiman Venäjä -raportti kokonaisuudessaan\nSuomen kannalta raportti ei ole kovinkaan lohdullista luettavaa Venäjän mahdollisten kehitysnäkymien suhteen.\nSeuraavassa on lyhyesti neljän eri kehityssuunnan pääpiirteet ja niiden arvioitu vaikutus Suomeen.\n1) Nykykehitys jatkuu: Venäjä pysähtyy poliittisesti\nNykykehityksen mukainen jatkuminen tarkoittaisi monella tapaa pysähtymistä tämänhetkisiin asetelmiin. Kun Venäjän presidentin Vladimir Putinin nykyinen valtakausi päättyy 2024, myös uusi valta järjestyisi tavalla, joka säilyttäisi Venäjän nykyisen hallinnon sekä eliitin asemat ja intressit.\nVenäjä jatkaisi oman vaikutusvaltansa kasvattamista hyödyntämällä muiden suurvaltojen välisiä jännitteitä ja länsimaiden sisäisiä heikkouksia. Sotilaallinen voima kehittyisi asteittain, turvallisuusviranomaisten asema vahvistuisi ja yhteiskunta ryhmittyisi entistä keskusjohtoisemman sekä uudistuskyvyttömän hallinnon taakse.\nVenäjä olisi valmis edistämään etujaan sotilaallisinkin keinoin, mutta välttäisi konfliktien muuttumista suurvaltojen väliseksi aseelliseksi yhteenotoksi.\nKansalaisten muutoshalu kanavoituisi niin sanottuun mikrotason kansalaisyhteiskuntaan, mikä tarkoittaisi puuttumista paikallisiin tai yksittäisiin epäkohtiin ilman, että järjestelmää haastettaisiin laajemmin.\nMahdollinen seuraus Suomelle:\nVenäjä tekeisi tässä skenaariossa Suomen kanssa yhteistyötä hyödyllisiksi kokemillaan alueilla, mutta pyrkisi samalla edistämään omia etujaan Suomen kustannuksella kahdenvälisissä suhteissa.\nVenäjän vaikuttamistoimet olisivat jatkuvia, mutta muun muassa Euroopan unionin jäsenyys suojaisi Suomea Venäjän aggressiivisimmilta painostusyrityksiltä.\nSuomen suhteet Venäjää säilyisivät tämän skenaarion mukaan toimivina, mutta haasteellisina. Venäjä pitäisi myös huolen siitä, että Suoma muistutettaisiin aika ajoin Venäjän vaikutusmahdollisuuksista Suomen suuntaan.\n– Venäjällä on resursseja ja edellytyksiä voimistaa ja laajentaa vaikuttamistaan Suomea kohtaan niin tarpeelliseksi katsoessaan. Tällä on Suomea pidättelevää vaikutusta myös ilman konkreettisia toimia, raportissa muistutetaan.\n2) Venäjä vahvistuu ja käy haastavammaksi\nNykyistä suotuisampi kehitysnäkymä Venäjän itsensä kannalta tarkoittaisi skenaarion mukaan sitä, että maan sisäistä yhtenäisyyttä uhkaavat tekijät poistuisivat ja maan taloudellinen sekä teknologinen kehitys monipuolistuisivat.\nVenäjä jatkaisi länsimaiden rajoittamista hyödyntämällä niiden heikkouksia, mutta solmisi samalla erilaisia talouden ja politiikan yhteistyöhankkeita yksittäisten Euroopan maiden kanssa.\nVenäjä ei kuitenkaan hakisi radikaalia muutosta kansainväliseen järjestelmään, sillä kansainvälisen sopimusjärjestelmän ja länsimaiden toimintakyvyn säilyminen olisivat tarpeellisia myös Venäjän omalle taloudelle.\nTässä skenaariossa Venäjän poliittisen johdon asema olisi vahva eikä yhteiskunta haastaisi hallintojärjestelmää. Talouteen syntyisi uutta kasvua energia-alan ulkopuolelta ja öljyn hinta pysyisi niin korkealla (80 USD), että se mahdollistaisi laajoja valtiollisia investointeja.\nVenäjän ulkosuhteiden ennustettavuus paranisi, mutta samalla suurvaltojen etupiiripolitiikat vahvistuisivat.\nVenäjä kehittäisi sotilaallista voimaansa, mikä riittäisi ylläpitämään suurvaltojen välistä tasapainoa. Venäjä pystyisi myös edistämään omia etujaan interventioilla ja operaatioilla useammille alueille yhdenaikaisesti (esimerkiksi Lähi-idässä, Afrikassa ja Aasiaa).