Hotellit lähellä kohdetta Lezama Park (puisto) | Hotels.com\nHotellit lähellä kohdetta Lezama Park (puisto)\nEtsi hotelleja lähellä kohdetta Lezama Park (puisto)\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä kohdetta Lezama Park (puisto)\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta Lezama Park (puisto)?\nKun haluat yöpyä lähellä nähtävyyttä Lezama Park (puisto) kohteessa Buenos Aires, Hotels.com tarjoaa monia käteviä hakutoimintoja, joiden avulla löydät helposti soveltuvan majoituksen alueelta.\nJos olet tutustumassa nähtävyyteen Lezama Park (puisto) perheesi tai muun ryhmän kanssa, muista tutustua huonevaihtoehtoihin ja hotellien tarjoamiin palveluihin, jotta löydät varmasti tarpeitasi vastaavan hotellin. Tällä hetkellä kohteen Buenos Aires suosituin hotelli on Hotel Presidente Perón. Sinne on tehty jo 5 varausta edellisen tunnin aikana.


Ahtaajien kiistassa ei sopua vielä tänään - MTVuutiset.fi\nAhtaajien kiistassa ei sopua vielä tänään\nJulkaistu 18.04.2005 06:13 (Päivitetty 19.04.2005 05:35 )\nKoko päivän jatkunut ahtaajien lakonuhan sovittelu ei tuottanut vielä tänään tulosta. Osapuolet palaavat valtakunnansovittelijan luo huomenna iltapäivällä.\nAhtaajien lakonuhan sovittelu on päättynyt tältä päivältä. Neuvotteluja käytiin valtakunnansovittelija Juhani Saloniuksen kanssa useaan otteeseen pitkin päivää.\nSaloniuksen mukaan ratkaisuun pyritään mahdollisimman nopeasti. Hän kuitenkin piti jo ennen illan neuvotteluja todennäköisenä, että yksituumaisuutta ei vielä olisi löydettävissä. Osapuolet palaavat sovittelijan toimistoon huomenna kello 14 iltapäivällä.\nSAK:n puheenjohtaja Lauri Ihalainen ja Elinkeinoelämän keskusliiton työmarkkinajohtaja Seppo Riski olivat tänään paikalla tukemassa sovittelua. Ihalainen toivoi aamupäivällä, että neuvotteluissa saataisiin jotain aikaan tämän ja huomisen päivän aikana.\nAuto- ja kuljetusalan työntekijäliiton AKT:n puheenjohtaja Timo Räty arvioi aiemmin aamulla, että jos neuvottelut eivät nyt lähde kulkemaan, ratkaisut jäävät aivan ensi viikon lopulle. Ahtaajien lakko uhkaa alkaa ensi viikon perjantaina, jos sopua ei sitä ennen löydy.\nNyt suunnitelmissa on neuvotella ahtaajille kolmivuotinen työehtosopimus. Tulosopimusta pidempi kausi antaisi väljyyttä myös palkankorotuksista sopimiseen.\nKiperimmät kiistat koskevat ahtaajien työaikoja öisin ja viikonloppuisin ja toisaalta tilapäisen työvoiman käyttöä. Ahtaus tehdään nyt öisin ylitöinä, ja tämän työn muuttaminen normaaleiksi työvuoroiksi tietäisi Rädyn mukaan ahtaajille melkoista ansioiden alennusta. Tämä on hänen mukaansa jotenkin kompensoitava. Ylitöiden osuus ahtaajien vuosiansioista on keskimäärin 12 prosenttia.\nAuto- ja kuljetusalan työntekijäliiton ja työnantajia edustavan Satamaoperaattoreiden välinen kiista pysäytti käytännössä Suomen ulkomaankaupan useaksi päiviksi sekä sulki muutamia paperitehtaita viime viikolla.\nTyöt satamissa käynnistyivät tänä aamuna viime viikon työnseisausten jälkeen.\n(Huomenta Suomen uutiset 18.04.2005)


Syntynyt 11. toukokuuta 1902\nKuollut 16. marraskuuta 1945 (43 vuotta)\nKaarlo (Kalle) Sarkia (alkuperäiseltä nimeltään Kaarlo Teodor Sulin) (11. toukokuuta 1902 Kiikka – 16. marraskuuta 1945 Sysmä) oli suomalainen romanttisen tyylin runoilija ja esteetikko. Hän oli myös ranskalaisen runouden suomentaja. Hänestä on käytetty myös nimitystä ”suomalainen Apollo”.lähde?\n5 Suhtautuminen politiikkaan\n6 Sarkian muistaminen\nSarkia syntyi aviottomana piian lapsena vuonna 1902. Hänen äitinsä oli Aleksandra (Sandra) Maria Sulin (1874–20.2.1916), joka kuoli pojan ollessa vajaa 14-vuotias, ja poika joutui kummitätinsä Hilda Runnin kasvatiksi. Isäselvennä oli puuseppä Malakias Korkki, jonka suku oli kotoisin Houhajärven Kuukan talosta. Sarkian biologinen isä oli lähes 100 prosenttisella varmuudella Tyrväältä ollut kirvesmies Heikki Laaksonenlähde?.\nSarkia asui äitinsä kanssa tämän palveluspaikassa Aadolfilla (Aadolfi Mäkelä), mutta tämän kuoltua joulukuussa 1914, he muuttivat äidin vanhempien kotitaloon Kaarlon isoäidin Emman (Lindroos) ja isoisän Pauli Sulinin (myöh. Pajunen) eli ”Vahalan vaarin” luokse. Äidin terveys heikkeni, ja vastuun otti Hilda Runni. Siirryttyään oppikouluun Kaarlo asui kauppias Lehtosen perheessä ja auttoi apteekkari Bäckmanin poikia läksyissä. Bäckmanin perheestä tuli tärkeä hänen myöhemmälle elämälleen, sillä hän oppi perheen sveitsiläissyntyiseltä äidiltä ranskaa ja saksaa. Sarkia koki silminnäkijänä paikkakunnan sekasortoisen ajan Suomen sisällissodassa 1918, mistä hän sai epäpoliittisen ja pasifistisen vakaumuksensa, jonka hän säilytti koko elämänsä ajan.\nVaatimattomista lähtökohdista huolimatta Sarkia menestyi koulussa ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1923 Tyrvään yhteiskoulusta. Ylioppilaaksi valmistumisensa jälkeen hän jatkoi opiskelujaan Helsingin ja Turun yliopistoissa. Turussa opiskellessaan hän tutustui kirjallisuuden professoriin V. A. Koskenniemeen, jonka kirjalliseen piiriin hän liittyi. Hän ei kuitenkaan suorittanut loppututkintoa, vaan ryhtyi kirjailijaksi. Kotiseudullaan Kiikassa Sarkia kävi viimeisen kerran vuonna 1931.\nMonet suomalaiset sairastivat 1900-luvun alkupuolella erilaisia tuberkuloosin muotoja, ja yksi heistä oli Sarkian runoilijatoveri Uuno Kailas. Myös Sarkia sairastui keuhkotuberkuloosiin. Jo nuorena tauti oli oireillut lievänä kaularauhastuberkuloosina, mutta iän myötä tauti eteni keuhkoihin ja muualle ruumiiseen. Nuoren miehen mieleen vaikuttivat myös kokemukset oman fyysisen minän heikkoudesta ja ruumiista kasvavasta sairaudestalähde?. Tästä olivat seurauksena ajoittaiset masennukset. Sarkia käsittelikin runoissaan elämän peruskysymyksiä, kuten kuolemaa ja ihmisen kärsimystä.\nKirjallisuustutkija Panu Rajala toteaa esitelmässään, että vaikka keuhkotauti varjosti Sarkian koko elämää, eivät parantoloissa vietetyt ajat olleet runoilijalle vastenmielisiä, sillä eniten luomistyössään Sarkia kaipasi rauhaa, vapautta ja arjen huolenpitoa. Kaikkea näitä hän olisi saanut osakseen parantoloissa. Rajalan mukaan potilas näyttää suorastaan paenneen sairauteensa, jotta välttäisi arkeen ja työhön liittyvät ponnistelut. Hiisku kertoo kuitenkin Sarkia-elämäkerrassaan, että parantolailmapiiri tiukkoine sääntöineen ahdisti Sarkiaa, hän ei osallistunut potilaiden viihdeiltoihin ja hälinä häiritsi häntä. Niinpä toisella parantolamatkallaan 1935 koetut sopeutumisongelmat saivat hänet pakenemaan kesken hoidon..\nSarkialla oli hyvät mahdollisuudet saada hoitoa sairauteensa, sillä häntä hoidettiin WSOY:n antaman stipendin turvinlähde?.\n1900-luvun alkupuolella homoseksuaalisuus oli vahva tabu. Se oli myös vankeudella rangaistava rikos. Asiasta joko vaiettiin tai siitä puhuttiin kiertoilmaisuin. Aikalaiset ja myöhemminkin kirjoittaneet ovat olleet hienotunteisia Sarkialle ja käsitelleet hänen homoseksuaalisuuttaan kierrellen. Tietenkään Sarkia itse ei juuri missään vaiheessa ilmaissut viehtymyksiään.\nEsitelmässään filosofian tohtori Panu Rajala toteaa Sarkian homoseksuaalisuudesta seuraavaa:.\n»Milloin Sarkia kärsi anomaliasta, sisäisestä ristiriidasta, syyllisyydestä, poikkeavuudesta tai yleensä vain eriasteisesta vieraudesta. Ei voitu suoraan sanoa, että Sarkian syvimmät ongelmat juontuivat ihanteellisesta esteettisyydestä, johon yhdistyi hellittämätön omasta homoseksuaalisuudesta johtuva synnintunto. Myös Sarkian ajoittaista taipumusta hillittömiin nautintoihin tuli kosketella hienovaraisesti.»\nArtikkelissaan Rajala tuo esille ainakin kolme vakavampaa Sarkian suhdetta, jotka olisivat voineet olla seksuaalisia. Tunnetuin lienee suhde Uuno Kailaaseen. Siitä on niukalti tietoja myös Kailaan papereissa. Toisaalta matkat ulkomaille saattoivat antaa Sarkialle mahdollisuuden eroottisiin suhteisiin ilman paljastumista.\nKaarlo Sarkia julkaisi elinaikanaan vain neljä erillistä runokokoelmaa, jotka vielä vuonna 1944 julkaistiin koottuina runoina. Omien runojensa ohella hän ehti kääntää runsaasti, etenkin ranskalaista ja italiankielistä runoutta. Hänen runoherkissä käsissään kääntyivät esimerkiksi François Villon, Pierre de Ronsard, André Chénier, Giacomo Leopardi, Victor Hugo, Charles Leconte de Lisle, Charles Baudelaire, Giosuè Carducci, Sully Prudhomme, José María de Heredia, Giovanni Pascoli, Émile Verhaeren, Jean Moréas, Gabriele D'Annunzio, Paul Fort, kreivitär Anna de Noailles, Arthur Rimbaud.