Minkälainen ratkaisu korvaa Hamina-luokan suorituskyvyn?| Sivu 3 | Maanpuolustus.net\nIhan omakohtaisella kokemuksella veneistä mitä ajan työssä ja vapaa-aikana. Katamaraanirunko on vakaa ajaettava eikä kallistele juurikaan kurveissa, mutta kääntösäde on suurempi ja nopeus hidastuu siinäkin aika paljon. Nopeisiin käännöksiin siitä ei ole vaan pitää ennakoida kapeilla väylillä kun vauhtia on yli 20 solmua. Siitäkin omakohtaista kokemusta viimeksi reilun viikon takaa .\nNiin, kuten sanoit paikallaan. Kuinka tärkeää tämä sitten on kun taistelualus liikkuu 20-30 solmua? Kyllä jettikoneilla yksirunkoinenkin kääntyy riittävän ketterästi eikä se ole niin olennaista.\nNo ei kannata tehdä millään aluksella kovasta vauhdista. Moottorien vaihteisto ei tätä kestä ja sekin on nähty. Jetillä pysäytys voidaan tehdä kääntämällä kauhat eteen, kun roottoria ei tarvitse laittaa pakille. Kun painoa alkaa olla useita tonneja niin tätäkin on syytä välttää tekemästä usein.\nKannattaa miettiä mistä puhutaan kun verrataan 250+ tonnin uppouman aluksia ja alle 1 tonnin kilpaveneitä.\nTeoriassa kaikki onnistuu kyllä, mutta kellä tai millä on aikaa verrata jatkuvasti tuhansia saaria ja tuhansia kilometrejä rantaviivaa? Mikään ihmekamera ei välttämättä huomaa ajanmukaisia 3D naamioverkkojam jotka ovat erittäin kehittyneitä. Kuviakin pitäisi ottaa jatkuvasti.\nEli teoria ja käytäntö eivät kohtaa.\n1 tonnin alus kääntyy toki huomattavasti ketterämmin kuin 250+ tonnin, mutta ero yksirunkoisen ja katamaraanin välillä ei kyllä riipu mitenkään koosta.\nJos ajamasi vene ei käänny vauhdissa ei vika ole runkojen määrässä vaan siinä miten se on suunniteltu, tai vaihtoehtoisesti siinä ettet vertaa katamaraania vastaavaan yksirunkoiseen vaan johonkin muuhun, eli eri vetolaite, eri koko tai paino, jne.\nEt tosin vieläkään kertonut edes kumpaa ilmaisulla tarkoitit, keulasuunnan muutosta vaiko nopeusvektorin suunnan muutosta.\n"kellä tai millä on aikaa verrata jatkuvasti ..."\nTietokoneella. Ei ne koneet ja niiden softat kyllästy hommiinsa vaikka olis miten yksitoikkoista. Ihmistä tarvitaan vasta sitten kun kone on löytänyt muutoksen päättämään mitä asialle tehdään.\nOnko miinalaivojen ja laajojen merimiinoistusten aika ohi 2035?\nKaikki listattu mahtuisi Norjalaisten Skjoldiin. 250t ja syväys 1m luokkaa.\nEi. Korea sai pari vuotta sitten uuden miinalaivan.\nKatsotaanpa mitä Euroopassa tehdään....\nTeräsrunko, miinanraivaus miehittämättömillä järjestelmillä. Monitoimialuksena se voisi laskea myös miinoja, sille sopisi muunlaisiakin miehittämättömiä vehkeitä tai vaikka kuljetettavia asioita...\nSeuraava askel olisivat SUTO-droonit, jotka voivat olla jopa samoja kuin MITO-droonit, sekä myös kevyt-PTO droonit.\nJonkinlainen tällainen korvannee Haminat/Pansiot/Kataiset.\nReactions: Tähystäjä, Rannari, Commander ja 1 muu\nTästä voisi saada Laivue 2035-projektin, jossa vaikka neljällä tällaisella korvattaisiin Pansiot, Haminat ja Katanpää-luokka.\nEiköhän se saada politiikoillekin hyväksyttäväksi, että korvataan 10 aluksen suorituskyky neljällä aluksella.\nJos maailmassa olisi järkeä, jonkinlainen tällainen alusluokka korvaisi myös RVL:n isompia aluksia ja miksipä ei toimisi myös vaikkapa merentutkimusaluksena (Arandan korvaaja), jolloin saataisiin runsas aluskanta joka olisi vähintään "fitted for but not with"....\nOmat kokemukset kattirungoista (ajelin sellaisia joskus korvausta vastaan) niin vastaa tuota Einomiehen näkemystä. Katit vauhdissa kääntyi kuin pitkäkölinen yksirunko koska katamaraanirunko on lähtökohtaisesti todella suuntavakaa muotonsa ansiosta. Hitaassa vauhdissa tätä hydrodynaamista vakautumista ei tapahdu ja nehän pyörii aivan upeasti satamaoloissa. Sellainen käytöksessä kelissä että 2 runkoisessa aaltojen mukaan ajaminen on vähemmän optimoitua kuin yksirunkoisessa koska voit ajaa vain toisen rungon optimaalisesti aaltoon. Tämä nyt on relevanttia enää tuonne 25-30m ja alle mitoitukseen mutta katamaaraani on hyvä lavetti silloin kun sää on suht tasainen mutta kun keli käy kovaksi niin sen liiketekijät on vähemmän ennakoitavat kuin yksirunkoisen. Samoin sillä pääsee pienemmällä koneteholla kuin yksirunkoisella samaan vauhtiin. Molemmissa runkotyypeissä on etunsa mutta mikään "sateentekijä" ei kumpikaan ole.\nLyhyesti: kölilinjan muutos vaikkapa 0> 180 astetta käännöksessä katamaraani kääntyy selvästi kankeammin kun ruorikulma laitetaan maksimille. Tämä siis kokemusta silloin kun kyseessä on plaanava alus + 20 knts nopeudella. Eikä mun tarvitse tämän enempää ruveta pätemään tai dippailemaan tiedolla. Tiedän asian tasan tarkkaan vaikka herra fyysikko väittäisi teorioillaan mitä hyvänsä .\nNo, laitappa vähän sitten esimerkkiä ja lähteitä sille miten oletetun vastapuolen tiedustelu toimisi tosipaikassa kun lähdetään etsimään 4 venettä Suomen saaristosta. Muista tarkistaa ensin saarten lukumäärä, aluevesien pinta-ala rannikoilla ja rannikon pituus. Siinähän sulle laskemista kun siitä tykkäät .\nHeitänpä tähän täydellä tietämättömyydellä omaa pohdintaani:\nmiten tehtävästä (siis Hamina-luokan korvaaminen) suoriutuisi Turunmaa-luokan tyyppinen pieni korvetti/ohjus-tykkivene?\nReunaehdoilla 120/127 mm laivatykki, 8x Mk41 VLS (ilman valmiutta toiselle), 8x PTO, Torped 47, ilman merkittävää miinoituskykyä tai vastaavaa?\nTuota isoa tykkiä mietin vain siksi, että mielestäni Leonardon Vulcano-ammusperheen avulla tykillä olisi huomattavasti aiempaa paremmat edellytykset pintatorjuntaan (yhdessä PTO:iden kanssa), ja lisäksi isolla tykillä kyettäisiin tukemaan rannikkojoukkoja, etenkin rannikkojääkäreitä eri tavalla kuin mihin nyt kyetään.\nMuistaakseni joku meidän asiantuntijoistakin haikaili vielä Finntolvin kehitysversion perään, jos rahaa sen nykyaikaistamiseen nykyaikaisine ampumatarvikkeineen olisi, oliko @Analysti vaiko @Commander kenties? Italialaisetkin näkevät isommissa kaliipereissa käyttökohteita niin pintatorjunnassa, tulituessa kuin ilmatorjunnassakin.\nToisaalta, onko iso tykki ja Mk 41 liian raskaita, jos matalasyväyksistä rannikkotaistelualusta mietitään? Olihan Turunmaassakin toisaalta Finntolv, ja Mk 41 saa myös lyhyemmillä pituuksilla kuin Pohjanmaan strike-täysipitkät. Sylver sopisi tällaiseen alukseen CAMM/Sea Ceptorilla paremmin, mutta Pohjanmaan valintojen myötä sen hankinta lienee epätodennäköistä.\nIdeani kokoonpanosta olisi siis 4x Pohjanmaa ja 4x "Turunmaa 2". Toki Katanpäät pitäisi sitten jotenkin myös korvata, mutta epäilen ylipäätään sitä, olisiko kaikki kyvyt yhdistettävissä samaan alukseen.\nOttamatta tarkemmin kantaa kirjoitettuun kokonaisuuteen niin totean vain, että @Commander ei ole haikaillut isojen tykkien perään, eikä nykyään ole enää tarvettakaan esim rannikkojoukkojen tukemiseen laivatykistöllä. Pintatorjunta esim Vulcano-tyyppisillä a-tarvikkeilla on myös niin kallista, että järkevämpää on tilata lisää gb5-ohjuksia.\nJa VLS41-järjestelmiä tehdään nykyään vain Strike Lenght-pituisena, eli sekään ei oikein käy enää.\nReactions: MeriTJ, magitsu, Rannari ja 1 muu\nOto Melaran 127mm /64 LW on kyllä melko samanpainoinen kuin 120mm/46 Bofors. Hinta tosin jälleen hirvittää. Saksa osti F125 Fregateilleen ja harjoitteluun 5 kpl tykkejä 70 miljoonan euron hintaan reilu 10 vuotta sitten. Nyt hinta lienee n. 20 miljoonaa kappaleelta. En tiedä oliko Bofors asennettu kannen läpäisevänä vai oliko siinä ammukset vain tornin lippaissa. Oton makasiinit ovat kaikki kannen alla ja siellä on lippaissa 56 ammusta valmiina. Varsinaisia makasiineja voidaan sitten asentaa alemmille kansille jos on tilaa.\nSitten raskaan ja kalliin meritykin tarpeesta: kannattaisiko sellaisiin santsata kun meidän saaristomme on varsin pieni alue eikä aluksia viedä mambo-maille merten taakse sotimaan? Ehkä K9 hoitaa tulituen saaristossa tehokkaammin ja turvallisemmin kun siihen aikanaan hankitaan hypersoonisia ammuksia tms.\nMk 41 on sitten huikean kallis + raskas ja vaatii fregatin lavetikseen vähän kuin tuo 127mm tykki. Ehkä 40/57mm nopeasti ampuva yleistykki on kuitenkin paras vaihtoehto? Sitten lisänä ohjuksia tarpeen ja hinnan mukaan+torpedot yms.\nKarjalasta on tehty hyvä esittely sillä palvelleen henkilön toimesta. Siitä käy ilmi että koko paatti rakennettiin tykin ympärille vähän niinkuin GAU-8 Warthogin tyyliin. Aika ajoi siitä nopeasti ohitse.\nAluksella oli kunnianhimoisesta suunnittelusta huolimatta vahvuutensa ja puutteensa. Ohjailu ja tilat eivät olleet parhaimmistoa:\nMk 41 maksaa kaikkineen max 50 miljoonaa / 4 kpl tilausvaltuuden mukaan. Toki sitä ei ihan veneeseen asenneta.\nReactions: Commander ja Einomies1\nSitten raskaan ja kalliin meritykin tarpeesta: kannattaisiko sellaisiin santsata kun meidän saaristomme on varsin pieni alue eikä aluksia viedä mambo-maille merten taakse sotimaan?\nSori Eino kun nillitän mutta olen kiinnittänyt tähän useammankin kerran huomiota.\nSantsata = ottaa lisää\nSatsata = panostaa\nReactions: Patu, Commander, Einomies1 ja 3 muuta\nMuistaakseni joku meidän asiantuntijoistakin haikaili vielä Finntolvin kehitysversion perään, jos rahaa sen nykyaikaistamiseen nykyaikaisine ampumatarvikkeineen olisi, oliko @Analysti vaiko @Commander kenties? Italialaisetkin näkevät isommissa kaliipereissa käyttökohteita niin pintatorjunnassa, tulituessa kuin ilmatorjunnassakin\nKarjala-videohan oli hyvin tehty ja etenkin laadukkaasti kuvattu, mutta ei sen tekijä ole asiantuntija pelkän varusmiespalvelun johdosta, kuten ei missään muussakaan aselajissa. En itekään ole laivatekniikan tuntija, mutta Turunmaa ei ainakaan ollu pelkkä tykkiä kayttävä pinta- sekä ilmatorjuja. Aluksen tilat olivat sen tehtäviin nähden täysin riittämättömät eikä laajennusvaraa ollu lainkaan, tulee kyllä hyvin esille.\nOn vähän yllättävää "Turunmaa II:n" nosto jonkun nykyluokan korvaajaksi, kun alkuperäisestä modernisoimattomasta Turunmaasta käytiin kesällä pitkä meritaistelu aiheena oliko laiva alunperinkään nykyaikainen vaiko vanhentunut jo käyttöön tullessaan. Keskustelussa oli monentasoisia argumenttejä, jotka päasiassa toistivat Merivoimien julkaisemia niukkoja tietoja. Vähemmän yllättävästi niiden mukaan\npurkki edusti maailman huippua.\nMitä 120/127 mm tykkeihin tulee, niin Boforsin ratkaisussa kranaatit nousevat vähän vesiränniä isompaa suljettua putkea pitkin torniin, jossa lataajat lipastavat ne kahteen 52 kpl lippaaseen. Tornin alla on kaksikin kerrosta, sillä trotyylikranaateja ei kannata varastoida heti ekaksi kannen alle. Torni on siis miehitetty: Siinä on sivu- ja korkeussuuntaajat sekä takana (kaksi?) lataajaa. Laukaisukoneisto pitää käsin virittää ennen tulitoimintaa mutta itse lataaminen on kyllä automatisoitu. OtoMelara esitteli 127 mm tykkinsä ekan version samoihin aikoihin kun Turunmaa luovutettiin. Tykki oli täysautomaattinen eli lipastaminen tehtiin kannen alla kuten edellä jo kerrottiin. Italiaanojen tornissa ei myöskään ollu sivu- ja korkeussuuntaajia lainkaan. Turunmaan Boforskin voitiin tarvittaessa suunnata ja laukaista kokonaan kaukokäytöllä mutta lataajat siellä piti olla. En oo käyny OtoMelaran tornin lataustiloissa, mutta onhan se lataustapahtuma nopeampaa isommassa tilassa. Vähän kun vertaisi rk:n lippaan täyttöä normaalisti tai taskun sisällä tehtynä.\nReactions: Commander, StmSvejk, Einomies1 ja 3 muuta\nOlisihan se komeaa, jos Turunmaa-luokkaan olisi jälkiasennettu jenkkien 203 mm kevyt laivatykki Boforsin tilalle. Sehän oli tarkoitus jälkiasentaa Spruance-luokan (DD-963) hävittäjiin.\nJa VLS41-järjestelmiä tehdään nykyään vain Stright Lenght-pituisena, eli sekään ei oikein käy enää.\nLM kyllä kertoo, että Mk 41:tä on saatavilla niin Tactical- kuin Strike-pituisena. Sen sijaan Self Defense vaikuttaa poistuneen tuotevalikoimasta.\nLuojan kiitos, en ole ainoa asiasta valittava. Ennustan tosin, ettet saa tuloksia - olen huomauttanut samasta asiasta jo ainakin kahdesti (foorumin haun mukaan)...\n@Einomies1 ei enää koskaan santsaa tai joutuu satsaamaan diabeteslääkkeisiin.\nReactions: Commander, Rannari ja Gyllis1\nOk, P-maan järjestelmiä valittaessa oli jostain syystä tarjolla vain Strike Lenght - versio, ja hyvä niin.\nReactions: Shadowmon ja Rannari\nOn toki hienoa että äidinkielestä pidetään kiinni, mutta meikän kouluajat on menneet jo ja ikääkin on senverran että uusia temppuja ei välttämättä opi. Saatte siis jatkaa muistuttelua tästäkin eteenpäin. Lukkareitakin tarvitaan, ei siinä mitään .