\nVenäjän talouden rakenne monipuolistuisi, ja maan markkinat tulisivat ulkomaailmalle mielenkiintoisemmiksi. Venäjä hyödyntäisi esimerkiksi tekoälyteknologian kehitystä ja kvanttitietokoneiden mahdollistamaa uutta teollista vallankumousta.\nRaportti ei ota suoranaisesti kantaa siihen, kuinka esimerkiksi Krimin tilanne ratkaistaisiin tässä skenaariossa. Kuvailun mukaan Venäjä tuntisi kuitenkin saavansa käytännössä läpi tavoittelemansa etupiirin ja Euroopan valtiot mukautuvaisivat syntyneeseen tilanteeseen.\n– Ulkomaisten investointien määrä lisääntyy, pakotteita puretaan ja viennin rakenne monipuolistuu, raportti maalailee.\nSkenaariossa ennustetaan myös, että Yhdysvallat supistaisi vaikutusvaltaansa ja mahdollisesti liittokuntaansakin Euroopassa. Euroopan unionin sisäinen hajaannus jatkuisi ja Venäjä onnistuisi täyttämään valtatyhjiöitä. Nato ja EU olisivat entistäkin hajanaisempia, mikä heikentäisi niiden toiminnan tehokkuutta.\nVenäjän voimistuminen tarkoittaisi Suomelle sitä, että maamme liikkumatila kansainvälisessä politiikassa kapenisi.\nHajautuva EU ja kumppanuus heikentyneen Naton kanssa eivät antaisi Suomen turvallisuusratkaisulle nykyisen kaltaista lisäarvoa.\nSuomella olisi vaara jäädä yksin kiistoissa Venäjän kanssa. Paine huomioida Venäjän edut laajemmin niin Suomen ulkosuhteita kuin sisäisiäkin asioita koskevassa päätöksenteossa lisääntyisi.\nVenäjän poliittisen päätöksenteon ennakoitavuuden paraneminen ja maan talouden kasvu kasvattaisivat kuitenkin suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä Venäjällä.\nSuomalaisten kiinnostus Venäjää kohtaan voisi myös kasvaa, sillä maan kehitys lisäisi yhteyksiä liiketoiminnan, opiskelun ja matkustamisen muodossa.\n3) Venäjä heikkenee ja muuttuu arvaamattomammaksi\nVenäjän nykyistä kehityskulkua heikompi tulevaisuudennäkymä olisi merkittävä tappio maan nykyiselle valtiojohdolle ja eliitille.\nVenäjä ryhtyisi todennäköisesti kompensoimaan suhteellista heikkouttaan aktiivisemmalla toiminnalla erityisesti lähialueellaan. Länsimaita Venäjä pyrkisi hajauttamaan suhtautumalla vaihtelevasti eri maihin ja tarjoamalla taloudellisesti houkuttelevia yhteistyömahdollisuuksia yksittäisille maille.\nVenäjän alueellinen valta-asema heikkenisi ja maan ulkosuhteiden ennustettavuus heikkenisi. Se joutuisi käyttämään aiempaa enemmän erilaisia voimakeinoja sitouttaakseen lähialueita ja -maita yhteistyöhön kanssaan.\nSotilaallista pelotetta pidettäisiin yllä ydinaseita painottamalla. Poliittisen vallan mahdollisen vaihtoon liittyvä epävarmuus lisääntyisi ja valtataistelut aiheuttaisivat hallinnossa heikkoutta ja epäjohdonmukaisuutta.\nKorruptio lisääntyisi ja hallinnon sisäiset kamppailut saattaisivat eskaloitua ulospäin näkyviksi konflikteiksi tai ristiriidoiksi. Kansalaisoikeuksia rajoitettaisiin aiempaa voimakkaammin. Epävakaus voisi ääritilanteessa johtaa siihen, että uhkakuvia pitäisi muuttaa ja määritellä esimerkiksi uhkaava ulkoinen vihollinen.\nVenäjän asema heikkenisi myös sotilaallisesti, mikä loisi epävarmuutta suurvaltojen väliseen tasapainoon.\nMikäli useammat kielteiset trendit toteutuisivat, Venäjä saattaisi eristäytyä lännestä yhä voimakkaammin poliittisesti. Toisaalta Venäjä saattaisi olla halukas entistä suurempaan taloudelliseen yhteistyöhön lännen kanssa, mikä avaisi esimerkiksi suomalaisille tuotteille ja palveluille vientimahdollisuuksia.