⭐Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli. varma.fi > Työhyvinvointi\nHyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli. varma.fi > Työhyvinvointi\nDownload "Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli. varma.fi > Työhyvinvointi"\n1 Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli varma.fi > Työhyvinvointi2 Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli Hyvä asiakkaamme 3 Työssä jatkaminen kannattaa 4 Onnistumisen edellytyksiä 6 Hyvä työkyky -malli 9 Työkykyä uhkaavan ongelman havaitseminen ja esille ottaminen 10 Ongelman selvittely ja ratkaisu 13 Ongelman selvittely Ratkaisut Sairauspoissaolojen hallinta 19 Sairauspoissaolokäytännöt Sairausloman pitkittymisen ehkäiseminen ja työhön paluun tuki Yhteistyö työterveyshuollon kanssa 24 Työeläkekuntoutus yrityksessä 273 Hyvä asiakkaamme Työurien pidentäminen on Suomen kansantalouden kannalta välttämätöntä väestön ikääntyessä. Meillä työuria lyhentää erityisesti työkyvyttömyys, joka johtaa ennenaikaiseen työuran päättymiseen. Keskeinen tavoite työelämän ja yhteiskunnan näkökulmasta on edistää työkykyä ja mahdollistaa työssä jatkaminen silloinkin, kun työkyky on uhattuna tai jo alentunut. Työurien pidentämistä pohtineissa työryhmissä on tuotu esiin tarve tehostaa työkyvyttömyyden ehkäisyä työpaikkojen ja työterveyshuollon paremmalla yhteistyöllä. Ns. työterveysyhteistyön periaatteena on, että työnantajan olisi oltava selvillä henkilöstön terveydentilasta ja työkyvyttömyysriskistä. Riskeihin pitäisi myös pystyä varautumaan tehokkailla ja vaikuttavilla työterveyshuollon ja työpaikan työkykyä edistävillä ja työssä jatkamista tukevilla prosesseilla. Tämä opas tarjoaa ideoita sellaisten toimintamallien rakentamiseen, jotka mahdollistavat työkykyä uhkaavien ongelmien varhaisen havaitsemisen ja niiden hoitamisen yhteistyössä työntekijän, työnantajan ja työterveyshuollon kesken. Mallien avulla voidaan estää sairauslomien tarpeeton pitkittyminen ja edistää kuntoutumista. Toimintamallit helpottavat yrityksen ja työterveyshuollon välisen yhteisen ajattelutavan löytämistä. Varma tarjoaa verkossa Hyvä työkyky -apuvälineen, joka helpottaa mallin suunnittelua (www.varma.fi > Työhyvinvointi). Varma on suomalaisen työn eläkevakuuttaja Huolehdimme työntekijöiden ja yrittäjien lakisääteisestä eläketurvasta tehokkaasti ja kilpailukykyisesti ja tarjoamme osuvia työeläkevakuuttamisen palveluja. Varman työeläkekuntoutuksen ja työhyvinvoinnin palvelut tukevat työkykyä ja auttavat jaksamaan pidempään työelämässä ja helpottavat yrityksen eläkemenojen hallintaa. Eläkemaksuina kerätyt varat sijoitamme tuottavasti ja turvaavasti nykyisiä ja tulevia eläkkeitä varten. Mari Antti-Poika Asiantuntijalääkäri Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 34 Työssä jatkaminen kannattaa Väestön ikärakenteen muutoksella on merkitystä paitsi kansantaloudelle, myös työelämälle. Työvoiman saatavuus vaikeutuu, koska työelämästä poistuu enemmän väkeä kuin sinne tulee. Työntekijöiden ikääntyminen merkitsee myös pitkäaikaissairauksien lisääntymistä työpaikoilla. Iän mukana fyysinen suorituskyky alenee, eikä tuki- ja liikuntaelimistö kestä enää samanlaista kuormitusta kuin nuorempana. Pitkäaikaissairaudet yleistyvät mutta eivät useinkaan aiheuta työkyvyttömyyttä, vaikka sairaus saattaa aiheuttaa työkyvyn rajoitteita. Näissä tilanteissa voi olla välttämätöntä muuttaa työnkuvaa joiltakin osin niin, että työntekijä voi osallistua työelämään mahdollisimman pitkään ja täysipainoisesti. 4 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli5 Työssä jatkaminen sopivissa työtehtävissä on kaikkien etu. Työntekijälle se merkitsee paitsi parempaa toimeentuloa ja aikanaan parempaa vanhuuseläkettä myös oman itsensä tuntemista tarpeelliseksi, mielekästä tekemistä, sosiaalisia kontakteja ja mahdollisuuksia oppia uusia asioita. Työnantaja taas voi säilyttää osaavan työntekijän, rekrytointitarpeet vähenevät sekä työnantajalta säästyy selvää rahaa sairausloma-, vaihtuvuus- ja eläkekustannuksissa. Yhdessä sovitun toimintamallin avulla voidaan aikaisempaa tehokkaammin havaita työkykyä uhkaavat ongelmat mahdollisimman varhain ja löytää oikeat ratkaisut yhteistyössä työntekijän, työnantajan ja työterveyshuollon tai muiden asiantuntijoiden kanssa ja näin vähentää sairauspoissaolojen tarvetta estää sairauslomien tarpeeton pitkittyminen käynnistää tarvittaessa ammatillisen kuntoutuksen toimenpiteet ja sopia toimintatavoista Varman kanssa ammatillisessa kuntoutuksessa. Työssä jatkamisen tukeminen on otettu huomioon myös lainsäädännössä. Työterveyshuoltolaissa työterveyshuollon velvollisuudeksi on säädetty mm. työntekijöiden työkyvyn arviointi ja seuranta, työkuormituksen selvittäminen tarvittaessa, tarpeelliset toimenpide-ehdotukset työn sopeuttamiseksi työntekijän edellytyksiin ja toimenpide-ehdotusten toteutumisen seuranta sekä kuntoutustarpeen selvittäminen ja kuntoutuksen ohjaus. Työturvallisuuslaissa työnantaja velvoitetaan vähentämään tarvittaessa työntekijään kohdistuvia työn kuormitustekijöitä. Työeläkelaeissa on säädetty ammatillinen kuntoutus oikeudeksi henkilöille, joilla on sairaudesta johtuva työkyvyttömyyseläkkeen uhka, ja tätä uhkaa voidaan vähentää tai siirtää ammatillisella kuntoutuksella. Sairausvakuutuslakiin tehdyn muutoksen perusteella Kansaneläkelaitoksen työterveyshuoltokorvaukset ovat vuoden 2011 alusta 50 % kustannuksista. Ennaltaehkäisevistä palveluista korvataan 60 % edellyttäen, että työpaikalla on yhteistyössä sovitut toimintamallit työkyvyn hallitsemiseksi, seurannaksi ja tukemiseksi. VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 56 Onnistumisen edellytyksiä Toimintamalli edellyttää tiettyjen perusasioiden olevan kunnossa: johtaminen, työturvallisuus, luottamus onnistunut viestintä, hyvät keskusteluyhteydet esimiesten koulutus ja tuki vaikeiden asioiden käsittelyssä valmiudet tarvittaviin työjärjestelyihin työntekijän terveydentilan niin vaatiessa hyvin toimiva työterveyshuolto ja yhteistyö työterveyshuollon kanssa. Onnistuneiden toimintamallien ehdoton edellytys on kaikkien osapuolten sitoutuminen. Työntekijöiden tulee ymmärtää, että toiminnalla pyritään edistämään heidän terveyttään tai kuntoutumistaan ja parantamaan heidän menestymistään työelämässä. Ylimmän johdon ja esimiesten on oltava vakuuttuneita siitä, että työntekijöiden pitkään työssä jatkaminen on myös yrityksen etu. Yrityksen kannustinjärjestelmillä voidaan tukea työkykyä edistäviä toimintatapoja. Luottamus Sitoutuminen edellyttää luottamusta. Työntekijöiden tulee voida luottaa siihen, että toiminnalla aidosti pyritään hyvinvoinnin parantamiseen. Toiminnan tulee olla johdonmukaista niin, että toimitaan sovitulla tavalla ja sovitut toimintatavat koskevat kaikkia. Vaihtoehtoisia toimintatapoja tulee olla riittävästi. Näin jokainen työntekijä tuntee, että työpaikalla on joku, jonka puoleen voi kääntyä ongelmien ilmaantuessa. Työpaikan hyvä keskustelukulttuuri ja erilaisuutta hyväksyvät asenteet luovat pohjaa toimintamallille. 6 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli7 Viestintä Toimintamalleista keskustelun ja tiedotuksen täytyy olla riittävän laajaa ja avointa. Eri osapuolten näkemykset tulee ottaa huomioon mahdollisuuksien mukaan. Mitä laajempi joukko osallistuu suunnitteluun, sitä helpompi toimintamalli on hyväksyä työpaikalla. Sitoutumista edistää, jos työpaikan vaikuttajahenkilöt ovat myötämielisiä asialle. Lainmukaisuus Toiminnan tulee olla kaikilta osiltaan lainmukaista. Asiaan liittyviä lakeja ovat työterveyshuoltolain ja työturvallisuuslain lisäksi muun muassa työterveyshuoltoa koskevat tietosuojasäännökset, laki potilaan oikeuksista, työsopimuslain irtisanomis- ja työsyrjintäsäädökset sekä laki yksityisyyden suojasta työelämässä. Riittävä osaaminen Toiminta vaatii riittävää osaamista. Kaikkien toimijoiden on tunnettava sovittu toimintamalli. Lisäksi käsiteltävät asiat ovat usein arkaluonteisia, ja niiden käsittely vaatii hienotunteisuutta. Sairauden psykologinen merkitys on erilainen eri ihmisille, ja ihmisten valmius tuoda esiin ja käsitellä asioitaan muiden kanssa on myös erilainen. Työterveyshuollon ammattihenkilöillä on koulutusta vaikeiden asioiden käsittelyyn, mutta esimiehille on hyvä järjestää tästä erityistä valmennusta ja ohjausta. Toimintatapojen varmistaminen edellyttää, että mallista tiedotetaan jatkuvasti ja koulutusta järjestetään toistuvasti tarpeen mukaan. Sovitusta toimintamallista tiedottaminen on sisällytettävä myös uusien työntekijöiden ja erityisesti uusien esimiesten perehdytykseen. VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 78 8 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli9 Hyvä työkyky -malli Kuva 1. Hyvä työkyky -mallin rakenne Työkyvyn varhainen tuki Sairauspoissaolokäytännöt Työkykyongelmien tunnistaminen Ongelmien käsittely ja ratkaisu Poissaolojen ilmoitus-, hyväksymisja seurantakäytännöt Poissaolojen tarpeettoman pitkittymisen ehkäiseminen ja työhön paluun tuki Yhteistyö työeläkekuntoutuksessa Yhteistyö työterveyshuollon kanssa Toimintamallilla sovitaan työpaikan eri toimijoiden (mm. työntekijät, esimiehet, henkilöstöhallinto, työterveyshuolto) väliset pelisäännöt, joilla voidaan yhteistyössä tarttua työkykyä uhkaaviin ongelmiin mahdollisimman varhain estää sairauspoissaolojen tarpeeton pitkittyminen ja tukea kuntoutumista. Hyvä työkyky -mallissa on kaksi toisiinsa liittyvää kokonaisuutta: työkykyongelmien varhainen havaitseminen ja käsittely sekä sairauspoissaolojen hallinta (Kuva 1). Esimiehet, työtoverit, työsuojelu ja työterveyshuolto ovat avainasemassa työkykyä uhkaavien ongelmien havaitsemisessa riittävän varhain. Hyvä työkyky -malli luo pelisäännöt, joiden mukaan asioita viedään eteenpäin riippumatta siitä, kuka ongelmat ensin havaitsee. Malli määrittelee eri osapuolten vastuut ja yhteistyön muodot, joilla työntekijöiden työkyky voidaan säilyttää tai palauttaa VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 910 Työkykyä uhkaavan ongelman havaitseminen ja esille ottaminen Ongelmat eivät aina johdu ainakaan yksinomaan sairaudesta, vaan taustalla saattaa olla monia muita tekijöitä, jotka usein ovat kietoutuneet keskenään. Ongelman taustalla voi olla mm. sairaus tai oire tyytymättömyys työhön tai urakehitykseen työhön tai työyhteisöön liittyvät ongelmat, häirintä ja kiusaaminen puutteellinen työn organisointi ristiriita työn vaatimusten ja suorituskyvyn välillä riittämätön osaaminen ongelmallinen elämäntilanne päihdeongelma. Ratkaisut riippuvat ongelman luonteesta. Jos kyse ei ole lääketieteellisestä ongelmasta, sitä ei voida ratkaista työterveyshuollon keinoin. Työterveyshuollon apua voidaan silti tarvita ongelman selvittelyssä. Ongelma voi tulla esille eri tavoin: työntekijän oma aloite esimiehelle tai työterveyshuollolle esimiehen havainnot kehityskeskustelut työtovereiden havainnot perheenjäsenten yhteydenotot työpaikalle tai työterveyshuoltoon asiakaspalaute työterveyshuollon havainnot terveystarkastuksissa tai sairausvastaanotolla sairauspoissaolotilastot. Mallin pohjana on esimiehen ja työntekijän välinen keskustelu (ks. ongelman käsittely s. 13). Työpaikalla tulisi kuitenkin olla riittävästi myös vaihtoehtoisia toimintatapoja. Esimerkiksi jos ongelmien syy on huonossa esimies alaissuhteessa tai jos keskustelut esimiehen kanssa eivät johda eteenpäin, tulisi henkilöstön käytössä olla muita ennalta sovittuja etenemisteitä. 