\nSarkialla on sanottu olleen suomenkielisistä runoilijoista täydellisimmän kielentajunlähde?. Hän saattoi luoda harmonisen tunnelman vain sanojen asun, merkityksen ja runosäkeiden poljennon avulla. Sarkian sanotaankin lausahtaneen ”Minun suurin onneni on se, että saan runoilla suomeksi.”lähde?\nKaarlo Sarkia imi voimakkaasti vaikutteita muun muassa nuoruuden asuinpaikkakunnastaan. Vielä aikuisenakin Sarkia saattoi pohtia vaikutuksia näkemyksiinsä: ”…näkemyksen laajuus ja suuripiirteisyys - runoilun kannalta välttämättömiä seikkoja - puuttuvat minulta. Tunnen ahtaitten rajojen puristavan itseäni, en uskalla, en jaksa lähteä lentoon. Pieni elämä, pienet itsekkäät tunteet ja tunnelmat ovat minun piiriini kuuluvaa hyvää.” Runoilijaksi heittäytyminen ei aina ollut helppoa. Taloudelliset vaikeudet ja velkojen maksu vaivasivat. Nuorella ja komealla Sarkialla oli taipumus elää suurellisesti ja näyttävästi. Hän oli aikansa dandy, sillä hänen kirjeissään ja joskus tuotannossaan tulee esiin narsistisia piirteitälähde?.\nMonet hänen runoistaan alkavat reaalisen todellisuuden tasolta, mutta kiihtyvät hurmioituneisiin näkyihin. uninäkyjään hän kuvaa rohkeasti ja värikkäästi, vaikka niissä tulee esille myös hänen ajatustensa eroottisia puolia. Arkitodellisuuden ja unelmien ristiriita on hänen runojensa perusaiheita. Kolmantena puolena niihin liittyy kuoleman väistämättömyys.\nSuomentajana Sarkia oli menestyksekäs, ja eritoten hänen vuonna 1934 julkaistu käännöksensä Arthur Rimbaud’n runosta Le Bateau Ivre eli ”Humaltunut venhe” saavutti jakamattoman tunnustuksen ja suuren suosion. Teoksen ovat kääntäneet myös Tuomas Anhava nimellä ”Juopunut pursi” sekä Einari Aaltonen nimellä ”Känninen paatti”. Kuitenkin Sarkia saavutti runon oikean rytmin, saman jolla vene heilahtelee aalloilla kuin juopunut ikäänlähde?.\nSarkia sai runouteensa paljon vaikutteita käännöstyöstään, joka oli hyvin monipuolista, mutta myös matkat ulkomaille olivat hänen ohjelmassaan jo varhain. Panu Rajala toteaakin esitelmässään:\n»Sarkia matkaili Berliinissä ja Sveitsissä kohta ylioppilaaksi tultuaan, ja kypsän mestaruutensa aikoihin 1930-luvun lopulla hän oleskeli pitkään Italiassa kustantajansa WSOY:n stipendin turvin. Hän seurasi heikosti poliittisia tapahtumia, viittasi kintaalla talonpoikaismarssille kotimaassa, mutta haltioitui Rooman espanjalaisilla portailla pitämään improvisoidun palopuheen Mussolinia ja Italian fascisteja vastaan.\nPuhe johti pidätykseen ja kuulusteluun, mutta "syyntakeeton ja haihatteleva" suomalainen vapautettiin jatkoseuraamuksista.»\nKääntäjänä hän tutustui Leconte de Lislen runouteen, ja tällä oli suuri vaikutus hänen kahteen viimeiseen kokoelmaansa, kuten hän itsekin jossakin totesi.\nYksi ajankohtaan nähden poikkeuksellinen aihepiiri Sarkian runoudessa olivat pohdinnat pahuudesta ja hyvyydestä, korostunut pasifismi ja ajatus kaikkien ihmisten välisestä veljeydestä. Tämä saattoi olla nuoren Sarkian kokeman sisällissodan seurausta kuin myös 1920-luvulla suoritetun asepalvelun vaikutusta. Varsinkin viimeisessä, toisen maailmansodan aikana syntyneessä runokokoelmassaan Sarkia käsittelee ihmisen kovaa kohtaloa ja osaa maailmassa.\nSarkia oli tunnustettu ja arvostettu lyyrikko jo elinaikanaan. Hän oli aikansa runoilijoista selvimmin romanttinen ja eroottinen näkijä. Vuosisadan loppu koki eräänlaisen Sarkia-renessanssin, sillä esimerkiksi Erik Bergman, Kaj Chydenius, Petri Laaksonen ja monet muutkin sävelsivät hänen kirjoittamiaan runojalähde?.\nPasifismistaan huolimatta Sarkia ei ollut kiinnostunut politiikasta. Runoissa hän ei ota kantaa ajan tapahtumiin, ei lukenut lehtiä ja väheksyi vuonna 1930 erään Saksassa parhaillaan oleskelleen tuttavansa kiinnostusta esimerkiksi talonpoikaismarssiin:\n»Muistan kyllä että Saksassa melkein jokainen juttelee politiikka bierlasiensa ääressä, mutta että Sinä olet haksahtanut!»\n(Hiisku s. 153.)\nHänen mielipiteensä kuitenkin kallistuivat vasemmistoon, ja samalla siihen liittyi vahva isänmaallisuus. Hän ei hyväksynyt AKS:ää vaan sen sijaan luki innostuneena Pentti Haanpään Kenttä ja kasarmi -romaania.\nSarkian muistaminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTässä rakennuksessa Sysmässä Kaarlo Sarkia asui kuollessaan. Seinässä on runoilijan muistolaatta.\nSarkian hauta Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä.\nSarkian synnyinpitäjässä Kiikassa (nykyisin Sastamalan kaupungin osa) on useita Sarkian muistokohteita. Lapsuudenkodin paikalla toimii Sarkia-museo ja lähellä olevan synnyinkodin paikalla on Sarkian patsas. Patsaassa on nelitahoisen jalustan päällä runoilijan pään näköispatsas. Sen on veistänyt Kauko Räike vuonna 1959. Patsas paljastettiin 17.7.1960. Paljastuspuheen piti opetusministeri Heikki Hosia. Samalla paikalla on myös syntymäkodin merkkiviiri.\nKiikan entisen kansakoulun seinässä on reliefi, joka kertoo Sarkian käyneen siellä koulua. Sarkian kummitädin ja kasvatusäidin Hilda Runnin hautamuistolaattaan on tehty marmorijalusta, jossa on teksti Kaarlo Sarkian kasvatusäiti.\nTyrvään yhteiskoulussa (nykyisin Vammalan lukio), josta Sarkia kirjoitti ylioppilaaksi, on koulun oppilaskunnan hankkima, vuonna 1948 paljastettu Essi Renvallin veistämä Sarkian rintakuva.\nSarkian muistoa vaalii vuonna 1952 perustettu Sarkia-seura. Alun perin sen ensisijainen tehtävä oli patsaan hankinta.\nEspoon Vermonniityn asuinalueelta löytyy Kaarlo Sarkian katu. Samalla alueella on katuja omistettu myös muille 1930-luvun taiteilijoille Uuno Kailaalle ja Anna Sahlsténille.\nKahlittu, WSOY, 1929\nVelka elämälle, WSOY, 1931\nUnen kaivo, WSOY, 1936\nKohtalon vaaka, WSOY, 1943\nRunot, WSOY 1944 (Kootut)\nValtion kirjallisuuspalkinto 1931 ja 1943.\nAleksis Kiven rahaston palkinto 1938.\nSKS:n palkinto 1939 ja 1945.\nAune Hiisku, Kaarlo Sarkia, uneksija – kilvoittelija, WSOY 1972.\nPanu Rajala: "Kaarlo Sarkian arvoitus." Esitelmä, pidetty Vammalan Vanhan Kirjallisuuden päivien Sarkia-seminaarissa 30.6.2002.\n↑ Kaarlo Sarkia. Sarkia-seura\n↑ a b c d e f ”Sarkia, Kaarlo”, Otavan suuri ensyklopedia, 8. osa (Reykjavik–sukulaisuus), s. 6078. Otava, 1976. ISBN 951-1-05637-9.\n↑ a b Panu Rajalan esitelmä\n↑ Hiisku s. 156.\n↑ Hiisku s. 182.\n↑ a b Panu Rajalan esitelmä.\n↑ Humaltunut venhe sai tuulta purjeisiinsa. Turun Sanomat 8.6.2007. Viitattu 18.8.2020.\n↑ Hiisku s. 192\n↑ Hiisku s. 153-154.\n↑ Sarkia-museo. Sarkia-seura.\nUuno Kailaasta Aila Meriluotoon, WSOY 1947, sivut 231-252.\nMagnus Björkenheim: Kaarlo Sarkia, WSOY 1952\nUnto Kupiainen: Suomalainen lyriikka Juhani Siljosta Kaarlo Sarkiaan, WSOY 1965\nMatti Kurjensaari: Veljeni merellä myrskyävällä, muotokuvia muistista, WSOY 1966.\nSirpa Lustig: Kaarlo Sarkia tutkimuksen ja kritiikin kohteena, Turun yliopisto 1978.\nHannu Launonen: Suomalaisen runon struktuurianalyysiä: tutkimus, SKS 1984.\nPirjo-Riitta Junnila: Kaarlo Sarkian alkutuotannon runojen riimit ja niiden merkityksen suhde runojen merkityssisältöön Helsingin yliopisto 1985. (Julkaisematon pro gradu -tutkielma)\nMarjut Ahola: Kaarlo Sarkian runojen adjektiivinen sanasto (1990) Jyväskylän yliopisto. (Julkaisematon pro gradu -tutkielma)\nTaru Kivineva: Antiteesit Kaarlo Sarkian runokokoelmassa "Kohtalon vaaka", Helsingin yliopisto 1998. (Julkaisematon pro gradu -tutkielma)\nSarkian maisemia, Tyrvään seudun kotiseutuyhdistys, 1985. toim. Martti Hangaslahti ISBN 951-9279-16-4\nPietilä, Esko: Kotiseutumme muistot, Tyrvään seudun kotiseutuyhdistys, 2002 ISBN 951-9279-36-9\nWikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta Kaarlo Sarkia.\nVapaasti ladattavia Kaarlo Sarkian e-kirjoja Projekti Lönnrotilta\nKerttu Saarenheimo: Sarkia, Kaarlo (1902 - 1945) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.\nKaarlo Sarkia-tietopaketti, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.\nKaarlo Sarkia -verkkonäyttely Suomalaisen kirjan museo Pukstaavin sivuilla\nYlen Elävä arkisto – Kaarlo Sarkia: Velka elämälle\nYlen Elävä arkisto – "Kalle oli hiljainen poika"\nEsa Helander: Haikuilua - Kaarlo Sarkia\nUnen kaivon runoilija, Suomen Kuvalehti, 12.12.1936, nro 50, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot\nBNF: cb148463246 (data)\nISNI: 0000 0000 5500 9003\nUppslagsverket Finland: SarkiaKaarlo\nWorldCat (VIAF): 78942938\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kaarlo_Sarkia&oldid=20162966”\nSivua on viimeksi muutettu 11. joulukuuta 2021 kello 21.07.