\nVenäjän mahdollinen eristäytymiskehitys aiheuttaisi Suomelle yleisesti laajempaa epävarmuutta. Poliittinen sekä taloudellinen paine Suomea kohtaan todennäköisesti kasvaisi, koska Venäjän valtiojohdon riskinottotarve kasvaisi myös.\nJatkuvuus Suomen ja Venäjän suhteissa vähenisi, turvapaikanhakijoiden määrässä olisi kasvupainetta ja eri alojen yhteistyö vaikeutuisi. Kehityksen toteutuminen vieraannuttaisi todennäköisesti Suomen ja Venäjän kulttuureita, sillä yhteiskuntien väliset yhteydet vähentyisivät myös turismin osalta.\n4) Venäjän valtion sisäinen hajautuminen\nNeljäs – ja raportin mukaan kaikkein epätodennäköisin – skenaario kuvaa Venäjän sisäistä hajaantumista. Tässä kehityskulussa Venäjä heikkenisi taloudellisesti, poliittisesti ja sotilaallisesti sekä alkaisi hajautua alueellisesti.\nVenäjän johdon legitimiteetti kävisi kyseenalaiseksi, minkä vuoksi väestön painostaminen kohdistuisi laajoihin ihmisryhmiin Venäjän sisällä. Kansalaisyhteiskunta haastaisi järjestelmän ja eliitin sisäinen kamppailu kovenisi.\nSkenaariossa Venäjä heikkenisi näkyvästi verrattuna muihin suurvaltoihin. Asevoimien keskitetty johtaminen heikkenisi ja puolustuskyky toisen suurvallan sotilaallista iskua vastaan menettäisi uskottavuutensa. Sotilashenkilöstön lojaalisuus johdolle alkaisi rapautua.\nVenäjän sisällä voisi käynnistyä valtakamppailu. Eliitin sisäinen valtataistelu johtaisi pahimmillaan pitkäkestoiseensisäpoliittiseen heikkouteen, jolloin Venäjä myös menettäisi kykyään toteuttaa pitkän aikavälin strategisia tavoitteitaan.\nValtakamppailu voisi käynnistyä esimerkiksi, jos presidentti Putinin nykyisen valtakauden päättymiseen vuonna 2024 liittyvä seuraava vallansiirto jostain syystä epäonnistuisi nykyeliitin kannalta. Skenaarion mukaan Venäjä voisi äärimmillään ajautua sisällissodan kaltaiseen tilanteeseen.\nVenäjän hajautumiskehitys aiheuttaisi Suomelle vakavia uhkia lyhyellä aikavälillä.\nSuomelle syntyisi paine asemoitua ja määritellä politiikkansa hajautuvien alueiden suhteen, ja Suomen ja Venäjän suhteet saattaisivat katketa väliaikaisesti. Ääritapauksessa Suomi tulisi vedetyksi Venäjän sisällissodan osapuoleksi ja mittavien pakolaisaaltojen vastaanottajaksi.\nVenäjän sisäinen kaaos johtaisi riskien kasvuun esimerkiksi rajan ylittävänä rikollisuutena.\nVenäjän asevoimien keskitetyn johdon heikkeneminen johtaisi riskiin, että ydinaseita ja muuta tehokasta aseistusta leviäisi epävakaiden hallintojen, terroristien ja yksityisten turvallisuusorganisaatioiden haltuun.\nRaportti arvioi myös, että tässä kehityskulussa Suomen turvallisuus- ja puolustusjärjestelyihin syntyisi ”voimakkaita muutos- ja resurssien kasvattamispaineita”.\nVenäjä kääntyisi hajautuessaan sisäänpäin, ja samalla myös suora poliittinen vaikuttaminen Suomeen kuitenkin arvion mukaan vähenisi.\nSuomen ja Venäjän kahdenvälinen kauppa vähenisi, minkä seuraukset näkyisivät myös Suomen talousluvuissa ja suomalaisten investointien suojassa Venäjällä.\nVenäjältä saapuvien turvapaikanhakijoiden määrä kasvaisi ja Suomen venäläisväestö kasvaisi. Toisaalta Suomesta voisi tulla myös suojasatama epävakaita oloja pakenevalle venäläiselle liiketoiminnalle ja pääomalle.\nEnnen pitkää Suomelle voisi syntyä myös uusia taloudellisia mahdollisuuksia, kun Venäjällä resursseja hallitsevat uudet toimijat vakiintuisivat.