10 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli11 Asioiden puheeksi ottamista helpottaa toimintamalli, jossa on sovittu, minkälaisissa tilanteissa esimiehen edellytetään puuttuvan asioihin, niin sanotut hälytysrajat. Esimiehet tarvitsevat silti usein erityistä valmennusta vaikeiden asioiden puheeksi ottamiseen. Ongelmien taustalla saattaa olla hyvin arkaluontoisia tekijöitä, ja niiden esille ottaminen ja selvittely vaativat hienovaraista käsittelyä, joka edellyttää hyviä ihmissuhdetaitoja. Sairauslomapäivien käyttäminen hälytysmerkkinä on usein helpointa, koska niille voidaan asettaa lukumääräisiä toimintarajoja. Keskustelun sävy on tärkeää, jotta sitä ei koeta vahtimiseksi, epäilyksi tai syyttelyksi. Esimerkkejä hälytysrajoista Merkkejä ongelmista Työterveyshuollon havainnot Terveystarkastustulokset (mm. työkykyindeksi ja uupumismittarit, masennusseulat) Pitkäaikaissairaus Oireilu Toistuvat käynnit erilaisin syin Ehdotuksia hälytysrajoiksi Työterveyshuollon arvio toimenpidetarpeesta Sairauslomat Pitkä sairausloma Toistuvat lyhyet sairauspoissaolot Tiettyihin diagnooseihin esim. mielenterveys- tai tuki- ja liikuntaelinsairauksiin liittyvät poissaolot Epäsuhta diagnoosin ja sairauslomien määrän tai pituuden välillä Tiettyyn vuorokiertoon liittyvät poissaolot Esim. yhtäjaksoinen yli 30 vrk:n kestoiseksi arvioitu sairauspoissaolo Esim. yli 30 vrk:n sairauspoissaolo kumulatiivisesti vuoden aikana Esim. kolme 1 3 päivän sairauspoissaoloa 4 kk:n aikana Yli 10 päivän poissaolo Esim. kolme viikonloppuun rajoittuvaa 1 päivän poissaoloa 6 kk:n aikana Toimintamallissa sovittavien kriteerien mukaan Työterveyshuollon arvion mukaan VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 1112 Merkkejä ongelmista Esimiehen havainnot Kehityskeskustelu Alentunut työsuoritus Muutokset käyttäytymisessä Keskittymis- ja oppimisvaikeudet Motivaation puute Asiakasvalitukset Jatkuvat ylityöt, työhön uppoutuminen Päihdeongelmat Ehdotuksia hälytysrajoiksi Työntekijä tuo esiin ongelmia työkyvyssä, jaksamisessa, osaamisessa tai työmotivaatiossa Suoritetilastot, työraportit, asiakaspalaute Esimiehen arvion mukaan Jos nämä näkyvät työsuorituksessa tai häiritsevät työyhteisön toimintaa Esimiehen arvion mukaan muutenkin Esimiehen arvion mukaan Esimiehen arvion mukaan Krapulapäivät Töiden laiminlyönti Terveydelliset viitteet alkoholin liikakäytöstä tai huumeiden käytöstä Päihtyneenä työssä 12 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli13 Ongelman selvittely ja ratkaisu Kuva 2. Työkykyongelman selvittely työpaikalla Ongelma havaittu työpaikalla mahdollinen terveysongelma Esimiehen ja työntekijän keskustelu, työkykykeskustelu ei terveysongelmaa Työhön liittyvä ongelma Työhön liittyvien ongelmien ratkaisu Selvittelykäynti työterveyshuollossa vain terveysongelma Jatkoselvittelyt Ongelma havaittu työterveyshuollossa Lääketieteelliset ratkaisut Työterveysneuvottelu Työhön ja terveyteen tai elämäntilanteeseen liittyvät ratkaisut Ammatillinen kuntoutus Ongelman selvittely Työpaikalla havaitun ongelman laatua selvitetään esimiehen ja alaisen keskustelussa niin pitkälle kuin se on mahdollista. Jos ongelman syyksi paljastuvat selvästi itse työhön liittyvät syyt, kuten liiallinen työmäärä, puutteellinen osaaminen tai tyytymättömyys työhön tai urakehitykseen, ei työterveyshuollon selvittelyjä luonnollisestikaan tarvita (Kuva 2). Jos sen sijaan syntyy epäily terveysongelmasta tai ongelman syy jää epäselväksi, esimies ohjaa työntekijän työterveyshuoltoon. Tällöin on tärkeää, että selvittelyjen syy on kaikkien osapuolten tiedossa. Esimiehen tulee keskustella asiasta avoimesti työntekijän kanssa. Myös työterveyshuollon tulee olla selvillä siitä, miten esimies näkee tilanteen, jotta se ei ole yksinomaan työntekijän kertomuksen varassa. VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 1314 Toimintamallissa on hyvä sopia lähettämiskäytännöstä. Siinä voidaan käyttää erityistä lähetettä, tai esimies voi, työntekijän läsnä ollessa, olla puhelimitse yhteydessä työterveyshuoltoon ja selvittää oman näkökulmansa asiaan. Työnantaja voi pyytää työntekijältä selvitystä tämän työkyvystä, jos hänellä on syytä epäillä työntekijän työkyvyn alentuneen. Jos työntekijä osoittautuu kykenemättömäksi työhönsä, työnantajan tulee ennen työsuhteen päättämistä selvittää, voidaanko työntekijä sijoittaa tai kouluttaa johonkin hänelle sopivaan tarjolla olevaan muuhun työhön. Olennainen ja pitkäaikainen työkyvyn aleneminen voi olla peruste työsuhteen päättämiselle. Jos työntekijä epäilee saavansa työstä oireita tai työn pahentavan hänen sairauttaan, hänellä on työterveyshuoltolain perusteella oikeus saada työterveyshuollon arvio työn kuormittavuudesta. Työnantajalla on työturvallisuuslain perusteella velvollisuus ryhtyä toimenpiteisiin kuormittumisen vähentämiseksi käytettävissä olevin keinoin. Työkykyongelmissa on suositeltavaa sopia työterveyshuoltoon erityinen selvittelykäynti, jolle varataan tavallista vastaanottokäyntiä pidempi aika. Selvittelykäynnillä työterveyshoitaja tai työterveyslääkäri keskustelee työntekijän kanssa. Selvittelyn perusteella voidaan päätyä siihen, että ongelma liittyy vain työhön, jolloin työterveyshuollon jatkotutkimuksia ei tarvita, ja asia palautuu esimiehen ja työntekijän väliseksi. Jos työterveyshuollon jatkoselvittelyjä tarvitaan, niitä voivat olla muun muassa työterveyshuollossa tehtävät lääketieteelliset tutkimukset, mm. sairauden diagnosointi, hoito- ja kuntoutusmahdollisuuksien selvittäminen, sairauden työperäisyyden selvittäminen tai työrajoitteiden selvittäminen lähete muualle tutkimuksiin tai työpaikkakäynti. Useimmat työkykyyn liittyvät ongelmat edellyttävät työntekijän, esimiehen ja työterveyshuollon yhteistyötä. Työterveyshuollon aloitteesta tapahtuvat neuvottelut voivat tapahtua vain työntekijän suostumuksella tietosuojaa loukkaamatta. Paras tapa on, että työntekijä itse osallistuu häntä koskeviin neuvotteluihin (ns. työterveysneuvottelut, s. 15). Tällöin työntekijä itse päättää, mitä hän kertoo terveydentilastaan. Työjärjestelyjen onnistumisen kannalta olisi hyvä keskustella työpaikalla yleisemminkin siitä, miksi työjärjestelyjä tarvitaan. Silloin työtoverien on helpompi hyväksyä tilanne. Tämän tulee tapahtua työntekijän suostumuksella, ja siitä voidaan sopia työterveysneuvottelussa. 14 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli15 Työterveysneuvottelu Tarkoitus Osallistujat Tehtävät Sovittavat asiat Löytää ratkaisut ja suunnitella mahdolliset työjärjestelyt kun työntekijällä on tai epäillään olevan työkykyyn liittyvä ongelma suunniteltaessa työhön paluuta pitkän sairauspoissaolon jälkeen suunniteltaessa ammatillista kuntoutusta päihdeongelmissa häirintätilanteiden selvittelyssä Työntekijä, joka voi ottaa mukaan luottamusmiehen tai muun luottohenkilön Esimies, tarvittaessa myös henkilöstöhallinnon edustaja Työterveyslääkäri, tarvittaessa työterveyshoitaja tai esim. työfysioterapeutti Työterveyslääkäri tuo esiin lääketieteellisesti todetut rajoitteet, ts. mitä työntekijä pystyy ja ei pysty tekemään valmistaa työntekijää neuvotteluun etukäteen Esimies kertoo, mitä työjärjestelyjä on mahdollista tehdä tekee neuvottelusta muistion Työntekijä ratkaisee, mitä hän kertoo terveydentilastaan tuo esiin oman käsityksensä työjärjestelyistä Henkilöstöpäällikkö auttaa yli osastorajojen tapahtuvissa työjärjestelyissä toimii tarvittaessa esimiehen tukena Työntekijän luottohenkilö toimii työntekijän henkisenä tukena valvoo työntekijän oikeuksia Toteutettavat työjärjestelyt Tehtävät mahdollisissa osasairauspäiväraha- tai kuntoutushakemusasioissa Toimenpiteiden onnistumisen seuranta Työyhteisön informoinnin laajuus ja tapa VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 1516 Ratkaisut Työ Työhön liittyviä ratkaisuja voivat olla muun muassa koulutus, urasuunnittelu, työkierto tai tehtävien vaihto. Joskus osa-aikaeläke 58 vuotta täyttäneelle (60 vuotta v tai sen jälkeen syntyneille) tai vuorotteluvapaa voi olla sopivin ratkaisu. Jos ongelmien taustalla on tyytymättömyys työhön tai urakehitykseen, joissain tapauksissa voidaan päätyä myös siihen, että työsuhteen päättäminen on paras vaihtoehto. Sairaus Kun sairaus tai muuten alentunut suorituskyky vaikuttaa työkykyyn, keinoja työkyvyn säilyttämiseen voivat olla määräaikaiset tai pysyvät työjärjestelyt ergonomian parantaminen sopivammat työvälineet työn uudelleen organisointi työkierto ammatillinen kuntoutus (uudelleensijoitus uusiin tehtäviin entiselle työpaikalle tai uudelle työpaikalle, uudelleenkoulutus), ks. myös Työeläkekuntoutus yrityksessä s. 27 osatyökyvyttömyyseläke (ks. s. 30). Työterveyshuolto voi joskus katsoa perustelluksi Kelan ammatillisesti syvennetyn lääkinnällisen varhaiskuntoutuksen (ASLAK ) tai työkykyä ylläpitävän ja parantavan valmennuksen (TYK) järjestämisen. Nämä toteutetaan useimmiten kuntoutuslaitoksessa. Tutkimukset ovat osoittaneet, että laitoskuntoutuksesta on pysyvää hyötyä vain, jos työhön tehdään tarvittavat muutokset. Mahdollisuuksia työn kehittämiseen olisi hyvä pohtia jo kuntoutuksen aikana yhteistyössä työntekijän, esimiesten, työterveyshuollon ja kuntoutuslaitoksen asiantuntijoiden kesken. Päihdeongelmien käsittelyyn monilla yrityksillä on jo valmiit hoitoonohjausmallinsa. Näille yhteistä on ongelman varhainen puheeksi ottaminen, millä pyritään vaikuttamaan tilanteeseen ennen kuin ongelma pääsee liian vaikeaksi. Hoitoonohjausmallien takana on samanlainen ajattelu kuin työkyvyn tukemisen toimintamallissa. Myös hoitoonohjausmallit edellyttävät jatkuvaa tiedottamista mallista ja riittävää koulutusta. 