Seksuaalisuuden muutokset syöpään sairastuessa - tiedontarpeet ja tiedonsaanti\nHautamäki-Lamminen, Katja (2012)\nSYÖPÄÄN SAIRASTUNEET ODOTTAVAT TERVEYDENHUOLLON AMMATTILAISILTA TUKEA, TIETOA JA LUPAA KYSYÄ MYÖS SEKSUAALISUUTEEN LIITTYVISTÄ ASIOISTA\nSuomalaisista useampi kuin joka neljäs sairastuu syöpään jossain elämänsä vaiheessa. Naisten yleisimpään syöpäsairauteen rintasyöpään sairastui vuonna 2009 yhteensä 4461 naista ja miesten yleisimpään syöpään eturauhassyöpään 4604 miestä. Syöpärekisterin mukaan suhteelliset elossaololuvut rintasyövässä ja eturauhassyövässä ovat molemmissa 89 prosenttia viiden vuoden kuluttua syöpäsairauden toteamisesta ja kuolleisuus tulee yhä vähenemään kehittyneiden ja uusien hoitomuotojen myötä. Vuoden 2010 alussa Suomessa oli elossa yhteensä 224 494 syövän sairastanutta. Syöpäsairaus ja siihen annetut hoidot aiheuttavat runsaasti tiedon tarvetta. Alkuvaiheessa mahdollisuus sairaudesta selviytymiseen on keskeisin kysymys. Sairauteen sopeutumisen myötä myös muiden kysymysten merkitys kasvaa.\nTutkimuksessa selvitettiin, miten potilaat kokivat syöpään sairastumisen ja syöpähoitojen vaikuttaneen seksuaalisuuteensa ja parisuhteeseensa. Lisäksi selvitettiin potilaiden tiedontarvetta ja tiedonsaantia seksuaalisuuteen liittyvistä kysymyksistä. Tutkimuksessa selvitettiin myös terveydenhuollon ammattilaisten näkemyksiä seksuaalisuuteen liittyvästä informaatiosta ja seksuaaliohjauksesta potilaille.\nTutkimus toteutettiin laadullisin ja määrällisin menetelmin. Tutkimuksessa haastateltiin 20 syöpään sairastunutta yksilöhaastatteluissa sekä yhteensä kymmenen potilasta eturauhassyöpään sairastuneiden ja rintasyöpään sairastuneiden erillisissä ryhmähaastatteluissa. Yhteensä 505 syöpäpotilasta vastasi kahteen eri kyselylomakkeeseen ja terveydenhuollon ammattilaisille suunnattuun kyselyyn vastasi 215 henkilöä.\nTutkimuksessa todettiin, että syöpään sairastuminen aiheutti monenlaisia muutoksia seksuaalisuuteen ja parisuhteeseen. Hoitojen seksuaaliset haittavaikutukset olivat yleisiä. Potilaat kokivat kielteisiä muutoksia kehonkuvassaan, itsetunnossaan ja seksuaalisissa toiminnoissaan. Seksuaaliset haittavaikutukset erosivat merkitsevästi eri syöpädiagnooseissa, eniten niitä oli eturauhassyöpäpotilailla.\nSeksuaalisuuteen liittyvä tiedontarve koettiin yleisesti vähemmän tärkeäksi moniin muihin tiedontarpeisiin verrattuna. Seksuaalitiedontarpeen merkitys kuitenkin korostui potilailla, jotka kokivat haittavaikutuksia seksuaalisuudessaan tai parisuhdeongelmia sairastumisen seurauksena. Parisuhteessa elävät pitivät seksuaalisuuteen liittyvää tiedontarvetta tärkeämpänä kuin yksin elävät. Sukupuoli vaikutti niin, että naiset odottivat tukea naisena eheytymiseen, kun taas miehet ja etenkin eturauhassyöpäpotilaat odottivat tietoa sairauden ja hoitojen vaikutuksista seksuaaliseen kykyynsä.\nPotilaat odottavat, että terveydenhuollon ammattilaiset tekevät aloitteen seksuaalisuudesta keskustelemiseen. Ohjauksen toivotaan olevan yksilöllistä, ammatillista ja osana hoitosuunnitelmaa. Potilaat kokevat saavansa tietoa sairauden ja hoitojen vaikutuksista seksuaalisuuteen ja parisuhteeseen huomattavasti vähemmän kuin he tuntevat tarvitsevansa. Seksuaalisuuden merkitys sairauden yhteydessä on yksilöllinen. Tulosten perusteella lisääntynyt seksuaalitiedontarve on tunnistettavissa samoin kuin seksuaalista eheytymistä edistävät ja rajoittavat tekijät.\nTerveydenhuollon ammattilaiset pitävät seksuaalisuuteen liittyvää keskustelua potilaiden kanssa työhönsä kuuluvana, mutta todellisuudessa keskustelua käydään harvoin ja useimmiten potilaan aloitteesta. Terveydenhuollon ammattilaiset arvioivat tämän johtuvan ajan ja koulutuksen puutteesta.


Kirjallisia vilkaisuja alelaareista: Jo Nesbø: Panssarisydän\nJo Nesbø olisi voinut lopettaa Harry Hole -sarjansa tähän kirjaan: Panssarisydän, 2010 (Panserhjerte, 2009). Tai ehkä hän olisi voinut lopettaa sen jopa nide, pari aiemminkin. No, Nesbø ei tehnyt niin.\nUseat sarjamuotoon ajautuneet kirjailijat tekevät työnsä sisäsiististi, mutta vailla erityistä intohimoa tahi haluakaan uudistua. Sarjan kohdalla kysymys uudistumisesta on tietysti myös paradoksaalinen.\nLukijoiden onneksi Jo Nesbø on eri maata, kaikella tapaa. Hän on tasaisen laadukas ja yllätyksellinen kirjailija, joka pystyy varioimaan myös sarjaa. Harry Hole -sarja on komeaa luettavaa. Kirjallisuudesta pitävä ei pety, siinä kuin pessimistikään.\nNesbø tarjoilee täyden kattauksen, joka pitää sisällään tuttuja elementtejä, mutta hän työstää niitä koko ajan pois mukavuusalueelta. Tuntuu juuri Panssarisydäntä lukiessa, että Nesbø on huvitellut haastamalla nimenomaan itsensä ja laittamalla Harry-polon aina vain kahjompiin tilanteisiin selviytymään. Ehkä ainoa huomautettava koskeekin juuri tätä: Panssarisydämessä Harry joutuu sillä tavalla kiperiin tilanteisiin, että ratkaisut niistä selviytymiseen ovat yhä sarjakuvamaisempia. Se syö Harry Holen hahmon arkisuutta siinä kuin tekee hänestä yhä legendaarisemman.\n(Aina on tietenkin myös kysymys elokuvallisuudesta näyttävyydestä. Ainakin Lumiukkoa ollaan tekemässä elokuvaksi...)\nKirjan alussa Harry on paennut itäisille maille Hong Kongiin, josta häntä tulee hakemaan kotiin kaunis naiskollega (!). Norjassa riehuu taas sarjamurhaaja, ja Holen asiantuntemusta ja intuitiota tarvitaan deekiksestä ja halveksunnasta huolimatta.\nHarry on enimmäkseen vastentahtoinen, mutta perustaa kuitenkin kolme hengen salaisen ryhmän murhia tutkimaan. Työ edistyykin, kunnes ryhmä paljastuu tai oikeammin: ryhmän sisällä oleva myyrä on tehnyt työnsä.\nErinäisten käänteiden jälkeen Harry kiinnitetään mukaan kilpailevaan keskusrikospoliisin tiimiin, josta hänet tietysti myöhemmin lempataan ulos huolimatta tuloksista. Harryn tunnettu itsepäisyys vie hänet kirjan viimeisillä sivuilla Afrikkaan päättämään tarina. Ja sitten takaisin Hong Kongiin.\nPanssarisydän on tolkuttoman pitkä ja juonikas kirja, mutta uuvuttava tahi tylsä se ei ole. Juonta pyöritetään riittävillä kierteillä aina uuteen asentoon ennen kliimaksia. Kirjalija ei kuitenkaan sotkeudu omaan näppäryyteensä tai jää oman juonikkuutensa lumoihin. Tarina toimii käänteineen päivineen.\nNesbøllä on tapana maalata Harry aina nurkaan jutun edetessä, eikä tämä kirja totisesti tee tässä suhteessa poikkeusta. Harry rikkoutuu yhä pahemmin sekä ulkoisesti että sisäisesti. Hän on toimintakykyinen mutta vajaa. Äärimmäisen kiinnostava hahmo. Onneksi hyllyssä on poikittain odottamassa vielä kaksi Hole-kirjaa.\nLähettänyt Atso ja hämmästy! klo sunnuntaina, huhtikuuta 03, 2016


Sordo kaasuttelee kärjessä Monte Carlossa\ntorstai 24.01.2008 klo 21:01\nDaniel Sordo ja Sebastien Loeb nostivat Citroen-tallin kaksoisjohtoon Monte Carlo -rallin ensimmäisellä erikoiskokeella.\nFordin Mikko Hirvonen on kauden ensimmäisessä MM-rallissa kolmantena 20,1 sekuntia kisaa johtavalle Sordolle jääneenä. Kisan voittoa puolustava Loeb on toisena 3,8 sekuntia tallitoveristaan.\nJari-Matti Latvalan uran Fordin ykköstiimissä alkoi takkuisesti. Hän jäi ensimmäisellä erikoiskokeella yli neljä minuuttia kärjestä. Latvala menetti aikaa rengasrikon takia.\nToni Gardemeister jäi ensimmäisellä ek:llaan Suzukin WRC-autolla 58,7 sekuntia kärjestä. Hänen ajokkinsa kone hukkasi sensorivian takia osan turbonpaineesta torstaina aamulla ajetun testiek:n alussa, mutta vika saatiin kuntoon ennen torstain ensimmäisen ek:n alkua.\nTorstaina rallin reitillä on kaksi erikoiskoetta, jotka kuuluvat kisan nopeimpiin. Ensimmäisenä ajettiin reilun 28 kilometrin mittainen St. Jean en Royans. Myöhemmin ilalla ajetaan vielä 18 kilometrin La Cime du Mas.\nRalliautoilun MM-sarjassa on tällä kaudella 15 osakilpailua. Sarjan avaavaa Monte Carlo -rallia ajetaan lauantaihin asti alppiteillä Valencen tuntumassa ja ralli siirtyy sunnuntaiksi Merialpeille Monacon tuntumaan. Kisan 19. ja viimeinen ek ajetaan Monacon kaduilla sunnuntaina.


Firestone-maatalousrenkaat | Bridgestone-brändi Euroopan maatalousrenkaiden markkinoille\nTeknologiaa aiempaa suurempien ja tehokkaampien maatalouskoneiden tarpeisiin\nBridgestone Europe laajentaa monibrändistrategiaansa ja tuo Bridgestone-brändin Euroopan maatalousrenkaiden markkinoille.\nBridgestone-maatalousrenkaat tähtäävät Euroopan kasvavaan laaturengassegmenttiin ja vastaavat kaikkein suurimpien ja tehokkaimpien maatalousajoneuvojen ja -koneiden tarpeisiin. Esimakua brändilupauksesta on luvassa kansainvälisillä Agritechnica-maatalousmessuilla Hannoverissa 12.–16.11.2013. Ensimmäinen tuote lanseerataan suunnitelmien mukaan toukokuussa 2014 Essenissä Saksassa pidettävillä kansainvälisillä REIFEN-rengasmessuilla, ja myynti Euroopassa aloitetaan vuoden toisella puoliskolla.\nUusi Bridgestone-valikoima täydentää yhtiön nykyistä Firestone-maatalousrengastarjontaa yhtiön useaan tuotemerkkiin perustuvan strategian mukaisesti. Firestone on panostanut voimakkaasti tuotevalikoimansa uudistamiseen ja saanut vahvan jalansijan Euroopan markkinoilta. Se tarjoaa maanviljelijöille erinomaista suorituskykyä ja tuottavuutta. Bridgestone keskittyy suurimpiin ajoneuvoihin ja koneisiin markkinoiden korkeimmassa laatusegmentissä ja pyrkii siten välttämään päällekkäisyydet merkkien koko- ja mallitarjonnassa.\n"Bridgestone- ja Firestone-brändien vahvuudet ja ominaisuudet eroavat toisistaan. Tämä toimintamalli takaa, että meillä on tarjota maanviljelijöille optimaalinen ratkaisu kaikissa segmenteissä." Lothar Schmitt, Director Agricultural and Off-the-Road tyres, Bridgestone Europe\nEuroopan maatalouden nopea muutos on Bridgestonelle mahdollisuus. Maatilojen määrä pienenee mutta niiden koko kasvaa, ja tehokkuuden maksimointiin pyritään usein jakamalla resursseja. Myös maatalouden koneet erikoistuvat yhä pidemmälle ja muuttuvat yhä suuremmiksi ja tehokkaammiksi.\nMaatalousrenkaiden valmistajien haasteena on pysyä mukana kehityksen tahdissa. Maailman suurimpana renkaiden ja muiden kumituotteiden valmistajana Bridgestone vastaa haasteeseen useaan brändiin perustuvalla kohdennetulla tuotevalikoimalla, joka täyttää kaikkien maatalouden toimijoiden tarpeet.\nBridgestone on sitoutunut kestävään maatalouteen\nBridgestone Corporationin missio on pysynyt samana aina siitä lähtien, kun yhtiön perustaja Shojiro Ishibashi muotoili sen vuonna 1931: ”Serving Society with Superior Quality.” Yhtiö toteuttaa missiotaan päivittäin tarjoamalla asiakkaille korkealaatuisia tuotteita ja palveluja sekä tekemällä osansa kestävän kehityksen varmistamiseksi, jotta nykyiset ja tulevat sukupolvet voisivat nauttia turvallisesta ympäristöstä. Siksi se valmistaa korkealaatuisia maatalousrenkaita, jotka auttavat tehostamaan tuotantoa suojellen samalla sekä viljelykasveja että kallisarvoista ruokamultaa.\nBridgestone on maailman suurin renkaiden ja muiden kumituotteiden valmistaja. Bridgestone toimii yli 150 maassa ja valmistaa renkaita lähes kaikentyyppisiin ajoneuvoihin: henkilöautoihin, kuorma-autoihin, linja-autoihin, maansiirto- ja kaivoskoneisiin, lentokoneisiin, moottoripyöriin sekä teollisuus- ja maatalouskoneisiin.