Laatikollinen avaruussuippokorvia: Armeijan jatkosuunnitelmat selkenevät\nJänis 7. kesäkuuta 2011 klo 21.30\nMielestäni nuo ukot vaikuttavat oikein näppäriltä. Väriteema on myös hyvä! Keep on good painting.\nFurinji 8. kesäkuuta 2011 klo 8.45\nKiitos kiitos. Täytyy koittaa painaa, että saisi nyt kesällä venyttyä jopa 1500 pisteeseen asti pelipöytäkelpoisia figuja. Sitten on runkoa sen verran kasassa, että voi enemmän keskittyä uusiin yksiköihin.\nJänis 8. kesäkuuta 2011 klo 19.54\nKuulostaa hyvältä suunnitelmalta. Ja on kiinostava seurata miten saat ukot maaleihin. Täytyy siis tarkailla edistymistäsi aika ajoin.\nItselläni on tavoitteena saada kesän aikana kokoon n. 1000 pistettä.\nFurinji 9. kesäkuuta 2011 klo 8.39\nJoo tämä 1000 pistettä on sen verran helposti täydennettävissä, että enköhän siinä ainakin onnistu. Hieman elättelen silti toivoa, että ehtisin jopa 1500 maaleihin saamaan syksyyn mennessä. Elokuussa vasta kesälomat itsellä, että silloin tulee se viimeinen rutistus :D\nJa samat sanat sinne varsinkin Dark Eldarisi ovat olleet mielenkiintoista tavaraa, joten muista bloggailla edistymistäsi jatkossakin ^^


Halvat hotellit Poggibonsi | Alkaen 46 € / yö | Hotels.com\nHotellit – Taloudellinen – Poggibonsi\nHalvat hotellit – Poggibonsi\nEtsi halpoja hotelleja kohteessa Poggibonsi\nAvaa kartta, jossa näkyy halvat hotellit – Poggibonsi\nOletko matkalla kohteeseen Poggibonsi tiukalla budjetilla vai etkö halua käyttää kaikkia rahojasi majoituksen maksamiseen? Hotels.comilla on tarjolla halpoja hotelleja kohteessa Poggibonsi, Italia. Voit valita niistä haluamasi.\nSaat parhaan vastineen rahoillesi vertailemalla hotellien hintoja kohteessa Poggibonsi tai sen lähialueilla. Voit myös varata halvan hotellin sinua kiinnostavan nähtävyyden läheltä. Tarkkojen karttojemme avulla voit myös löytää halvimman hotellin lähellä julkisen liikenteen palveluita kohteessa Poggibonsi. Toinen hyvä tapa saada kaikki irti rajallisesta budjetista, jos suunnitelmasi ovat joustavat, on yöpyä hotellissa kohteen Poggibonsi lähellä.\nJos haluat nähdä, mistä hotelleista muut asiakkaat maasta Suomi pitävät, lue 55 kohteen Poggibonsi hotelliarvostelua. Juuri nyt kohteen Poggibonsi suosituin hotelli on Casa ai Carfini. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nAutamme sinua hyödyntämään parhaat hotellitarjouksemme ja halvat hotellit kohteessa Poggibonsi näyttämällä saatavilla olevat alennukset, kun valitset matkustuspäiväsi. Meillä on aina uusia tarjouksia ja valikoimaamme kuuluu hotelleja kaikista hintaluokista, jotta voit säästää rahaa.\nSaadaksesi vieläkin paremman tarjouksen kohteeseen Poggibonsi, voit liittyä kanta-asiakasohjelmaamme Hotels.com Rewardsiin, joka antaa sinulle 1 yön ilmaiseksi jokaista 10 ohjelmaan osallistuvassa hotellissa yövyttyä yötä kohden*. Liittymiseen menee vain kaksi minuuttia. Ja ethän unohda, että Hotels.com tarjoaa hintatakuun, jotta voit varata hotellin mahdollisimman edulliseen hintaan.\nHuoneen hinta kohteessa Poggibonsi maksaa keskimäärin 46 €/yö, mutta sinun ei silti tarvitse maksaa näin paljon.\nNäytä kaikki halvat hotellit – Poggibonsi