P800, en saa sähköposteja lähetettyä | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nP800, en saa sähköposteja lähetettyä\nKeskustelu osiossa 'Sony', aloittaja AL, 19/6/03.\nHei auttakaahan hölmöä...\nWappailu + surffailu + sähköpostien lukeminen onnistuu (eli kaikenmaailman asetusten yms. pitäis olla kunnossa) mutta:\nsähköpostien lähettäminen ei onnistu...\nKun laitan sähköpostia lähettäessäni osoitteeksi tyyliin etunimi.sukunimi@jokudomain.jokumaa yms. -tulee lähetysyrityksen jälkeen ilmoitus, että osoite oli väärää muotoa. Sähköpostiosoitteet ovat varmasti oikein mutta ei vaan mee. Mitä mun oikein pitäis laittaa siihen sähköpostin osoitekenttään, jos ei tuollaisia ? Mitä teen väärin ? Sähköpostin lukeminen internet-operaattorieni poppiksista (dna, saunalahti) kyllä onnistuu hienosti mutta heidän outboxiensa läpi viestit taas nykyasetuksilla ei mene (kotikoneesta kylläkin menee).\nSiis HELP !\nMistä liittymästä lähetät ja miten (hs)csd vai GPRS?\nMikäli kyseessä on GPRS, niin yleensä lähetykseen ei voi käyttää poppparin omaa palvelinta vaan GSM -liiittymän tarjoajan palvelinta. Hivenen tätä forumia tonkien palvelimien nimet löytyy. Sanoina kannattaa käyttää smtp ja gprs.\nKaivoin kaikkille nuo osoitteet:\nMikäli kyseessä on GPRS, niin yleensä lähetykseen ei voi käyttää poppparin omaa palvelinta vaan GSM -liiittymän tarjoajan palvelinta.\nKyllä mulla ainakin toimii Kolumbuksen omakin SMTP-palvelin. Ja Soneran liittymä on.\nOnko kyseessä Kolumbuyksella autenikoiva palvelin vai rele? Mahdollisesti portit on saatettu jättää auki nimen omaan noista gprs -osoitteista. Mutta pääsääntöisesti smtp -palvelimien toiminta pitäisi olla estetty muualta kuin operaattorin omasta verkosta.\nKun laitan sähköpostia lähettäessäni osoitteeksi tyyliin etunimi.sukunimi@jokudomain.jokumaa yms. -tulee lähetysyrityksen jälkeen ilmoitus, että osoite oli väärää muotoa. Sähköpostiosoitteet ovat varmasti oikein mutta ei vaan mee.\nKäytän itse Radiolinjaa ja joskus tuollaista vaan tapahtuu. Asiaan auttaa useimmiten bootti. En tiedä, mistä moinen johtuu, jokuhan se varmaan on, mikä liittyy puhelimen ja tukiaseman viestimiseen tai tukiaseman tilaan.\nEihän sulla vaan ole eka kerta, kun palvelun tilaamisen jälkeen yrität käyttää palveluita? Jos on, kannattaa nimittäin palvelukytkennän jälkeen aina bootata puhelin. Tämäkin pitäisi asiakaspalvelun asiakkaalleen kertoa.\nEi auttanut tuo smtp.mobiili.net.\nSoitin RL:n tekniseen tukeen ja sieltä annettiin kans toi yllämainittu. Sanoin että kokeiltu on ja sitten tarjottiin suorempaa osoitetta 213.161.033.208 lähtevien viestien palvelimeksi ja avot! johan alkoi kusti polkemaan ! -nyt siis homma toimii.\nKiitos avusta kuitenkin kaikille ! Jusseja !\nTuo ensin mainittu osoite, palvelimen nimi, yleensä toimii:\nAddresses:  193.210.18.18, 193.210.19.19\nTuo jälkimmäinen osoite, ip-osoite, on palvelimen osoitteen cust-smtp1.radiolinja.fi ip-osoite:\nNäyttää siltä, ettei nimiresoluutio ole oikein kunnolla toiminut. Onko sulla ohjeen mukaisesti laitettu sekä ip en että dns:ien haku?\nHyvä joka tapauksessa, että selvisi.


Meritaimenen tila on parantunut kymmenen viime vuoden aikana - Luonnonvarakeskus\nEtusivu > Uutiset > Meritaimenen tila on parantunut kymmenen viime vuoden aikana\n7.2.2020 Uutiset\tKala, Monimuotoisuus, Ympäristö\nMeritaimenkantojen tila on parantunut kalastuksen säätelyn, elinympäristöjen kunnostuksen ja vaellusesteiden poistamisen avulla. Erityisesti Suomenlahdella kehitys on ollut positiivista. Luonnonvarainen meritaimen on kuitenkin edelleen erittäin uhanalainen. Alkuperäistä meritaimenta elää nykyään vain 15 joessa.\nMeritaimenen luonnonkantojen tilaa voidaan parantaa ja häviämisuhkaa pienentää alentamalla kalastuskuolevuutta meressä ja jokisuissa. Meritaimenten suojelussa myös kunnostukset, kalatiet, vesiensuojelutoimet ja paikallisten taimenkantojen suojelu on tärkeää. Rasvaevällinen taimen on rauhoitettu kaikilla merialueilla vuodesta 2019 alkaen.\nKutevia meritaimenia Mustajoessa. Kuva: Esko Kivistö.\nPohjanlahden meritaimenkantojen tila on heikentynyt viime vuosisadan puolivälistä lähtien. Merkittävimpiä syitä heikentymiseen ovat voimalaitospatojen ja muiden vaellusesteiden rakentaminen sekä liian suuri kalastuskuolevuus. Lisäksi maa- ja metsätalouden ja turvetuotannon aiheuttama kiintoaine- ja ravinnekuormitus, maankuivatuksen voimistamat virtaamavaihtelut sekä jokien perkaukset ja kanavoinnit heikentävät meritaimenen lisääntymismahdollisuuksia.\nTornionjoella taimen rauhoitettiin vuonna 2013. Tornionjoen sivujokien luonnonpoikastiheydet ovat olleet 2000-luvun alusta lähtien korkeampia kuin 1980- ja 1990-luvuilla. Kutukaloja on kuitenkin yhä vähän suhteessa lisääntymisalueiden määrään. Syksyllä 2019 sähkökalastettiin Naami-, Äkäs-, Paka- ja Kangosjoessa sekä niiden sivujoissa yhteensä 23 koealaa, joista vain yhdeksällä havaittiin taimenen kesänvanhoja poikasia.\nIsojoen taimenkannan tilan kehitystä seurataan pääasiassa laaja-alaisilla sähkökalastuksilla. Viime vuosina poikastiheydet ovat kasvaneet selvästi. Vuosina 2019–2020 toteutetaan lisäksi laaja nousutaimenten radiolähetinseuranta. Villamon poistetun vaellusesteen yläpuolisille alueille on seurantatulosten perusteella noussut kymmeniä kututaimenia jo syksyllä 2019.\nSuomenlahden meritaimen\tPohjanlahden meritaimen


Pages: 1 ... 39 40  42 43 ... 200\nAuthor Topic: Sekalaisia screenshotteja.. (Read 530237 times)\n« Reply #800 on: 26.08.11, 05:05 »\nMistäpä löysit paintin?\n« Reply #801 on: 26.08.11, 11:16 »\nQuote from: Toni Hiltunen on 26.08.11, 05:05\nLöytyy PMDG:n sivuilta\n« Reply #802 on: 26.08.11, 11:17 »\nSt. Maartenin reissulta pari suttua..\nILS-lähestymistä Schipholin Poldenbaanille peruspaskasäässä...\n« Reply #803 on: 26.08.11, 12:10 »\nLondon air Motto: Connecting centrals. Base toimii London City airportilla\nOli koneen "vapaapäivä" ja vietiin osa London airin henkilökuntaa virkistäytymään Isle of Manille. Lentäjille läpilaskua, emännille/stuerteille golfia ja kokkikoulua ja toimitusjohtajalle hemmottelu 5 tähden kylpylässä\nILS:iin valmistelua radalle 8\nParkissa G-LALB. Hetken päästä tästä alkoi ukkonen\nse nostaa käden ylös, jonka mielestä oli kiva paintti\nMinustahan tulee lentokonevärityssuunnittelija\n« Reply #804 on: 26.08.11, 12:23 »\nQuote from: Miko Verno on 26.08.11, 12:10\nEnnen kuin tulee sata "Hyvät kuvat hieno paintti!!!!!11" -viestiä niin heitän oman mielipiteeni...\nPaintti nyt on varsin yksinkertainen eikä vaadi kovin kummoisia taitoja tehdä tuollaista.. ei toki mitään vikaa (yksinkertainenhan on kaunista, ainakin joskus...), mutta ei mikään erikoinenkaan. Facepalm-hymiölle olisi käyttöä tuon "lentokonevärityssuunnittelijan" kohdalla...\nEikö oikeat lentoyhtiöt kiinnosta, kun pitää olla keksimässä koko ajan omia?\n« Reply #805 on: 26.08.11, 12:34 »\nQuote from: Petri Koivisto on 26.08.11, 12:23\nNo...olen kerran tehnyt B772-paintin ANZ:lle, mutta toi pyrstö ei oikein onnistunut vaan se sijoitus meni vi*uiks\nMutta joo...olen tehnyt sellasia paintteja johon on uponnut aika kauan aikaa (2vko jopa, jos haluaa hyvän )\n« Reply #806 on: 26.08.11, 14:20 »\nYhdistelmä oikeaa ja simukuvaa... Ei ihan sovi yhteen kiito- ja rullaustie, mutta tulipahan kokeiltua.\n« Last Edit: 26.08.11, 14:44 by Erik Pirtala »\n« Reply #807 on: 26.08.11, 14:49 »\nQuote from: Erik Pirtala on 26.08.11, 14:20\nIhan kiva Metsuri käyny Flight Simulatorin EFHK:lla ?\n« Reply #808 on: 26.08.11, 14:52 »\nNo onhan tämäkin sekalainen screenshotti.\n...Ja kuvat on EFJY:ltä otettu.\n« Reply #809 on: 26.08.11, 15:57 »\nNo onhan tuo London air nyt ihan hirveä.\n« Reply #810 on: 26.08.11, 16:52 »\nQuote from: Erik Pirtala on 26.08.11, 14:52\nEnpäs tunnistanut näköjään kenttää\n« Reply #811 on: 26.08.11, 20:14 »\nAlkaa niitä paintteja pikkuhiljaa ilmestyä...\n« Reply #812 on: 27.08.11, 09:39 »\n^ Milläs konstilla hoidat tuon horisontin suoraksi vaikka kone on rotaatiossa ?\nOn vähän hukassa nämä simun hienosäännöt monen vuoden tauon jälkeen\n« Reply #813 on: 27.08.11, 10:36 »\nQuote from: Jani Salo on 27.08.11, 09:39\nKyllähän se horisontti pysyy suorana ihan luonnostaan. Jos ei olisi suorassa niin silloin olisi jotain kikkailtu...\n« Reply #814 on: 27.08.11, 20:56 »\nMuistaakseni simussa/fsuipcssä oli komennot "tilt view" tai vastaavaa, sillä saa kuvaa kallistettua, FS9ssä siis ainakin\n« Reply #815 on: 28.08.11, 09:17 »\nPikainen koulutuslento KHQM:ltä.\nMaisemien säädöt mediumilla...\nCessnan parkkerasivat vinoon.\n« Reply #816 on: 29.08.11, 10:35 »\nNousussa Dallas-Fort Worthin kentältä, määränpäänä Seattle.\n« Reply #817 on: 29.08.11, 17:38 »\nPitänee kai uskoo manuskoja kun siinä lukee ettei mottoria saa startata kun EGT on suurempi kuin 200 (edes MANUAL STARTilla), koska kävi tällä tavalla\n« Reply #818 on: 31.08.11, 16:01 »\nElämäni ensimmäistä painttia tekemässä. Pikkusen on vielä matkaa...\n« Reply #819 on: 31.08.11, 17:41 »\nFall Cityä tutkiskelemassa.


Google Street Viewiä syytetään murtovarkauksista – Stara\nGoogle Street Viewiä syytetään murtovarkauksista\nViihdeuutiset 13.4.2010, 14:02 · Stara.fi\nSuomessakin viimein tämän vuoden helmikuussa lanseerattu Google Street View -karttapalvelu on saanut jälleen sapiskaa myös maailmalla. Tällä kertaa brittimies syyttää verkkopalvelua kotiinsa tehdyistä murtovarkauksista.\nLänsiyorkshirelainen Gordon Rayner väittää, että Google Street View olisi esitellyt hänen autotallinsa sisältöä, ja että sen ansiosta murtovarkaat osasivat valita kohteekseen juuri hänen autotallinsa. Nyt mies vaatii jättiyhtiöltä rahallisia korvauksia murtojen aiheuttamista vahingoista, Daily Yorkshire uutisoi. Googlen mukaan mies ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että internetkuvilla olisi jotain tekemistä murtojen kanssa. Poliisi on samaa mieltä.\nMurtovarkaat eivät saaneet lainkaan varsinaista saalista kahdella ensimmäisellä kutsumattomalla vierailullaan, mutta kolmannella kerralla murtovarkaiden matkaan lähti muiden muassa 300 euron arvoinen polkupyörä. Rayner muistaa kuinka Googlen auto ajoi hänen talonsa ohi ennen murtoja, mutta ei tuolloin vielä aavistanut mitä auto oli tekemässä. Myöhemmin hän huomasi internetistä kuinka hänen talonsa oli mukana Google Street View -palvelussa ja kuinka kuvista näkyi selvästi hänen autotallinsa sisältöä.


Tutustu laitteistotiimiin | Dott | Ajomatkoja kaikille\nMäärittelemme ja toimitamme ensiluokkaisen laitteiston pitämällä silmällä sähkömekaniikan terävintä kärkeä. Teolliset suunnittelijamme ovat omistautuneet suunnittelemaan potkulautoja, joissa on juuri oikea tuntuma.\nSiirrämme ajoneuvomme suunnittelupöydältä tuotantoon ja teemme yhteistyötä globaalien kumppaneiden ja tavarantoimittajien kanssa luodaksemme parhaita potkulautoja. Tarjoamme myös teknistä tukea taitaville toiminto- ja hankintaketjutiimeillemme varmistaaksemme, että kalustomme on optimaalisessa kunnossa. Ennen kaikkea haluamme, että ajajamme nauttivat ajomatkoistaan. Hyppää meidän kyytiin!\nTarjoamme laadukasta palvelua, joka luo arvoa asiakkaillemme ja vaikuttaa myös merkittävästi kaupunkeihin, joissa toimimme.\nRakastan työskentelyä erittäin motivoituneiden tiimien kanssa, jotta voimme tarjota ajajillemme upeita ja ympäristöystävällisiä ajoneuvoja päivittäisiin työmatkoihin kaupungeissa.\nOn virkistävää päästä työskentelemään nopeasti muuttuvalla alalla yrityksessä, joka ei pelkää kokeilla ja tehdä asioita toisin.