Osoite rue Drake, H4E 4G6 Montreal, Kanada\nKohteen ID 3Y7W72XR\nKännetty Google Translaten avulla Näytä alkuperäinen versio. Suuri huoneisto sijaitsee kätevästi päälle Jolicoeur metroasemalta. Helppo pääsy kaikkialle keskustaan muutamassa minuutissa (15) bussilla ja metrolla. Sinun ei tarvitse yöpyä hostellissa enää, kun voit olla koko huoneiston oman itsensä ja ystävänsä. Se on hyvä 1 makuuhuone ja kaksinkertainen vuodesohva viihtyisä asunto.\nHinta viikolta 1 vieraalle 365 €\nHinta kuukaudelta 1 vieraalle 862 €


Villit askeleet - Dancing ♪: maaliskuuta 2012\nBaletti on minulle vieras tanssimuoto, ja koska siitä on mm. wikipediassa niin paljon tietoa, noukin ainoastaan hieman historiikkiä. Ja laitan enempi videoita. Halutessa voi itse kukin lukea wikipediasta lisää.\n♫ ♪ ♪ ♫ ♪ ♬ ♪\nBaletti (italian verbistä ballare, “tanssia”, ranskaksi ballet, “tanssi”) on nimitys erityiselle musiikin säestyksellä näyttämöllä esitetylle tanssimuodolle ja -tyylille. Sanalla tarkoitetaan myös esitettävää teosta sekä tanssiryhmää. Baletti on yksi tanssitaidemuoto ja länsimaisen taidetanssin vanhin lajityyppi. Balettiteoksissa käytetään klassisen tanssin lisäksi kansantanssipohjaista karakteritanssia sekä miimistä elekieltä, jolla tanssijat kertovat tunteistaan, kommunikoivat keskenään ja tulkitsevat katsojille kertomuksen sisältöä. Teoksessa vaihtelevat balettikuoron (corps de ballet) esittämät näyttävät ryhmätanssit sekä solistiset osuudet. Usein teoksissa on pääpari – ballerina ja hänen partnerinsa – joiden esittämissä kaksintansseissa (pas de deux) nähdään sekä pisimmälle vietyä tanssi-ilmaisua että teknistä bravuuraa, taituruutta.\nEsimerkkejä yleisön mieleen jäävistä baletin liikkeistä ovat muun muassa developpé à la seconde (jalan nosto sivulle), grand jeté (hyppy jossa jalat avautuvat spagaattiin ilmassa), tours fouettés (toistuvat pyörähdykset yhdellä jalalla toisen ottaessa vauhtia sivulta) sekä arabesque (asento jalka nostettuna korkealle taakse). Baletin liikkeistö kehitettiin alun perin Ranskassa ja siksi sen yhteydessä käytetään ranskankielisiä termejä.\nBaletti syntyi Italiassa renessanssin kukoistuksen aikaan 1400-luvulla. Alussa baletti oli hoviväen huvittelu- ja seurustelumuoto ja hyvä tanssitaito kuului aatelisen perussivistykseen – monien muiden taitojen ohella.\nDon Quichotte Paris Ballet. 2002.\nBaletti kehittyi tanssimestarien järjestämiksi tanssispektaakkeleiksi, joita hoviväki esitti toisilleen. Niissä yhdistyivät tanssi, musiikki ja laulu. Esittävän tanssin ja seuratanssin ero oli niissä häilyvä, sillä tanssijat olivat hoviväkeä ja tanssit muistuttivat ajan seuratansseja. Ensimmäiset teatterit rakennettiin balettia varten vuonna 1580. Niissä vähemmän tärkeät katsojat seurasivat esitystä ylhäältä parvilta, mutta päävieraat samalta tasolta esiintyjien kanssa välillä jopa osallistuen tanssiin.\nHovibaletti saapui myös Ranskaan luultavasti 1400-luvun lopussa. Ensimmäinen varsinainen balettiteos oli Ballet Comique de la Reine vuodelta 1581. Balettiesitys järjestettiin erään avioliiton juhlistamiseksi noin kymmenelle tuhannelle vieraalle ja se kesti iltakymmenestä aamukolmeen. Edelleen esiintyjinä oli vielä aatelisväki itse, mutta heidän arvolleen sopimattomat groteskit tai koomiset roolihahmot annettiin ammattiakrobaattien esitettäviksi.\nLudvig XIV rakasti tanssimista ja sai joidenkin lähteiden mukaan nimensä “Aurinkokuningas” esitettyään aurinkoa Le Ballet de la Nuit -teoksessa 1653. Hän jatkoi tanssimista baleteissa vertauskuvallisissa rooleissa vuosien ajan kunnes tuli liian lihavaksi siihen.\nOopperabaletit olivat rakenteeltaan löyhiä ja niiden kohtauksia vaihdeltiin ja muunneltiin tilanteen mukaan. Joinakin iltoina esitettiinkin vain “parhaat palat” ja suosituimmat kohtaukset useammista teoksista koottuna. Miestanssijat olivat vielä näyttämön valtiaita – paljolti, koska heidän vaatetuksensa salli vapaamman liikkumisen, mutta myös ensimmäiset ballerinat alkoivat nousta kuuluisuuteen. Marie-Anne Cupis de Camargo eli “La Camargo” (1710–1770) oli tunnettu hämmästyttävästä jalkatyöskentelystään ja hän lyhensi hameenhelmojaan nilkan yläpuolelle, jotta hänen tekniikkansa pääsisi esille.\nSwan Lake; Royal Ballet 2009.\nItsenäiseksi lajiksi baletti muodostui vasta 1700-luvun toisella puoliskolla, kun ranskalainen balettimestari Jean-Georges Noverre (1727–1810) teki monia uudistuksia\n1800-luvulla alkoi taiteessa romantismin vaihe, joka aiheutti isoja muutoksia myös baletissa. Syntyi reaktio klassismin muodollista kylmyyttä vastaan ja tunteet nostettiin järjen edelle. 1830-luvulta eteenpäin romantismin kukoistuskaudella baletista tuli huippusuosittua.\nAluksi varpaille noustiin vain ohimenevään asentoon, mutta kun tossunkärkiä vahvistettiin parsimalla ja kovetettiin liimoilla, pystyttiin tekniikka kehittämään voimannäytteestä taiteelliseksi tehokeinoksi, jolla oli oma funktionsa. Miestanssijoiden rooli muuttui toissijaiseksi ballerinan tukena ja partnerina toimimiseksi. Ensimmäinen varpaiden kärjillä tanssinut ballerina oli kuuluisan italialaisen tanssijasuvun jäsen Marie Taglioni, joka teki debyyttinsä 18-vuotiaana Wienissä 1822. Hän tuli kuuluisaksi tanssinsa keveydestä ja sulokkuudesta ja höyhenenkevyet alastulot hypyistä olivat ennennäkemättömiä.\nReed more in english.\ntanssin kokosi orvokki Ei kommentteja:\nhakusanat 68. baletti, baletti\nIloisen mielen tanssi. Tätä ei voi katsoa (tanssia) ryppyotsaisesti.\nJa entä musiikki, se on mukaansatempaavaa.\n♫ ♪ ♬ ♪\nBalboa on swing-tanssi joka syntyi 1920-luvulla. Toisin kuin muita swing-tansseja, Balboa tanssitaan tanssiotteessa tiiviissä vartalokontaktissa, jossa vartalot koskettavat toisiaan reidestä rintaan asti. Balboan kauneus on nimenomaan tanssijoiden välisessä kontaktissa ja kommunikaatiossa, jota katsoja ei välttämättä pysty näkemään. Balboa onkin koettu enemmän “tanssijan tanssiksi” kuin näytöslajiksi.\nBalboan perusta on sen verran yksinkertainen, että sitä voidaan tanssia myös hyvin nopeatempoiseen musiikkiin. Sitä voidaan kuitenkin tanssia myös hitaaseen musiikkiin, jolloin jää luonnollisesti enemmän aikaa tarkalle jalkatyölle ja erilaisille muunnelmille.\nBalboa syntyi, kun tanssipaikat alkoivat olla ylikansoitettuja, ja parista irtautumiseen ei enää ollut kunnolla tilaa. Balboa on hyvin sisäänpäin kääntynyt tanssi, suuri osa liikkeestä tapahtuu polvien alapuolella. Se on hyvin nautittavaa tanssijalle, mutta ei välttämättä näytä kovin erikoiselta ulkopuoliselle katsojalle. Se tarjoaa myös vanhemmille tanssijoille mukavan tavan tanssia kaikenlaiseen musiikkiin.\nBalboasta on kaksi hyvin erilaista muotoa:\nBalboa, jota kutsutaan myös Pure Bal-nimellä. Tanssijat pysyvät tiiviissä vartalokontaktissa kaiken aikaa, tanssien erilaisia askelkuvioita, tehden käännökset ja liikkuen parina.\nBal-Swing, joka tunnettiin alun perin vain Swinginä tai toisinaan Randy Swinginä. Tämä tanssi on hyvin erilainen Pure Balboaan verrattuna. Vartalokontaktia ei pidetä jatkuvasti, ja kuviot ovat lähempänä muita swing-tansseja. Tämä tanssityyli sai alkunsa Charlestonista ja aikaisin tunnettu tapaus jossa tätä tanssityyliä käytettiin oli kilpailussa Venice Beachilla vuonna 1932. Nimi Bal-Swing syntyi 1970-luvulla yrityksenä erottaa tanssi yleisemmästä termistä swing-tanssit.\nBalboan perusaskel koostuu periaatteessa kahdesta two-step -askelesta peräkkäin, jotka otetaan shufflaamalla jalkoja. Kenkien tulee tästä syystä olla riittävän liukkaat jotta tanssiminen yleensä onnistuu – viejä voi käyttää esimerkiksi nahkapohjaisia tanssikenkiä seuraajan usein käyttäessä korkokenkiä.\nReed more: wikipedia\nArkiseen eli jokapäiväiseen tyyliin :)\nBalboa dance demo\nILHC 2008 :: 1st Place Balboa\nAlex & Julia dance Balboa 2006 Russia\nBalboa csoport - Sztepp fesztivál 2011\nHieman opettelemista - How you do this.\nbalboa basic, scoots, lollies\nIntermediate balboa - Steve and Heidi\nSwing So Simple - Improvers’ Balboa Workshop (27 March 2010)\nSwing So Simple - Beginners’ Balboa Workshop (30 Jan 2010)\ntanssin kokosi orvokki 3 kommenttia:\nhakusanat 67. balboa, balboa, Rock'n'Swing-tanssit, swingtanssit\nForró on sekä brasilialainen paritanssi, että sitä säestävä musiikkityyli, joka on kotoisin Koillis-Brasiliasta.\nForró tunnetaan lähes koko Brasiliassa, ja ainakin suurimmista kaupungeista voi löytää forrólle omistettuja iltoja. Forró-tanssiaiset ovat suuria juhlia, jotka saattavat kestää koko yön. Brasilian ulkopuolella forró tunnetaan huonosti.\nBrasiliassa forroa kuulee usein iltaisin livenä ravintoloissa ja baareissa, mutta sitä tanssitaan paikallisissa tanssirvintoloissa. Tanssit saattavat kestää aamuun asti. Forro-tyylejä on paljon, joten sitä ei voi tanssia väärin.\n♪ ♫ ♬ ♪ ♫\nForró on paritanssi, jota tanssitaan hyvin lähekkäin, jopa lähempänä kuin bachatassa ja salsassa. Tanssiasento on lomittainen: sekä miehen että naisen oikea jalka on parnerin jalkojen välissä. Miehen oikea käsi pitää tiukasti naisen vyötäröstä kiinni, vasen naisen kädestä. Naisen vasen käsi on miehen olkapäällä. Tanssijat liikkuvat samanaikaisesti edestakaisin. Lantion voimakkaasti keinuva liike on forróssa erityisen tärkeä.\nTampereella forróa opettaneelta brasilialaiselta kuultu versio nimen synnystä: toisen maailmansodan aikaan Pohjois-Brasiliassa jenkit järjestivät tansseja “For All” ja tästä tanssin nimi vääntyi nykyiseen muotoonsa.\nForró Universitário - Literalmente\nA Arte de Dançar a Dois: Forro\nForro dancing - Claudia, Bebe, Braz and others\nNäin sen tanssit / How to do this dance\naprenda a dançar forró com franz rocha\nFORRÓ - Aula para Iniciantes 02 - Equipe Rodrigo Scherer\nhakusanat 66. forró, forró, latinalaiset\nRakas viejä... (tango)\nAlarajahuojennus – rahanarvoinen vinkki tanssinopettajille\n42. sirtaki (zorbas)\n23. tiputanssi (chicken dance)