Minttulin kuvailuja: Pohjanmaalla\nmaiju 30. heinäkuuta 2011 klo 16.12\nAnoppini omalle äidille kävi samoin Kainuussa, lähti kesken suvun kokoontumisesta hilloja keräämään, sieltä suolta hänet sitten löydettiin väsyneenä ja nestehukassa.\nKaunis on krassi :)\nMukavaa lomailua sisaresi luona!\nsirpa 30. heinäkuuta 2011 klo 17.19\nOnneksi löysitte tädin ajoissa.\nMuutenhan reissunne kuulostaa oikein\nonnistuneelta molempien vierailujen\nIhanat maisemat ja mahtavat krassit.\nmummeli 30. heinäkuuta 2011 klo 17.35\nKiitos vielä, kun kävitte! Kovin sitten himmu tutki lähtönne jälkeen paikat hakien kohteita, missä Minttu käveli. Tuli sitten syliin katsomaan, näkyykö autoa vielä.\nJospa joskus vierailette uudelleen vähän paremmissa merkeissä, sitä nyt toivon.\nOikein mukavaa pyhän aikaa sinne. Ja paljon terveisiä.\nMinttuli 30. heinäkuuta 2011 klo 17.45\nMaiju, tilanne oli todella paha ja kai se niin on että päivämme ovat määrätyt etukäteen...\nKiitos kommentistasi ja hyvää viikonlopun jatkoa.\nMinttuli 30. heinäkuuta 2011 klo 17.50\nMuuten reissu oli mukava ja rentouttavakin.\nJa niitä krassin siemeniä on tilauksessa, ovat kyllä niin komeita.\nSinne myös hyvää viikonloppua ja terkkuja.\nMinttuli 30. heinäkuuta 2011 klo 17.53\nMummeli kiitos itsellesi. Huonossa kunnossa on täti vielä. Nesteytetään edelleen, mutta toipumaan päin jo.\nJospa tulisikin tilaisuus tulla uudelleen ja ilman huolia.\nLämpimät terveiset sinulle ja silitykset kaunotar- Himmulle.\nKatja / Lumiomena 30. heinäkuuta 2011 klo 21.16\nVoi, arvaankin kenestä tädistä on kyse. Toivottavasti hänen vointinsa kohenee takaisin hyväksi. Virkeä tuo isotätini on ikäisekseen ollutkin. Ja on teillä ollut melkoinen säikähdys. Onneksi pääsitte kuitenkin reissuun ja tapasitte niin ihania ihmisiä kuin Minttu koirakaverinkin.\nTuo krassi on ihan uskomattoman komea! Ja Alavuden kuulumisista lukisin/kuulisin mieluusti lisää.\nMinttuli 30. heinäkuuta 2011 klo 21.33\nKatja, parempaan päin vointi on, mutta hyvin väsynyt hän on.\nLaitan huomenissä lisää Alavuden kuulumisia.\nHyvää sunnuntaita teille ja lämpimät terkut\nUnelma 30. heinäkuuta 2011 klo 21.43\nOnneksi täti löytyi ajoissa.\nNiin olen minäkin ajatellut, että mustikkametsään on aina päästävä vaikka sitten rollaattorin kanssa.\nOlipa teillä mummelin kanssa mukava tapaaminen. Blogiystävistä tulee vuosien myötä läheisiä ystäviä, se on ihanaa.\nJatkoa odottelen. :-)\nMinttuli 31. heinäkuuta 2011 klo 9.07\nUnelma, näin se menee. Muistan oman isäni, erämaissa viihtyneen. Kyllä hänkin viimeisillä voimillaan aina halusi marja- ja kalareissuille.\nTodellakin, tämä nettimaailma on tuonut monta uutta hyvää ystävää ja hienoa se on.\nKaunista sunnuntaipäivää, täällä paistaa aurinko ja sää on sopivasti viilentynyt.\nAili-mummo 31. heinäkuuta 2011 klo 12.59\nHienoa, että miehesi täti löytyi!\nHieno reissu teillä Pohjanmaalle, mikä sen maukkaampaa kuin tuoreet savuahvenet;)\nSukulaiset ja ystävät tervehdittiin samalla matkalla---.\nOikein hyvää heinäkuun loppua ja elokuun alkua sinulle, Minttuli<3\nMinttuli 31. heinäkuuta 2011 klo 13.52\nAili, niin oli ja nyt ovat voimat palautumassa.\nReissu oli hieno ja tapaamiset ennenkaikkea.\nTerveisiä täältä ja kauniita elokuun päiviä.\nLeena Lumi 31. heinäkuuta 2011 klo 16.39\nMenette toisella kerralla sitten ajalla, niin koiratkin tutustuvat. Blogiystävien tapaaminen on yllättävän antoisaa.