Elinluovutuksen virtuaalikeskus kokoaa elinluovutustoiminnan digitaaliset oppaat ja ohjeet yhteen paikkaan | Terveyskylä.fi\nElinluovutuksen virtuaalikeskus kokoaa elinluovutustoiminnan digitaaliset oppaat ja ohjeet yhteen paikkaan\nJulkaistu 15.6.2022 14.30\nTerveyskyläPRO-palvelussa julkaistun Elinluovutuksen virtuaalikeskuksen digitaaliset materiaalit tukevat elinluovutustoiminnan ammattilaisten työtä.\n Onnistuneen elinsiirtotoiminnan pohjana on laadukas ja kansallisesti yhdenmukainen elinluovutustoiminta, jonka kulmakivinä ovat mahdollisen elinluovuttajan tunnistaminen, elinluovuttajan tahto ja hoito sekä läheisten kohtaaminen.\nTerveyskyläPRO-verkkopalvelussa juuri julkaistu Elinluovutuksen virtuaalikeskus tukee elinluovutustoiminnassa työskenteleviä terveydenhuollon ammattilaisia kokoamalla yhteen paikkaan digitaalisia oppaita ja tietosisältöjä.\nDigitaalisia oppaita ammattilaisen tueksi\nVirtuaalikeskukseen kootut oppaat tukevat elinluovutustoiminnan ammattilaisia ensihoidosta elinten irrotusleikkaukseen. Oppaisiin on liitetty kaikki elinluovutustoiminnassa tarvittava materiaali, kuten elinluovuttajan hoito-ohje ja elinirrotuspöytäkirja.\nOppaita on julkaistu tähän mennessä kolme:\nElinluovutus verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen (DCDD)\nToimintaohje munuaisten talteenottoon (DCDD) ja\nOppaita julkaistaan lisää tämän vuoden aikana. Seuraavia ovat muun muassa\nVainajan kanta elinluovutukseen ja läheisten kohtaaminen sekä\nKuoleman toteaminen elinluovutuksessa.\nVirtuaalisen elinluovutuskeskuksen sisällöt ja oppaat on koottu ja tuotettu moniammatillisesti kansallisessa yhteistyössä kaikkien yliopistosairaaloiden elinluovutuskoordinaattoreiden ja vastuulääkäreiden kanssa. Oppaiden lisäksi virtuaalikeskuksesta saa tietoa muun muassa alan koulutuksista ja tapahtumista.\n– Halusimme, että elinluovutuksen tärkeät materiaalit löytyvät yhdestä paikasta, johon on pääsy kaikista sairaanhoitopiireistä. TerveyskyläPRO on tarjonnut tähän mahdollisuuden ja toivommekin, että mahdollisimman moni ammattilainen löytää ne käyttöönsä, sanoo valtakunnallinen elinluovutuskoordinaattori Anna-Maria Koivusalo HUSista.\nTerveyskyläPRO-palvelun virtuaaliset osaamiskeskukset eli virtuaalikeskukset kokoavat yhteen aiheittain, erikoisalueittain tai ammattiryhmittäin tärkeitä sisältöjä, palveluita ja työkaluja. Virtuaalikeskusten sisällöt täydentyvät säännöllisesti TerveyskyläPRO-palvelun sisältö- ja palvelutarjonnan kasvaessa.


Kirjojen Pyörteissä: Jane Austen: Uskollinen ystävänne - kootut kertomukset\nAusten, Jane: Uskollinen ystävänne - Kootut kertomukset\nHelmi, 2007. 230 s.\nJane Austenia ei olekaan tullut luettua sitten lukioaikojen, mutta nyt sekin on vihdoin korjattu. Valitsin nimittäin yhdeksi lukumaratonkirjaksi Jane Austenin kirjenovellikokoelman Uskollinen ystävänne - Kootut kertomukset. Tunnetusti Austenin kirjoissa käsitellään lämpimän huumorin ja parodian keinoin naisten asemaa ja käyttäytymistä, yhteiskunnallisia normeja ja avioliittokiemuroita. Monesti romaani pyörii perheen siskosten ympärillä ja heillä yleensä kosijoita riittää. Tämä kirja ei tee siihen poikkeusta.\nUskollinen ystävänne sisältää kolme novellia: Kolme sisarta, Rakkaus ja ystävyys ja Lesleyn linna, sekä yhden pienoisromaanin nimeltä Lady Susan. Kaikissa tarina kerrotaan päähenkilöiden toisilleen tai jollekin ystävälleen lähettämien kirjeiden kautta.\nTykkäsin etenkin ensimmäisestä novellista (Kolme sisarta), koska siinä tarinaa kerrottiin hauskasti siskosten kautta eri näkökulmista, ja heidän tarinansa ovat hyvin erilaiset: Marya on kosinut melko tympeä mies ja Mary ei halua hyväksyä kosintaa, mutta toisaalta vielä kamalampi ajatus olisi, jos jompikumpi hänen siskoistaan menisi naimisiin ennen häntä. Toisaalla taas siskokset päättävät uskotella Marylle, että menisivät naimisiin miehen kanssa, ellei Mary mene, jotta Mary hyväksyisi kosinnan eikä kamala mies tulisi kosiskelemaan heitä. Kaikki tämä kerrotaan kirjeiden välityksellä heidän yhteiselle ystävälleen. Mary maalataan hyvin itsekeskeisenä ja epämiellyttävänä hahmona, kun taas hänen sisarukset vaikuttavat olevan järkeviä ja ihastuttavia persoonaltaan.\nPidin myös kokoelman toisesta novellista. Siinä päähenkilö Laura lähettää kirjeitä ystävänsä tyttärelle, joissa kertoo tapahtumatäyteisestä elämästään. Tästä huokuu hieman lämpimämpi huumori kuin edellisestä tarinasta, jossa melkeinpä heitettiin tikareita Maryn kaltaisia naisia kohti. Mutta kyllähän tässäkin pyörtyillään sohvalle, kun tunteet käyvät liian korkealla ja muutenkin irvaillaan aikalaisten tavoille.\nLesleyn linna ja Lady Susan jäivät minulle hieman etäisiksi tarinoiksi, ja totta puhuen ne eivät jääneet mieleeni kovinkaan hyvin. Näistä kuitenkin on samanlaista huumoria ja parodiaa aikalaisista kuin edellisissäkin. Järjestellään avioliittoja, rakkaudettomia tietenkin, sekä juoruillaan ja kilpaillaan siskosten kesken. Etenkin Lesleyn linnassa Austen tuntuu nauravan aikalaiskäsityksille siitä, mitä kaikkea naisten täytyy opetella ja millainen on viehkeä ja hyväkäytöksinen nainen: täytyy olla kaunis, kohtelias, osata keskustella, mieluusti useammalla kielellä, tanssia, soittaa ja mielellään myös piirtää jotain kivaa. Mutta ei saa olla liian itsetietoinen omista avuista, sillä se vähentää viehätystä. Huh huh, kaikkea sitä. Näitä taitoja ei tietenkään voi käyttää mihinkään muuhun kuin seurusteluun ja viihdyttämiseen.\nSyy siihen miksi jälkimmäiset tarinat eivät jääneet kovin hyvin mieleeni voi johtua myös siitä, että luin koko kirjan vähän turhan nopeasti loppuun. 😓 Olisi ollut parempi lueskella novelli kerrallaan ja sitten välissä jotain muuta, jotta ei tulisi kyllästymistä niiden samankaltaiseen tyyliin. En ole koskaan ollut mikään vannoutunut Jane Austen -fani, vaikkakin olen aina tykännyt hänen kirjoistaan ja niistä tehdyistä filmatisoinneista. Hänen kirjoituksissaan on kuitenkin samankaltaisuutta niin paljon, että ei niitä hirveästi jaksa putkeen lukea. Tykkään muutenkin ehkä enemmän vähän pimeämmistä teemoista, vauhdista ja vaarallisista tilanteista yms. Mutta välillä on hyvä tarttua myös johonkin erilaiseen.\nTämä on tosiaan lämpimän (välillä ilkikurisenkin) huumorin täyteinen novellipläjäys, jota suosittelen etenkin kaikille Austenin kirjojen ystäville. Tai vaikka sellaiselle, joka haluaa tutustua Austenin kirjallisuuteen, mutta romaanin aloittaminen tuntuu vaikealta. Ehkä novelli on helpompi pala purtavaksi. :)\nMukavaa juhannusviikonloppua kaikille! 🎉🍹🌅 Minun juhannus menee kotosalla varmaankin lukemisen parissa, ja saatan ehkä valikoida jonkun uuden tv-sarjan, jonka voin ahmia putkeen.\nTunnisteet: 1700-luku, Helmi, Jane Austen, Kirjeet, Novellit, parodia, perhe, sisarukset


Uudenveroinen asuntovaunu, Asun...\nAjoneuvotyyppi: - Ilmoitus jätetty: 18 huhtikuuta 16:58\nMittarilukema: 9 500 km\n24 049,44 eur\nHobby 560 De Luxe vaunu kaupan.\nSkandinaavinen ja rauhallinen, silmää miellyttävä sisustus -ja värimaailma.\nHieman parempitasoinen sisustusvalinta antaa viihtyisän ilmapiirin parhaimpiin vapaa-ajan hetkiin.\nVaunu on vakaakulkuinen, sekä tasapainoinen ajossa. Parkeeraus on näppärää asennetun Moverin ansiosta. Kokoluokka on riittävän suuri mukavaan matkailuun ja majoittumiseen. Säilytysratkaisut ja -tilat ovat osiltaan harkitut ja runsaat.\nKaikki varusteet kuuluvat kauppaan. Thulen laadukas etukatos on integroitu tyylikkäästi oviseinälle.\nHinta on laatusuhteeltaan halpa. Käyttömäärä on ollut hyvin vähäinen. Käytännöllisesti katsoen tässä on nyt tarjolla ja heti vapaana uusi vaunu tarvitsevalle.


Lumia jumissa – Internet ja tietokoneet\nHome / Lumia jumissa\nPari päivää sitten ystäväni soitti ja kertoi Lumia 9-puhelimensa olevan täysin jumissa. Se ei enää käynnistynyt, vaikka piti virtanäppäintä . No niin uusi lumia 9toimi sitten ihan kokonaisen vuorokauden ja on ihan totaalisen jumissa.\nContent tagged with Lumia 10jumissa. Onko Sinulla Nokia Lumia puhelin joka ei käynnisty? Puhelimen näppäimistä ei tapahdu mitään, vaikka olet pitänyt . Joskus vastaan tulee tilanne, että jokin menee pieleen, ja Lumia jumiutuu.\nOttaen huomioon laitteen jatkuvan käytön, niin tätä tapahtuu erittäin . Vastauksia käyttäjän esittämään kysymykseen: Nokia Lumia 920. Puhelin jumissa, näytössä iso salaman ja hammaspyörän kuva. Saattaa vaatia laturin kytkentää, koska jos on jumissa, myös. Lumia voi purkaa akun yks kaks vaikka se ei . Tulihan sekin päivä eteen, kun Nokia Lumia 8meni jumiin. Tunsin, kuinka puhelin värisi taskussa.\nViimeyön aikana puhelin oli laturissa yöpöydällä ja puhelin teki päivitystä. Mun Lumia on nyt kolmannella huoltokeikalla satunnaisten jumien ja .\nOstin Lumia 9puhelimen joulukuussa 20liittymän kanssa ja olen tähän asti ollut puhelimeen todella tyytyväinen. Hei Yritin päivittää lumia 8ohjelmistoa zunen kautta. Jostain syystä päivitys oli keskeytynyt,jonka jälkeen puhelin ei enää käynnisty,lukuisista . Jos puhelin esimerkiksi käynnistyy satunnaisesti uudelleen, ei toimi tai ei käynnisty, jos puhelimen äänessä on ongelmia tai jos näyttö on tyhjä, . Huomasin eilen, että Lumia 9puhelimeni tuntui olevan koko ajan EDGE -verkossa.\nAina kun katsoin niin oli E-symboli ruudun yläreunassa. Lumia 7puhelimessa oli ongelma että kun otti valokuvan niin se tallentui kahtena tai kolmena kappaleena puhelimen muistiin. Uusi Lumia 5esiteltiin – ”Luja, kestävä ja eloisan värikäs”11.\nKoneet eivät menneet täydellisesti jumiin kuten Applen koneet ja . Hintaan sisältyy huoltotyö ja alkuperäinen Nokia Lumia 6virta- ja volume kytkimet. Eli, eilen Lumia 1020:n näyttö alkoi temppuilemaan kesken. Niitä voi soveltaa myös Lumia-malleihin. Microsoft Lumia 5on eräs Windows Mobile -päivityksen saajista. Jumiin jääneen päivityksen kohdalla käyttäjien tulee jättää laitteensa . Saitko Outlook ei vastaa -virhesanoman?\nOnko Outlook jumissa näytössä, jossa lukee vain: Käsittely? Jumiutuuko tai lukkiutuuko Outlook tai lakkaako se . Joidenkin käyttäjien piina: Lumia 9potee kaatumatautia. Käyttäjät valittavat, että Nokia Lumia 9jumittaa jopa useita kertoja päivässä. Phuketissa – paluulento viivästyy yli kaksi päivää. Hi everyone, my Lumia 8is stuck in fight mode after flashing by Nokia Care Suite.\nI cant not turn off flight mode, wifi. Ainakin allekirjoittanut onnistui tänään päivittämään oman Lumia 8-puhelimensa alta löytyvillä ohjeilla. Päivityksen saatavuus saattaa siitä . WP-Vinkit ja Oppaat: Lumia -puhelin ei käynnisty, hammasrattaat pyörivät? Jääkö näyttö jumiin eikä reagoi mihinkään? First of all, never leave an adapter without the SIM in a Lumia.\nHowever, if you happen to find yourself in that predicament, you can solve it by . Kauttamme saat huolto- ja korjaustyöt mm.\n← Kafe piter 1 Wf71f5ecw4w →


joulukuu 2019 – Leeni Ikonen, varatuomari\nTutkijat ihmettelevät THL:n tiedotteessa, mistä syystä keskosina syntyneet lapset joutuvat lastensuojelun puuttumisen takia muita lapsia useammin sijaishuoltoon.https://thl.fi/-/keskoset-sijoitetaan-muita-lapsia-todennakoisemmin-kodin-ulkopuolelle Tiedotteessa keskoslapsen pois ottaminen on nimetty ”lastensuojelun tukitoimeksi”: ”Keskosina eli alle 37-viikkoisina syntyneet lapset sijoitetaan täysiaikaisina syntyneitä lapsia todennäköisemmin kodin ulkopuolelle lastensuojelun tukitoimena, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa (THL) tehty väestötutkimus. Mitä aikaisemmalla raskausviikolla lapsi on syntynyt, sitä […]\nArtikkelin julkaisija onLeeni Ikonen 30.12.2019 31.12.2019 Julkaistu kategoriassaLuokittelematon\nEduskunnassa keskusteltiin 17.12.2019 kiivaasti ja hysterian vallassa Isislasten asiasta, tuomiten jo etukäteen lasten äidit. Tämä huutoäänestykseen perustuva päätöksenteko on tuttu kaikille lastensuojelutoimintaa tunteville. Lastensuojelun päätöksenteko ei pääsääntöisesti perustu tosiseikoille, vaan luuloille ja ennakkoluuloille. Arvo Ylppö totesi jo vuonna 1924 lastensuojelun kongressissa: ”Lastensuojeluhan on tahtonut viime aikoina yhä enemmän ja enemmän muodostua sellaiseksi pedagoogien ja hysteeristen […]\nTänään 12.12.2019 eduskunnassa keskusteltiin Isis-lasten asiasta. Isis-äidit on jo tuomittu, vaikkei yhtään oikeudenkäyntiä ole ollut. Sosiaalihuollon virallinen äänenkannattaja Köyhäinhoitolehti kirjoitti vuonna 1918 maamme äideistä: ”Vielä on suuri vaara punaisten naisissa. He ovat osoittautuneet useimmissa tapauksissa kauhistuttaviksi hirviöiksi ja pedoiksi. He ovat olleet kamaloita ilmiantajia ja murhiin yllyttäjiä. He ovat riehuneet ase kädessä ja tehneet kammottavia […]\nArtikkelin julkaisija onLeeni Ikonen 12.12.2019 Julkaistu kategoriassaLuokittelematon