Miltä Etelämantereen alla näyttää? | Helsingin yliopisto\nMiltä Etelämantereen alla näyttää?\nTutkijaryhmä Helsingin yliopistosta ja Uudesta-Seelannista selvittää Etelämantereella, miten ilmastonmuutos on vaikuttanut eri eliöiden ruokavalioon. Uuden tutkimustiedon lisäksi tutkijat tarjoavat myös yleisölle mahdollisuuden sukeltaa virtuaalisesti jään alle.\nHelsingin yliopiston tutkimusryhmän matka Etelämantereelle ei sujunut ilman vaikeuksia: lennot olivat myöhässä ja osa matkatavaroista kateissa. Lopulta ryhmä pääsi sotilaslentokoneella tukikohtaansa Antarktikselle uusiseelantilaisten kollegojensa kanssa.\nEtelämantereella retkikunta tutkii, miten ilmastonmuutos on vaikuttanut harvinaisiin ekosysteeemeihin jäätikön alla merenpohjassa. Ryhmä dokumentoi ensi kertaa kokonaisen tutkimusmatkan virtuaalisella 360-kameralla. Näin yleisö pääsee seuraamaan, mitä tutkijat työssään tekevät.\nTutkijat yöpyvät kuusiviikkoisen matkan ajan teltoissa, vaikka lämpötila Etelämantereella saattaa laskea -40 asteeseen.\nSyö, nuku ja sukella − toista!\nKehnot sääolot pidättelivät retkikuntaa Scottin tukikohdassa reilun viikon. Nyt retkikunnan jäsenet professori Alf Norkko, meribiologi ja tutkija Joanna Norkko ja tutkimusretkeilijä Patrick Degerman ovat siirtyneet päivittäiseen rutiineihin. Ne sisältävät syömistä, nukkumistä, sukeltamista, kuvaamista ja tutkimusta.\nPatrick "Pata" Degerman toimii retkikunnan valokuvaajana. Tässä makupaloja hänen ottamistaan upeista valokuvista:\nTutkimustyötä tehdään muun muassa sukeltamalla Etelämantereen jään alle.\n− On ilo työskennellä kristallinkirkkaassa vedessä. Merenpohjassa näkyy paljon kiehtovaa elämää, sanoo Alf Norkko.\nTutkimusryhmä tekee suurta koetta 16 metrin syvyydessä New Harbourissa. Merenpohjaan on sijoitettu kahteen riviin kaksikymmentä sivuiltaan puolimetristä kammiota.\n− Analysoimme näytteitä ja saamme lisää tietoja siitä, kuka syö kenet. Tämä voi paljastaa meille joidenkin lajien muuttaneen ruokavaliotaan 15 viimeisen vuoden aikana. Siitä voimme arvioida, mitä tämä tarkoittaa tulevaisuudessa näille arvokkaille ekosysteemeille, Norkko selittää.\nRetkikunnan esittelyvideota on katsottu lähes 1500 kertaa Youtubessa.\nRetkikunta raportoi matkan tapahtumista ja edistyksestä Science Under the Ice Facebook-sivulla, jolla on jo lähes 3000 seuraajaa. Sivun kautta voi lähettää myös kysymyksiä retkikunnalle liittyen matkaan ja sukelluksiin.\nKotimaiset ja kansainväliset mediat ovat raportoineet tutkimusmatkasta.\nLue juttu retkikunnan valmisteluista ja taustasta Etelämanner tallentuu virtuaalitodellisuuteen tai seuraa retkikuntaa Facebookissa sekä Twitteristä ja Instagramissa aihetunnisteella #scienceundertheice.\nTeksti Karin Hannukainen, Anu Valkeajärvi, Vera Schoultz


Online Game Halloween Pikku Sweetie. Pelaa verkossa ilmaiseksi.\nPlaying "söpö pikku Halloween" tuo sinulle paljon myönteisiä puolia. Se on yksi hauskimmista lomien. Ohje söpö tyttö Bertha kokoontuvat puolue, kun Halloween. Hänen poimia muodikkain ja kaunein mekko.\n© gam9.com - ilmainen nettipeli Halloween Pikku Sweetie (). Myytävät Pelaa online flash peli Halloween Pikku Sweetie ilmaiseksi. Älä unohda arvostella tätä peliä Halloween Pikku Sweetie ja jakaa tämän pelin kanssa parhaita ystäviä.\nPeli Halloween Pikku Sweetie Online\nPlaying "söpö pikku Halloween" tuo sinulle paljon myönteisiä puolia. Se on yksi hauskimmista lomien. Ohje söpö tyttö Bertha kokoontuvat puolue, kun Halloween. Hänen poimia muodikkain ja kaunein mekko. Bertha on lomalla valokeilaan. Voit pelata pelin hiirtä. Onnea peleihin!\nHalloween Pikku Sweetie ( Äänet1, Toissijainen Arvostelu: 1/5)


VR aikoo vähentää konduktöörien töitä Kaakkois-Suomessa\nJulkaistu 9.4.2021 klo 14:24\nVR pudotti tällä viikolla yt-pommin Kouvolassa työskentelevien konduktöörien niskaan. Yhtiö aloittaa tiistaina 15.4. yt-neuvottelut, jotka koskevat Kouvolan työpistettä. Kouvolassa työskentelee 26 konduktööriä ja yksi esihenkilö.\nVR:n tarkoitus on vähentää konduktöörien töitä Kaakkois-Suomen junaliikenteessä. Yhtiö aikoo siirtää suuren osan Kouvolan palveluyksikön töistä Helsinkiin.\n– Tämänhetkisen tiedon mukaan VR pyrkisi tarjoamaan töitä kaikille yt-neuvotteluihin joutuville, mutta suurimmalla osalla porukkaa ei ole mahdollisuutta ottaa vastaan töitä Helsingistä asti, kertoo JHL:n Raideammattilaisten osasto 72:n puheenjohtaja, konduktööri Tuomas Seppänen.\nSuunnitelma tuli työntekijöille yllätyksenä\nKouvolan konduktöörit vastustavat yt-suunnitelmia mielenilmauksella perjantaina 9. huhtikuuta. Konduktöörit jäävät kotiin ja osa alueen junaliikenteestä peruuntuu.\n– Työnantajalta tuli keskiviikkona yllättäen kutsu yt-neuvotteluihin 15. huhtikuuta alkaen. Sopeutustoimia on käynnissä jo nyt ja henkilökunnalla oli oletus, että koronan vuoksi tehdyt lomautukset riittävät kantamaan vaikean ajan yli, Tuomas Seppänen sanoo.\nRaideammattilaiset JHL ry:n puheenjohtaja Teppo Järnstedt moittii VR:ää siitä, että yhtiö ei kanna vastuuta henkilökunnasta, joka on antanut kaikkensa vaikeana poikkeusaikana.\n– Tämä osoittaa työnantajalta huonoa pelisilmää. Konduktöörit ovat koronakriisin keskellä hoitaneet junien asiakaspalvelun kiitettävästi. Tässäkö on Kouvolan työpisteelle kiitos?\nJärnstedtin mielestä suunnitelmat kannattaisi suosiolla kuopata.\n– Vaikea nähdä, että muutoksen myötä esimerkiksi Lahti-Kouvola tai Kouvola-Kotka välillä asiakaspalvelu parantuu millään tavalla.\nJHL junat konduktöörit raideliikenne rautatieala yt-neuvottelut


Venäläistä orkestrointia – putinointia shakkipelinä — Ilkka Luoma\nAL IL Vf - Pz BL US VU BL AL | BLOG 43399\n1989 | 17869\nIlkka Luoma 8.7.2016 08:37\n9] BOFIT – Venäjän taloustilastot ~ http://www.suomenpankki.fi/bofit/seuranta/venajati... - [BoF]\n17] EU-rauha takautuu Saksan ja Venäjän kanssa -yhdessä ~ http://portti.iltalehti.fi/keskustelu/showthread.p... - \n20] Luoko Alex Stubb turvaa vai turvattomuutta natotuksellaan ~ http://portti.iltalehti.fi/keskustelu/showthread.p... - \n22] Nato-isäntämaasopimus – olemmeko jo viholliskandidaatti? ~ http://portti.iltalehti.fi/keskustelu/showthread.p... - \nJuha Kuikka 8.7.2016 09:42\n"kun Stalin Molotov-Rippentropin voimaannuttamana kyllästyi vitkutteluumme tekemiään maanvaihtoehdotuksia kohtaan."\nSe kyllästyminen oli tapahtunut jo aikaisin syksyllä ennen ensimmäistäkään kutsua neuvotteluihin. Koko itärajan pituudelta hyökänneet divisioonat oli mobilisoitu paikoilleen syys- lokakuiden aikana. Suomussalmen suunnalla ei tiettävästi ollut mitään tekemistä Leningradin turvallisuuden kanssa ja siellä päin oli neuvostosotilaille jaettu marssioppaita, joissa kerrottiin kuinka ruotsalaisia rajavartijoita tervehditään Tornionjoella.\nMaanvaihtoehdotuksessa tarjottiin Suomelle lisämaata Laatokan pohjoispuolelta, mutta sielläkin hyökättiin maan valloittamiseksi. Kollaanjokea kauemmas ei tosin päästy ennen rauhan solmimista. Vuoden 1939 aikana oli myös Petroskoista rakennettu Suojärven rajalle kaikessa hiljaisuudessa rautatie joukkojen kuljettamista varten.\nJoten kyllä neuvotteluissa oli tarkoituskin kyllästyä.\nIlkka Luoma 8.7.2016 10:26\nJopa Hangon osalta oltaisiin myönnytty johonkin toiseen lähialueeseen - siis venäläisten taholta. Talvisodan aatto on paljolti venäläisnäkökulmasta tutkimatta - alkaen mystisestä Jartsevista ---\nAinoa täysin varma asia on Mainila ja sen jälkeinen Neuvostoliiton hyökkäys, johon paljolti vaikutti Stalinille tuotu tieto, että suomalaiset antoivat Saksalle vakoilulentojensa kuvia - juuri Leningradin esialueilta.\nJori Kajanto 9.7.2016 08:02\nAinoa täysin varma asia oli se, että NL yritti miehittää Suomen sekä Talvisodassa että Jatkosodassa, ihan sama mitä olisi neuvoteltu. Neuvottelut olivat pelkkää teatteria. Hyökkäys Suomeen oli suunniteltu jo vuonna 1938 ja päätetty siitä.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:40 Vastaus kommenttiin #56\nYhden osapuolen kommentti. Jatkosodan aloitti Suomen puolelta Saksa ja me siinä mukana enemmän tai vähemmän innokkaina. Kremlin (Stalin/Kaganovitsh) arkistot Jartsevista (Rybkin) eteenpäin ovat kiinni - toistaiseksi, odotamme 4.1.2018 :)\nPekka Toivonen 8.7.2016 10:27\n"Neuvostoliitto kaatui USA:n presidentti Ronald Reaganin epäonnistuneeseen Tähtien sota suunnitelmaan."\nP.S. Blogikirjoitus suorastaan kuhisee tahatonta trolli-komiikkaa.\nIlkka Luoma 8.7.2016 10:28\nReaganille oli teollisuuden puolelta supatettu korvaan, että Neuvostoliittoa pitää pilkkoa, jotta sen liian suuria raaka-ainevarantoja saadaan helpommin lännen tuotantokoneiston käyttöön.