\nKovin on liikuttava kuva Minttulista kalastajien perään katsomassa.\nAhven on herkullinen kala ja sitä viedäänkin mm. herkkusuiden Sveitsiin.\nViimeinen kuva on kuin runo. Kaunista.\nMukavaa alkavaa viikkoa ja toivottavasti täti on parempaan päin.\nMinttuli 31. heinäkuuta 2011 klo 17.50\nLeena, kiitos. Nyt näyttä tädin tilanne jo kohtalaisen hyvälle.\nAhven on hyvää ja on saatukin mukavasti viime aikoina ihan filekaloja. Kyllä kelpaa kun kanttarelleja kyytipojaksi laittaa.\nKaunista elokuuta sinulle.\nseijastiina 1. elokuuta 2011 klo 8.49\nVene ja järvi, siinä suomalaista kesää parhaimmillaan.\nMinttuli 1. elokuuta 2011 klo 10.16\nSeijastiina, sitä se on, kesä!\nNenunen 1. elokuuta 2011 klo 19.46\n,,ja nyt lukemaan se jutun toinen osa:)


On olemassa tavallisia ihmisiä ja sitten on...\nNoora 22.05.2016, 11:55\nSusanna 22.05.2016, 12:00\nOlipa lohduttavaa luettavaa. Minäkin haluaisin tietää, miten kauan tätä jaksaa.. Meillä poikaystävän kanssa aivan sama tilanne, välimatkaa 260km kun minä lähdin opiskelemaan toiselle paikkakunnalle. Ollaan tammikuusta asti tässä tilanteessa oltu, ja joka viikko ollaan nähty kun minä olen torstaina tai perjantaina matkustanut julkisilla kotiin sen 5h ja sunnuntaina taas takaisin takaisin. Jo pelkkä tuo matkustaminen ja tavaroiden kuljettaminen laukussa edes takaisin yhdistettynä opiskeluun on todella rankkaa ja ahdistavaa. Vaikeammaksi asian tekee vielä se, että tässä saa oikeasti taistella aikaa vastaan. Poikaystävällä on epäsäännölliset työt ja ne sijoittuvat juurikin usein viikonlopulle, ja kyse on 12-14h vuoroista. Tämän lisäksi hän toimii erotuomarina, ja tottakai viikonlopulle sattuu sitten pelejäkin. Tuntuu, että tämä ei muuta olekaan kuin jatkuvaa ikävää ja pettymyksiä, heippojen sanomista.Turhauttaa se, että kun ei haluaisi mitään muuta kuin vain olla toisen kanssa, mutta juuri sitä ei saa. Ja minun koulunihan kestää 3v, josta vuosi työharjottelua ja sen suorittamispaikka on täysi mysteeri. Kolmen vuoden päästä siis ehkä mahdollisesti voitais aloittaa normaali, yhteinen elämä samassa paikassa.. 🙁 Rakkaus ja kiintymys on kova, mutta kyllä tämä asia on osoittautunut odotettuakin vaikeammaksi.\nKiva blogi muuten sinulla, olen lukenut jo pitkään 🙂\nPave 22.05.2016, 12:09\nEhkä oman kokemuksen kautta voisin sanoa, että kannattaa hieman pohtia tulevaisuutta. Voiko/haluaako toinen muuttaa toisen paikkakunnalle? Milloin tämä olisi mahdollista? Kaukosuhdetta jaksaa huomattavasti paremmin, jos tietää, että se on väliaikaista. Mutta jos on löytänyt ihanan ihmisen elämään, niin kyllä sen takia kannattaa hieman vaivaa nähdä 🙂 tsemppiä teille!\nTalvi 22.05.2016, 12:53\nElämäni ekaa kertaa kommentoin mihinkään, kenenkään postaukseen 🙂 Olen elänyt kaukosuhteessa (700 kilsaa) viime loppukesästä ja on keritty nähdä noin kahden viikon välein, pisimmillään melkein viis viikkoa ollu niin, ettei ole nähty. Me sovittiin jo hyvin aikasessa vaiheessa, että tänä keväänä mää muutan pohjoiseen, koska ihmistä ei oo luotu elämään kaukosuhteessa ja kaipaa sitä fyysistä puolta ja että saa mennä yhessä nukkuun. Välillä on ollut niin raivostuttavaa kun et nää toista, että ei melkein enää jaksa edes puhua puhelimessa. Mutta