Sohvaperuna liikahtaa - Puolimaraton ja Maraton - Juoksufoorumi.fi\n13. huhtikuuta , 2009 in Puolimaraton ja Maraton\nOlen silloin tällöin käynyt näitä sivuja aikaisemminkin katselemassa, mutta aikalailla hepreaahan monet noista viesteistä ovat, outoine lyhenteineen.\nIkää himppa yli 40, painoindeksi 20, juossut en ole koskaan enempää kuin mitä koulussa pakolliset eli esim. cooperissa enimmäkseen kävelyä, kun juoksukuntoa ei ole ollut minkäänlaista.\nKaikki vapaaehtoinen liikuntaharrastus lopahti n. 10 vuotta sitten, n. 7 vuotta sitten oli vuoden mittainen aktiivinen kausi (= 3-4 pitkää kävelylenkkiä viikossa), mutta sen jälkeen kaikki liikunta taas jäi. Pari vuotta sitten aloin jälleen tehdä kävelylenkkejä (1-2 krt/viikko) ja sitten juoksun/kävelyn vuorottelua (1 min, 3 min, 1 min, 3 min jne), mutta siihenkin tuli puolen vuoden tauko, kunnes n. 1,5 vuotta sitten palasin kävelylenkeille (1-2 krt/viikko).\nPari kuukautta vuorottelin juoksua ja kävelyä lyhyissä jaksoissa. Vähitellen juostu aika piteni, ja elämäni ensimmäisen kerran juoksin yhtäjaksoisesti 30 min reilu vuosi sitten. Lenkkeilin edelleen (vain) 1-2 krt/viikko, mutta silti puoli vuotta myöhemmin eli viime syksynä juoksin elämäni ensimmäisen 10 km.\nTammikuusta olen yrittänyt ehtiä lenkille 2-3 krt/viikko, joskus neljäkin krt, mutta vastaavasti on myös niitä viikkoja, kun lenkille on tullut lähdettyä 0-1 krt. Viikossa on tullut yleensä n. 10-25 km (mutta on myös niitä 0-5 km viikkoja).\nVauhti on mitä on, vuosi sitten se oli 6,2 km/h (nyt kävelenkin kovempaa kuin silloin juoksin), nyt 7,7 km/h tuntuu ok:lta (hengästyttää, mutta ei tunnu pahalta), 8,0-8,7 km/h jaksan lenkin lopulla juosta pari viimeistä kilometriä (tuntuu vaikealta enkä tee sitä joka kerta). Tarkoittaa käytännössä, että 5 km lenkkiin kuluu aikaa n. 40 min ja 10 km lenkkiin n. 1 h 20 min eli tuskastuttavan pitkään.\nSykemittari (Suunto) on tullut joskus ostettua, mutta ei juurikaan käytettyä, koska en saa sitä pysymään paikoillaan kunnolla, eikä mittari välillä saa yhteyttä lähettimeen. Silloin kun sykettä olen yrittänyt katsoa, se on ollut n. 145-155, paitsi ekan 10 min aikana vähemmän. Mittari rääkäisi ikävästi aina, kun syke nousi 150:n yli, joten otin äänen pois , enkä muutenkaan ole jaksanut mittaria tuijotella, vaan mennyt sen mukaan miltä on tuntunut.\nAinoa tavoite oikeastaan on se, että saisin itseni jatkossakin harrastamaan (ja ehtisin harrastaa; aika on perhesyistä iso rajoite, ja käytännössä se on aina äiti, joka joustaa omista menoistaan, jos on tarve) jotain liikuntaa edes sen pari kertaa viikossa. Neljänkymmenen vuoden kuluttua olisin mieluummin airasamulin kuin vanhainkodissa 80-luvun sukkahousuheviä kuunteleva rapistunut vanhus, joka ei enää käsivarttaankaan saa nostettua .\nToinen, pienempi tavoite on sitten se, että olisihan se kymppi kiva juosta edes vähän nopeammin, mutta miten sen saisi toteutumaan?\nJos sä pystyt käymään 2-3 kertaa viikossa lenkillä, niin mä rytmittäisin harjoitukset seuraavasti.\n1. Peruslenkki 40-50 min hölkkää peruskestävyysalueella, neljän p:n sääntö, pitää pystyä puhumaan puuskuttamatta. Jos tuntuma on liian raskas, niin kävelytaukoja mukaan.\n2. Vauhtikestävyysharjoitus: 3-4 min kerrallaan juoksua reippaasti, saa hengästyä ja sitten 3-4 min kävelyä ja samaa menoa toistetaan kunnes kellossa on noin 40 minuuttia. Eli näin: Reipasta juoksua 3-4 min, kävelyä 3-4 min, reipasta juoksua 3-4 min, kävelyä 3-4 min jne. Sitten kun kunto kohenee voit lyhentää kävelyosuuksia ja pidentää juoksuosuuksia.\n3. Viikon pitkä lenkki: 1h 30 min hölkkää peruskestävyysalueella, neljän p:n sääntö taas. Ja kävelytauot mukaan, jos tuntuu että ei voi puhua vaivattomasti.\nPitkää lenkkiä voi sitten pidentää hieman kun kunto nousee.\nTsemppiä hienon harrastuksen parissa!\nLähetetty 16. huhtikuuta , 2009\nMie kyllä sinuna tässä vaiheessa jättäsin kilometrit pois ja keskittyisin katteleen kelloa.\nKilometrejä voi mittailla varmaan kuukauden parin päästä, mutta nyt ne voi tuntua turhauttavilta. Jos alat miettiin sitä, et 5 km ja 40 min, niin se voi tuntua alkuun loputtomalta suolta.\nSen sijaan ajattelutapa, "hitto, 40 min hölkkää ja muutama min kävelyä, ai vitsi kun hieno"\nToi Ironmanin ohje oli hieno.\nJa Matamin ohje vähintään yhtä hieno! Eikä se 8 min/km niin hirveen hidasta ole, ainakaan talvikeleillä... Eihän???\nEi ole nimittäin lumikengät jalassa on ihan hyvä vauhti ;=)\nVaikka tais jiähä lumikenkäilyt 10 - 9 min/km tasolle.\nSitähän minäkin koko talven tein, lumisilla kengillä... :grin:\nJos aika on rajoite, niin onko mitään mahdollisuutta käyttää esim. työmatkoja kuntoiluun? Esim. pyörällä tai julkisilla (siten, että jäätkin bussista pois jo hyvissä ajoin ja kävelet loppumatkan)?\nMie lähtisin kattoon tätä systeemiä siltä kannalta, mihin on mahdollisuus, eikä siltä, mihin ei ehdi.\nEli pienten lasten äidillä ei ole sitä aikaa aina kovin kovasti. On lasten harrastuksia, ehkä vuorotyötä ja kaikkia muita velvoitteita. Ja jos työmatkat ovat kovin pitkät ja ei pääse julkisilla, ei niitäkään voi hyödyntää.\nOn alettava miettiä, että miten siirrän liikunnan kotiin.\nMinulla on kotona hyppynaru, jumppapallo, tasapainolauta, tanko ja irtopainot ja nyrkkeilysäkki. Näillä saan aikaiseksi jo ihan kivan kuntoilutuokion.\nJa jos aika on kortilla, ei kannata stressata, ehtiikö tarpeeksi pitkiä lenkkejä. Se voi mennä äkkiä siihen, että pähkii, kannattaako lähteä jos aikaa ei ole kuin vähän yli puoli tuntia. Lyhyet lenkit useasti nostavat kuntoa ihan hyvin. Alussa juoksin itse n. 3km lenkkejä ja niilläkin alkoi kunto nousta ihan kivasti.\nEnsin yrittäisin saada liikuntaa säännölliseksi, ennen kuin alkaisin miettiä, juoksenko tänään kovempaa vai pitempää vai hitaampaa. Eli liikuntaa säännöllisesti joka viikko (huom. myös niitä keveämpiä viikkoja) monipuolisesti. Kaikki muukin liikunta vaikuttaa siihen juoksukuntoon.\nEli nopeudesta ei kannata minusta nyt vielä stressata vaan keskittyä siihen, että keksii monipuolisia tapoja harrastaa sitä liikuntaa. Nopeus tulee sitten ajan myötä ja elämäntilanteen helpotuttua.\nKurppa puhhuu asioo, nyt kun meillekkin tulla tuppas 3 jäläkeläinen niin olen lyhentänyt lenkkejä jopa 30minuuttiin. Esim viimevkolla oli 2 kappaletta 30minuuttisia kun ei kerenny muuta. No siitä sain oppia että kovilla vkoilla tuommoset 30-45min saattaa olla ihan OK juttu, ei tullu väkisin vääntämisen makua ollenkaan\nForssan jälkeen kokeilen uutta lähestymistä, eli pk-lenkit 50/50 siten että esim 20-40min kpyörällä ja sen jälkeen 4-5km juosten. Sitä en tiijä onko hyvä, mutta meijän työpaikan tyky kaveri suositteli kokeilemaan ja säästelemään jalkoja. Siis kuntopyöräillessä voit katella muksua ja kun lähtee lenkille ottaa rattaisiin mukaan.\nTuolla toisessa ketjussa puhuttiin koirailusta ja kuten siellä puhuinkin olen yhdistänyt pitkikset/ koirailun ja vauvailun samaan pakettiin. Toimii miusta tosi hyvin, ja vaimokin on kerrankin patistamassa lenkille ;=)\nMuutenkin vaimon suhtautuminen lenkeilyyni on muuttunut positiivisemmaksi kun pidän junioria mukana pk-lenkeillä.\nItse sain myös noista työmatkoista lisäaikaa treeneille, eli sopivassa kohdassa pois bussista tai sitten koko matka juosten kotiin. Lopputuloksena saa peruslenkin ajalla tehtyä joko (puoli)pitkiksen, kun matka-aika menisi muuten hukkaan tai sitten vaihtoehtoisesti normilenkin paljon lyhyemmässä ajassa.\nTämä yleensä toimii Tällä viikolla (tosin nyt olen isäkuukaudella yksin kotona) tuli ennätyskilsat - 53 km vaunujen kanssa. Ja kun vaunut tahi kundikaan eivät enää ole kevyimmästä päästä (yhteispaino noin 30 kg), niin jalkoihin tuntuu saavan kivasti voimaakin lisää.\nSairasen kanssa olen myös samoilla linjoilla siitä, että noita lyhyitä lenkkejä kannattaa myös tehdä - jos hyvin käy, niitä voi saada parikin samalle päivälle, vaikkei olisi mahdollisuutta tehdä yhtä tunnin lenkkiä. Mutta periaatteena tietenkin on, että lyhytkin treeni on parempi kuin ei mitään, kunhan sen saa tehtyä ilman suurempaa stressaamista.\nHmm, kuka mitenkin tykkää . Minusta kellon tuijottelu on ihan vihon viimeistä . Huomaamattomimmin aika näyttää kulkevan, kun matolla juostessa tuijottelee televisiosta hyvää sarjaa 8) .\nOn lasten harrastuksia, ehkä vuorotyötä ja kaikkia muita velvoitteita. Ja jos työmatkat ovat kovin pitkät ja ei pääse julkisilla, ei niitäkään voi hyödyntää.\nJoo ei ole julkisia täällä meillä. Aamulla pari bussia ja illalla toiset pari bussia . Eivätkä mokomat tee mutkaa lasten hoitopaikan kautta ;D .\nMinulla on kotona juoksumatto. Muuta harrastevälinettä ei, eikä mahtuisikaan...\nLenkkeilyssä ja siihen tarvittavassa ajassa on ainakin joillain meistä harrastajista sellainenkin huomioitava seikka, että lenkin jälkeen on pakko käydä suihkussa, pestävä hiukset, rasvattava iho, pestävä lenkkivaatteet ja kenties vielä tukkaakin/naamaakin laitettava. Eli oli lenkki sitten 30 min tai 60 min, niin sen lisäksi siihen muuhun toimintaan kuluu aikaa 45-60 min.\nEdellä mainitusta syystä myös ajatus lenkistä työmatkalla tuntuu suorastaan mahdottomalta . Ja missä ne työvaatteet ja eväätkin kuljettaisi, käsveskasta puhumattakaan .\nEli nopeudesta ei kannata minusta nyt vielä stressata\nNiin... olen itsekin miettinyt, että ehkä sitä nopeutta kuitenkin tulee vähitellen lisää. Onhan sitä tässä viimeksi kuluneen 1,5 vuodenkin aikana tullut ilman sen ihmeempiä yrityksiä.\nkokeilen uutta lähestymistä, eli pk-lenkit 50/50 siten että\nAhh, tämä on just tätä kieltä, josta olen ihan ulkona *raapii päätään*, eli mitäs tuo nyt sitten maallikkokielellä tarkoittaakaan?\nItse sain myös noista työmatkoista lisäaikaa treeneille, eli sopivassa kohdassa pois bussista tai sitten koko matka juosten kotiin.\nTeillä on kuulkaa miehet kotona Hyvä Palvelu, kun ei itse tarvitse välittää lasten kuljettamisista *mutisee hieman kitkeränä* niin että muistattehan aina silloin tällöin tehdä aaltoja vaimolle .


Donald Trump sopi oikeudenkäyntinsä 25 miljoonalla dollarilla – Stara\nDonald Trump sopi oikeudenkäyntinsä 25 miljoonalla dollarilla\nViihdeuutiset 19.11.2016, 12:00 · Stara.fi\nYhdysvaltojen presidentiksi juuri valittu Donald Trump oli päätymässä pian oikeuteen Trump University -hankkeensa epäselvyyksien ja huijausepäilyjen vuoksi. Oikeudenkäynnin oli määrä alkaa 28. marraskuuta, mutta nyt Trump on päässyt pälkähästä sopimalla riidan oikeussalin ulkopuolella.\nLue myös Keskisuomalaista miestä epäillään lasten hyväksikäytöistä – jopa 200 alakouluikäistä uhria\nLue myös IS: Laulaja Teemu Bergman teki rikosilmoituksen kunnianloukkauksesta – koskee Punkstoo-tilin kirjoituksia\nCNN-uutiskanavan mukaan Trump on suostunut maksamaan 25 miljoonaa dollaria sopiakseen kolme vireillä ollutta oikeudenkäyntiä. Sovintojen myötä tapaukset on loppuunkäsitelty, eikä tulevan presidentin tarvitse enää vastata ”yliopistonsa” tekosista näiden tapausten osalta.\nSovintosopimus kattaa yhteensä 6.000 opiskelijaa, jotka väittivät tulleensa huijatuksi. Tällä tietoa opiskelijat saavat takaisin noin puolet koulutuksesta maksamistaan rahoista. Trumpin asianajajat kertoivat olleensa vakuuttuneita voitosta, mutta päättäneensä sopia kiistan, jotta Trump voisi valmistautua presidenttiyteen rauhassa.