\nKerrotko yhden esimerkin tahattomasta komiikasta?\nPekka Toivonen 8.7.2016 11:15\nEhkä kyseessä on sitten tahallinen ja julma trolli-komiikka:\n" Tuo 1941-45 välinen Suuri Isänmaallinen sota otti miljoonilta hengen - väitetään Stalinin tietoisesti kurittaneen kansaansa, laskien Wehrmachtin aivan Moskovan porteille."\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:28 Vastaus kommenttiin #17\nPekka, toiset pääsevät tutkimaan lähempää arkistoja kuin toiset ;)\nPekka Toivonen 8.7.2016 16:32 Vastaus kommenttiin #18\nSe todellakin haittaa nykyistä Venäjä- tutkimusta ja Neuvostoliiton aikaisten tapahtumien tutkintaa todella paljon. Arkistoista löytyneiden dokumenttien objektiivisesta tulkinnasta ei voida puhuakaan.\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:26 Vastaus kommenttiin #29\nOlet Pekka oikeassa, vaillinainen arkistojen tutkimus vaikeuttaa objektiivisen kokonaisuuden hahmottamista. Osa arkistoista on kiinni länsitutkijoilta, jopa venäläisiltä itseltään - muun muassa Stalinin yksityisarkistot (esimerkiksi code - Kaga)\nJussi Säntti 8.7.2016 10:19\nBRICS on Wall Streetin keksintö, josta kohteet itsekin innostuivat. Taisivat pitää jonkun kokouksenkin. Muuten käsite ilman mitään merkitystä.\nIlkka Luoma 8.7.2016 10:31\nLännen suurin miettimisen pulma on mahdollinen välien lisäkiinteytyminen niin taloudellisesti kuin sotilaallisesti - Venäjän ja Kiinan välillä. Tosin tuo vaatisi Venäjältä joitain tarkistuksia Siperian osalta. Putinille saattaa lopulta olla fiksumpaa parantaa välejä lännen kanssa - myös lännelle se on suotavaa, sillä Kiina on tämän vuosisatansa jo "ansainnut" ---\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:44\n~ https://fi.wikipedia.org/wiki/BRICS -\nJussi Säntti 8.7.2016 10:36\n"Putin ajaa suurempaa omavaraisuutta"\nKauppoihin saadaan kalliimpaa tavaraa tai vaihtoehtoiseti hyllyt saadaan tyhjiksi.\nIlkka Luoma 8.7.2016 10:40\nVenäjä lienee luonnonvaroiltaan niitä ainoita valtioita, jotka voivat olla täysin omavaraisia, ja tämä suurprojekti on avattu - odotellaan 10-15 vuotta ---\nJussi Säntti 8.7.2016 11:03\nSiitä on kauan, kun varat olivat yhtä kuin luonnonvarat, tuotanto oli silloin tosiaankin omaan tarpeeseen.\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:04 Vastaus kommenttiin #10\nIhmisen eloa eli biomassojen biodiversiteettiä ajatellen ei ole muuta kuin luonnonvaroja - muu on kirjanpidollista kikkailua ja taseilla leikkimistä, kuka tai ketkä milläkin tarkoitushakuisuudella.\nJussi Säntti 8.7.2016 11:10 Vastaus kommenttiin #13\niPad kirjanpidollista kikkailua?\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:29 Vastaus kommenttiin #16\nEipä juuri tuo vitamiineja eloosi - ehkä jotain tiedollista, jos osaa etsiä oikein ;)\nKeijo Lindgren 8.7.2016 13:53 Vastaus kommenttiin #13\nJuuri näin pakolaiset kasvattavat kansantuloa.\nYrityksillä se olisi kustannus.\nIlkka Luoma 8.7.2016 15:24 Vastaus kommenttiin #23\nVarsinkin, jos hoito- ja ylläpitokulut jäävät Suomeen - itse rahathan on otettu ulkoa - velkana.\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:28 Vastaus kommenttiin #23\n~ http://www.talouselama.fi/uutiset/kova-arvio-ess-s... -\n... ohittaa topicin, mutta vastaus kommenttiin!\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:42 Vastaus kommenttiin #23\nKeijo Lindgren 9.7.2016 08:46 Vastaus kommenttiin #40\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:37 Vastaus kommenttiin #57\nKari Rautio 8.7.2016 10:49\nPitää oikein näin US puheenvuoron kautta kiittää blogistia siitä että IPU :n jäsenenä(Suomen itsenäisyyspuolue), hän julkisesti tunnustaa olevansa Kremlin ja Putinin asialla. Ainut mitä ihmettelen,asian voi tietysti korjata, on puolueen/järjestön nimessä oleva Itsenäisyys (Suomen ) sana. Se kun ei sovi mitenkään tuon Venäjän ylistyksen kanssa yhteen.\nEtte sentään ole vielä kollegojenne Bäckmanin ja Janetskin lailla paennut ulkomaille.Rehellisyys ansaitsee aina hatun noston,soisin sitä myös Keskustan kunniapuheenjohtajalle.\nkäynnissä oleva Naton huippukokus on Suomelle näytön paikka.Haluammeko kuulua vapaiden demokratioiden joukkoon vai liittyä Euraasian unioniin ? Kulovaroitus on annettu,se palovakuutus pitää ottaa pian.\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:06\nSuuri virhe välireplikoinnissa. Ei mitään venäjäylistystä, vaan punttien tasapainottamista täältä idän ja lännen vedenjakajalta, jonka kansa on pääsääntöisesti niin lännestä kuin idästä.\nJussi Säntti 8.7.2016 10:57\nPutin vastaan länkkäri, eikös se nyt ole epätasainen shakkiottelu?\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:08\nMaailman suurimpien luonnonvarojen haltijana ei niinkään huono asema, sillä tiedät sinäkin hyvin millä me eletään. Asetahan riisinjyvä shakkilaudan ensimmäiselle ruudulle ja sitten toisella kaksi jne ...\nKiinakin tulee tarvitsemaan Baikalin vettä, jossa sitä on vapaana, puhtaana ja makeana vetenä noin 20 prosenttia koko maapallon varannosta.\nJussi Säntti 8.7.2016 15:07\nElellä mukavasti maan tuotolla, omilla työllä ei niinkään väliä, vanhan Venäjän maanomistajien ajattelua. Tai Neuvostoliiton valtauksilla ja orjatyöllä elelyä. En tiedä ajatteleeko Putin näin, mutta sillä ei pärjää. Ikiaikainen venäläinen ajattelu neuvostoajattelu kirsikkana kakun päällä voi olla kyllä tiukassa.\nIlkka Luoma 8.7.2016 15:25 Vastaus kommenttiin #24\nIsovenäläiset kaipailevat Katariina Suuren aikoja ... jotkut ilkeämielet sanovat, että Iivana Julman ---\nManu Korkman 8.7.2016 18:45 Vastaus kommenttiin #26\nKatariina Suuri oli saksalainen. Ehkä venäläisten kannattaisi etsiä taas hallitsiansa ulkomailta.\nIlkka Luoma 8.7.2016 18:54 Vastaus kommenttiin #45\nTuon ajan kuninkaalliset olivat kaikki enemmän tai vähemmän naittautuneet keskenään ;)\nIlkka Luoma 8.7.2016 11:31\nRisto Volanen blogi:\nOvatko Sanoma ja Yle turvallisuusriksi?\nYllä olevasta blogista kopioitu linkki\nJussi Säntti 8.7.2016 17:57\nTämäkin kuuluisi sinun johonkin toiseen blogiin. Muutenkin turhaa auktoriteetteihin vetoamista.\nIlkka Luoma 8.7.2016 18:36\nJos luet otsikon, huomaat näiden kahden liittyvän elimellisesti Venäjään, sen tapaan toimia ja meihin vaikuttamiseen.\nKari Rautio 8.7.2016 11:42\nVolanen pelaa avoimesti Kremlin ja Venäjän tahdissa. Suomen tulee karistaa nämä YYA- ajan hörhöt pois.He elävät oman suuruutensa aikaa ja haluavat ajan pysähtyvän.Vaikka Einsteinin mukaan aika on suhteellinen se kuitenkin kuluu ja menee eteenpäin.Suomi on 20 vuotta myöhässä turpo asoissa.On tullut aika päättää kumpaan Suomi kuuluu.Osana länttä sen pöydissä päättämässä vai siirtyä autonomian aikaan.Harmaa alue ei kelpaa Euroopalle,Venäjälle eikä Suomelle.\nJa siitä Venäjän luonnonvaroista sen verran että paljon on niistäkin ollut hyötyä,valtion kassan pohja paistaa,ihmisten elintarvikehuolto tökkii,ja valtio tuottaa pelkkää bulkkitavaraa. Hyvä esimerkki on tuo lentotukialus joka lähetettiin Syyriaan.Alukselta ei voi nousta täydessä lastissa,alus on lähinnä uiva katastrofi. Se siitä luonnonvaroista.\nIlkka Luoma 8.7.2016 15:26\nVolanen pelaa sellaisella tietomäärällä, ettei meidän yhteinenkään määrä riitä, vaikka kerrottaisiin viidellä ;)\nIlkka Varsio 8.7.2016 14:55\nBRICS maiden yhteinen kansantuote on 16 000 ( $1 000 mrd). Siis Brasilian, Venäjän, Intian, Kiinan ja Etelä Afrikan.\nYhdysvaltain, Kanadan ja EU:n yhteinen bruttokansantuote on 33 000 ( $1 000 mrd). Pelkästään Yhdysvaltain bruttokansantuote ylittää BRICS maiden bruttokansantuotteen. Mittakaavaero on huikea.\nBRICS maissa asuu maailman köyhimpien ihmisten enemmistö, maailman heikoin koulutus, maailman suurimmat tuloerot, maailman pahimmat ihmisoikeusrikkomukset, maailman heikon demokratia ja maailman surkein oikeuslaitos.\nUSA öljyntuotanto ohitti Venäjän öljyntuotannon jo viime vuonna. Öljyvarantojen määrä on suhteellinen ja suuresti riippuvainen öljyn hinnasta. Kaikki varannot eivät ole tuotantoon soveltuvia kalliiden kustannusten takia. Siperian ja arktisten alueiden öljykentät ovat ikiroudan alla ja tuotantokustannukset ovat yli $130-200/brl.\nOmavaraisuuden merkitys maailmantaloudessa on menettänyt arvoaan ellei joku maa halua sulkeutua totaalisesti muusta globaalista kaupan yhteistyöstä. Esimerkiksi energia, öly, kaasu, kivihiili, metallit jne. ovat täysin maailmanmarkkinoiden hinnoittelun alaisia ja armoilla. Venäjä, Kiina tai Yhdysvallat eivät tee tässä mitään poikkeusta. Ratkaiseva ero on siinä, että näiden maiden taloudet ovat eri tavalla riippuvaisia raaka-aineiden hinnasta. Venäjän yksipuolisen talouden rakenteen vuoksi raaka-aineiden hinta on fataalinen Venäjän taloudessa. Merkit viittaavat siihen, että edessä on Venäjän valtionyhtieöiden myyntejä. Rosneft, öljy-ja kaasukenttiä, kaivoksia etc.\nKauppa on vapaata. Suomen kaupankäynti ja talous on riippuvainen länsimarkkinoista. Ei Venäjän kaupasta. Venäjällä ei ole mitään sellaista tuotetta joka ei olisi korvattavista muista maista ja Venäjä ei ole riippuvainen mistään suomalaisesta tuotteesta jota se ei muualta saa. Näinhän asia juuri on. Venäjä ei ole kiinnostunut pitämään kauppaa yllä muuten kuin juhlapuheissa.