16 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli17 Työyhteisö Joskus yksittäisen työntekijän ongelmat heijastavat koko työyhteisöä koskevaa työn tekemisen häiriötä. Tällöin tarvitaan laajempaa työn kehittämisprojektia. Työyhteisöön liittyvät ongelmat edellyttävät usein laajempaa työyhteisön tutkimista ja erillistä suunnitelmaa työyhteisön kehittämiseksi. Vastuut selvityksestä ja jatkotoimista vaihtelevat tilanteen mukaan ja riippuvat toisaalta yrityksen, toisaalta työterveyshuollon voimavaroista ja osaamisesta. Kun työyhteisöongelmat tulevat esiin yksittäisen työntekijän ongelman yhteydessä, tietosuojaan tulee kiinnittää erityistä huomiota. Asian esille tuoneesta työntekijästä riippuu, kuinka suoraviivaisesti asiassa edetään. Elämäntilanne Työssä esiin tulevien vaikeuksien takana saattaa olla myös ongelmallinen elämäntilanne, joka sitoo työntekijän voimavaroja. Elämäntilanteeseen työterveyshuolto tai esimies ei voi vaikuttaa, mutta tilanteen aiheuttamaa rasitusta voidaan vähentää. Työterveyshuolto voi auttaa kuuntelemalla ja joskus neuvomalla oikean avun piiriin. Esimies voi auttaa järjestelemällä töitä tilapäisesti. Ymmärtäväinen työyhteisö voi olla tukena elämäntilanteen ongelmissa. Tämä kuitenkin edellyttää, että työntekijä itse on halukas kertomaan ongelmistaan työpaikalla. Lisätietoa: Ahola K. Tue työkykyä käsikirja esimiestyöhön. Työterveyslaitos, Helsinki 2011 Korppoo L. Esimiestyön mahdollisuudet ja henkilöstöyksikön rooli. Kirjassa Martimo KP, Antti-Poika M, Uitti J (toim). Työstä terveyttä. Kustannus Oy Duodecim, Helsinki 2010 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 1718 18 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli19 Sairauspoissaolojen hallinta Sairauspoissaolojen hallinta edellyttää, että työpaikalla seurataan poissaoloja kattavasti, eri osapuolten vastuut on määritelty ja tiedonkulusta on sovittu niin, että asiat tulevat sujuvasti hoidetuiksi tietosuojaa kunnioittaen. Sairauspoissaolojen hallinnan tavoitteena on, että sairauspoissaolot ovat oikein mitoitettuja ja että aktiivisella hoidolla ja kuntouttavilla (sekä työntekijään että työhön kohdistuvilla) toimenpiteillä mahdollistetaan oikea-aikainen työhön paluu. Tehokkainta sairauspoissaolojen hallintaa on nopeuttaa turvallista työhön paluuta sairausloman jälkeen. Mitä pidempi sairausloma, sitä vaikeampaa työhön paluu on. Pitkittyvä sairausloma saattaa hidastaa kuntoutumista. Sairauspoissaolokäytännöt Mallissa sovitaan menettelyistä sairaustapauksissa. Sovittavia asioita ovat muun muassa: mihin poissaolosta ilmoitetaan minkälainen todistus vaaditaan poissaolon hyväksymiseksi ja sairausajan palkan maksamiseksi miten sairauspoissaolotodistukset kulkevat työpaikalla, mm. mihin ne toimitetaan ketkä kaikki käsittelevät lausuntoja ja miten tietojen salassapito varmistetaan kuka huolehtii asiakirjojen toimittamisesta Kelaan ja työterveyshuoltoon miten varmistetaan, että koko henkilöstö tuntee menettelytavat miten sairauspoissaoloja seurataan kuka tilastoi poissaolot missä poissaolotilastoja seurataan ja arvioidaan miten esimiehet seuraavat poissaoloja miten tuetaan työhön paluuta sairausloman jälkeen. VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 1920 Sairausloman pitkittymisen ehkäiseminen ja työhön paluun tuki Oikea-aikainen ja turvallinen työhön paluu on sekä työntekijän että työnantajan etu. Tarpeettomasti pitkittyvä sairausloma saattaa hidastaa kuntoutumista. Työhön paluun tukeminen saattaa estää uusia sairauslomia ja ennenaikaisen eläkkeen. Onnistuneen työhön paluun edellytyksenä on sairauden tehokas hoito, työpaikalla tarvittaessa tehtävät työjärjestelyt ja hyvä yhteistyö työterveyshuollon ja työpaikan välillä. Työterveyshuollolla on tärkeä rooli sairauslomien pitkittymisen ehkäisemisessä, mutta ratkaisevin on yrityksen tahtotila. (Ks. myös Yhteistyö työterveyshuollon kanssa, s. 24). Työterveyshuoltolainsäädäntö edellyttää terveystarkastuksia tarvittaessa sairausjaksojen jälkeen. Paras kuitenkin olisi, jos työhön paluusuunnitelma tehtäisiin mahdollisimman pian pitkän, esimerkiksi yli yhden kuukauden kestoiseksi arvioidun sairausloman aikana (Kuva 3). Useimmissa tapauksissa työhön paluuseen ei tarvita mitään erityisiä toimenpiteitä. Siitä huolimatta olisi hyvä, jos yrityksen työterveyshuolto arvioisi jokaisessa alkavassa pidemmässä sairauslomassa mahdollisen toimenpidetarpeen. Työterveyshuolto voi harkintansa mukaan kutsua työntekijän vastaanotolle tai muuten ottaa yhteyttä häneen ja seurata hänen vointiaan sairausloman aikana. Työterveyshuollon seuranta on tärkeää myös sellaisten tilanteiden välttämiseksi, joissa tutkimukset ja hoito sairaalassa viivästyvät ja sairausloma pitkittyy joskus tarpeettomastikin. Työterveyshuolto voi tällöin ottaa kantaa sairausloman tarkoituksenmukaiseen pituuteen, kun on selvitetty, mitä työjärjestelyjä on mahdollista tehdä. Työterveyshuollon on mahdollista myös ehkäistä katteettomien eläkeodotusten syntymistä. 20 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli21 Kuva 3. Yhteistyö työhön paluun tukemisessa Sairausloma esim. > 1kk Työhön paluu Tieto kaikista sairauslomista työterveyshuoltoon Työterveyshuollon arvio Työhön paluun suunnitelma työntekijä työterveyshuolto esimies henkilöstöhallinto Työhön paluun tukeminen ja seuranta Tieto sairauspoissaoloista työterveyshuoltoon Työterveyshuolto voi tehdä osuutensa vain, jos tieto sairauspoissaolosta tulee työterveyshuoltoon silloinkin, kun sairauslomatodistus kirjoitetaan työterveyshuollon ulkopuolella. Tiedonkulusta sovitaan osana toimintamallia. Työnantaja voi toimittaa muualla kirjoitetun sairauslomatodistuksen työterveyshuoltoon, ellei työntekijä sitä erityisesti kiellä (laki yksityisyyden suojasta työelämässä 759/2004,5 ). Silloin työterveyshuolto voi harkintansa mukaan kutsua työntekijän vastaanotolle tai muuten ottaa yhteyttä häneen. Esimies voi myös kehottaa työntekijää ottamaan yhteyttä työterveyshuoltoon vastaanotettuaan sairauslomatodistuksen. Jos käytössä on kattavat tiedot henkilöstön sairauspoissaoloista, työterveyshuolto voi säännöllisin väliajoin tarkistaa, ketkä ovat olleet pitkähköllä sairauslomalla tai keillä on toistuvia sairauspoissaoloja. Useimmissa työterveyshuollon tietojärjestelmissä on mahdollista määritellä sekä seuranta-aika että hakukriteereinä käytettävä sairauslomapäivien ja -kertojen lukumäärä. Voidaan myös sopia, että henkilöstöhallinnosta tai palkanlaskennasta ilmoitetaan työterveyshuoltoon pitkät tai toistuvat sairauspoissaolot etukäteen sovittujen kriteerien mukaan. Työhyvinvointityöryhmä (ns. Kuuskosken ryhmä 2011) on esittänyt sairausvakuutuslakiin muutosta, jonka mukaan sairauspäivärahaa voidaan maksaa yli 90 päivän vain työterveyslääkärin lausunnolla. Työterveyslääkärin odotetaan ennen lausun- VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 2122 non antamista selvittävän, minkälaisia työjärjestelyjä työpaikalla voidaan tehdä työhön paluun mahdollistamiseksi. Työnantajan edellytettäisiin ilmoittavan työntekijän poissaolosta työterveyshuoltoon viimeistään silloin, kun poissaolo on jatkunut kuukauden ajan. Myös sairauspäivärahan hakuaikaa ehdotettiin lyhennettäväksi kahteen kuukauteen siitä päivästä, josta alkaen sairauspäiväraha tulisi maksettavaksi. Jos yritys ostaa esimerkiksi maantieteellisistä syistä työterveyspalveluita kovin monelta palveluntuottajalta, keskitetty poissaoloseuranta henkilöstöhallinnossa tai yhdellä, niin sanotulla päätyöterveysasemalla voi olla ainoa mahdollisuus hallita sairauslomien pitkittymistä. Päätyöterveysasema voi tällöin tehdä aloitteen selvittelyihin paikallisessa työterveysyksikössä toimintamallissa sovitulla tavalla. Työhön paluun suunnitelma Työhön paluuta suunnitellaan jo sairausloman aikana yhteistyössä työntekijän, esimiehen ja työterveyshuollon kesken. Esimiehen on tärkeää pitää yhteyttä työntekijään muutenkin sairausloman aikana. Työhön paluun suunnitelmassa voi olla esimerkiksi seuraavia vaihtoehtoja: Paluu sairauslomalta entiseen työhön ilman erityistoimenpiteitä. Paluu entiseen työhön, mutta työhön paluun tukemiseksi tarvitaan työjärjestelyjä tilapäisesti tai pysyvästi. Näitä ovat esimerkiksi työtehtävien rajaaminen paremmat työvälineet tai apuvälineet ergonomiset parannukset lyhennetty työaika korvaavat työtehtävät. Työhön paluun nopeuttaminen edellä kuvatuin työjärjestelyin. Uudelleensijoitusselvittelyt omalla työpaikalla. Työeläkekuntoutuksen selvittelyt oman työpaikan ulkopuolella, ellei työnantajalla ole osoittaa terveydelle sopivia työtehtäviä. Pääosin työjärjestelyt toteutetaan työpaikan omin toimenpitein. Työhön paluuta voidaan tukea Kelan osasairauspäivärahalla tai, jos työntekijällä todetaan työkyvyttömyyseläkkeen uhka, Varman tukemalla työkokeilulla. Kun sairausloma on kestänyt sairausvakuutuksen omavastuuajan, työntekijällä (ja yrittäjällä) on oikeus osasairauspäivärahaan, joka on puolet kokopäivärahasta. Edellytyksenä on, että hän on edelleen työkyvytön omaan työhönsä, mutta pystyy terveyttään ja toipumistaan vaarantamatta hoitamaan osan työtehtävistään. Työntekijä ja työnantaja sopivat osa-aikatyöstä siten, että työaika ja palkka ovat % aiemmasta. Jos työnantaja maksaa osasairauspäivärahan aikana työntekijälle kokopäivätyötä vastaavan palkan, osasairauspäiväraha maksetaan työnantajalle. 