Rahat pois onnettomilta | Markku Ojanen\nOnnellisuus\t 05/09/2006 18/03/2013 Martti\nJulkaistu Iltalehden sivuilla 5.9.2006 12:10\nTEKSTI TERTTU LEVONEN\nKUVITUS BO HAGLUND\nKirjakauppojen hyllyt notkuvat onnea ja hyvää elämää käsitteleviä kirjoja. Suomalainen professori pitää onnellisuusbuumin hokemia huuhaana ja jopa vaarallisina.\nEdistä oman onnesi sijaan yhteistä onnea\nOnnen jakaminen tuottaa lisää onnea\nTunnista vahvuutesi, palauta ne välillä mieleesi\nOnnea ei tule iskulauseita hokemalla\nKerro läheisillesi, miten rakkaita he ovat sinulle\nOloonsa tyytyväisyys on onnea, älä haikaile enempää\nLähde: Markku Ojanen, Onnellisuus\nAiraksinen Timo: Onnellisuuden opas\nChopra D.: Onnen alkulähteillä\nChikszentmihlayi, M.: Flow elämän virta\nDalai Lama & Cutler H.: Onnellisuuden taito\nDalai Lama & Cutler H.: Työn ilo\nLevonen, Terttu: Täysillä eteenpäin\nNars Kari: Raha jua onni (ilmestyy lokakuussa)\nOjanen Markku: Onnellisuus\nOjanen Markku: Hyvä paha ihminen\nOliver Joan Duncan: Onni on sinun\nRichard Matthieu: Onnellisuus\nRinpoche Z.: Onnellisuuden saavuttaminen\nRovira Alex: Onnea ja menestystä\nSiikala Helinä: Voiman ja ilon käsikirja\nYjönsuuri Mikko: Onni ja sen viholliset\nLähde: Akateeminen kirjakauppa, 2005/2006\nNykyään niin moni tuntuu kärsivän onnellisuusvajeesta, että onnen markkinoilla kysyntä sen kun kasvaa. Elämänhallinta, positiivinen ajattelu, itsetunnon kohentaminen ja sisäisen sankaruuden etsintä ovat trendituotteita.\nHakusanalla onnellisuus löytyy netistä helposti parituhatta nimikettä.\n– Jos onnea voisi oppia kirjoista, maailmassa olisi vähän masentuneita ja pessimistisiä ihmisiä. Mielensä ruuvaaminen uuteen malliin on vaikeaa, Tampereen yliopiston psykologian professori Markku Ojanen hymähtää.\n– Usein onnen oppaat painottavat “onnellisia ajatuksia” eivätkä niinkään “onnellista elämää”, hän huomauttaa.\nOutoa puhetta asiantuntijalta, jonka kolmas onnikirja, Onnellisuus, ilmestyi jokin aika sitten. Yllättäen sen onnellisuusprofessorina tunnettu tekijä romuttaakin onnellisuusbuumin suosittuja hokemia ja ottaa realistisen näkökulman.\nOnnellisuusohjelmien vaikutuksia on tutkittu vasta vähän; niiden pitkäaikaisista seurauksista ei ole juurikaan tietoa, Ojanen muistuttaa.\nValtaosa ei onnen oppaita tarvitse, mutta moni lukee niitä ehkä kohottaakseen mielialaansa muutamaksi tunniksi.\nOnnea halutaan aina vain lisää, vaikka elämä olisi hyvällä mallilla.\n– Mutta kun onni pakenee elämän ankaruuden edestä, ei todellisuus muutu ajatuksen voimalla miksikään. Silloin tarvitaan rohkeutta, nöyryyttä ja ennen kaikkea uskoa siihen, että huominen voi olla parempi, sanoo Ojanen.\nOnnen resepteissä toistuvat samat ohjeet, jotka ovat usein ikivanhoja uskontojen ja filosofien viisauksia. Ojanen myöntää, että toisissa on järkeä, mutta monet ovat hämäriä hokemia, joista ei ole käytännön ohjeiksi.\n– Suosittu kehotus kuuluu: “Ole oma itsesi”. Kukaan meistä ei tiedä, millainen todella on. “Itsensä toteuttaminen” voi olla jopa vaarallinen hanke. Todellisuudessa kaikki minulle -asenne on onnen este ja voi johtaa umpikujaan.\n– Entä sitten kielteisen ajatusten ja tunteiden poistaminen? Turha ongelmien märehtiminen on pahasta, mutta kielteiset tunteet kuuluvat elämään, ja niiden “poistaminen” on mahdotonta!\nKuusikymppinen Ojanen tuntee itsensä melko onnelliseksi. Oppaista hän ei ole onneaan ammentanut. Ojanen myös myöntää päässeensä pitkälle elämässä. Harva olisi uskonut, että sota-orvosta, koulukiusatusta Markusta tulisi professori.\nOnni tarkoittaa eri asioita eri ihmiselle. Amerikkalaisille onni on itsetuntoa ja henkilökohtaista menestymistä, japanilaiselle itsekuria ja velvollisuuksien täyttämistä. Ojasen tutkimusten mukaan suomalaisen onnen rakennuspuita ovat läheiset ihmiset, mielekäs työ ja turvattu talous.\nOsa tutkijoista puhuukin mieluummin henkilökohtaisesta tyytyväisyydestä, joka on yksi hyvän mielenterveyden edellytyksistä. Positiivisten tunteiden vaikutus hyvinvointiin onkin kiistaton. Tyytyväisyys tuo esiin voimavaroja ja valjastaa ne luovaan ajatteluun ja toimintaan.\nUlkoinen ympäristö vaikuttaa tyytyväisyyden tunteeseen vähän. Tutkijoiden hämmästykseksi esimerkiksi AIDS-potilaat sanoivat sairauden päinvastoin lisänneen heidän tyytyväisyyttään. Vastaavasti lottovoittajien onni tasaantui parin viikon voitonhuuman jälkeen.\nPelkkä toisten ilona oleminenkaan ei silti tee ihmisestä onnellista. Tutkimus myös vahvistaa vanhan viisauden: kukaan ei ole onnellinen, ellei hän niin itse usko.\nLisäksi kaksostutkimukset osoittavat, että onnellisuus voi piillä osaksi perimässä. Erilaissa oloissa toisistaan kaukanakin elävät identtiset kaksoset suhtautuvat elämään samalla tavoin.\nLaaja Yhdysvalloissa tehty selvitys luostarissa eläneistä nunnista osoitti lapsuuden merkityksen persoonallisuuden kehitykselle. Turvallisen lapsuuden kokeneet nunnat olivat vielä vanhoina kanssasisariaan tyytyväisempiä – ja elivät kauimmin.\nJos ihmiselle on kehittynyt pessimistisiä käytösmalleja, niiden purkaminen on vaikeaa. Murehtijat ja introvertit ovat harvemmin onnellisia kuin optimistiset ja ulospäin suuntautuneet.\nMistä sitten nykyinen onnellisuusbuumi johtuu?\n– Voi kun tietäsi. Yksi syy on ainakin elintason nousu ja ihmisten haave jostain vieläkin paremmasta, Ojanen huokaa.\n– Monella on henkilökohtainen onniprojekti. Minäkeskeisyyteen liittyy myös ylimitoitettu kiinnostus omaan terveyteen. Keho ja mieli halutaan kesyttää ja muokata mieleisiksi.\nProfessorin mukaan ihminen ei suinkaan ole oman onnensa seppä. Moni ei edes tiedä, mikä hänet tekisi onnelliseksi.\n– Sananlaskua pitäisi täsmentää: onnensa seppä voi olla, jos tietää mitä takoo ja takoo jotakin myös muille.\nMielipidekyselyissä 80 prosenttia suomalaisista ilmoittautuu vähintään “melko onnellisiksi”. Toiset tutkimukset kuitenkin osoittavat vastoinkäymisten, sairauksien, työttömyyden, masennuksen ja erojen kohtaavan ihmisiä entiseen tapaan. Onnivouhotuksen ja -kyselyjen paineessa moni tuntee ehkä velvollisuudekseen olla onnellinen.\n– Tuloksissa on kymmenisen prosenttia harhaa, onnenodotuksia. Onnellisuus- ja tunteidentutkijat ovat kuitenkin yksimielisiä siitä, että ihmisen perusmieliala painottuu myönteiseen suuntaan, plussan puolelle. Ehkä usko parempaan on ihmiselle eräänlainen selviytymiskeino.\nOjanen uskoo, että ihminen voi lisätä hyvinvointiaan ja onnellisuuttaan. Esteenä ovat lähinnä omat irrationaaliset ajatukset.\nIkä ja sukupuoli eivät vaikuta onneen. Vaikka varttuneilla on kremppoja, he ovat elämäänsä ainakin yhtä tyytyväisiä kuin nuoremmat. Iän myötä kaikkoavat epärealistiset tavoitteet. Ja yleensä kun onnen etsimisestä luopuu, sen löytää.\n– Onni on se, mitä sinulla on nyt. Et halua mitään lisää ja katsot tyytyväisenä nykyisyyttä. Mottoni on Victor Hugon ajatelma: suurin onni elämässä on tulla rakastetuksi omana itsenään – tai pikemminkin siitä huolimatta.


Poliisi ratsasi kaksi asuntoa Kambodžassa – "vauvatehtaasta" löytyi yli kolmekymmentä raskaana olevaa naista\nNaiset odottavat lapsia kiinalaisille asiakkaille.\nKiina höllensi yhden lapsen politiikkaansa kaikille alueilleen vuonna 2015. Kuva: Roman Pilipey / EPA\nKambodžassa poliisi löysi lauantaina 33 raskaana olevaa naista kahdesta asunnosta, joissa epäillään toimivan laiton kohdunvuokrausta harjoittava yritys.\nPoliisi kertoi pidättäneensä ratsiassa pääkaupunki Phnom Penhissä kiinalaisen yrityksen johtajan ja neljä muuta ihmistä. Kiinalainen johtaja ja ainakin yksi kambodžalainen nainen on pidätetty epäiltynä ihmissalakuljetuksesta ja kohdunvuokrauksen välittämisestä.\nRaskaana olevia naisia ei syytetä mistään. Poliisin mukaan naiset ovat raskaana kiinalaisille tilaajille.\nJokaiselle naiselle oli luvattu 10 000 dollaria (noin 8 700 euroa) kohtunsa vuokraamisesta. Tultuaan raskaaksi naiset ovat saaneet rahaa 500 dollaria ja synnytettyään lapsen 300 dollaria kuussa kunnes 10 000 dollaria täyttyy, kertoi poliisi.\nPoliisin mukaan kohdunvuokraustoiminnan aikana oli syntynyt 20 lasta, Kiinassa tai Kambodžassa.\n10 000 lasta kiinalaispareille\nKohdunvuokraus on ollut Kambodžassa laitonta vuodesta 2016, mutta silti sinne suunnataan hakemaan apua lapsettomuuteen.\nKohdunvuokrausta tarjoavat klinikat Aasiassa yrittävät tavoitella erityisesti kiinalaisasiakkaita, sillä noin 90 miljoonaa paria on saanut mahdollisuuden toiseen lapseen Kiinan höllennettyä yhden lapsen sääntöä vuonna 2015.\nTarkkoja lukuja sijaiskohtujen avulla syntyneistä kiinalaislapsista ei ole, mutta arvion mukaan jopa 10 000 lasta syntyy vuosittain sijaiskantajan synnyttämänä.\nThaimaa ja Intia ovat kieltäneet kohdunvuokrauksen. Moni thaimaalainen klinikka on siirtynyt vuoden 2015 jälkeen Kambodžaan.\nSijaissynnytysUlkomaatKambodžaRaskausKiinaPoliisiNaisetKaakkois-AasiaKohtuAasiaLapsetLainvalvontaYhden lapsen politiikkaVauvatPerheet\nVenäjä: Sota päättyy, kun Ukraina antautuu\nTulli kertoi rehuraaka-aineen salakuljetusepäilyistä Pohjanmaalla – kaustislainen turkisrehusekoittamo kiistää mitään rikollista tapahtuneen


Miksi Gypsophila kuolee: Yleisten vauvan hengitysongelmien diagnosointi - Sanne puutarhat\nVauvan hengitys tunnetaan parhaiten lisäämällä vähän taikuutta kukka-asetelmiin. Jos aiot istuttaa näitä kukkia takapihalle, sinun kannattaa oppia vauvan hengityskasvien yleisistä ongelmista. Napsauta tätä saadaksesi yleisimmät Gypsophila-ongelmat.\n1 Vauvan hengitysongelmat\n2 Miksi My Gypsophila kuolee?\n3 Video: Lastenlääkäri: Lapsi ja hengitysvaikeudet\nVauvan hengityskasvi tunnetaan parhaiten lisäämällä hieman taikuutta kukka-asetelmiin. Pienet kukat ja herkät lehdet luovat eteerisen esityksen. Jos aiot istuttaa näitä kukkia takapihallesi, sinun kannattaa oppia lapsen hengityskasvien yleisistä ongelmista. Lue keskustelu yleisimmistä Gypsophila-ongelmista.\nVauvan hengitys (Gypsophila paniculata) on monivuotinen nurmikasvi. Se kasvaa yleensä 2–4 jalkaa (60–120 cm) korkealla samalla levinneisyydellä. Tässä kasvissa on kapeat varret ja kapeat lehdet, joissa on näyttäviä valkoisia kukkasuihkeita.\nJotta vauvan hengityskasvit olisivat iloisia, istuta ne täyteen aurinkoon hyvin viemäröityyn alueeseen. He tarvitsevat säännöllistä kastelua, mutta kuolevat, jos he saavat ”märät jalat”. Kasvit ovat niin terveellisiä ja elintärkeitä, että niitä pidetään invasiivisina useissa osavaltioissa, mutta saatat kohdata muutamia vauvan hengitysongelmia.\nTavallisesta voimastaan huolimatta vauvan hengityksessä voi olla terveysongelmia. Tässä on muutama Gypsophila-ongelma, johon kannattaa kiinnittää huomiota:\nJos huomaat värjäytynyttä ja vääristynyttä lehteä, vauvasi hengitys voi kärsiä lehtikuoppia. Aster leafhoppers ovat pieniä vihreitä hyönteisiä, jotka levittävät asterin keltaista tautia. Lehtiäiset kohtaavat taudin tartunnan saaneilla luonnonvaraisilla kasveilla ja tuovat ongelman puutarhaan. He voivat siirtää tämän vauvan hengityskasveille. Kelluvien rivipäällysteiden käyttö aikaisin keväällä pitää lehtipuikot poissa kasveista. Voit myös toteuttaa ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä levittämällä neemöljyä kasveille ensimmäisen kasvukuukauden aikana.\nPoltetut tai värjäytyneet lehdet voivat myös osoittaa, että Gypsophila-ongelmiin kuuluu sieni, joka aiheuttaa botrytis-harmaata hometta. Ohjaa näitä vauvan hengitysongelmia parantamalla kasvien välistä ilmankiertoa harventamalla niitä ja / tai siirtämällä ne aurinkoisempaan paikkaan. Lehtien puhdistaminen rikillä auttaa myös.\nMiksi My Gypsophila kuolee?\nValitettavasti muutamat vauvan hengitysongelmat ovat riittävän vakavia kasvien tappamiseksi. Kruunu ja juurimätät voivat olla Gypsophilasi loppu.\nNämä mädät johtuvat maaperässä elävistä bakteereista ja sienistä. Jos et näe uusia versoja keväällä, tämä on todennäköisesti ongelma. Ensin näet kruunun vauriot, paksu alue, jolla juuristo kohtaa kasvin pohjan maaperän tasolla.\nKun mätkä leviää, kruunu muuttuu pehmeäksi ja huonosti tuoksuvaksi. Seuraavaksi sienet hyökkäävät ja juuret voivat mätä ja mustua. Kasvi kuolee muutamassa päivässä. Vaikka et pysty parantamaan sitä, voit estää sen lisäämällä kompostia maaperään sen sieniä torjuvien ominaisuuksien vuoksi ja pitämällä multaa poissa kruunuista talvella. keltaiset, levittäytyvät lehtikuoppien ja kirvojen kautta. Jos vauvan hengitysongelmiin kuuluu asterikeltaisia, kasvinlehti on jumissa ja lehdet kuihtuvat ja kuolevat. Sinun on poistettava ja heitettävä pois kaikki kasvit, jotka ovat saaneet asterikeltaisia. Voit säästää loput kasveistasi suihkuttamalla niihin runsaasti neem-hyönteismyrkkyjä useita kertoja päivässä 10 päivän ajan taudin kantavien hyönteisten tuholaisten tappamiseksi.\nVideo: Lastenlääkäri: Lapsi ja hengitysvaikeudet\nKasvavat ranskalaiset yrtit – Kuinka suunnitella ranskalainen yrttitarha\ncache:no / mysql:52 / gen:1,102 / memory:33.38 MB


With Pearls: kesäkuu 2012\nOlen 25-vuotias helmeilijä/koruntekijä pohjoisen maisemista. Mieltymyksiini kuuluvat korujenteko ja valokuvaus osaamisen puitteissa sekä tietysti kotoilu miehen, kissan ja koirulin kanssa. Blogissa on esillä suurimmaksi osaksi korujuttuja, kuulumisia, mietintöjä sekä hankintoja.\nToivottavasti pidät näkemästäsi ja tulet vierailulle uudestaankin.\nMieltä kaihertaa ja jokin seikka mietityttää, kuulostaako tutulta ? Mikäli tunnistat itsesi tästä, käytä tilaisuus hyväksesi ja kerro se myös minulle. Ehkä voimme yhdessä miettiä asiat kuntoon :)katriwithpearls @ gmail.com (Poista välit!)\nKaikki kuvat on itse kuvattuja ellei toisin mainita, olethan siis ystävällinen etkä kopioi kuvia ilman suostumustani.Korujen malleja saapi käyttää inspiraationa.