toisaalta tämä kaukana toisista eläminen on tehnyt meistä järjettömän vahvoja yhdessä, selvitään mistä vaan tän jälkeen. Ja rakkaus syvenee ja saa uusia ulottuvuuksia tällaisen jälkeen. Mutta ihana päästä muutaman päivän päästä rakkaan luo, yhteiseen kotiin ja saadaan elää hamaan elämän loppuun asti yhdessä 🙂 <3\nTsemppiä hurjasti teille <3 ja toivottavasti ei tarvii määrättömän kauaa elellä kaukosuhteessa 🙂\nEepi 22.05.2016, 13:18\nItse elin vähän alle kaksi vuotta etäsuhteessa avomieheni kanssa, kunnes muutettiin saman katon alle. Raskasta se oli kun vain nähtiin parin viikon välein, onneksi puhelinyhteydet toimivat. Välimatkaa oli reilu 600 km eli aika paljon. Nyt ollaan asuttu yhdessä yli seitsemän vuotta ja yhdessä kohta 9 vuotta. Välissä on ollut pitkiäkin aikoja kun ei olla toisiamme nähty eikä voitu edes puhelimessa puhua, mutta kaikki tämä on kestetty. Ja päivääkään en vaihtaisi pois! Rakkaus kantaa, jos vaan antaa sille mahdollisuuden ja uskaltaa hypätä mukaan. Jos teidän on toisillenne tarkoitettu, te löydätte keinot ylläpitää suhdetta. Ja toisaalta suhde pysyy myös pidempään tuoreena, kun ei näe joka päivä. Pitää tosin muistaa, että yhdessäasuminen etäsuhteen jälkeen vaatii myös työtä, kun on oppinut jo omat tavat ja siihen pitäisi sovittaa myös toinen osapuoli. Arki kun ei ole sitä juhlaa aina. Tsemppiä! 🙂\nH 22.05.2016, 13:56\nEmmi 22.05.2016, 14:22\nMeillä oli etäsuhdetta noin 6kk ennen kuin muutin töiden (ja toki miehen) perässä nykyiseen asuinkaupunkiini. Haasteita oli välimatka (250km), minun opiskelukiireet, miehen viikonlopputyöt (jolloin taas minulla vapaata), mutta noista kaikista selvittiin ja nyt yhteiseloa lähes kuusi vuotta täynnä <3 Ihan alkuvaiheessa oltiin molemmat lyömässä hanskat tiskiin turhautumisen vuoksi, mutta onneksi mieheni oli sitkeä ja teki tuolloin kovasti töitä meidän suhteen eteen. Arvostan häntä ikuisesti sen vuoksi ja nämä ovat kyllä olleet elämäni parhaat kuusi vuotta 🙂 Tsemppiä teille kovasti!\nNimetön 22.05.2016, 14:26\nRiia 22.05.2016, 23:04\nKäsitän että todellakaan kaikki eivät voi samaistua tähän eivätkä edes ymmärrä mun ajatusmaailmaani, mutta mun persoona vain on tällainen jolle kaukosuhde tavallaan sopi kuin nenä päähän. Mun piti tosi tarkkaan miettiä tänne miehen kotipaikkakunnalle ja saman katon alle muuttoa että olo on varmasti suhteesta sellainen ettei ala ahdistaa kun joku onkin joka ilta kotona. Melko kauan sitä piti prosessoida, ja toistaiseksi niin ei ole käynyt 🙂\nEn tiedä oliko tästä sulle apua, mutta yritän kai sanoa että ei kaukosuhde välttämättä ole aina pelkästään huono asia. Osaa arvostaa toista ihan eri lailla, ja oikeasti nauttia niistä yhdessäolon hetkistä. Ja ehtii myös viettää aikaa niiden omien ajatustensa kanssa mitä sulla suhteesta on 🙂\nNimetön 23.05.2016, 10:06\nTuttuja fiiliksiä 🙂 Seurustelimme puolisoni kanssa 6 vuotta etäsuhteessa opiskellessamme eri paikkakunnilla, välimatkaa oli vaiheesta riippuen 300/400km. Eihän se nyt ruusuilla tanssimista ollut, mutta pakotti luottamaan ja sitoutumaan toiseen vahvasti, koska muuten koko homma ei olisi toiminut.\nMaarit 23.05.2016, 14:01\nMä tutustuin mun suomalaiseen puolisooni hieman ennenkuin hän lähti ulkomaille vakituisesti töihin. 