22 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli23 Varman tukeman työkokeilun aikana työntekijä voi olla omassa työssään lyhyemmällä työajalla tai rajoitetuissa työtehtävissä, tai hänen työssä selviytymistään voidaan kokeilla kokonaan uusissa työtehtävissä. Työeläkeyhtiö voi maksaa kuntoutusrahaa työntekijälle tai työnantajalle, jos työnantaja maksaa työkokeilun ajalta palkkaa (ks. myös Työeläkekuntoutus yrityksessä s. 27). Myös Kelan kuntoutusrahaa voidaan käyttää työkokeiluun työterveyshuollon kuntoutuspäätöksellä. Kelan kuntoutusrahaa ei kuitenkaan voi käyttää omaan työhön palaamiseen, vaan se edellyttää uusia työtehtäviä tai ainakin selvästi uudelleen muokattua työkokonaisuutta. Lisätietoa osasairauspäivärahasta ja Kelan kuntoutuksesta löytyy osoitteesta Työeläkejärjestelmä ja Kela myöntävät etuja vain kuntoutujalle. Työhallinnon työolosuhteiden järjestelytukea sen sijaan voidaan maksaa työnantajalle. Sitä voi hakea muun muassa työvälineiden tai työmenetelmien vaatimiin muutoksiin tai toisen työntekijän antaman avun kustannuksiin. Tuen myöntäminen edellyttää lääkärinlausuntoa sekä työvoimaviranomaisen arviota järjestelyjen tarpeellisuudesta. Lisätietoa saa työhallinnon sivuilta Työhön paluun tukeminen ja seuranta Työntekijä tarvitsee usein tukea työhön palatessaan. Pehmeä lasku ja työhön opastus ovat sitä tärkeämpiä mitä pidempään poissaolo on kestänyt. Opastusta tarvitaan erityisesti silloin, kun joku tehtävä on muuttunut, työntekijä on voinut jo irtautua työyhteisöstä ja työtoverit ovat voineet vaihtua. Joskus myös työyhteisö tarvitsee valmentautumista pitkään työssä olleen työntekijän paluuseen. Erityisesti vakavan sairauden tai mielenterveysongelmien jälkeen työhön palaavan vastaanottaminen voi olla vaikeata. Työterveyshuolto voi auttaa tässäkin, kun se tuntee sekä työhön palaajan että työyhteisön. Työhön paluun onnistumista on syytä seurata, kunnes tilanne on vakiintunut. Työterveyshuolto seuraa terveydentilaa ja esimies työssä selviytymistä. Lisätietoa: Kivistö S. Paluu työhön. Työterveyslaitos, Helsinki 2005 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 2324 Yhteistyö työterveyshuollon kanssa Työkyvyn tukeminen edellyttää hyvin toimivaa työterveyshuoltoa ja yhteistyötä työpaikan ja työterveyshuollon välillä, ns. työterveysyhteistyötä. Työterveysyhteistyön tavoitteena on, että työnantaja, työntekijät ja työterveyshuolto tietävät oman vastuunsa seuraavissa asioissa: selvillä olemisen periaate henkilöstön tila (mm. työtyytyväisyys, osaaminen, terveydentila ja työkyky) työkykyyn liittyvät riskit työn fyysinen ja psyykkinen kuormittavuus työkyvyttömyyskustannukset varautumisen periaate henkilöstöriskien hallinta varhainen puuttuminen ja ennaltaehkäisevät toimet osallistumisen periaate työterveysyhteistyö ja sen suhde työpaikan työturvallisuusyhteistyöhön tilannekohtainen työssä jatkamisen mahdollisuuksien selvittäminen. Tärkeitä yhteistyötilanteita ovat mm. toiminnan suunnittelu yhteistyössä, jolloin yritys tuo esiin omat painopisteensä ja toivomuksensa ja työterveyshuolto asiantuntemuksensa. työkyvyn tukemisen toimintamallit esimiesten ja työterveyshuollon yhteistyö toiminnan ja sen vaikuttavuuden seuranta ja arviointi. Toimintasuunnitelman yhteydessä keskustellaan tarvittaessa myös eettisesti ja juridisesti kestävistä toimintatavoista ja tietosuojasäädösten mukaisesta tiedonkulusta. Työnantajalla ei ole lakisääteistä velvollisuutta järjestää sairaanhoitoa, mutta sairaanhoito helpottaa työkyvyn seurantaa ja nopeaa asioihin reagointia. Tavallisin ja työkyvyn tukemisen kannalta paras vaihtoehto on, että työnantaja kustantaa yleislääkäritasoisen sairaanhoidon ja ainakin työkykyselvittelyihin työterveyslääkärin pyytämät erikoislääkärikonsultaatiot. Myös Kela korvaa nämä erikoislääkärikonsultaatiot silloin, kun hoitovastuu säilyy työterveyslääkärillä. Työterveyshuollon etuna pitkäaikaissairauksien hoidossa on, että osana sairaanhoitoa voidaan seurata työssä selviytymistä. 24 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli25 Työkyvyttömyysriskin hallinta yhteistyönä Työkyvyttömyysriskin hallinta on yrityksen ja työterveyshuollon yhteinen tavoite, jonka saavuttamisessa molemmilla on omat tehtävänsä ja vastuunsa (kuva 4). Myös arvioitaessa tavoitteiden toteutumista, on tärkeää arvioida, miten eri osapuolet ovat tehneet osuutensa ja miten yhteistyö on toiminut. Työterveyshuolto ei yksin pysty ratkaisemaan työkykyongelmia, vaan yrityksen tahtotila ratkaisee onnistumisen. Siksi vastuu työkyvyn tukemisen toimintamallista on yrityksellä, joskin työterveyshuolto antaa oman tarvittavan asiantuntemuksensa yrityksen avuksi ja voi olla myös itse aloitteellinen. Kuva 4. Työkyvyttömyysriskin hallinta yhteistyönä Työkyvyttömyysriskin hallinta Työpaikka Yhteistyö Työterveyshuolto Työn tekemisen edellytykset Johtaminen Tiedonkulku Eettisesti kestävät toimintatavat Hoito Yhteydet erikoissairaanhoitoon Ongelmien havaitseminen ja ratkaisu Varhaisen tuen toimintamallit Sairauspoissaolojen hallinnan ja työhön paluun toimintamallit Yhteinen toiminnan suunnittelu ja arviointi Toimenpideehdotukset työpaikalle Kuntoutukseen ohjaaminen Seuranta ja tuki Varma Kela VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 2526 Esimerkki työnjaosta toimintamallissa Esimiehet Työterveyshuolto Henkilöstöhallinto Palkanlaskenta Työhönpaluuvalmentaja Työkykyongelmien havaitseminen ja sairauspoissaolojen seuranta osana päivittäisjohtamista Työkykykeskustelut ja lähettäminen työterveyshuoltoon työkykyarvioon Työterveyshuollon konsultaatiot ongelmatilanteissa Tarvittaessa aloite työterveysneuvotteluun Työkyvyn seuranta ja tukeminen, hoito ja ohjaus kuntoutukseen Yhteydet ulkopuolisiin hoitotahoihin ja kuntoutuksen toimijoihin Tarvittaessa aloite työterveysneuvotteluun Oikea-aikaisen työhön paluun suunnittelu Esimiesten tuki, neuvonta ja perehdytys yhteistyöhön Toimintamallin suunnittelu, arviointi ja toteutumisen seuranta Esimiesten valmennus ja tuki Uudelleensijoitusten suunnittelu Osallistuminen tarvittaessa työterveysneuvotteluun Poissaolojen tilastointi ja tilastojen käsittely Sairausajan palkan maksu Lääkärintodistusten toimittaminen Kelaan ja sovittavien käytäntöjen mukaan muualle (esim. työterveyshuoltoon, henkilöstöhallintoon) Tuki kuntoutujalle käytännön asioissa Työjärjestelyjen suunnitteluun osallistuminen Ulkopuolisen tuen (mm. osasairauspäiväraha, työeläkekuntoutus) mahdollisuuksien selvittäminen Toimenpiteiden toteutumisen seuranta Lisätietoa: Martimo KP, Antti-Poika M, Uitti J (toim). Työstä terveyttä. Kustannus Oy Duodecim 2010 Varma: Yritys ja työterveyshuolto, 26 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli27 Työeläkekuntoutus yrityksessä Jos työkykyongelmien syynä on sellainen sairaus, että se aiheuttaa lähivuosina työkyvyttömyyden uhan, työntekijällä on oikeus tarkoituksenmukaiseen ammatilliseen kuntoutukseen työeläkejärjestelmän kustantamana. Yhteistyö työeläkekuntoutuksessa on hyvä kirjata toimintamalliin osana työhön paluun tukemista. Kuva 5. Yhteistyö Varman kanssa työeläkekuntoutuksessa Kuntoutussuunnitelma työterveyshuolto työntekijä esimies henkilöstöhallinto Työkokeilu työpaikalla omassa työssä uudessa työssä Työhönvalmennus Seuranta Mahdollinen työkyvyttömyyden uhka Työterveyshuollon arvio tarvittavat tutkimukset diagnostiikka hoito Tarvittavat neuvottelut eläkeyhtiön kanssa Tarvittavat lausunnot Oikeus työeläkekuntoutukseen ei Muu ratkaisu kyllä Työkokeilu uudella työpaikalla Uudelleenkoulutus Esim. työjärjestelyt työtehtävien vaihto koulutus urasuunnittelu työkierto työyhteisön hoito apu elämäntilanteeseen sairauden hoito Työterveyshuolto tekee arvionsa työkyvyttömyyden uhasta. Jos edellytykset näyttävät täyttyvän, työterveyslääkäri laatii Varmalle B-lausunnon. Sitä ennen hän voi tarvittaessa olla yhteydessä Varman kuntoutusasiantuntijaan tai kuntoutusasioita käsittelevään asiantuntijalääkäriin. VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 2728 Samanaikaisesti käynnistetään kuntoutussuunnitelman valmistelut työpaikalla. Parasta olisi, jos Varmassa voitaisiin ottaa kantaa myös kuntoutussuunnitelmaan samalla, kun ratkaistaan oikeus työeläkekuntoutukseen. Varma tekee valituskelpoisen päätöksen siitä, täyttyvätkö työeläkekuntoutuksen vakuutuslääketieteelliset edellytykset. Varma ratkaisee sen, minkä laajuisia kuntoutustoimia pidetään tarkoituksenmukaisina, toisin sanoen mitä ammatillisen kuntoutuksen toimenpiteitä tuetaan. Omalla työpaikalla tehtävät toimenpiteet ovat useimmiten ensisijaisia uudelleenkoulutusratkaisuihin nähden. Jos kuntoutusta ei ole mahdollista toteuttaa omalla työpaikalla, Varma voi tarvittaessa tukea kuntoutussuunnitelman tekemistä oman työpaikan ulkopuolella. Työeläkekuntoutuksen vakuutuslääketieteelliset edellytykset Sairaus, vika tai vamma aiheuttaa objektiivisesti todettavissa olevan uhkan lähivuosina todennäköisesti joutua työkyvyttömyyseläkkeelle. Ammatillisella kuntoutuksella voidaan siirtää tai estää työkyvyttömyyden uhkaa ja siten säästää työeläkemenoa. 28 VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli29 Kuntoutussuunnitelman valmistelu Kuntoutussuunnitelma tehdään useimmiten työterveysneuvottelussa. Työterveyslääkäri arvioi, mihin työhön työntekijä vielä pystyy ja mihin ei. Esimiehen kanssa pohditaan työn vaatimuksia ja sitä, minkälainen työnkuva saattaisi olla mahdollinen. Mahdollisessa uudelleensijoitustilanteessa henkilöstöhallinnolla tulisi olla käsitys siitä, minkälaisia tehtäviä yrityksessä ylipäänsä on tarjolla. Tavoitteena on löytää mielekäs työ, jossa työntekijä voi antaa täyden työpanoksen. Monissa yrityksissä toimii kuntoutus- tai uudelleensijoitusryhmä, jonka jäseninä on tavallisesti työterveyslääkäri, henkilöstöhallinnon ja linjajohdon sekä työsuojelun tai luottamusmiesten edustajat. Joissakin yrityksissä tai työterveysyksiköissä toimii myös erityisiä työhönpaluuvalmentajia. Ellei oikeutta työeläkekuntoutukseen ole, on löydettävä muu ratkaisu joko työpaikan omin keinoin tai esimerkiksi työvoimahallinnon keinoja käyttäen. Onnistunut kuntoutus edellyttää työntekijältä itseltään motivaatiota sekä valistunutta esimiestä. Työkyvyttömyyseläkkeistään omavastuisen yrityksen talouden kannalta kuntoutus on aina eläkeratkaisua edullisempi. Tätä ei kuitenkaan aina yksittäisissä työyksiköissä ymmärretä, sillä työkyvyttömyyskustannukset eivät aina näy työyksikön kustannuksissa, vaan niitä tarkastellaan koko yrityksen tai konsernin tasolla. Uudelleensijoitustilanteissa kuntoutusraha mahdollistaa työntekijälle harjoitteluajan uudessa työpisteessä, jolloin häneltä ei odotetakaan täyttä työpanosta. Joissakin yrityksissä on myös tapoja, joilla uudelleensijoitusta rahoitetaan sisäisin siirroin (esimerkiksi tuettu palkka, jossa osa kustannuksista rahoitetaan keskushallinnosta, tai kustannusten jakaminen luovuttavan ja vastaanottavan yksikön välillä). VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli 2930 Uusi työ voi edellyttää koulutusta tai kurssitusta, joka voidaan myös kustantaa työeläkekuntoutuksena. Myös oppisopimuskoulutus tai räätälöidyt työhönvalmennusohjelmat ovat mahdollisia. Lisäksi osa-aikaista opiskelua voidaan tukea osakuntoutusrahalla, jolloin työntekijä voi opiskella osa-aikaisen työn ohella. Joissain tapauksissa kuntoutuksen lopputuloksena voi olla osatyökyvyttömyyseläke. Tämä edellyttää, että osatyökyvyttömyyseläkkeen lääketieteelliset kriteerit täyttyvät. Kuntoutus osana toimintamallia Osana toimintamallia yrityksessä tulee ratkaista: Käytetäänkö työeläkejärjestelmän työkokeiluja työntekijän palatessa työhön pitkältä sairauslomalta? Milloin ajatuksen työeläkekuntoutuksesta tulee herätä ja kuka voi tehdä aloitteen? Mikä on työkokeilun aikainen toimeentuloturva? Maksetaanko työkokeilun ajalta palkkaa vai maksetaanko kuntoutusraha työntekijälle itselleen? Menettääkö