Oma Aika: Norja 2021, osa 11: Vesteråleniin paikkaan ja aikaan, joita ei enää ole\nKaikkialla on paikkoja, joissa joskus oli vilkasta elämää, mutta jotka on sittemmin enemmän tai vähemmän hylätty ja unohdettu. Trondenesin kaupunki on yksi niistä - jäljellä on kirkko, muttei seurakuntaa. Eikä mitään muutakaan. Lisäksi tässä osassa tutustumme paikkoihin, joissa edes Google ei ole käynyt. Matkalla näihin olemme ihan kunnolla pilvessä, kuinkas muutenkaan.\nNamsosista Harstadiin on pitkänpuoleinen matka, siksi monella on reitillä yöpyminen Mo i Ranassa. Mutta koska siitä on juttua jo tältäkin reissulta, jätetään se nyt väliin. Reititkin ovat tuttuja ja aiemmin esiteltyjä eli niistä vähemmän. Reitti Namsosista Mo i Ranaan oli aurinkoinen ja reitiksi valittiin toiseksi paras pikkutiereitti (paras olisi jatkaa Sandnessjøenista lautalla Nesnaan), mutta Mo i Ranasta Harstadiin mentiin tällä kertaa tylsästi nopeinta reittiä E6-E10 ajan ja kelin takia.\nNorjassa ajelleista ainakin puolet on nähnyt Lofootit (esitelty tässä jutussa), mutta Vesterålen on saattanut jäädä vähemmälle. Tässä blogissa on tutustuttu melkein kaikkiin paikkoihin siellä aiemmin, muun muassa Andenesin suunta ja tietenkin hurja Bøn ja Støn kamppailu. Pari saarta oli kuitenkin käymättä. Niissä voi kokea kauniita maisemia ja sen, miten valtio on Norjassa huolehtinut siitä, että asuminen niillä on yhä mahdollista - on lauttoja, siltoja ja tunneleita. Niin, tunneleita. Esittelemme uuden meren ali menevän tunnelin, jota ei edes Google Maps tiedä ja joka on todella epänorjalainen - se on valoisa ja väljä!\nSitten esittelemme tunnelin, joka saa äkkinäisen uskomaan ihan mihin tahansa korkeampaan voimaan ja näkemään kummituksia - esittelemme siis norjalaisista norjalaisimman tunnelin. Pitkän, pimeän, ahtaan, märän ja kylmän...\nKoko tämän jakson reitti\nSumussa, pilvessä ja paahteessa\nHeti alkuun itsestäänselvyyksiä kaikille motoristeille - Namsosista pohjoiseen on ehdottoman suositeltavaa ajaa pikkuteitä - ei E6:tta eikä edes Fv17:ää, joka kyllä pohjoisempana on ihan paras valinta. Olennainen tieto tuleekin tässä: Namsosista pohjoiseen kannattaa ehdottomasti ajaa 769 - 770 - 771, kunnes tullaan tielle Fv17. Aikaa menee, on useita lauttamatkoja, mutta riittää myös mutkia ja maisemia! Jos aika alkaa loppua, niin tielle E6 voi paeta, kuten tällä kertaa jouduttiin tekemään Sandnessjøenin jälkeen - vuoriston läpi menevä reilut 11 kilometriä pitkä tunneli vie hetkessä nopeammille teille. Jos aikaa on, kannattaa ajaa Fv17 ylös aina Bodøhön asti, sillä se on tien Fv17 paras osuus. Ensimmäiset porotkin nähtiin pian Namsosista lähdön jälkeen.\nMo i Ranasta E6 vie ylitse vuoriston ja taukoa voi pitää joko arktisessa moottoripyörämuseossa (erittäin suositeltava!) tai napapiirin turisti-kahvio-krääsä-myymälässä (ympäristö on vaikuttava, jos kävelee viereisen kummun päälle!). Tuossa turistikrääsäkahviomyymälässä voi myös syödä pohjoisia kansoja yhdistävää perinneruokaa eli pizzaburgeria. Onneksi vuoriston jälkeen on myös tasokkaita ruokapaikkoja.\nNorjassa keli voi vaihtua nopeasti - tämä varmaan oli todella uusi ja yllättävä tieto? Tällä reitillä siitä tuli kuitenkin vahvoja muistutuksia - alkuun hernerokkasumu, sitten auringonpaiste vähän ylempänä, vuoristossa korkeudesta riippuen pilvien alapuolella, pilvessä tai auringossa. Kun vuoristossa menee sateessa tunneliin, voi tunnelista ulos tullessa olla kaunis auringonpaiste, ja kun sieltä menee seuraavaan tunneliin, ollaankin sen jälkeen taas märän pilven sisällä. Näin tälläkin kertaa.\nVesterålenissa oli muutaman päivän ajan tarkkarajaisia sumupilviä, jotka onneksi olivat enimmäkseen merellä ja naapurissa mantereella eli pääasiassa sai olla auringonpaisteessa. Saattoi siis ajaa sakeassa sumussa tai auringonpaisteessa muutaman minuutin välein!\nLauttaa odotellessa oli juttutuokio, tässä ollaan lähdössä taas liikkeelle\nSandnessjøenin silta taas kerran\nMuutaman minuutinkin välein - paistaa, pilvessä, paistaa, pilvessä,...\nMaisemasta tunnistaa, että ollaan Lofoottien / Vesterålenin maisemissa\nVesterålenilla menossa Harstadin suuntaan - taustalla ainoa mantereelle vievä silta, tällä kertaa tultiin laivalla.\nTrondenes ja Bjarkøy\nOnko järkeä esitellä kaupunkeja, joita ei ole olemassa? Tuskin, mutta tässä blogissa esitellään silti. Trondenes oli merkittävä kaupunki, samoin kuin melko lähellä oleva Bjarkøyan saari (saaren tunnetuimmasta asukkaasta puhutaan vähän myöhemmin lisää). Molemmat olivat poliittisia ja kaupallisia keskuksia viikinkiaikojen loppupuolelta keskiajalle asti.\nTrondenesin kirkko on 1200-luvulta ja se on edelleen maailman pohjoisin keskiaikainen kivikirkko. Ajatelkaas, vaikka on ollut satoja vuosia aikaa, niin ei vaan nykytekniikallakaan ole saatu aikaiseksi pohjoisempia keskiaikaisia kivikirkkoja! On kyllä tehty kivikirkkoja pohjoisemmas, kuten vaikkapa tämä hieno Euroopan äärirajalla oleva Kong Oscar II:n kappeli Grense Jakobselvissä (ehdottomasti ajovinkki!), mutta eipä vaan uudella ajalla 1800-luvulla osattu tehdä keskiaikaista kivikirkkoa vaan tuli uuden ajan kivikirkko...\nKivikirkko on silti ainoa asia, mitä muinaisesta Trondenesista on jäänyt jäljelle. Satama siirtyi parempaan paikaan muutaman kilometrin päähän perustettuun Harstadiin ja vähitellen Trondenes katosi. Se heräsi kyllä uudelleen eloon (ja kuolemaan) toisen maailmansodan aikana, kun saksalaiset linnoittivat sen ja laittoivat sinne neljä Adolfin tykkiä, joiden ammukset olivat sellaisia puoli metriä halkaisijaltaan olevia, mutta kerrotaan siitä synkästä ajasta joskus toiste.\nKivikaudella, tuhansia vuosia sitten, paikan nimi ei ehkä ollut Trondenes, mutta silloinkin siellä kalastettiin ja metsästettiin ja asuttiin turpeella vuoratuissa taloissa. Ilmastohan oli silloin lämpimämpi kuin nykyään eli talvetkin sujuivat, vaikka ollaan yhtä pohjoisessa kuin Suomen käsivarressa oleva Kilpisjärvi. Viikinkiaikoina alueella kalastettiin ja metsästettiin ja asuttiin turpeella vuoratuissa taloissa. Entäs sitten silloin keskiajalla? No silloin kalastettiin ja metsästettiin ja asuttiin turpeella vuoratuissa taloissa, vaikka oli paljon kylmempää kuin ennen. Ja kuten aiemmin on kerrottu, niin siihen aikaan Norjassa kalastettiin muillekin, kun Euroopassa haluttiin kirkon käskystä kuivakalaa, koska sitä syömällä pääsee varmasti taivaaseen. "Kärsi, poika, kärsi, kirkkaamman kruunun saat"?\nNo mikä ero noilla aikakausilla sitten oli? Viikinkiaikoina uskottiin Odiniin ja hänen poikaansa Toriin (jonka ansiosta meillä on yhä Torstai eli Torsdag eli Torin päivä, norjalaisilla ja muilla skandinaaveilla on lisäksi Odinin päivä eli Onsdag eli Odinsdag). Keskiajalla uskottiin Jumalaan ja hänen poikaansa Jeesukseen. Kivikaudella uskottiin omaan itseensä ja kirveeseen.\nOmaan itseensä uskoi myös eräs kuuluisimmista viikinkipäälliköistä eli Thorir Hund (myöhemmin tunnettu nimellä Tore Hund), joka oli juurikin kotoisin Bjarkøyan saarelta. Se Tyyppi eli silloinen kuningas Olav Haraldsson (kuolemansa jälkeen Olavi Pyhä) tapatti Thoririn veljenpojan. Thorir yhdessä muiden viikinkipäälliköiden (kuten tässä blogissa kuuluisaksi tehty Hårek av Tjøtta) kettuuntui tähän Tyyppiin ja porukalla Olavi karkotettiin maasta. Olavihan tuli takaisin parin vuoden päästä kuin Paavo Väyrynen Suomen politiikassa, ja sama porukka sitten Stiklestadissa kertoi selkokielellä ja miekalla piirtäen, mitä mieltä olivat Olavin paluusta. Kuten aiemmin kerrottu, Kalv Arnesson iski miekalla niskaan, Thorir eli Tore Hund upotti miekkansa Olavin mahaan ja Torstein Knarresmed iski miekalla sinne, missä eniten sattuu. Thoririn isku oli kuulemma se, joka Olavin tappoi.\nNo sitten Olavista alettiin tehdä pyhää ja Thoririn osakkeet eivät siinä vaiheessa olleet kovin korkealle arvostetut. Thorir katosi eikä koskaan enää palannut Bjarkøyaan - legendan mukaan hän lähti Pyhään Maahan. Siihen nähden, että tämä pakana ei kristinuskon pakkolevittämisestä niin digannut, niin voisi ennemminkin epäillä kristinuskon pakkolevittäjien auttaneen Thoriria saamaan selville, onko siellä "toisella puolella" Odin vai Jumala. Bjarkøyasta tuli sen myötä niin mystinen paikka, että edes Google ei ole siellä käynyt kamera-autoineen eikä tiedä, että sinne voi ajaa tunnelia pitkin. Jokaisen pakanan pitää siis mennä sinne epäpyhiinvaellukselle?\nMikä ero on muuten pakanauskolla ja sen korvanneella kristinuskolla? Pakanauskonnot pohjautuivat lähellä oleviin pyhinä pidettyihin luonnonpaikkoihin ja -ilmiöihin, ja juuri siihen hetkeen ja omaan kieleen. Tilalle tuotiin Välimeren kulttuuriin liittyvä uskonto, joka perustui historiallisiin pyhiin tapahtumiin jossain muualla ja jotka kerrottiin selkeällä latinan kielellä. Mutta tuotiin myös kirjasivistys lukutaitoineen, millä on ollut pikkuisen vaikutusta yhteiskuntien kehittymiseen... Koska tässä on jo enemmän tekstiä kuin keskivertolukijamme haluaa kuulla ainakaan uskonnoista, niin jatketaan vaikka vuoden päästä tästä aiheesta.\nKeskitytään nyt tuohon moottoripyöräilyyn, joka on ehkä lähempänä pakanauskontoja - se on lähellä, kosketeltavissa ja läsnä juuri siinä hetkessä. Näillä seuduilla on nimittäin kiva ajella ihan vain maisemia katsellen, eikä välttämättä tarvitse oppaakseen Pyhää Olavia eikä Tuure Koiraa. Oppaaksi riittää vanhamoto.net - tai ihan vaan kartta... Google Maps ei tunne näitä saaria, ei ole kuvannut näiden teitä eikä siltoja eikä tunneleita.\nTeräväreunainen sumu siellä täällä - onneksi merellä\nHieno uusi silta ja kannas Sandsøyaan kuvattuna molemmista suunnista\nUpea uusi tunneli Bjarkøyaan - tämän tunnelin olemassaolosta ei tiedä edes Google Maps.\nKova sumu merellä, mutta ei tullut Grytøyalle\nTästä Grytøyan vuoresta tulee helposti mieleen Ankkalinnan vieressä oleva Peikonhammas-vuori - sinne voi kiivetä kuin Aku tai kuin Roope... Hra Oma Ajalta ei sujuisi kumpikaan vaihtoehto. Siinä pitäisi olla seurana joku muu.\nSitten "Peikonhampaan" sisälle... Tällaista tunnelia useita kilometrejä - ahdas, pimeä, märkä ja loppumattoman pitkän tuntuinen. Ahtaanpaikankammoisille ehkä melko huono paikka...\nJa Hra Oma Aika ajoi siellä sallittuun nähden kaksinkertaista nopeutta ehtiäkseen ottaa ulostulokuvan.... tai sitten hän vain pelkäsi kummituksia? 😃\nUpeat sillat ja kannakset muutaman kymmenen asukkaan saareen (Hundstad)\nMuseovaroitus! Tosiäijät voivat lopettaa lukemisen tähän, sillä seuraavaksi tulee kuvia museosta, joka on Trondenesissa. Museo on todella hieno ja sen vieressä on tuo aiemmin mainittu Trondenesin kirkko. Ympärillä on rakenteilla ulkoilmamuseokin. Siellä on muun muassa uudelleenrakennettuna yksi aiemmin kerrottu turvetalo ja Trondenesin kirkon esiaste. Mutta varoitus varoitus - kyseessä on silti museo. Mainehan kaikilta motoristeilta menee, jos sellaisessa käy. Hämäysmielessä mekin kävimme siellä siviilivaatteissa.\nMuseonkin ympärillä sumua\nMiekassa pientä ruostevauriota\nMuseossa on entisaikojen tunnelmaa\nTrondenesin kirkon kehitys pienestä puukirkosta kivikirkoksi\nMuseossa voit tavata entisaikojen henkilöitä\nPyhä Olavi tarjosi miekkaansa Viiville. Luulisi oppineen, miten käy, jos suomalaiselle yrittää...\nTrondanes (Trondenes) ja muu maailma\nKuolemakin yritti niittää Viivi-satoa, mutta sen tietää, miten siinä käy...\nToinen maailmansota tuli Trondenesiin\nPalataan näihin asioihin vuoden päästä!\nTrondenesin kirkko ja sumu\nTurvetalo vuosimallia 2021\nTällaisesta kirkon kehittyminen lähti\nKorona-aikana kaupunkia saattoi luonnehtia suht hiljaiseksi paikaksi... tautitilanne oli kuulemma huono. No, etäisyyksien pitäminen ei ollut kaikkein vaikein homma kaupungilla.\nJoku hullu turisti kuvaa tolppaa\nAurinko ja outo sumu\nReitti tähän mennessä...\nHarstadin seutu on tuo pohjoisin piste\nTaas kerran Lofoottien/Vesterålenin suuntaan! Namsos - Mo I Rana -väli ajettiin tuttua, upeaa tietä. Jostain syystä se kahdeksan tuntia oli nyt auringonpaisteessa silti paljon kivempi ajaa kuin vuosi sitten sateessa. Syytä pitää vielä miettiä, mutta kenties ero johtui rengaspaineista? Sandnessjoenin silta on aina yhtä vaikuttavan kaunis, siinä on vaan aina pysähdyttävä.\nMo i Ranassa Nr3:ssa tuli taas syötyä hyvää ruokaa, ja aamulla varhain kohti Harstadia. Oli taas kummallinen päivä eli ah niin Norjaa, niin Norjaa. Aamulla tiheässä sumussa lähdimme, eteen ei nähnyt kuin muutaman metrin. Napapiirille noustessa paistoi aurinko ja oli kuuma. Fauskea lähestyttäessä olimme jälleen tiheässä sumussa. Taas noustessa pilven yläpuolelle sää kirkastui ja sai ajaa auringonpaisteessa... sitten taas pilveen märkään ja surkeaan näkyvyyteen, sitten pilven alapuolelle, jossa oli viileää. Laivamatkan Bognes-Lødingen jälkeen oltiin vihdoin kokonaan pohjoiseen matkalla olevien pilvien ja sumujen ulkopuolella, mutta sumu oli ihan vieressä näkösällä koko ajan. Harstadia lähestyessä lämpötila oli silti yhä +13... Mutta silti, moottoripyöräily oli silloinkin ❤❤❤ , vaikka kuuma kylpy maistui 😂\nKylvyn jälkeen tärkeimmät asiat ensin eli kampaajalle ja vasta sitten syömään. Hra Oma Aika kävi tutussa prätkäliikkeessä ostamassa hanskat - mutta mietti, että onko se iso synti, kun suomalainen BMW:llä ajava motoristi ostaa Norjasta ruotsalaiset hanskat Yamaha-liikkeestä. Ja nauroi tietysti omalle jutulleen. Toivottavasti veti käteen, ne hanskat. No, lukijoille ehkä tärkeämpi tieto on, että Harstadissa on täyden palvelun prätkäkäliikekin. Pohjoisessa niitä ei monia ole.\nTaas uusilla saarilla käydessä kiinnitti huomiota, että saarille, joissa asuu vain muutamia kymmeniä asukkaita, on tehty valtavia siltoja ja tunneleita. Norja haluaa pitää koko maan asuttuna.\nUusi ystävä! Käsi kädessä yhteiseen tulevaisuuteen?\nMatkalla Namsosista Harstadiin - napapiirillä vuoristossa\nMC Harstad opasti Grytøyalle\nHra Oma Aika pohti, että onko kauhean iso synti, kun suomalainen BMW:llä ajava motoristi ostaa Norjasta ruotsalaiset hanskat Yamaha-liikkeestä?\nHotellin tervetulolahjassa oli yritystä! Ekan kerran norjalaiset tervehtivät suomeksi.\nNorjalaisessa kalakeitossa on yleensä aina punaista ja valkoista kalaa\nHetken voi huilahtaa katselemalla Harstadia\nLähettänyt Oma Aika klo 15.36\nTunnisteet: Aku Ankka, Bjarkøy, Fv17, Fv669, Fv770, Fv771, Grytøya, Harstad, Hårek av Tjøtta, kummitus, napapiiri, Pyhä Olavi, Sandnessjøen, Thorir Hund, Trondenes, Vesterålen\nAnonyymi 1. helmikuuta 2022 klo 15.57\nKiitos taas tästä uudesta matka kertomuksesta, näitä on aina mukava lukea, kertomuksissa olevan huumorin vuoksi. Näitä uusia juttuja odottaa kuin tilipäivää tai no totuuden nimissä näitä odottaa vielä innokkaammin upean Viivin kuvien takia.\nAnonyymi 1. helmikuuta 2022 klo 16.06\nNäitä tosiaan lukee ja katselee mielellään, hyviä juttuja\nAnonyymi 1. helmikuuta 2022 klo 17.24\nOn tosiaan hienoja kuvia ja hyvää juttua, mutta Viivi tosiaan tarvitsee pystyvän miehen seurakseen kiipeilemään kummuille ja laaksoihin. Olen vapaaehtoinen! ;)\nMaitoparta 1. helmikuuta 2022 klo 17.49\nSiellähän näkyi tuttuja maisemia ja nimiäkin... oletteko käyneet Senjan saarella?\nViivi 1. helmikuuta 2022 klo 19.04\nOlemme sielläkin käyneet, mutta emme tällä kertaa. Tässä jutussa on sieltä kuvia :)\nAnonyymi 2. helmikuuta 2022 klo 12.15\nAina ihmettelen, miten te löydätte näitä paikkoja ja mistä tuo kaikki tieto tulee. Hienoja kuvia ja juttuja. Tulee vaan reissukuumetta itsellekin. Lisäksi minä myös ilmottaudun jonoon, kun Viivi kaipaa suorituskykyistä seuraa. Paitsi että Viivi on seksikäs, on selkeesti myös muutenkin mukavaa seuraa ja tarvitsee kunnon miesseuraa. Noissa kiipeily ja muissa jutuissa varmistan kunnon toiminnalla ja vehkeellä, että Viivi pääsee varmasti huipulle ja moneen kertaan ;)\nAnonyymi 3. helmikuuta 2022 klo 0.01\nViiville pitää ehdottomasti tehdä Onlyfans tili, olisi kuumin mature sisällön tuottajia ��\nAnonyymi 4. helmikuuta 2022 klo 3.21\nTodellakin, noin täydellistä vartaloa harvemmin näkee, Viivi on todellinen helmi ja ehdottomasti Onlyfans olisi Viiville oikea paikka ��\nVilleK 3. helmikuuta 2022 klo 13.19\nTosi mahtavaa tarinaa ja hienoja kuvia!\nNäitä tarinoita on mukavaa lukea. Hienosti pilkettä silmäkulmassa.\nAnonyymi 3. helmikuuta 2022 klo 18.07\nMielestäni upeimpia matkakuvia, mitä tässä blogissa on ollut. Norjassa olisi kyllä käytävä. Matkakohteita ja hienoja matkareittejä on runsaasti. Viivikin on jälleen kerran upea. Sitä rohkeutta kuviin hieman lisää. ;)\nUnknown 4. helmikuuta 2022 klo 2.05\nHauskoja tarinoita ja hyviä kuvia pitkin Norjaa mutta näistä kommenteista....eikös mr oma aika ole aika kyvykäs ja kova jätkä kun ajaa kuitenkin kaikista vaivoista huolimatta enemmän kuin suurin osa meistä "kyvykkäistä"...????\nUnknown 4. helmikuuta 2022 klo 2.19\nHemmetin hyviä kuvia ja hauskoja tarinoita pitkin Norjaa...mutta näistä kommenteista...mroma aika ajaa ihan hemmetin paljo,enemmän kuin suurin osa meistä netti motoristeista..melekosen kykenevä äijä.\nAnonyymi 4. helmikuuta 2022 klo 15.11\nEdellisen kommentoijan kanssa aivan samaa mieltä. Hra Oma Aika on kyllä melkoinen motoristi ja meidän blogia seuraavien on turha Viivin tarpeita. Nautitaan hyvistä tarinoista ja kuvista.\nUnknown 10. maaliskuuta 2022 klo 14.41\nSamaa mieltä Viivi on upea Nainen ja Ben pystyvä. Eikä meidän tarvi Viivin tarpeista murehtia kyllä hän sitten pyytää apuja jos tarvitsee. Hieno plogi kertakaikkiaan.