\nVenäjän ja Suomen välinen kauppa on surkeaa ja kokonaisuuden kannalta lähes merkityksetöntä.\nIlkka Luoma 8.7.2016 15:30\nKiina on jo yksin tänään maailman suurin talous - IMF raportoi sen jo vuonna 2014.\nVenäjä, sitten Nliitto ja jälleen Venäjä ovat kumulatiivisesti ylivoimaisesti meidän suurin ulkoinen kauppakumppani!\nJos haluaa oikeasti tietää mitä merkitsee venäläinen kauppa meille, kannattaa lukea prof. Markku Kuisman Venäjän kauppa 1750 - 2015 ...\nIlkka Varsio 8.7.2016 17:28\nEt siis itse lukenut liittämääsi linkkiä tai sitten et ymmärtänyt kirjoittamaani tekstiä jossa mainittiin ainoastaan vertailuna maiden bruttokansantuote. :) "Perinteisellä bruttokansantuotemittarilla Yhdysvallat on yhä reilusti Kiinaa suurempi".\nMitä ihmettä sinä tarkoitat kumulatiivisella kaupalla. Nyt elämme vuotta 2016. Viime vuoden tilaston mukaan.\nSuomen viennin arvo oli v. 2015 n. 53 miljardia €. Siitä Venäjän viennin arvo oli n 3 miljardia euroa.\nSuomen tuonnin arvo oli v. 2015 n 54 miljardia €. Siitä Venäjän tuonnin arvo oli n. 6 miljardia euroa. Siitä öljyä, kaasua ja muuta energiatuontia oli n. 5 miljardia euroa.\nOstamalla öljy kansainvälisiltä markkinioilta Venäjän kaupalla ei ole toisin sanoen kuin torikaupan rooli noin 1 miljardi euroa.\nKun Venäjän kauppaa ei saada tasapainoon, niin olisi varsin järkevää ja aiheellista keskittää kahdenväliset kaupat niiden maiden välisiksi jotka sitä ovat kiinnostuneita kehittämään. Venäjän kauppa on Suomelle suuri riski ja poliittinen painolasti.\nVenäjän ja Suomen välinen kauppa on tabu josta suomalaiset eivät tunnu pääsevän eroon. NL hajoaminen oli Suomen talouden kannalta suuri onni.\nBilateraalikauppa esti suomalaisen teollisuuden rakenteiden uudistamisen ja teknologian kehittämisen. Veimme vanjalle verkkareita, nailoneita, terynelihousuja ja lenkkitossuja ja Kreml lähetti meille sorveja, rautatiekiskoja, junanvaunun pyöriä ja niitä kuuluisia sinkkiämpäreita.\nJunanvaununpyöriä on VR varastot vieläkin pullollaan. Kiskot on joudutta vaihtmaan jo kertaalleen. Puoliakaan lähetetyistä sorveista ei otettu koskaan käyttöön.\nOli tosi kumulatiivista. Se mitä professori Markku Kuisman kirjaan Suomen ja Venäjän kaupan historiasta päättyy kuvainnollisesti faktaan josta Suomi pelastui siirtämällä kaupankäyntinsä länteen.\n"Kun neuvostoimperiumi sitten sortui, talous joutui vapaaseen pudotukseen, Venäjä kuohui sekasortoisena. Suomessa idänkaupan toistaiseksi viimeisin kultakausi oli ohi; idänvienti suli hetkessä olemattomiin, luottotappioita kasautui, konkurssit kaatoivat yrityksiä ja työttömyys räjähti käsiin".\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:31 Vastaus kommenttiin #31\nKaima, kyllä - luin huolellisesti. Ostovoimakorjaus on oikea tapa suorittaa oikeudenmukaista ja totuudellista verrantoa ---\nIlkka Varsio 8.7.2016 20:13 Vastaus kommenttiin #34\nOstovoimakorjattu bruttokansantuote on yksi tapa osoittaa tavallisen kansan elintasoa ja populaatiota. Ostovoimakorjatulla tilastoinilla esitetään mitä hyödykkeitä (tavaroita ja palveluja) tietyllä rahamäärällä saadaan eri olosuhteissa.\nOstovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla rahamäärällä saadaan erilainen määrä hyödykkeitä. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden välillä, käytetään maiden välisessä vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.\nOstovoimakorjatussakin BKT:ssa on kuitenkin ongelmansa. Ensinnäkään se ei mittaa alueen sisäisiä elintasoeroja mitenkään. Siten korkeakaan BKT:n taso ei takaa, että kaikilla kansalaisilla olisi varaa vaikkapa ruokaan.\nKun Kiinan bruttokansantuotetta halutaan esittää ostovoimakorjattuna se ohittaa USA:n ostovoimakorjatun bruttokansantuotteen. Samalla se todistaa Kiinan olevan edelleen väkirikas kehitysvaltio jossa on matala palkkataso ja elinkustannukset sen mukaiset.\nBruttokansantuote taas mittaa kunkin kysymyksessä olevan maan taloudellista suorituskykyä. USA on taloudellisen suorituskyvyn mukaan maailman tehokkain valtio.\nKun nyt kuitenkin oli kysymys Venäjästä niin miltä näyttää seuraava tilasto:\nUSA 54 000 USD\nSuomi 40 000 USD\nVenäjä 24 000 USD\nKiina 13 000 USD\nTalouden mittareiden valinta on siis myös politiikkaa ja venäjästä et saa millään tilastolla maailman johtavaa talousmahtia.\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:35 Vastaus kommenttiin #31\nKumulatiivisuus on ainoa oikea tapa arvioida jonkin/joidenkin maan/ maiden vaikutusta ulkomaankauppana - koska esimerkiksi Suomelle bilateralian aikana saimme rakennettua kansantaloutemme pohjabetonit, jotka vaikuttavat vieläkin.\nLuitko prof. Markku Kuisman kirjan - Venäjä ja Suomen talous 1750 - 2015? (Aiemmin käytin väärää kirjan nimeä, sorry)\n~ http://blogit.image.fi/koponen/kirja-arvio-markku-... -\nJussi Säntti 8.7.2016 18:00 Vastaus kommenttiin #35\nLähdit off-topiciin omassa blogissasi jo kommentista 28 lähtien, tässä on aiheena Putin vastaan länkkäri. Sinun toisessa avoimessa blogissa on Venäjä ja Suomi.\nIlkka Luoma 8.7.2016 18:38 Vastaus kommenttiin #39\nSe oli vastaus toisen esittämään kommenttiin, jossa Venäjän ominaisuuksia liitettiin BRICSiin ---\nHeikki Aukee 8.7.2016 16:29\nKyllä Venäjä on aika yksin uhossaan. En keksi ainuttakaan syytä miksi muut BRICS-maat haluaisivat sitoa itsensä Venäjän itsetuhoisaan politiikkaan. Länsi ei uhkaa Kiinaa, Intiaa, Brasiliaa tai Etelä-Afrikkaa. BRICS ei ole mikään järjestö tai vastaava, vaan sijoittajien keksimä lyhenne itsenäisille maille, mitä yhdistää vain taloudellinen samankaltaisuus kehittyvänä taloutena. Venäjän voi laskea ulos tuosta joukosta jo.\nMitä konkurssikapasiteettinen Venäjä voisi niin elintärkeää tarjota noille maille, että ne olisivat itseään sulkemassa ulos länsimarkkinoilta. Samalla ne ulkopoliittisesti ajaisivat itsensä paitsioon ja osaksi hylkiömaiden "joukkoa" (RUS).\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:37\nPitäisikö Heikin perehtyä Etelä-Kiinan meren tapahtumiin - saari-/ tekosaarikiistoineen?\nHeikki, tutkitko Taiwanin tilannetta tarkemmin ja USA sitoutumista Kiinan suureen ulkosaareen ---\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:40\nVenäjä voi tarjota maailman suurimmat luonnonvarat, biomassavarat, jotka ovat oleellista "kauraa" myös meidän ihmisten "moottoreille" ;)\nKannattaa perehtyä myös Venäjän kansantalouden lukuihin - googlaa 'BOFIT' 'Venäjän tilastot', niin huomaat, että moni EU-valtio voisi olla kateellinen monille tilaston luvuille.\nJussi Säntti 8.7.2016 18:56\nOlisiko hyvä lukea ensin kaikki linkkisi ja sitten alkaa googlailu vai päinvastoin?\nIlkka Luoma 8.7.2016 19:33 Vastaus kommenttiin #47\n"Lukeminen kannattaa aina" -Jörn Donner ;)\nHeikki Aukee 8.7.2016 19:48\nVenäjä voi tarjota raaka-aineita markkinahintaan "liittolaisilleen", mutta mitä semmoista mitä muut eivät muualta saisi?\nJos kuvittelet maailman jakamista blokkeihin kylmän sodan tyyliin, et ole tuonut yhtäkään perustetta miksi brics-maat sulkisivat itseltään pääosan maailman markkinoista.\nToki Venäjä voi myydä raaka-aineita Kiinalle alennuksella jos haluaa, mutta mitä sitten? Kysyntä on pois muualta ja hinta laskee.\nVenäjälle lienee tullut yllätyksenä itselleenkin, että sen raaka-aineiden varaan rakennettu suurvalta-strategia osoittautui flopiksi. Tämä ei tietenkään ole siinä mielessä yllätys, että Kremlissä on tätä nykyä aika ohut ymmärrys taloudesta. Elävät siellä edelleen clearing-kaupan aikaa.\nKukaan Kremlin haikailema "kumppani" ei lähde mukaan pelaamaan Venäjän pelejä omien intressien vastaisesti.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:35 Vastaus kommenttiin #50\nJo yksistään Kiina on eräs maailman suurimpia markkinoita! Ympäristöasioissa se on maailman suurin markkina - me hukkasimme etsikkoaikamme...\nIlkka Luoma 8.7.2016 17:41\nTämä liittyy oleellisesti topicciin ja samalla tuo esille lännettyneen median värilasit - osalainauksina ---\n~ http://yle.fi/uutiset/asiantuntija_venaja_esittaa_... -\nIlkka Luoma 8.7.2016 19:37\nOvatko venäläiset edelleen hyviä shakissa?\nIlkka Varsio 8.7.2016 20:08\nEivät. Viimeksi venäläinen on ollut shakin maailmanmestari kymmenen vuotta sitten. Seuraava mestari löytyy vuodelta 1999.\nVladimir Kramnik voitti mestaruuden vuonna 2006. Hän on asunut nyt Pariisissa vuodesta 2006 ottelun jälkeen.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:33\nVenäjällä lienee eniten shakin pelaajia?\nJuha Kuikka 8.7.2016 21:01\nLuin Ilkka Luoman blogeja jo viime vuosikymmenen lopulla Kiinasta käsin, jossa silloin asustelin. Ne olivat pääsääntöisesti aika harkittuja ja tasapainoisia. Tosin Kiinaa koskevissa osioissa havaitsin joskus monia "uusia asioita".\nSiihen aikaan oli Karjalan palautuskeskustelu uudelleen voimissaan ja Ilkan ajatus itsenäisestä Karjalasta teki myös minuun positiivisen vaikutuksen.\nMutta jotenkin tänä päivänä näyttää siltä, että hänet on kaapattu "Venäjän syliin" samaan tapaan kuin monien (muidenkin) ipulaisten kohdalla on asian laita. Onko tässä takana jokin suurempi pyörä, sitä en tiedä, mutta nimenomaan ipulaisissa tämä ilmiö on hyvin näkyvä. "Itsenäisyyden" puolustaminen IPU:lle tuntuu olevan minkä tahansa muun vaihtoehdon hyväksyminen, mukaan lukien Venäjän Federaatioon liittyminen, kuin pysyminen EU:ssa.