työntekijä palkattoman työkokeilun ajalta lomaoikeutensa vai rinnastetaanko työkokeilu palkalliseen sairauslomaan, jonka ajalta lomaoikeus karttuu normaalisti? Miten kuntoutussuunnitelma tehdään, mikä on työterveyshuollon ja mikä yrityksen tehtävä? Käytetäänkö työterveysneuvotteluja? Mitkä ovat vastuut ja työnjako kuntoutusta, esim. työkokeilua suunniteltaessa ja toteutettaessa? Kuka tai ketkä ovat yhteyshenkilöitä Varmaan? Kuka ottaa tarvittaessa yhteyttä Varmaan? Keneltä Varma pyytää työnantajan lausunnon ja kuka tekee työkokeilusopimukset? Edellytetäänkö aina työterveyslääkärin lausuntoa? Lisätietoa työeläkekuntoutuksesta saat osoitteesta Henkilöasiakkaat tai sähköpostitse osoitteesta tai soittamalla numeroon VARMA Hyvä työkyky Työkyvyn tukemisen malli31 32 1691/07.11 Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma Puhelin Postiosoite PL 1, VARMA Käyntiosoite Salmisaarenranta 11, Helsinki Kotipaikka Helsinki Y-tunnus Internet Hyvää työtä. Samankaltaiset tiedostot\nTyökyvyttömyyden ehkäiseminen työpaikalla Työkyvyttömyyden ehkäiseminen työpaikalla Hyvä asiakkaamme 3 Työssä jatkaminen kannattaa 4 Onnistumisen edellytyksiä 6 Luottamus Tiedottaminen Lainmukaisuus Riittävä Lisätiedot 7.5.2012/ LW, SK VARHAISEN TUEN MALLI. Varhaisen tuen mallin tarkoitus ja tavoitteet\nYHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA Työkyvyn edistämisen tuki Heli Leino Ylilääkäri Työterveyshuollon erikoislääkäri Suomalaisuus on arvokas asia! Meitä jokaista tarvitaan! Mitkä asiat vaikuttavat työkykyyn? Lisätiedot Työterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90. Tanja Vuorela, ylilääkäri\nTyöterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90 Tanja Vuorela, ylilääkäri 6.11.2012 Osallistava työterveyshuolto 2. Suunnittelu 3. Toiminta Varhainen tuki: Sairauspoissaolojen seuranta Hälytysrajat Esimiesvalmennus Lisätiedot Työpaikan ja työterveyshuollon yhteistyö\nTyöpaikan ja työterveyshuollon yhteistyö Työterveyshuolto = työnantajan järjestettäväksi säädettyä työterveyshuollon ammattihenkilöiden ja asiantuntijoiden toimintaa, jolla edistetään 1) työhön liittyvien Lisätiedot Työkyvyn hallinta ja varhainen tuki\nTyökyvyn hallinta ja varhainen tuki Pirkko Mäkinen, asiantuntija Työturvallisuuskeskus TTK pirkko.makinen@ttk.fi 19.11.2013 Työkyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki Työkyvyn hallinta tarkoittaa toimintatapoja, Lisätiedot Henkilöstöriskien hallinta ja työterveysyhteistyö\nHenkilöstöriskien hallinta ja työterveysyhteistyö Kari-Pekka Martimo Johtava työterveyslääkäri Henry ry, Tampere 9.2.2010 Esityksen sisältö Mihin työterveyshuoltoa tarvitaan? Työterveysyhteistyön edellytyksiä Lisätiedot Terveyttä ja työkykyä työterveysyhteistyöllä\nTyöterveysyhteistyö on suunnitelmallista ja tavoitteellista yhteistyötä työterveyshuoltolain toteuttamiseksi. Terveyttä ja työkykyä työterveysyhteistyöllä OPAS PIENTYÖPAIKOILLE Hyvä työkyky ja hyvä ilmapiiri Lisätiedot Yhteistyö työkyvyn arvioinnissa\nYhteistyö työkyvyn arvioinnissa Marjo Sinokki Työterveysjohtaja Turun Työterveystalo/Turun kaupunki LT, työterveyshuollon ja terveydenhuollon EL EI SIDONNAISUUKSIA Tänään pohditaan Taustaa Työkyky Yhteistyö Lisätiedot TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työntekijälle\nLT, työterveyshuollon el Sini Lohi TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työntekijälle Työterveysneuvottelussa sovitaan työntekijän työkykyä tukevista järjestelyistä yhteistyössä työntekijän, työnantajan ja työterveyshuollon Lisätiedot SAIRAUSLOMA. Sari Anetjärvi\nSAIRAUSLOMA Sari Anetjärvi SAIRAUSLOMAN MYÖNTÄMINEN Sairaudesta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi on haettava sairauslomaa toimivaltaiselta työnantajan edustajalta. Esimies voi myöntää sairauslomaa ilman Lisätiedot TOIMINTAOHJE TYÖTERVEYSHUOLLON HENKILÖSTÖLLE AMMATILLISEEN JA LÄÄKINNÄLLISEEN KUNTOUTUKSEEN OHJAUTUMISESTA TYÖTERVEYSHUOLLOSSA\nTOIMINTAOHJE TYÖTERVEYSHUOLLON HENKILÖSTÖLLE AMMATILLISEEN JA LÄÄKINNÄLLISEEN KUNTOUTUKSEEN OHJAUTUMISESTA TYÖTERVEYSHUOLLOSSA TYÖKYVYN VARHAINEN TUKI Työterveyshuoltolain (1383/2001) perusteella työterveyshuollon Lisätiedot Lakimuutokset sisältävät seuraavia määräaikoja:\n1. VARHAINEN TUKI Työturvallisuuslaissa on työnantajalle asetettu erityinen huolehtimisvelvoite. Työnantajan tulee huolehtia työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä työssä heidän työkykynsä turvaamiseksi. Lisätiedot Työkykykoordinaattori työterveyshuollossa\nTyökykykoordinaattori työterveyshuollossa Yhteistyöllä voimavaroja ja työkaluja työntekijän työkyvyn heiketessä Satu Tamsi Työkykykoordinaattori/Työterveyshoitaja Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä Lisätiedot Työkyvyttömyyseläkkeen kustannukset ja työeläkekuntoutus. PHP-seminaari 24.11.2014 Annukka Kettunen / Työkyky ja eläkkeet\nTyökyvyttömyyseläkkeen kustannukset ja työeläkekuntoutus PHP-seminaari 24.11.2014 Annukka Kettunen / Työkyky ja eläkkeet Työkykyjohtamisella työkyvyttömyyseläkeriskit hallintaan Lähiesimies Työolot Varhainen Lisätiedot Hyvinvointia työstä. 8.2.2013 Terveydenhoitajapäivät/KPMartimo. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Työ ja liikuntaelinvaivat Terveydenhoitajapäivät 8.2.2013 Kari-Pekka Martimo LT, teemajohtaja Esityksen sisältö Ovatko liikuntaelinvaivat ongelma? Yleistä liikuntaelinvaivoista ja niiden Lisätiedot Alueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn Verkostoseminaari\nAlueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn Verkostoseminaari TYÖTERVEYSHUOLLON NÄKÖKULMA TYÖKYVYN TUKEMISESSA Satu Väihkönen Työterveys Wellamo Oy, johtava ylilääkäri Suomen Työterveyslääkärit ry, pj 2013 Lisätiedot Työkyvyn palauttaminen ja työhön paluu. Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy\nTyökyvyn palauttaminen ja työhön paluu Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy Esityksen sisältö 1. Työkyvyn palauttamiseen ja työhön paluuseen liittyvät Lisätiedot Masennuksesta toipuvan paluu töihin työterveyshuollon tuella\nMasennuksesta toipuvan paluu töihin työterveyshuollon tuella Kehittämisasiantuntija Työterveyshoitaja Leena Haakana Helsingin kaupungin työterveyskeskus 1 Työterveyshuollon näkökulma Työn ja terveyden Lisätiedot Työhönpaluu onnistuu parhaiten tuettuna\nTyöhönpaluu onnistuu parhaiten tuettuna Kirsi Ahola Työhönpaluuta kannattaa tukea organisaation toimin Valtaosa sairastuneista haluaa palata takaisin töihin toivuttuaan. Mitä pidemmäksi mielenterveyssyistä Lisätiedot TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työnantajalle\nLT, työterveyshuollon el Sini Lohi TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työnantajalle Työterveysneuvottelussa sovitaan työntekijän työkykyä tukevista järjestelyistä yhteistyössä työntekijän, työnantajan ja työterveyshuollon Lisätiedot Masennuksen hyvä hoitokäytäntö Luonnos työterveyshenkilöstön käyttöön 2.9.2009\nMasennuksen hyvä hoitokäytäntö Luonnos työterveyshenkilöstön käyttöön 2.9.2009 Leila Rautjärvi, koulutuspäällikkö, tth Selina Selin, työterveyshuollon erikoislääkäri Systemaattista seulontaa voidaan tehdä Lisätiedot Työeläkekuntoutus keinoja työssä jatkamiseksi. 8.5.2014 Tanja Rokkanen, asiantuntijalääkäri\nTyöeläkekuntoutus keinoja työssä jatkamiseksi Tanja Rokkanen, asiantuntijalääkäri Kuntoutustahot 2 Vaihtoehtoja, kun sairaus pitkittyy Sairauspäiväraha/ Osasairauspäiväraha Sairastuneella henkilöllä on Lisätiedot Miten tuloksiin työterveys- /työkykyneuvotteluissa? 8.5.2014\nMiten tuloksiin työterveys- /työkykyneuvotteluissa? 8.5.2014 Satu Väihkönen Johtava ylilääkäri, Työterveys Wellamo Oy Puheenjohtaja, Suomen Työterveyslääkäriyhdistys Työterveys Wellamo Oy - yhteistyötä Lisätiedot ONNISTUNUT TYÖHÖNPALUU\nONNISTUNUT TYÖHÖNPALUU Työhön paluu-malli on tarkoitettu esimiehen apuvälineeksi, kun työntekijä palaa pitkän työstä poissaolon (äitiysloma, sairasloma, vuorotteluvapaa) jälkeen takaisin töihin. Työhön Lisätiedot Uudistuva työterveyshuolto - Sosiaali- ja terveysministeriön näkökulma\nUudistuva työterveyshuolto - Sosiaali- ja terveysministeriön näkökulma TTH-lain tarkoitus (1383/2001, 1 2mom) Yhteistoimin edistää: 1. työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisyä; 2. työn ja Lisätiedot Työhönpaluun tuki. Itella-konsernin työhyvinvointisäätiö PL 105, 00011 itella Y-tunnus: 2042735-1 www.tyohyvinvointisaatio.fi\nTyöhönpaluun tuki Itella-konsernin työhyvinvointisäätiö PL 105, 00011 itella Y-tunnus: 2042735-1 www.tyohyvinvointisaatio.fi Paluun tuki - pitkän sairaspoissaolon jälkeen Onnistuneen työhön paluun edellytykset Lisätiedot Hoitohenkilöstön valvonta ja ammattioikeuksien varmistaminen\nHoitohenkilöstön valvonta ja ammattioikeuksien varmistaminen Työterveyshuollon kommenttipuheenvuoro Turku Petrea Marjo Sinokki, työterveysjohtaja Turun Työterveystalo/Turun kaupunki LT, työterveyshuollon Lisätiedot Työkyvyn ongelmiin on tartuttava ripeästi\nTyökyvyn ongelmiin on tartuttava ripeästi Kirsi Ahola Ihmisen toimintakyky vaihtelee, mutta työkyky säilyy, kun työ joustaa Toimintakyky kertoo, kuinka henkilö selviytyy päivittäisen elämänsä vaatimuksista. Lisätiedot Etua iästä. Ikäjohtamisen työkaluja Itellassa\nEtua iästä Ikäjohtamisen työkaluja Itellassa Etua iästä on Vautsin osahanke Tavoitteena Tukea eri-ikäisten jaksamista ottamalla huomioon eri ikäkausien vahvuudet ja erityistarpeet Parantaa valmiuksia ikäjohtamiseen Lisätiedot Työterveyshuollon välineet työkyvyn tukemisessa. Työterveyslääkäri Visa Kervinen Työurien pidentäminen ja työkykyjohtaminen 12.9.\nTyöterveyshuollon välineet työkyvyn tukemisessa Työterveyslääkäri Visa Kervinen Työurien pidentäminen ja työkykyjohtaminen 12.9.12 12.9.2012 Työterveyshuollon välineet työkyvyn tukemisessa Onko työterveyshuoltoa? Lisätiedot Varhaisen tuen malli. Hailuodon kunnan työntekijöille, esimiehille ja työterveyshuollolle 17.4.2015 1\nVarhaisen tuen malli Hailuodon kunnan työntekijöille, esimiehille ja työterveyshuollolle 17.4.2015 1 Mitä varhainen tuki tarkoittaa? Työntekijöiden työssä jaksamisen edistämistä Heikentyneen työkyvyn uhkan Lisätiedot Varhaisen tuen malli\nVarhaisen tuen malli Varhaisen tuen malli Varhaisen tuen malli on työkalu yksilön, työyhteisön ja koko organisaation erilaisten ongelmien havaitsemiseen, puheeksiottamiseen ja ratkaisemiseen. Varhainen Lisätiedot Miten tuetaan osatyökykyisen työllistymistä?