Mikkelin Hammerikerho - Sotavasara.net\nEtusivu Harrastustoiminta Peliporukat Mikkeli\nLiittynyt: Ma 29.11.2004 23:55\nViesti Kirjoittaja Kheirakh » To 20.03.2008 18:15\nMikkelissä Mikkelin eloroolipelaajat ry:n Warhammerkerho yhdistyksen upealla kerhohuoneella joka tiistai (ellei erikseen ilmoiteta) klo 17 - 20. Tervetuloa!\nOsoite: Porrassalmenkatu 46-48 (Jyskin jälkeen tornitaloja vastapäätä, valkoinen iso rakennus, käynti vaneri/metallipajan puoleiselta pihalta, bändikämpän vieressä). Keskustasta päin tultaessa kadun vasemmalla puolella.\nLiittynyt: Pe 19.08.2005 20:41\nRe: Mikkelin Hammerikerho\nViesti Kirjoittaja Duke » Su 18.05.2008 18:17\nSuuretkin osanottajamäärät kokoontumisissa? Voisi kiinnostaa tämä.\nValitse joko ihmiset tai teknologiatasankoninjasamuraisorkkaeläinkalat.\nViesti Kirjoittaja Kheirakh » Pe 23.05.2008 12:56\nViimeksi kerhossa oli muistaakseni 16 henkilöä paikalla. Täällä saa siis maalata ja pelata. Löytyy sekä faban, että 40k pelaajia.\nLiittynyt: Pe 11.07.2008 21:02\nViesti Kirjoittaja Donadello » Pe 11.07.2008 21:06\nOnko nykyään paljon kävijöitä ? saattaisin olla kiinnostunut tulemaan.\nLiittynyt: Ke 19.03.2008 21:01\nPaikkakunta: Sitä ei moni tiiä, eikä sitä monille kerrota.\nViesti Kirjoittaja piude » Su 13.07.2008 21:41\nPelataanko siellä kerholla ollenkaan turnauksia? , kun teiltä sieltä kerho löytyy.\n"A good commander does not need to take risk - he merely waits to do so."\nViesti Kirjoittaja Kheirakh » Ti 22.07.2008 12:17\nKyllä olemme järjestäneet pieniä turnauksia aina kun siihen tulee tilaisuus. Nyt tällä viikonlopulla (26. - 27.7.) on isompi turnaus kattilansillan nuorisotalolla, johon tulee pelaajia muualtakin kuin Mikkelistä.\nKerho on joka viikko (ellei toisin ilmoiteta) tiistaisin ja joka kerta voi pelata. Kävijöitä on vaihtelevasti 10 - 20 henkilöä per kerta.\nViesti Kirjoittaja piude » Su 03.08.2008 21:17\nMiten tuohon kerhoon saa osallistua? Tulemalla paikan päälle? Tulisin mielelläni pelamaan Warhammer 40k pelejä , omistan 1,645 pisteen verran normi Space Marineita jos kerholla 40k:ta pelataan.\nViesti Kirjoittaja Kylis » La 23.08.2008 11:53\npelataanko siellä lord of the ringsiä?\nViesti Kirjoittaja Tyrisalthan » To 04.09.2008 13:20\nKerho siirtynyt maanantaihin klo 17-21.\nViesti Kirjoittaja Hamar » Ke 22.04.2009 23:56\nMitenkäs olette auki kesällä? Kun olen tulossa sinne suuntaan töihin ja olisi kiva myös kesällä pelata. Löytyy isot armeijat IG:tä, Marineja yms. ja Fabaa.\nViesti Kirjoittaja Kylis » La 25.04.2009 18:02\nHamar kirjoitti: Mitenkäs olette auki kesällä? Kun olen tulossa sinne suuntaan töihin ja olisi kiva myös kesällä pelata. Löytyy isot armeijat IG:tä, Marineja yms. ja Fabaa.\nItselläni ei ole tietoa asiasta, mutta kannattaa kysyä asiasta Mieron foorumeilta (http://z8.invisionfree.com/Miero/index.php) , koska tämä sotavasaran viestiketju ei ole kovin aktiivinen.\nViesti Kirjoittaja Kylis » Ti 23.06.2009 23:07\nKheirakh kirjoitti: Mikkelissä Mikkelin eloroolipelaajat ry:n Warhammerkerho yhdistyksen upealla kerhohuoneella joka maanantai (ellei erikseen ilmoiteta) klo 17 - 20. Tervetuloa!\nViesti Kirjoittaja Kylis » Ke 01.07.2009 15:25\nKheirakh kirjoitti: Mikkelissä Mikkelin eloroolipelaajat ry:n Warhammerkerho yhdistyksen upealla kerhohuoneella joka perjantai (10.7. lähtien) klo 17 - 21. Tervetuloa!\nLiittynyt: La 31.01.2009 19:11\nViesti Kirjoittaja nyyman » La 11.07.2009 21:07\nYea! vihdoinkin 4 tuntia aikaa! Kun aikaisemmin ei 3 tuntia tahotonut kestää.\nAinoa pelko on se että Magicin pelaajat vievät suurimman osan pöydistä...\nLiittynyt: Ke 29.05.2002 14:12\nViesti Kirjoittaja Fake » Su 30.08.2009 04:32\nViimeksi muokannut Fake, Ke 22.12.2010 17:29. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Kylis » Su 30.08.2009 12:32\nNiin voi :D\nKyllä siellä on riittänyt meille hammeripelaajille 2-3 pölytää, että kyllä niitä pöytiä (ainakin) pitäsi riittää.\nViesti Kirjoittaja Kylis » Ma 21.09.2009 14:37\n"Kaikki Mieron kerhotoiminta päättyy toistaiseksi 14.9. alkaen. Kerhotoiminnan uudelleenkäynnistymisen aikutaulusta ilmoitetaan tulevaisuudessa. Myös kaikki tuleva roolipeli-, larp-, softaus- ja warhammertoiminta ovat jäissä."\nEli kerho on toistaiseksi lopetettu.\nPalaa sivulle “Mikkeli”


Reader, why did I marry him?: Väinö Linna: Täällä Pohjantähden alla (II)\nLähettänyt Omppu Martin/ Reader, why did I marry him? klo 0.10\nJonna 5. maaliskuuta 2014 klo 7.55\nTuo esittelemäsi statistiikka kertoo kyllä karua kieltä. Luvut olisi helppo ottaa vain lukuina, mutta kaunokirjallisuus piirtää esiin kuvan, joka koskettaa paljon syvemmältä. Ja hyvä on, että niin tapahtuu.\nRinnastat hienosti TPTA:n toisen osan nykyaikaan. Kunpa vain historia olisi saanut meidät oppimaan edes jotain.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 5. maaliskuuta 2014 klo 12.49\nAinahan voimme toivoa, vaikka juuri nyt onkin taas maailmalla synkät ajat menossa.\nPihi nainen 5. maaliskuuta 2014 klo 9.26\nPalailen tähän tekstiisi kunhan olen lukenut kakkosan loppuun. Minullakin lukuvauhti hidastunut selvästi ykkäsosaan verrattuna. Kakkonen on selvästi rankempi. Luen trilogiaa pehmeäkantisena pokkarina ja se on fyysisesti kamala luettava (painava ja lötkö). Nyt aionkin jatkaa e-kirjana. Olen jostain syystä aiemmin pyristellyt e-kirjoja vastaan mutta nyt kyllä odotan innolla.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 5. maaliskuuta 2014 klo 12.51\nLuen myös tota pokkariversiona ja se sopii luettavaksi tosi huonosti. On tosiaan painava ja tekee lukemisesta hankalaa. Tekstinkin on aika pientä ja sivut hyvin täysiä. Sisältö sitten onkin komeaa.\nLeena Lumi 5. maaliskuuta 2014 klo 12.16\nTPTA on luettu kahdesti ja se asuu vanhojen kirjojen hyllyssäni, jossa ovat keräiäykohteeni. Sisällissota on kansakunnan kovin hulluus. Sade lankeaa oli helpompi lukea, vaikka se olikin sen 50 vuotta. Nyt on vain niin, että tämä meidän sisällisotamme jakaa vieläkin sukuja, joissa on ollut sodassa 1918 veli veljeä vastaan. Piakkakuntaa määrittämättä kerron, että eräs kaukainen sukulaisemme ammuttiin pjnikkina, kunhän vaati viljaa punaisten nälkää näkeville lapsille. Tämän miehen vaimo lähti sitten lastensa kanssa Kanadaan ja jäi sinne. Yhtäkkiä lepsenlapsi ottaa minuun yhteyttä ja hän on käynyt niin meillä kuin muilla sukulaisillaan jo monena suvena. Pääasiallinen l'ähtölaukaus oli matkoille, oli selvittää suku ja perhe, josta tuli isoisän murhaaja. Hän vain halusi nähdä. Tietää. Ymmärtää.Itse olen tähän nyt niin uuupunut, että todellakin toivon kansakunnan eheytymistä, vaikka se on kuin tuuleen huutaisi...\nPidän aivan mielettömästi Linnan kirjan filmatisoinnista.\nMinut saisi barrikadeille feminismi, eläinsuojelu ja turkistarhauksen lopettaminen. Kakis viimeistä voidaan nähdä samana asiana,mutta eivät ne ihan sitä ole, sillä viime mainittua, jotkut väittävät lailliseksi elinkeinoksi. Mikä elinkeino voi perustua eläinrääkkäyseen. Laitan toivoni nuoriin! Yksikään tyttäreni ystävistä sukupuolesta viis ei siedä turkistarhausta ja he ovat huomisen päättäjiä.\nLinnan teon on nyt tosi ajankohtainen, sillä mikä meitä nyt valvottaa, on Ukrainan kysymys.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 5. maaliskuuta 2014 klo 12.58\nKiitos Leena hienosta kommentista.\nMeille 'Sade lankeaa' on helpompi, kun se tapahtuu tarpeeksi kaukana. Sen pystyy jotenkin etäännyttämään tai näin itse ainakin ajattelen. Koska on niin paljon sotaa maailmassa, on pakko jotenkin irrottaa itseään ainakin joistakin kauheuksista, että ylipäänsä pystyy elämään.\nHurja tuo kertomasi tarina. Kaikenlaista olen itsekin kuullut, mutta ei niistä sen enempää kun todenperäisyyttä ei ole mahdollisuutta tarkistaa.\nSeuraan jatkuvasti Ukrainan tilannetta. Tein jopa twitteriin listaan, johon keräsin muutamia ulkomaisia toimittajia yms. henkilöitä, jotta saisin asiasta vähän monipuolisemman kuvan kuin pelkästään suomalaisesta tiedonvälityksestä. Ukraina nyt vaan koskettaa jotenkin ihan erityisen kovasti ja välillä koen omien reaktioideni voimakkuuden suorastaan hämmentävänä.\nLeena Lumi 12. maaliskuuta 2014 klo 14.39\nNäinhän se menee, että mikä on kaukana, sen kestää helpommin, vaikka tunteekin myötätuntoa.\nSukulaiseni selvitti kaikki nimiä myöten, mutta minä haluan unohtaa, eikä tästä enempää. Mikä on tapahtunut, sitä emme pääse enää peruuttamaan.\nSama minulla. Minusta on tullut uutisaddikti. Nyt on niin, että jos Ukrainalta viedään väkivalloin Krimi, hyvästi Pietari, hyvästi Anna Ahmatovan kaupunki! Olen pöyristynyt....En uskalla kirjoittaa tästä enempää. Äitkin soitti ja varoitti, kun tietää, miten järkyttynyt olen, että 'älä nyt vain kirjoita tästä mitään mitä olet mieltä sinne koneeseen...' Tosin äiti itse mitetti, että noinko tässä käy, että hänen pitää kokea vielä kolmaskin sota. Hän on kotoisin pakkoluovutetusta Karjalasta, jossa nyt on niitä sataharjoituksia itänaapurillamme.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 12. maaliskuuta 2014 klo 19.24\nMinä taas olen nyt vähentänyt uutisten seuraamista, koska alkoi ahdistaa liikaa. Emme kuitenkaan voi näille asioille mitään. Viisautta niille, jotka voivat.\njaana 6. maaliskuuta 2014 klo 20.38\nHienoon pohdintaan on TPA sinut saanut. Kaunokirjallisuuden voima on juuri siinä, että se tuo tapahtumat iholle, lähes tulkoon itse aistittaviksi ja koettaviksi ja siksi se saa meidät myös paremmin ymmärtämään erilaisia tilanteita ja tapahtumia kuin pelkkä "kuiva" (historioitsijana oli pakko laittaa nuo lainausmerkit) faktojen pöytään läiskiminen. Minut TPA sai lähes 30 vuotta sitten ymmärtämään millaisessa maailmassa elän ja ennen kaikkea mikä on minun ja sukuni paikka sen hetkisessä yhteiskunnallisessa todellisuudessa, jonka juuret olivat vuosikymmenien päässä menneisyydessä.\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 7. maaliskuuta 2014 klo 8.50\nVoi olisipa Linna voinut lukea tuon sinun viimeisen lauseesi. :)\nMietin tuossa taannoin, että kyllä suomalaisessa kirjallisuudessa ne on juuri Linnan henkilöhahmot, jotka voimakkaimmin ovat osa kultturista maisemaamme. Ei tarvitse kuin mainita Akseli Koskela tai esim. Rokka, niin jo pelkkiin nimiin sisältyy hurjan iso maailma.\nAilaKaarina 21. joulukuuta 2017 klo 13.45\nKiitos upeasta kirjoituksesta, Omppu Martin. Kuin myös kaikille kirjaa kommentoineille. Ei minulla ole mitään lisättävää. Tämä oli kirja, joka oli 19-vuotiaalle, juuri hiljattain itsensä feministiksi ja vasemmalle katseensa (lopullisesti, kuten silloin jo tiesin) kääntäneelle nuorelle, valtava elämys. Luin ne pehmeäkantiset nopeasti, nälkäisenä (ihan kirjaimellisestikin, sillä ruoka ei maittanut), lähes nukkumatta. Olen niitä vuosien varrella vain sieltä täältä lukenut, elämyksen (vähän huono sana tällaisesta kirjasta, mutta en parempaakaan nyt keksi) mitenkään muuttumatta. Todenäköisesti eläisin kirjasarjan edelleen samoin kuin vuosikymmeniä sitten, sillä aito helmi pysyy helmenä.