9kk matkusteltiin kahden maan väliä n. kerran kuussa vuorotellen ja sitten mä pakkasin kamani ja muutin hänen perässään Keski-Eurooppaan, vaikken osannu kuin muutaman sanan saksaa. Mä lähdin sillä ajatuksella liikenteeseen, että aina mä pääsen takas Suomeen ja kotiin, jos siltä tuntuu ja homma ei toimi. Täällä sitä ollaan oltu nyt yhteensä n. 7 vuotta. Kielen opin nopeasti ja kaikki muutkin kuvioni (työt, ystäväpiiri yms.) ovat järjestyneet ajan kanssa. Tällä siis rohkaisen tekemään radikaalejakin päätöksiä, koska elämä vaan kantaa niin kliseiseltä kuin se kuullostaakin 🙂\nsuzu 23.05.2016, 14:38\nViuhti 23.05.2016, 18:06\nlaauur 23.05.2016, 19:08\nSusanna 23.05.2016, 19:10\nKohta yhdessä/jaksaa jaksaa! 23.05.2016, 22:37\nTuttu tunne tuo etäsuhteessa oleminen. Etäisyyttä välillämme on noin 100 kilometriä ja monet sanovat, että se on vähän, mutta meille se on aivan liikaa. Koulu, työt ja aikaa vievät harrastukset eivät anna sijaa nähdä, kuin kahden-kolmen viikon välein. Tätä on jatkunut nyt kolme vuotta ja se on ollut välillä niin raskasta, että kyyneliä on täytynyt päästää. Kaksi viikkoakin tuntuu ikuisuudelta kun ei saa olla rakastamansa ihmisen kanssa. Kolme vuotta on tuntunut pitkältä ajalta ja välillä on tuntunut, ettemme koskaan pääse saman katon alle. Etäsuhde on silti paras vaihtoehto, koska tiedämme, että parempaa kumppania emme itsellemme löydä, kuin toisemme. Rakkaus on saanut meidät kestämään nämä kolme vuotta. Nyt näemme jo valoa tunnelin päässä. Saan opintoni syksyn alussa siihen pisteeseen, että pystyn muuttamaan rakkaani luokse. Haluan kannustaa kaikkia ”kuinka kauan tätä jaksaa”-kysymyksen äärellä olevia pareja…Kyllä te jaksatte! Elämäntilanteet muuttuvat ja vielä jonain päivänä saatte olla yhdessä niin, ettei tarvitse lähteä rakkaansa luota. Tutkimukset ovat osoittaneet, että etäsuhteessa eläneen parin suhde on usein paljon vahvempi, kuin lähisuhteessa, ammentakaa siitä voimaa. Meillä enää 4 ja puoli kk jäljellä odotusta. 🙂 <3\n:) 24.05.2016, 07:29\nHei ! Itse en ole elänyt etäsuhteessa, mutta haluaisin kertoa toivottavasti helpottavan esimerkin 🙂\nTuttuni oli Australiassa matkuatelemassa ja tapasi siellä nykyisen poikaystävänsä. He elivät etäsuhteessa lähemmäs puolitoista vuotta, kunnes tyttö muutti Ausseihin. Alku oli varmasti todellatodella rankkaa, mutta nykyisin heillä on kaikki hyvin ja ovat onnellisia yhdessä 🙂\nMeri 24.05.2016, 11:18\nmjai 24.05.2016, 17:43\nMissä ootte tavanneet? 🙂\nVilma 24.05.2016, 18:09\nTäällä yksi entinen kaukosuhteessa elänyt. Välimatkaa oli 350km ja vuosi oltiin kaukosuhteessa. Nähtiin kahden viikon välein ja lomilla pitempiä aikoja. Se oli todella rankkaa aikaa ja ihmeen kaupalla siitä selvisi. Nyt ollaan melkein 2 vuotta asuttu yhdessä, avomies muutti minun perässäni Pohjoiseen. Rakkaus on se joka kantaa, jos on ihana ihminen vierellä niin kyllä sen kaukosuhteen kestää! 🙂 Ja tottakai se helpottaa, että alkaa jossain vaiheessa suunnittelemaan yhteenmuuttoa ja elämää toisella paikkakunnalla, kumpi sitten muuttaakaan.\nTsemppiä teille kovasti! 🙂\nEtäsuhteelleeinäyloppua.. 26.05.2016, 22:31\nPeikkorukka 29.05.2016, 13:03\nNoora 30.03.2018, 11:18\nHyvä postaus, itsellä kans tulossa ajatuksia etäsuhteilusta blogiini piakkoin 🙂