\nEikö kuitenkin jokainen rehellinen suomalainen voi tunnustaa, että länsieurooppalainen kulttuuri ja elämänmuoto on meille luontaisempi?\nIlkka Luoma 8.7.2016 21:35\nYksikään ipulainen kuin IPU' n ohjelmakaan ei edes puolella kirjaimella viittaa mihinkään Venäjän Federaatioon. Tuollaisen esittäminen on tyhjää sanahelinää.\nItsenäisyytemme on sen sijaan numero yksi - tosin nyt itsenäisyys on luovutettu monin osin EU-Brysseliin. Sen sijaan IPU ja varsinaiset ipulaiset kannattavat vakaata, puolueetonta - kaikkiin ilmansuuntiin katsovaa ulkopolitiikkaa.\nMe voimme olla Pohjolan sveitsi - olemmehan idän ja lännen vedenjakajalla kuin myös niin lännestä kuin idästä tulleita, itseasiassa ainutlaatuisessa asemassa Venäjän naapureista.\nEräs asia täytyy tunnustaa, se on punnuksien tasapainottaminen Venäjän ja lännen kesken. Tänään media ja monet poliitikot ovat siksi russofobisteja, että puntteja on tasapainotettava puolueettomalla tiedolla, jolla tasapainotetaan tilannetta.\nMeillä ei muutoin ole mitään erityiskäännynnäisyyttä itään tai länteen - eikä edes vasemmalla kuin oikeallekaan :)Meille riittää maamme itseänisyys ja tavoite siihen - uudestaan. Me haluamme päättää itse meille tärkeistä asioista, ei muuta!\nJuha Kuikka 8.7.2016 23:02\nMoskovassa asustava Jon Hellevig esitti muutamia vuosia sitten käsityksestäsi hyvinkin poikkeavia mielipiteitä IPU:n edustajana.\nHaluatko, että kaivelen niitä?\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:23 Vastaus kommenttiin #55\nHellevig ei liity tänään eikä enää eilenkään IPU' uun, silti hänellä on henkilönä yhtäläinen oikeus lausua mielipiteensä. Itse en ota siihen sen kummemmin kantaa.\nIlkka Varsio 9.7.2016 10:13\n"Sen sijaan IPU ja varsinaiset ipulaiset kannattavat vakaata, puolueetonta - kaikkiin ilmansuuntiin katsovaa ulkopolitiikkaa."\nHe,he. Minusta kun on näyttänyt tällä alustalla olevien IPU:laisten suuntautuvan positiivisin sävyin vain yhteen ilmansuuntaan.\nSitä toista vertikaalitason ilmansuuntaa, jonka varassa seisoo koko Suomen talous ja tulevaisuus, ei ole kyllä millään mittarilla käsitelty puolueettomasti.\nJuha Kuikka 10.7.2016 00:15 Vastaus kommenttiin #58\nKiva suositella yhdessä Nenosen kanssa. Mahtoiko ymmärtää kommentisi sisältöä?\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:32 Vastaus kommenttiin #59\nNykypäivänä sisälukutaito on heikentynyt monilla - on alkanut uussisälukutaidottomuuden ja lukemansa ymmärtämättömyyden aikakausi ---\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:25 Vastaus kommenttiin #58\n~ http://fi-ilkkaluoma.blogspot.fi/2014/12/itsenaisy... -\nJarmo Makkonen 10.7.2016 05:08\nHeikki Aukee 10.7.2016 11:40\nMillä perusteella Irak, Libya ja Afganistan oikeuttavat Venäjän miehittämään Uudenmaan ja liittämään sen itseensä, ja sodan käymisen muussa osassa Suomea?\nKoitas nyt selittää niin, että tyhmäkin ymmärtää YK:n velvoitteet ja rajoitteet oikein.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:27\nNykyajan rankka verilöyly alkoi liki jatkuvana virtana, kun Bush nuorempi hyökkäsi Irakiin - ilman mitään mandaattia, ja Englannin entinen PM Tony Blair seurasi ... nyt katkerana anteeksi pyydellen ... Tämä nousee nyt sotilaallisten aggressioiden kärkeen - jälkiselvityksenä. Syy on kirkas - tuosta Irakista alkoi yhdessä jo aiemman Afganistan hyökkäyksen ohella koko isisläisen maailman nousu nykyisiin mittoihin ja kärsimyksiin. Nyt asetellaan aggressiovastuullisia oikeuden eteen - entä USA' n entinen presidentti George W. Bush (se nuorempi) ...? Mitä ennakoimme?\n... ~ http://www.hs.fi/ulkomaat/a1467768428209 -\nJarmo Makkonen 10.7.2016 19:15\n"Millä perusteella Irak, Libya ja Afganistan oikeuttavat Venäjän miehittämään Uudenmaan"\nTuosta en ole kuullutkaan, koska Venäjä miehitti Uudenmaan?\nHeikki Aukee 10.7.2016 20:22\nKysyin perusteita miksi kolmannen maan tekemiset oikeuttaisivat Venäjän miehittämään Uudenmaan ja liittämään sen itseensä. Mitäpä jos vain vastaisit kysymykseen.\nJarmo Makkonen 10.7.2016 21:56\nEn ole koskaan väittänyt, tai edes vihjannut että Venäjällä olisi oikeus miehittää Uusimaa tai mikään Suomen alue joten kysymykseesi on mahdoton vastata.\nHeikki Aukee 11.7.2016 11:00 Vastaus kommenttiin #64\n" En ole koskaan väittänyt, tai edes vihjannut että Venäjällä olisi oikeus miehittää... "\nSeuraavassa näkemyksesi sanasta sanaan:\n" Venäjää voidaan syyttää agressioista Krimillä sen jälkeen kun on käsitelty USA:n ja liittolaisten agressiot Irakissa, Libyassa ja Afganistanissa. Tasapuolisuus kuuluu länsimaiseen perintöön. "\nKommenttisi mukaan Venäjää ei voida syyttää agressioista (sota Ukrainassa, Krimin liittäminen itseensä) Krimillä ennen kuin on kaikki muut vääryydet historiassa korjattu, jos hieman liioitellen asian ilmaisen.\nMe kaikki haluamme kuulla sinulta vastauksen kysymykseen, miksi Venäjää ei saa syyttää kansainvälisen oikeuden rikkomisesta, niin kuin ajattelet.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:31\nOnko tuollainen suunnitelma olemassa? Kerrotko lisää?\nHeikki Aukee 12.7.2016 13:33 Vastaus kommenttiin #72\nSinä ja Makkonen olette näköjään täysin kritiikittömiä Venäjän propagandan ymmärtäjiä. Edes Kremlin kiihkomielisimmät sodanlietsojat eivät usko omia puheitaan siitä, että heillä olisi oikeus loukata tänä päivänä jonkin maan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta, koska historiassa jokin kolmas maa on käynyt sotia jossain päin maailmaa jotakin neljättä maata vastaan.\nLogiikkanne on sitä, että kun tuolla kirkonkylällä joku mukiloi jonkun, niin se oikeuttaa minun tulla tinttaamaan sinua kuonoon.\nEtte tuomitse täysin tuomittavaa asiaa, vaan alatte puolustelemaan Krimin liittämisen Venäjään ja sen sodankäynnin jatkaminen kyseisen maan maaperällä olevan oikeutettua toimintaa. Tuo saa jokaisen epäilemään, että IPU saa rahoitusta propagandan levittämiseen idän suunnalta, kun järkeilynne on niin venäjämielistä.\nIlkka Luoma 13.7.2016 09:29 Vastaus kommenttiin #78\nLogiikka on siinä, etä ulkoista politiikan hoitoa eri maiden osalta pitää osata katsoa kiihkotta, puntit tasapainottaen, kuten esimerkiksi se, ettei media juurikaan ole pohtinut USA' n legiimiä oikeutta/oikeudettomuutta hyökätä suvereenin ja itsenäisen valtion Irakin kimppuun - tunnetuin seurauksin.\nValistuneimmat lukijat ja asiantuntijat ovat huomanneet esimerkiksi mediamme hyvin yksipuolisen asioiden käsittelyn. Herää kysymys joutuuko nyt Bush nuorempi oikeuskäsittelyyn, kuten Eng. entistä PM Tony Blairia uhkaa Irakiin hyökkäyksen osalta.\nUskoisin, että tämä kommentti helpottaa Heikki Aukeen tuskaa katsoa maailmaa vain yhdellä silmällä - aukeaako nyt toinenkin ;)\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:28\nEdes Autonomiassa, emme olleet Venäjän alaisia, ainoastaan tsaarien --- ;) Muuten, tuo autonomian aika oli pisin rauhanjaksomme - nyt elämme sitä toiseksi pisintä ---\nJarmo Makkonen 11.7.2016 21:03\nLiioittelet reippaasti. Valtioiden rikoksia pitää verrata toisiinsa ja säilyttää suhteellisuudentaju. USA:n rikoksista Suomi on kärsinyt konkreettisesti kansainvaelluksen muodossa ja miljardeja on tässä palanut.\nIlkka Luoma 11.7.2016 21:30\nMitä ilmeisimmin suurin rikos ihmisyyttä kohtaan tapahtui Japanissa Hiroshimassa ja Nagasakissa ---\nEnnakoimmeko atomipommien käyttöä enää pelkkiin siviilikohteisiin - Yle TV1 esitti dokumentin Hiroshimasta, jossa amerikkalaisten atomipommi höyrysti tuhansia lapsia, naisia ja vanhuksia taivaan tuuliin muutamissa sekunneissa ... suosittelen vakavasti oheisen dokumentin katsomista, jolloin asettuu erittäin korkean, nykyään jo eläkkeelle jääneen kiinalaisen johtajan lause ajankohtaiseksi - "Yhdysvaltojen maailman poliisin rooli on päättymässä ..."\n~ http://areena.yle.fi/1-2843228 -\nObama ei pyytänyt anteeksi ---\n~ http://www.iltasanomat.fi/ulkomaat/art-20000011848... -\nIlkka Luoma 13.7.2016 09:32\nMaailmanlaajuinen raaka-aineryöstö lienee toiseksi suurin rikos ihmiskunnan tasapuolisuutta kohtaan, mutta kun tuo evoluutio loi kilpailuhalun - suo siellä, vetelä täällä!\nIlkka Luoma 13.7.2016 09:31\nKuinkakohan paljon suljettujen ovien takana Putin ja Niinistö yhdessä kehittelivät liennytystä - jää vain näiden kahden henkilön ja heidän tulkkiensa tietoon!\nPresidenttimme tekee meille irtiottoa perinteisestä EU-ulkopolitiikasta. Hakeudumme Pohjolan sveitsiksi - välittäjärooliin idän ja lännen väliin ja näin turvaamme parhaiten oman turvallisuutemme, olemmehan niin lännestä kuin idästä. Timo Soini pitää vaihtaa nopeasti pätevämpään ulkoministeriin, on vain kaksi vaihtoehtoa, joista toinen ei ole nyt realismia ... Erkki Tuomioja ulkoministeriksi, jolloin synergia toimii myös presidentin kanssa!\n~ http://www.hs.fi/ulkomaat/a1468295252579 -\nIlkka Luoma 2.8.2016 14:15\n... Melkoinen turvallisuuspoliittinen avaus kuorrutettuna aivan konkreettisella asiakohdalla, meidänkin presidentti Sauli Niinistön esille tuomilla transpondereilla. Paino näyttäisi nyt julkitulleiden kutsumaiden pohjalta olevan Itämeri.\n~ http://yle.fi/uutiset/venaja_kutsuu_nato-maita_kes... -