Uutiset arkistot - Kalaruoka\nItse pyydetty kala\nKalaruoka on suuri osa suomalaisten juhlapöytiä, eikä pääsiäisenäkään tähän kannata tehdä poikkeusta. Perinteisesti pääsiäisenä on Suomessa syöty kalaruokaa pitkäperjantaina ja pääsiäispäivänä lammasta. Tähän...\nKalakeittopäivää vietetään tiistaina 8.2.2022\nKalakeitto on monille tuttu ruoka jo lapsuuden ruokailuhetkistä saakka. Lähes jokaisella meistä on jonkinlainen kokemus sen syömisestä. Toisilla erilaiset kalasopat ovat jääneet elämään...\nKalan maku suussa kohti uutta vuotta\nJoulun pyhät ja välipäivät on vietetty. Kalaa on syöty monissa talouksissa ehkä hiukan normaalia enemmän. Perinteiset kalapöydän antimet eivät ehkä ole kaikkein kovimmassa...\nJoulu tulee – Kalaruoka.fi:n vinkit joulun kalaherkkuihin\nJoulu on monille ruuan ystäville tärkeä juhla – niin myös kalaruuan ystäville. Kun toisissa kodeissa kalaa on tarjolla viikoittain, toisissa kodeissa joulukalat saattavat...\nSärjen kalastusaika käynnistymässä vesien viilentyessä – Apetitin lähikalatuotteista hyvinvointia ihmisille ja vesistöille\nOtollinen kalastusaika kotimaiselle järvikalalle on parhaillaan käynnistymässä eri puolilla Suomea. Apetitin Järvikalatuotteissa pääraaka-aineina ovat kotimaiset särkikalat, joiden kalastus ajoittuu syksyyn ja kevääseen. Vesistöjen...\nKalaruoka.fi avautuu kesän kalaruokasesonkiin\nKalaruoka kasvattaa suosiotaan, mutta silti yhä harvempi osaa laittaa kalasta ruokaa tai ainakaan pyöreästä kalasta. Kalaruoka.fi-verkkopalvelu onkin kehitetty kaikkia kalaruuasta kiinnostuneille tietokanavaksi niin...\nSuomalainen villikala ympäristöystävällinen proteiinin lähde\nSuomalainen villikala on yksi parhaimpia ympäristöystävällisiä proteiineja RuokaMinimi-hanke etsii vastauksia kysymyksiin ympäristöystävällisiin ruokavalioihin ja minkälaiset muutokset vaikuttavat positiivisesti ympäristöön. Hanke toteutettiin pääosin vuoden...\nLari Karlsson – kotimaisen kalan ja kalastuksen puolestapuhuja\nKalastajana toimiminen on käynyt Larin mielessä aina silloin tällöin. Loppuvuodesta 2020 hän päätti kuitenkin alkaa selvittämään mahdollisuutta toimia kalastajan ammatissa. ”Minulla oli ollut...\nJärvikalan reseptikilpailun voittajaksi järvikala-muffinssit\nJärvikala-muffinssit valittiin Järvikalan reseptikilpailun voittajaksi. Resepti on Turkulaisen Lauri Oilinkin kehittelemä. Raati arvioi Oilinkin Järvikala-muffinsin hyvin korkealle kaikissa arviointiluokissa. Tuotteen maku, aromi ja rakenne oli...\nSeaspiracy antaa virheellisen kuvan, kalaa kannattaa edelleen syödä\nLuonnonvarakeskuksen tutkija Petri Suuronen otti kantaa maaliskuun (2021) lopulla ohjelmapalvelu Netflixin julkaisemaa Seaspiracy-elokuvaa. Kymmenet miljoonat ihmiset ovat katsoneet sen, mukaanlukien monet suomalaiset. Suurosen...\nVajaasti hyödynnettyjen kalojen ruokakäytön kehittämiseen miljoona euroa\nValtioneuvosto hyväksyi maaliskuussa asetuksen miljoonan euron rahoituksesta, joka myönnetään avustuksina yrityksille uusien kalaelintarvikkeiden kehittämiseen. Avustusta pystyivät hakemaan kaiken kokoiset ja kaikkien alojen yritykset,...\nApetitin Järvikalapuikko vähentää järvien rehevöitymistä\nKotimaisen kalan kasvattaessa suosiotaan suomalaisten ruokapöydissä, ovat Apetitin järvikalatuotteet helppo, ajankohtainen ja nyt myös tutkitusti ympäristöystävällinen ja kestävä valinta ruokapöytään. Niiden saatavuudessa on...\nJärki Särki Chili\nSuosittuun Järki Särki- säilykeparveen on uinut uusi jäsen Järki Särki Chili Kotikeittiössämme kehitetty uutuusmaku, jossa särki saa uutta sävyä chilistä ja tuo potkua...\nVesileppis luopuu tonnikalasta ensimmäisenä matkailukeskuksena – järvikalaa tilalle\nLeppävirralla sijaitseva Sport & Spa Hotel Vesileppis uutisoi, että se korvaa tonnikalan kokonaan suomalaisella järvikalalla. Kyseessä on ensimmäinen suomalainen matkailukeskus, joka on ilmoittanut...\nItämeri puhtaammaksi kalaa syömällä!\nTiesitkö, että kalaa syömällä voit poistaa Itämerestä ravinteita? Kyllä! Itämeri on rehevöitymässä, ja sinä voit yksinkertaisella keinolla parantaa Itämeren kuntoa. Ylen artikkelin mukaan...\nSäilyvyys ja säilytys\nKiinnostaako yhteistyökumppanuus? »\nLähetä oma reseptisi »\nSivustolla käytetään evästeitä käyttäjäkokemuksen parantamiseksi. Osa evästeistä on välttämättömiä ja liittyy sivuston toimintaan. Sivustolla on käytössä anonyymi kävijäseuranta.\n_ga_C1W3CVFKE2 2 years This cookie is installed by Google Analytics.


Vuokramökki: Kuusamo, Virkkula, VARILAN LOMAMAJAT NR1, 9227 | Lomarengas\nKuusamosta 38 km pohjoiseen, Ruka 13,5 km, Porontimajärvi 100 m, soutuvene yhteiskäytössä. Vuonna 1990 rakennettu 8 hengen pyöröhirsiosake mukavuuksin, makuuhuone 1: parisänky, makuuhuone 2: kerrossänky (alapeti 140 cm), parvi (15 m², matala, jyrkät portaat): 2 sänkyä, tupakeittiö, sähkösauna.\nKauppaan 12.5 km\nHyväkuntoinen paritalohuoneisto, joka sijaitsee rauhallisella paikalla. Lisätietoja: Kohteessa on pöytäliesi kahdella levyllä ja integroitu uuni. Ranta on luonnontilainen, kivinen ja pitkälti matalaa, joten ei sovellu uimiseen. Uusi keittiön uuni ja jääkaappi vaihdettu joulukuussa 2020. Grillikota yhteiskäytössä. Muita etäisyyksiä: Oulangan kansallispuisto/Pieni Karhunkierros 23 km. Karhunkierroksen reitille lyhimmillään 2.3 km, josta alkaa reitti Valtavaara-Ruka 6 km/suunta tai vaihtoehtoisesti yhden kilometrin nousu Konttaisen vaaran laelle. Riisitunturin kansallispuisto 28 km. Lähin hiihtolatu (100 m) Ruka-Valtavaara-Virkkula erämaalatu. Varaukset alkavat klo 16 ja päättyvät lähtöpäivänä klo 12 (myös viikonloppuvaraukset).\nViikkohinta 411 - 811€, Viikonloppu 254 - 525€\nAsiakkaiden antama tähtiluokka 3.5 (perustuu 95 arvioon)


Mateenpilkintäretki Uljualle 26.1.2019 | Finnaction\nMateenpilkintäretki Uljuan tekojärvelle 26.1.2019\nViime talvena hienoa palautetta saanut mateenpilkintäretki järjestetään jälleen 26.1.2019\nRetken yhteydessä on nyt myös ainutlaatuinen mahdollisuus seurata ammattikalastajan maderysän kokeminen.\nRetki järjestetään yhteistyössä Uljuan Kahvilan kanssa.\nPalautetta viime talvelta:\n”Hienosti järjestetty madepilkkireissu. Hyvät neuvot ja ohjeet tähän madepyyntiin. Itsellä tarvitsi vain pukeutua lämpimästi ja heillä oli kaikki vermeet reissulaisille! Suosittelen kyllä Finnactionin porukan järjestämiä tapahtumia!”\nSaalista edellisen vuoden retkeltä\nUljuan tekojärvi on tunnettu suurista mateistaan ja siitä onkin saatu mm. Suomen suurin made.\nTapaamme Uljualla ja siirrymme kootusti parhaille pilkkipaikoille, jossa sinua odottaa kamiinalämmitteinen teltta tai kaksi. Rannasta on parhaille paikoille muutaman sadan metrin kävely, mutta toiveiden mukaan järjestämme myös moottorikelkkakuljetuksen.\nJärjestämme kaikki pilkinnässä tarvittavat välineet ja opastamme niiden käytön. Mukaan tarvitset vain lämmintä vaatetta ja reipasta mieltä! Hintaan sisältyvät myös makkarat ja nokipannukahvit.\nTarkemmat tiedot retken kulusta saat ilmoittautumisen jälkeen. Paikkoja on tarjolla rajallinen määrä.\nIlmoittautuminen 19.1.2019 mennessä:\n044 5247163 - Uljuan Kahvila\n020 731 0110 - Finnaction\nKesto: maks. 8 tuntia jäällä\nMitä on mateen pilkintä?\nTuskin millään muulla tavalla pääsee talviaikaan käsiksi niin isoihin vonkaleisiin kuin mateita pilkkimällä. Uljuan tekojärvi on tunnettu suurmateistaan, joita siitä nousee toistuvasti. Onpa järvestä saatu peräti Suomen suurin made, jolla oli painoa kunnioitettavat 8,04 kg. Viimeiseksi suurmateeksi tämä ei kuitenkaan jäänyt, mistä todisteena saatiin esimerkiksi vuonna 2017 madekoukuilla 6,8 kiloinen yksilö.\nMade on ilta- ja yöaktiivinen kala, jonka pilkkikausi alkaa tammikuun puolen välin tienoilla. Made elää pohjan tuntumassa ja syö enimmäkseen loukkaantuneita ja kuolleita pikkukaloja. Madetta pilkitäänkin syöttipilkkiä pohjassa heiluttamalla. Made on voimakas kala ja sen tärppi on räväkkä. Syömästään ravinnosta ja rumasta ulkomuodostaan huolimatta se on erittäin herkullinen ruokakala.\nOta yhteyttä: 020 731 0110


Halvat lennot lentokentältä Dipolog Skyscannerilla\nHalvat lennot lentokentältä Dipolog\nTarkoititko lentoja kohteeseen Dipolog?\nHalpojen lentojen löytäminen Dipolog Skyscannerilla ei voisi olla helpompaa! Voit varata lennot Dipolog Skyscannerin kautta yksinkertaisesti ja nopeasti – ja tehdä tämän täysin ilmaiseksi!\nVertaile halpoja lentoja Dipolog matkakohteeseesi klikkaamalla yllä olevaa hakukonetta ja valitsemalla Mistä-kohtaan Dipolog ja Minne-kohtaan “Minne tahansa”. Tämä antaa sinulle listauksen maista, lentoyhtiöistä sekä lentohinnat suorilla lennoilla ja välilaskuilla, joilla pääset matkustamaan Dipolog. Jos aikataulusi ovat joustavat matkustuspäivien suhteen, niin Skyscannerin kautta voit etsiä sinulle halvimman ajan matkustaa Dipolog.\nTarvitsetko hotellin lomamatkallesi? Skyscannerin Hotellit-sivusto tarjoaa sinulle markkinoiden parhaimmat hotellitarjoukset Dipolog. Skyscannerin avulla löydät varmasti kaikki parhaat hotellidiilit.\nJos ehdit jo löytää lennot Dipolog parhaimmalla tarjouksella, voit lisätä Skyscannerin kirjanmerkkeihisi, jotta voit palata taas myöhemmin buukkaamaan ja varaamaan lukuisista lentoyhtiöistä sekä kohteista maailmanlaajuisesti. Näin voit vertailla lentoja rauhassa omalla ajallasi ilman kiirettä.\n0 km kohteesta Dipolog\nKuka lentää kohteesta Dipolog