\nMiten tuetaan osatyökykyisen työllistymistä? Psykologi Tanja Josefsson, Tampereen TE-toimisto Projektipäällikkö Paula Salminen, Epilepsialiitto ry 24.4.2014 Kuka on osatyökykyinen Osatyökykyisyys (ent. Lisätiedot Miten työterveyshuolto. tukee työssä jatkamista\nMiten työterveyshuolto tukee työssä jatkamista 2 Miten työterveyshuolto tukee työssä jatkamista Sisällys Saatteeksi 3 Aktiivinen tuki ja työterveysyhteistyö 4 Varhainen tuki ja työterveysyhteistyö 6 Tehostettu Lisätiedot Hyvinvointia työstä 19.9.2014. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä 19.9.2014 Työkykyinen työntekijä -yhteinen tavoitteemme terveydenhuollossa Alueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn verkostoseminaari 19.9.2014 Lahti Timo Leino, ylilääkäri TTL 19.9.2014 Lisätiedot Kaikenikäisten työkykyyn kierroksia työkaarityökalulla tuloksia. Aina löytyy työkykyä. Miten työtä muokataan?\nKaikenikäisten työkykyyn kierroksia työkaarityökalulla tuloksia Aina löytyy työkykyä. Miten työtä muokataan? Helsinki 17.4.2015 ja Jyväskylä 24.4.2015 Pirkko Mäkinen, Työturvallisuuskeskus Työpajan tavoite Lisätiedot Sisältö. Lomakkeet 1 ja 2: Lomakkeet keskustelun / puheeksi ottamisen tueksi. Muistiopohja\nSisältö 1 Varhaisen tuen merkitys 3 2 Varhaisen tuen toimintamalli 4 3 Tunnistaminen, aloite keskusteluun ja puheeksi ottaminen 5 4 Työhyvinvoinnin ja sairauspoissaolojen hallinta 6 5 Ohjeita keskusteluun, Lisätiedot Työterveyshuolto kehittää työuria. KT Kuntatyönantajat 3.5.2013\nTyöterveyshuolto kehittää työuria KT Kuntatyönantajat 3.5.2013 Diapaketin tarkoitus ja käyttö Diapaketti toimii tukimateriaalina, kun kunnat ja kuntayhtymät miettivät, miten voivat tukea henkilöstön työurien Lisätiedot Työelämä 2020 Työeläkekuntoutus\nTyöelämä 2020 Työeläkekuntoutus Ammatillisen kuntoutuksen eri toimijat Työeläkelaitokset Kela AMMATILLINEN KUNTOUTUS Tapaturmaja liikennevakuutus Terveydenhuollon toimijat (työterveyshuolto, erikoissairaanhoito, Lisätiedot Työohjeita esimiehille ja työntekijöille. - korvaava työ - työterveysneuvottelu\nTyöohjeita esimiehille ja työntekijöille - korvaava työ - työterveysneuvottelu Mitä tarkoittaa korvaava työ Korvaavalla työllä tarkoitetaan sitä, että työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi estynyt Lisätiedot Työhyvinvointi työterveyslääkärin näkökulmasta\nHyvinvointia maakuntaan VIII, Hyvinvointia työssä ja vapaa-ajalla seminaari 21.1.2015 Työhyvinvointi työterveyslääkärin näkökulmasta Kirsti Hupli, Työterveyshuollon ylilääkäri Etelä-Karjalan Työkunto Oy Lisätiedot Turun kaupungin työkyvyn hallintamalli. Kunnon työn päivä 7.10.2014 Turun kaupunki/ työkykykoordinaattori Vuokko Puljujärvi-Seila\nVarhainen välittäminentyöhyvinvoinnin johtamisen keinona Turun kaupungin työkyvyn hallintamalli Kunnon työn päivä 7.10.2014 Turun kaupunki/ työkykykoordinaattori Vuokko Puljujärvi-Seila Johdanto Tarkoitus Lisätiedot Aktiivinen varhainen tuki työssä jaksamisen ja työhyvinvoinnin tukemiseksi\nAktiivinen varhainen tuki työssä jaksamisen ja työhyvinvoinnin tukemiseksi 1. Tavoitteet Aktiivisen varhaisen tuen toimintamallin on tarkoituksena toimia työvälineenä esimiehille asioiden puheeksi ottamisessa Lisätiedot Työpaikan keinot työkyvyn tukemisessa maatilalla\nTyöpaikan keinot työkyvyn tukemisessa maatilalla Porvoo 8.4.2014 Kuninkaantien työterveys JAMIT-hanke, Kuntoutussäätiö Marja Heikkilä Projektisuunnittelija JAMIT -hanke Tavoitteena on edistää työhyvinvointia Lisätiedot Työvalmennuksella tukea työssä jatkamiseen. Kirsi Leppänen Vastaava työvalmentaja Mehiläinen Työelämäpalvelut\nTyövalmennuksella tukea työssä jatkamiseen Kirsi Leppänen Vastaava työvalmentaja Mehiläinen Työelämäpalvelut Työkyky määräytyy suhteessa työhön Sopiva työ tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia myös useimmista Lisätiedot Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena\nSuuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja työntekijän tiivis Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Kuinka tukea työkykyä esimiehenä? Kirsi Ahola työterveyspsykologian dosentti Miksi työkykyä kannattaa tukea? Tutkimus- ja kehittämishankkeissa on havaittu, että työkyvyttömyyseläkkeelle Lisätiedot Ammatillinen kuntoutus työelämään paluun ja työssä jatkamisen tukena\nAmmatillinen kuntoutus työelämään paluun ja työssä jatkamisen tukena Epilepsiapotilaan ohjauksen kehittäminen koulutustilaisuus 19.9.2014, TYKS Sanna Filatoff-Rajaniemi Kuntoutusasiantuntija Keva Keva Lisätiedot Hyvän työilmapiirin perusta on välittävä ja kannustava työyhteisö ja johon kaikki työyhteisön jäsenet osaltaan vaikuttavat.\nAktiivisen tukemisen malli Johdanto Esimiehen tehtävänä on huolehtia henkilöstönsä työhyvinvoinnista. Säännölliset keskustelut esimiehen ja työntekijän välillä työhön liittyvistä asioista, kuten työnkuvasta, Lisätiedot Aina löytyy työkykyä miten työtä muokataan?\nAina löytyy työkykyä miten työtä muokataan? Työkaarityökalulla tuloksia -työseminaari 2014 3.10. Tampere 9.10. Helsinki 10.10. Oulu Pirkko Mäkinen, Työturvallisuuskeskus TTK Asiantuntija pirkko.makinen@ttk.fi Lisätiedot AKTIIVINEN TYÖKYVYN SEURANTA\nyhteistyötoimikunta 26.4.2010 kunnanhallitus 10.5.2010 AKTIIVINEN TYÖKYVYN SEURANTA Toimintamalli puheeksiottamisesta Heinäveden kunta Tavoitteet Aktiivisella työkyvyn seurannalla puututaan sellaisiin Lisätiedot Työterveyshuollon velvollisuudet sairauspoissaolojen hallinnassa TYÖkuntoon!\nTyöterveyshuollon velvollisuudet sairauspoissaolojen hallinnassa TYÖkuntoon! Sairauspoissaoloprosessi European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions TYÖ- KUORMA TASAPAINO - työjärjestelyt Lisätiedot Miten tukea työurien jatkamista työpaikoilla?\nMiten tukea työurien jatkamista työpaikoilla? Mistä työhyvinvointi koostuu? Työhyvinvointiryhmä tämä ryhmä perustettiin 2009 ryhmään kuuluu 13 kaupungin työntekijää - edustus kaikilta toimialoilta, työterveyshuollosta, Lisätiedot Korvaava työ KEMIANTEOLLISUUS RY TEAM TEOLLISUUSALOJEN AMMATTILIITTO RY AMMATTILIITTO PRO RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY\nKorvaava työ KEMIANTEOLLISUUS RY TEAM TEOLLISUUSALOJEN AMMATTILIITTO RY AMMATTILIITTO PRO RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY 16.8.2013 Työyhteisön puutteellinen tuki Korvaavasta työn pelisäännöistä ei ole Lisätiedot Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena\nSuuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena Pirkko Mäkinen, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja Lisätiedot Miten rakentaa varhaisen tuen malli? Askeleet kohti sairauspoissaolojen ja työkyvyttömyyseläkkeiden hallintaa\nMiten rakentaa varhaisen tuen malli? Askeleet kohti sairauspoissaolojen ja työkyvyttömyyseläkkeiden hallintaa Elon työhyvinvointipalvelut 1 Mallin rakentamisen askeleet 1. Yrityksen johto päättää sitoutua Lisätiedot Varhaisen välittämisen malli Pyhäjoen kunnassa\nVarhaisen välittämisen malli Pyhäjoen kunnassa Työsuojelutoimikunta 1.4.2011 Yhteistoimintaelin 28.4.2011 Henkilöstötoimikunta 28.4.2011 Kunnanhallitus 9.5.2011 VARHAISEN VÄLITTÄMISEN MALLI PYHÄJOEN KUNNASSA Lisätiedot Kela kuntouttaja 2009\nKela kuntouttaja 2009 1 Kelan kuntoutuspalvelut työ- ja toimintakyvyn Pohjois-Suomen vakuutusalue näkökulmasta Työ- ja toimintakyky Terveet työntekijät Työkykyongelmia ennakoivat merkit 100 % Kelan palvelut Lisätiedot MITEN TYÖHÖN PALUUTA HELPOTETAAN\nMITEN TYÖHÖN PALUUTA HELPOTETAAN Marja Mäkiniemi työhyvinvointisuunnittelija, työkykykoordinaattori, THM Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri 17.9.2015 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri Henkilöstö 2014: Lisätiedot Työterveyshuollon rooli työhön palaamisessa\nTyöterveyshuollon rooli työhön palaamisessa Heikki Arola Ylilääkäri, työterveys, Pirkanmaa ja Kanta-Häme LKT, MBA, työterveyden dosentti, työterveyshuollon el AVH-Päivät 2011: AVH ja työelämä Aivoverenkiertohäiriöiden Lisätiedot Ammatillisen kuntoutuksen keinot käyttöön\nTänään työssä hyvän huomisen puolesta Ammatillisen kuntoutuksen keinot käyttöön Yl Tapio Ropponen, Keva ja Yl Anne Lamminpää, Valtiokonttori Tavoitetila Työssä voidaan hyvin Osatyökykyiset työ- ja toimintakykynsä Lisätiedot Työterveysyhteistyö kunta- ja seurakuntaorganisaatioissa\nTyöterveysyhteistyö kunta- ja seurakuntaorganisaatioissa vuonna 0 Toni Pekka KEVA toni.pekka@keva.fi TYKYHELMI..0 Kuopion Musiikkikeskus Tutkimuksen aineisto Tavoitteena tarkastella kunta- ja seurakuntaorganisaatioiden Lisätiedot PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO TYÖTERVEYSHUOLLON TAVOITTEET Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työympäristö, työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisy Lisätiedot Yleistä kuntouttamiseen liittyen\nTyöhön kuntoutumisen tukitoimet TE-hallinnossa 3.11.2015 1 Yleistä kuntouttamiseen liittyen Julkisen työ ja yrityspalvelulakiin liittyviä palveluita. Ovat toissijaisia palveluita eli aina ensin selvitettävä Lisätiedot Henkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta\nHenkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta 2015 Työterveyshuolto on kattava Lakisääteinen työterveyshuolto (lakisääteiset terveystarkastukset, työpaikkakäynnit) Muu ennaltaehkäisevä työterveyshuolto Lisätiedot TYÖKYVYN TUKEMISEN PERIAATTEET SAUVON KUNNASSA\nTYÖKYVYN TUKEMISEN PERIAATTEET SAUVON KUNNASSA Työkyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki Kuvat: Pekka Ruuskanen 26.9.2011 1/12 1. Työhyvinvoinnin kehittämisen tavoitteet Sauvon kunnan työpaikoissa Lisätiedot JUANKOSKEN KAUPUNGIN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014-2016\n1 JUANKOSKEN KAUPUNKI TYÖSUOJELU JUANKOSKEN KAUPUNGIN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014-2016 1. TOIMINTAOHJELMAN MERKITYS JA TAVOITE Juankosken kaupungin työsuojelun toimintasuunnitelman tarkoituksena Lisätiedot Työntekijän työkyvyn tukeminen ja käytännön ratkaisut. Tanja Rokkanen, asiantuntijalääkäri\nTyöntekijän työkyvyn tukeminen ja käytännön ratkaisut Tanja Rokkanen, asiantuntijalääkäri Varma: Osuvia työeläkevakuuttamisen palveluja Peruspalvelut: lakisääteiset vakuutus- ja eläkepalvelut, työeläkekuntoutus Lisätiedot OLKAPOTILAAN AMMATILLINEN KUNTOUTUS JA TYÖKYVYN ARVIOINTI\nOLKAPOTILAAN AMMATILLINEN KUNTOUTUS JA TYÖKYVYN ARVIOINTI Raimo Suvitaival fysiatri, osastonylilääkäri Satakunnan shp, fysiatria ja kuntoutus Alueellinen olkakoulutus 5.3.2015 YLEISTÄ AMMATILLISESTA KUNTOUTUKSESTA Lisätiedot Miten jaksamme työelämässä?\nMiten jaksamme työelämässä? työelämän haasteet Työhyvinvoinnin asiantuntija Tiina Holappa Sisältö: Työelämän haasteet Työelämän tämän hetkiset trendit Tilastoja suomalaisten eläköitymisestä Työurat pidemmiksi Lisätiedot TYÖ- TERVEYS- HUOLTO. Työterveyshuolto on jokaisen työntekijän oikeus. Sen järjestäminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus.\nTYÖ- TERVEYS- HUOLTO Työterveyshuolto on jokaisen työntekijän oikeus. Sen järjestäminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus. u Työnantajan on järjestettävä työntekijöilleen työterveyshuolto. u Työnantajan, Lisätiedot Masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentäminen miten ehkäistä ongelmia ajoissa\nMasennusperäisen työkyvyttömyyden vähentäminen miten ehkäistä ongelmia ajoissa Päihde- ja mielenterveyspäivät 11.-12.10.2011 Tampere-Talo Tapio Ropponen johtajaylilääkäri Keva Keva työeläkekentässä Maksutulo Lisätiedot Henkilöstön toimintaohje sairastumistilanteessa on liitteenä 4. (Henkilöstöpäällikkö Paula Alatalo, 040 354 6661)\nOTE PÖYTÄKIRJASTA Kaupunginhallitus 117 14.04.2014 Kemijärven kaupungin toimintaohje sairastumistilanteissa KH 117 Kemijärven kaupunginhallitus on hyväksynyt 10.10.2011 258 työkyvyn varhaisen tukemisen Lisätiedot TYÖKYVYN TUKEMISEN PERIAATTEET TYÖKYVYN HALLINTA, SEURANTA JA VARHAINEN TUKI JUANKOSKEN KAUPUNKI\n1 TYÖKYVYN TUKEMISEN PERIAATTEET TYÖKYVYN HALLINTA, SEURANTA JA VARHAINEN TUKI JUANKOSKEN KAUPUNKI Sairausvakuutuslaki 1.1.2011 Sairausvakuutuslaki 1.6.2012 Työterveyshuoltolaki 1.6.2012 2 1. Työhyvinvoinnin Lisätiedot Sairausvakuutuslaki muuttuu: työkyvyn hallinta ja varhainen tuki\nSairausvakuutuslaki muuttuu: työkyvyn hallinta ja varhainen tuki Koulutuskiertue Syksy 2010 Kela Uusi painotus lakisääteiseen toimintaan (Sata - komitea 26.5.2009 => linjaus) Työterveyshuollon työkykyä Lisätiedot Työkyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki. Työterveysyhteistyö ja työkyvyn ylläpitäminen korvaamisen edellytyksinä\nTyökyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki Työterveysyhteistyö ja työkyvyn ylläpitäminen korvaamisen edellytyksinä Koulutuskiertue 2012 1 Tavoitteemme on edistää yhteistä näkemystä työterveysyhteistyöstä Lisätiedot OSASAIRAUSPÄIVÄRAHA - TUKEE TYÖHÖN PALUUTA JA TYÖSSÄ JATKAMISTA\nOSASAIRAUSPÄIVÄRAHA - TUKEE TYÖHÖN PALUUTA JA TYÖSSÄ JATKAMISTA Kuva: Helmi Ruohio Vuorinen Helena, Haapanen Ari, Jahkola Antti, Joensuu Matti, Kivistö Sirkku. Sosiaali- ja terveysministeriön rahoittama Lisätiedot Työterveysyhteistyö kunta-alalla vuonna 2012. Toni Pekka Kevan Työterveyspäivä 22.11.2012\nTyöterveysyhteistyö kunta-alalla vuonna 2012 Toni Pekka Kevan Työterveyspäivä 22.11.2012 Tutkimuksen toteutus ja aineisto Erillistutkimus ev.lut. kirkon seurakunnissa ja seurakuntayhtymissä Seurantatutkimus, Lisätiedot Masto-hanke. masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi\nMasto-hanke masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi Tukea työikäisten mielenterveydelle ja työkyvylle Työhyvinvoinnin edistämiseksi Masto-hanke tuo mielenterveysteemoja työterveys- ja työsuojeluhenkilöstön Lisätiedot AMMATILLINEN KUNTOUTUS VOIMAA TYÖVOIMAAN. Työterveyshuollon rooli\nAMMATILLINEN KUNTOUTUS VOIMAA TYÖVOIMAAN Työterveyshuollon rooli 1 TYÖTERVEYSLÄÄKÄRI ja HOITAJA ARVIOIVAT TYÖNTEKIJÄN TYÖKYKYÄ VASTAANOTTOKÄYNNEILLÄ Työkykyä voidaan symbolisesti kuvata talon muodossa. Lisätiedot Esimiesopas varhaiseen tukeen. Elon työhyvinvointipalvelut 1\nEsimiesopas varhaiseen tukeen Elon työhyvinvointipalvelut 1 Tavoitteena tukea työssäjaksamista Tahtotila Henkilöstön työssä jaksaminen ja jatkaminen on avainasia! Luodaan meidän tapa toimia pelisäännöt Lisätiedot Valon varhaisen välittämisen malli 8.4.2014\n8.4.2014 Varhainen välittäminen Valossa Terveyden ja työkyvyn säilyminen ovat hyvän työelämän edellytyksiä. Työkyky voidaan kuvata ihmisen voimavarojen ja työn vaatimusten välisenä tasapainona. Työhyvinvoinnin Lisätiedot Työkyvyn tukeminen ehkäisee työkyvyttömyyttä. Työkyvyn tukeminen\nehkäisee työkyvyttömyyttä Työkyvyttömyyden hinta Suomessa Työkyvyttömyys maksaa yhteiskunnalle vuodessa Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyy vuodessa Työkyvyttömyyseläkettä saa lähes 4 171*milj. 18 800 henkilöä Lisätiedot Varhainen tuki toimintamalli\nVarhainen tuki toimintamalli tammikuu 2009 2 SISÄLTÖ 1. VARHAISEN TUEN MERKITYS..3 2. VARHAISEN TUEN TOIMINTAMALLI...4 3. TUNNISTAMINEN..5 4. ALOITE KESKUSTELUUN...6 LOMAKKEET PUHEEKSI OTTAMINEN 8 YHTEINEN Lisätiedot Työn kaari kuntoon. Palvelut työntekijälle työkyvyn heiketessä\nTyön kaari kuntoon Palvelut työntekijälle työkyvyn heiketessä 2 Keva tukee työssä jatkamista työkyvyn heikentyessä Jos sinulla on sairaus, jonka vuoksi työkykysi on uhattuna, Kevan tukema ammatillinen Lisätiedot Työterveyshuolto ja työkykyä ylläpitävä toiminta\nTyöterveyshuolto ja työkykyä ylläpitävä toiminta Toiminnan sisältö Yhteistyö työsuojelun yhteistoimintahenkilöiden kanssa Päivi Rauramo, asiantuntija TtM Työturvallisuuskeskus TTK Työterveyshuolto LAKISÄÄTEINEN Lisätiedot Työssä selviytymisen tuki työterveyshuollon näkökulmasta\nTyössä selviytymisen tuki työterveyshuollon näkökulmasta Kari-Pekka Martimo Johtava työterveyslääkäri Valtakunnalliset kuntoutuspäivät 18.-19.3.2010 Tästä aion puhua Mitä on työssä selviytymisen tuki? Lisätiedot Sairaspoissaolot kuriin LVI-Päivät 31.10.2013\nSairaspoissaolot kuriin LVI-Päivät 31.10.2013 Anne Tamminen Yhteyspäällikkö Eläke-Fennia 31.10.2013 1 Uusi, vahva työeläkeyhtiö 1.1.2014 2 29.10.2013 Uusi työeläkeyhtiö Eläke-Fennia Eläke-Fennia ja LähiTapiola Lisätiedot Työhyvinvointikysely - Työhyvinvointi_Perusturva_lautakunta\nTyöhyvinvointikysely - Työhyvinvointi_Perusturva_lautakunta 1. Sukupuoli 0% 25% 50% 75% 100% mies 6,8% nainen 93,2% 2. Työ- ja virkasuhteesi muoto? 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% vakituinen 86,41% Lisätiedot PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO TYÖTERVEYSHUOLLON TAVOITTEET Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työympäristö, työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisy Lisätiedot Vanhustyön vastuunkantajat kongressi 15-16.5.2014 Finlandia-talo\nVanhustyön vastuunkantajat kongressi 15-16.5.2014 Finlandia-talo Henkilökunnan työturvallisuus Etelä-Suomen aluehallintovirasto, Työsuojeluvastuualue, Paula Moilanen 1 Lainsäädännön tavoite Työturvallisuuslain( Lisätiedot VARHAINEN TUKI / PUHEEKSIOTTAMINEN. Sari Anetjärvi\nVARHAINEN TUKI / PUHEEKSIOTTAMINEN Sari Anetjärvi Pienten asioiden filosofia Työyhteisössä, kuten elämässä yleensäkin, pienet asiat, niin hyvät kuin huonotkin, ovat merkittäviä. Pienestä ongelmasta on Lisätiedot Kainuun maakunta kuntayhtymän työkyvyn tukiprosessi. Marko Klemetti, työhyvinvointi- / työsuojelupäällikkö\nKainuun maakunta kuntayhtymän työkyvyn tukiprosessi Marko Klemetti, työhyvinvointi- / työsuojelupäällikkö Henk. Yhteensä (pl.oae) KuEL- eläkkeelle siirtyneet Kainuun maakunta ky v. 2005 2008 eläkelajeittain, Lisätiedot TYÖTERVEYSHUOLTO JA TYÖPAIKAN YHTEISTYÖ\nTYÖTERVEYSHUOLTO JA TYÖPAIKAN YHTEISTYÖ TYÖSUOJELUILTAPÄIVÄ PORI 14.3.2013 KARI HARING SAK RY YHTEISTYÖN PERUSTEET Laki edellyttää Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 30.3.2007/334 Työterveyshuoltolaki Lisätiedot Verkostot ja palvelut esimiehen tukena työhyvinvoinnin johtamisessa. Jengoilleen hankkeen verkostopäivä 2.9.2014 Merja Koivuniemi, lehtori, SAMK\nVerkostot ja palvelut esimiehen tukena työhyvinvoinnin johtamisessa Jengoilleen hankkeen verkostopäivä 2.9.2014 Merja Koivuniemi, lehtori, SAMK Tukea läheltä - Työterveyshuollosta Apua työkyvyn ja kuntoutustarpeen Lisätiedot Työterve yshuollon ennakoiva rooli: tukeeko työterveyshuolto tule - tule sairauksissa työkykyä vai\nTyöterveyshuollon y ennakoiva rooli: tukeeko työterveyshuolto tule -sairauksissa työkykyä vai työkyvyttömyyttä kehittämispäällikkö Ritva Teerimäki ritva.teerimaki@hel.fi Työterveyskeskus Edistää kaupungin Lisätiedot Varhaisen välittämisen\nVarhaisen välittämisen malli käytännössä Etelä-Savon sairaanhoitopiiri Sirpa Parantala Henkilöstökoordinaattori SP Mikkelin keskussairaala Moision sairaala Sairaansijat ja hoitopaikat Sairaansijat yhteensä Lisätiedot Varhainen tuki, VaTu. - Toimintamalli työkyvyn heiketessä\nVarhainen tuki, VaTu - Toimintamalli työkyvyn heiketessä Esityksen materiaali kerätty ja muokattu TyKen aineistosta: ver JPL 12.3.2013 Työturvallisuuslaki Lain tarkoituksena on parantaa työympäristöä ja Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Lappeenrannan keskusta-Lauritsalan pohjavesialueen geologinen rakenneselvitys valmistui | Lappeenrannan Uutiset\nLappeenrannan keskusta-Lauritsalan pohjavesialueen geologinen rakenneselvitys valmistui\nKartta tutkimusalueesta ja tehdyistä tutkimuksista.\nLappeenrannan keskusta - Lauritsalan pohjavesialueen geologisen rakenteen ja pohjavesiolosuhteiden selvitys on valmistunut.\nVuonna 2018 toteutetut tutkimukset sisälsivät maastokartoituksia, maaperäkairauksia, pohjavesiputkien asentamista, maatutkaluotauksia ja painovoimamittauksia.\nTutkimuksilla saatiin uutta tietoa kallionpinnan korkokuvasta, maaperäkerroksista, pohjavedenpinnan tasosta ja pohjaveden virtaussuunnista Lappeenrannan keskustan ja Lauritsalan alueella. Tutkimukset ulottuivat osin myös Lappeenrannan meijerin pohjavesialueelle.\nLappeenrannan keskusta-Lauritsalan ja meijerin pohjavesialueet ovat osa ensimmäisen Salpausselän reunamuodostumaa.\nReunamuodostuma jatkuu tutkimusalueelta länteen Huhtiniemen pohjavesialueelle.\nKallionpinnan korkeusero tutkimusalueella vaihtelee länsiosan 20–30 metristä itäpuolen 70–100 metriin merenpinnan yläpuolelle. Alueen keski- ja itäosissa kallion pinta kohoaa paikoin maanpinnan tasolle.\nPohjaveden pinta on alueen länsipäässä noin 20–30 metrin syvyydellä ja itäosassa 10–20 metrin syvyydellä maanpinnasta.\nPohjavesivyöhykkeen paksuus on 30–60 metriä alueen länsipäässä ja ohenee laajalti alle 10 metriin alueen itäpuolella.\nPohjavesi virtaa lännestä Huhtiniemen pohjavesialueelta Lappeenrannan keskustaan päin.\nAlueen keski- ja itäosissa maanpinnan tasoon kohoavat kallioalueet ohjaavat osaltaan pohjaveden virtausta alueilla.\nPohjavettä purkautuu pohjoisen puolelta Saimaaseen ja etelän puolelta ojiin ja soistuneille alueille.\nTutkituille pohjavesialueille on sijoittunut runsaasti erilaisia taajamatoimintoja, kuten asutusta, liikenneväyliä ja teollisuusaluetta.\nPohjavesialueilla ei kuitenkaan sijaitse käytössä olevia pohjavedenottamoita. Tutkimuksella saadut tarkemmat tiedot pohjavesialueiden rakenteesta palvelevat maankäytön suunnittelua ja pohjavesialueella sijaitsevien eri toimintojen riskien arviointia pohjaveden suojelemiseksi.\nTutkimustuloksia hyödynnetään jatkossa myös pohjavesialueiden rajausten ja luokitusten tarkistamisessa vesienhoitolain mukaisiksi.


Ruotsissa prinssi Carl Philipillä ja prinsessa Sofialla korona | Ilkka-Pohjalainen\nSTT-Ulkomaat Julkaistu 26.11.2020 16:26 (Päivitetty 26.11.2020 16:26)\nRuotsissa prinssi Carl Philip ja prinsessa Sofia ovat saaneet koronavirustartunnan, kertoo Aftonbladet. Myös kuningas Kaarle Kustaa ja kuningatar Silvia oli määrä testata mahdollisen tartunnan varalta vielä torstaina.\nElokuisesta murhayrityksestä toipunut venäläinen poliitikko ja korruptionvastainen aktivisti Aleksei Navalnyi aikoo lentää Moskovaan näillä hetkillä. Häntä odotettiin Berliinissä lentokentälle ovelle lähtöselvityksen viime minuuteille asti. Lue lisää\nAleksei Navalnyi ilmestyi viime tingassa halpalennolleen Berliinissä – oppositiojohtaja palaa kotiin murhayrityksen jälkeen Julkaistu 17.01.2021 14:55


Myydään Omakotitalo Yli 5 huonetta - Vihti Vääkilä Siimestie 6 - Etuovi.com 9698982\nEtusivu > Vihti > Vääkilä > Kohde 9698982\n7h+k+s+2 kph+2 wc+khh+2 vh., 234,5 m², 449 000 €\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Siimestie 6, Vääkilä, Vihti (http://www.etuovi.com/kohde/9698982).\nTämä raamikas ja ryhdikäs kivitalo sijaitsee rauhallisella ja viihtyisällä omakotitaloalueella Vihdin Vääkilässä. Toimivaksi suunniteltu ja hyvin muunneltavissa oleva pohjaratkaisu sopii isommankin perheen arkeen ja juhlaan. Tilavat ja viihtyisät asuintilat ovat kätevästi yläkerrassa. Korkeassa olohuoneessa on valoa tulvivat, isot ikkunat, tyylikäs kiertoilmatakka ja varaus ilmalämpöpumpulle. Keittiössä reilusti kaappitilaa, kivitasot ja oikealle käyttökorkeudelle integroidut kodinkoneet. Alakerrasta löytyy myös reilusti lämmintä huonetilaa esim. kotitoimistolle tai lisämakuuhuoneeksi sekä kodinhoitotilat, lämmintä varastotilaa sekä käynti sisäkautta autotalliin. Alakerrassa myös noin 130 m2 neliötä rakentamatonta tilaa.\nUpeasti muokattu 1 100 m2 suuruinen tontti rajoittuu puistoalueeseen ja tuo näin omaa rauhaa talon asukkaille. Kirkonkylän peruspalvelut sijaitsevat muutaman kilometrin säteellä ja Nummelan kattavat palvelut ovat noin 10 km päässä.\nSiimestie 6, Vääkilä, Vihti Omakotitalo, 7h+k+s+2 kph+2 wc+khh+2 vh. 234,5 m², 449 000 €\n7h + k + s + 2 kph + 2 wc + khh + 2 vh.\nKokonaisala yhteensä 259 m2, joka koostuu 163 m2 huoneistoalasta yläkerrassa, 71,5 m2 lämpimästä alasta alakerrassa sekä varastotiloista. Lisäksi kellarikerroksessa n. 130m2 rakentamatonta tilaa, jossa ovivaraus saman kerroksen vaatehuoneeseen.\n489 000 € Hinta\nAntenni- tai kaapeli-TV-maksu: 8,45 e/kk\n- Sähkönkulutus ollut kokonaisuudessaan 25 000-32 000 kWh/v. - Kiinteistövero 801 €/v. - Kunnallistekniikka, kulut käytön mukaan.\n1. Krs: Autotalli moottoroidulla nosto-ovella, kahdella sisäovella ja öljynerotuskaivolla. Autotallista suora käynti asuntoon. Samassa kerroksessa lisäksi varasto, tekninen tila ja vaatehuone, jossa mm. käytännöllinen pyykkikuilu yläkerrasta ja ovivaraus rakentamattomaan 130 m2 tilaan. 2. krs. Tilava eteinen, olohuoneesta käynti työ-/vierashuoneeseen. Kylpyhuoneen vieressä tilava tv-huone, jossa valmius videotykille ja kotiteatterijärjestelmälle sekä terassin infrapunalämmittimille. Useimmissa huoneissa tietokonekaapelointi.\nSälekaihtimet, keskuspölynimuri, kiinteät valaisimet, makuuhuoneen tv-teline..\nSähkö, varaava lattialämmitys\nRakennusmateriaali: Lecadesign / Leca lämpöharkko\nSeinämateriaalit: Seinät maalattu\nLattiamateriaalit: Keittiö ja kosteat tilat laatoitettu. Yhdessä makuuhuoneessa kokolattiamatto, muut tilat parkettia.\nAjaton, reilun kokoinen keittiö, jossa paljon kaappitilaa sekä selkeä ruokapöydän paikka. Lattia helppohoitoista laattaa, tasot kiveä. Ergonomisesti asennetut integroidut kodinkoneet: Jääkaappi, pakastin, astianpesukone, 900 mm leveä iduktioliesi, uuni, mikroaaltouuni.\nYläkerrassa tyylikäs, iso kylpyhuone. Laatoitettu, lattialämmityksellä. Varusteet: 2 suihkua, 2 pesuallasta, lasitiiliseinä ja erillinen wc. Varaus poreammeelle, käynti ulos. Alakerran kph:n varustus: suihku, wc ja pesuallas. Laatoitettu, lattialämmityksellä\nYläkerrassa kaksi erillistä wc:tä ja lisäksi alakerran kylpyhuoneessa wc-istuin. Seinäkiinnitteiset wc-istuimet jättävät lattiapinnan tyhjäksi tuoden tilantuntua sekä siivouksen helppoutta.\nTunnelmallinen ja tilavaksi suunniteltu sauna, jossa sähkökiuas ja ikkuna.\nKuvaus: Alakerran kodinhoitohuoneessa runsaasti kaappi- ja laskutilaa sekä varaus kuivauskaapille\nHienosti suunnitellut makuuhuonetilat. Päämakuuhuoneessa oma pieni vaatehuone, sekä käynti kylpyhuoneeseen ja terassille. Yläkerrassa 4-5 mankuuhuonetta ja alakerrassa yksi reilun kokoinen makuuhuone. Makuuhuoneiden käytävällä varaus ilmalämpöpumpulle.\nAsunnosta löytyy mahtava määrä sekä lämmintä, että kylmää varastotilaa.\nOleskelupihalla tasainen nurmipiha-alue, katettu kesäkeittiö ja terassi. Etupiha ja sisääntuloalue on asfaltoitu, etupiha osin paljasta kalliota. Etu- ja oleskelupihalla kaapelointi ulkovalaisimia varten\nVihdin kunnan rakennusvalvonta, rakennusvalvonta@vihti.fi\nVihdin kunnan kaavoitus, kaavoitus@vihti.fi\nPalvelut: Pappilanpellon koulu noin 2 km päässä. Kirkkoniemen koulu noin 4 km päässä. Päiväkoteja 1-4 km säteellä. Vihdin kirkonkylän palvelut 2-3 km säteellä. Nummelan kattavat palvelut noin 10 km päässä.\nFI:9698982, AI:679365, CT:2017-02-15T20:17:07.299+02:00, MT:2017-08-07T05:08:46.211+03:00, PT:2017-02-15T20:17:07.287+02:00, OI:1692, DISI:1006, CIC:kivi_3073488


Puolialaston kokki: AASIALAINEN VIHREÄ KALA-NUUDELIKEITTO\nThaimaalaisen khao soin ja vietnamilaisten makuyhdistelmien inspiroimana kokeilin nuudelikeittoa kalalla ja tuoreilla lisukkeilla. Hyvää ja kohtuullisen nopeaa esim. lounaaksi tai kevyeksi päivälliseksi.\n4rkl vihreää currytahnaa\n1 sitruunaruohon valkoinen osa\n½ peukalon kokoinen pala inkivääriä\n3 kerää nuudeleita\nsiivu tuoretta ananasta\nvihreitä chilejä maun mukaan\n2 kuhafilettä muutamaan osaan leikattuna\nKaada puolet kookosmaidosta kattilaan ja kiehauta. Sekoita currytahna joukkoon ja kiehuttele, kunnes seos on tuoksuvaa ja hieman rasvaisen näköistä. Lisää kurkuma ja erittäin ohuiksi siivuiksi leikattu sitruunaruohon varren valkoinen osa. Lisää liemi, kalakastiketta ja tarvittaessa makusi mukaan soijakastiketta. Siivuta inkivääri paperinohuiksi siivuiksi ja lisää puolet niistä keittoon. Jätä keitto porisemaan.\nSiivuta valkosipulinkynnetkin paperinohuiksi siivuiksi. Kuumenna pienessä kattilassa reilusti öljyä ja uppopaista siinä nopeasti loput inkiväärisiivuista sekä valkosipulisiivut niin että niistä tulee kullanvärisiä ja hieman rapeita. Valuta varovasti siivilässä ja anna kuivahtaa talouspaperin päällä.\nKiehauta kattilassa reilusti vettä ja keitä siinä nuudelit lähes kypsiksi ja valuta ne lävikössä. Siivuta ananas n.½cm leveiksi, muutaman sentin pituisiksi soiroiksi. Siivuta kevätsipulit hieman vinottain n.½-1cm pitkiksi pätkiksi. Leikkaa chilit ohuiksi renkaiksi tai siivuiksi.\nPaista kalafileet pannulla hyvin kuumassa öljyssä noin pari minuuttia per puoli ja mausta suolalla ja pippurilla.\nPurista liemeen puolikkaan limen mehu.\nKasaa annokset: laita keittolautasen pohjalle pieni kasa nuudeleita ja kaada päälle lientä. Ripottele päälle kasa ituja, ananassoiroja, uppopaistettuja valkosipuli- ja inkiväärisiivuja, kevätsipulisiivuja, chiliä ja korianteria. Aseta lautaselle vielä pari-kolme palaa kalaa sekä limelohko. Tarjoile heti.\nà la Elmeri klo 20:45\nTunnisteet: kala, keitto, muu aasialainen, nuudelit


Liikunnan tärkeys on korona-ajan ykkösoppeja - VILLE SKINNARI\nLiikunnan tärkeys on korona-ajan ykkösoppeja\n09 huhti Liikunnan tärkeys on korona-ajan ykkösoppeja\nPosted at 16:31h in Uncategorized\tby\tavustajat\nLiikuntaharrastus ja perheen kanssa ulkoilu ovat itselleni ja varmasti monelle muulle arjen henkireikä. Erityisesti näin korona-aikana on tehnyt itse kullekin hyvää hieman tuulettaa ajatuksia lähiluonnon rauhassa. Lahdessa onni ovatkin olleet olleet hyvin ylläpidetyt talviliikuntapaikat ja otollinen lumitilanne. Itsekin on tullut vedettyä lenkkiä moneen otteeseen. Nyt alkaa kevät tosin olla jo siinä vaiheessa, että on siirtyminen kohti kesälajeja ja pyöräilyä.\nTänä talvena Salpausselkää pääsi kiertämään huipputasoa edustavan latuverkkomme ohella uusilla tavoilla, kun käytössä oli ensimmäistä kertaa myös yhteiskäyttöön tarkoitettuja talvipolkuja. Urheilukeskuksen ja Tapanilan alueelle merkityillä poluilla voi harrastaa ympärivuotisesti eri liikuntamuotoja sauvakävelystä polkujuoksuun ja maastopyöräilyyn. Tämä on avannut keskustan tuntuman harjumaaston entistäkin isommalle käyttäjäkunnalle ja toisaalta auttaa säilyttämään latupohjat jatkossakin hiihtokäytössä. Kaupungin ylläpitämät polut ovat olleet erittäin kannattava satsaus ja selvästi ahkerassa käytössä. Tapanilan hiihtomajalle täytyy nyt luoda puitteet ympärivuotiselle kahvio ja palvelutoiminnalle. Keskustelut ovat tästä juuri menossa. Paikka on upea.\nKoronavuosi on ollut malliesimerkki siitä, että lähialueiden monipuolisiin liikuntamahdollisuuksiin kannattaa panostaa. Hallit ja sisäliikuntapaikat ovat olleet entistäkin kovemmalla, mutta vastuullisella käytöllä. Sikäli kun rajoitukset ovat ikävä kyllä iskeneet niihin meilläkin, ihmiset ovat tuntuneet onneksi löytäneen entistä laajemmalla joukolla eri ulkoliikunnan muodot. Monessa perheessä on huomattu, ettei tarvitse lähteä Lappiin tai etelän maihin kokeakseen vuodenaikojen taikaa: lähiluontokin tarjoaa seikkailuja. Toivon ja uskon, että tästä tulee pysyvä piristys myös Päijät-Hämeen matkailulle ja palveluille.\nViime päivinä mediassa on ollut paljon juttua koronarajoitusten purkamisen aikataulusta. Hallitus on todella valmistellut tätä niin kutsuttua exit-suunnitelmaa ja kuulee paraikaa eri toimijoiden näkemyksiä aiheesta. Rajoituksia tullaan hellittämään mahdollisimman nopeaan tahtiin, kunhan tautitilanne pysyy vakaana ja rokotukset etenevät hyvin. Nykyisen tavoitteen mukaan tämä tarkoittaisi poikkeusoloista luopumista jo huhtikuussa, lähiopetukseen siirtymistä toukokuussa ja kokoontumisrajoitusten tarkastelua asteittain kesäkuusta eteenpäin. Juhannus olisi toivottavasti jo sellaista aikaa, että pääsisimme viettämään normaalia mökkikesää.\nMielestäni on välttämätöntä, että lasten ja nuorten harrastukset ja myös muu liikunta vapautettaisiin mahdollisimman pian rajoitusten piiristä. Liikkumattomuudella on hintansa: koululaisten kohdalla puhutaan pahimmillaan liikuntakipinän sammumisesta ja aikuisväestön tasolla kansanterveyden kuormituksesta. Arkiliikunta ja aktiviinen yhdessä tekeminen ovat kuitenkin viime kädessä ne, joilla meistä jokainen pysyy kunnossa. Kuljemme kaikesta huolimatta hyvään suuntaan. Nyt kun kesäkausi lähestyy, käyttöön saadaan esimerkiksi ulkokentät ja muutenkin ryhmäliikuntaa sekä kuntosaleja päästään taas avaamaan. Kisapuisto pitää nyt laittaa liikkeelle, samoin ulkokenttien kunnostukset ympärivuotiseen käyttöön.\nLiikunta ja urheilu ovat edelleen vahvalla pohjalla Lahdessa, mutta kyllä meilläkin petrattavaa on. Matalan kynnyksen harrastusmahdollisuuksia ja -paikkoja tarvitaan lisää. Esimerkiksi joukkuekäyttöön soveltuvista liikuntahallitiloista on pulaa. Kisapuiston alueelle taas on ollut vuosien varrella suunnitteilla monenlaista, mutta tähänkin pitäisi saada jo selkeä suunnitelma. Useampi paikka olisi myös peruskorjauksen tarpeessa.\nValtio on jakanut kunnille, myös Lahdelle, avokätisesti rahaa ja vipurahoitusta on jaossa lisäksi EU-poteista. Rahaa siis olisi. Toisaalta myös pienillä panostuksilla voi saada paljon aikaan, kuten maastoliikuntapolut ovat osoittaneet. Liikuntahankkeisiin pitää koronan opit mielessä panostaa jatkossa entistä enemmän ja siten, että mukana ovat niin kaupunki, seurat kuin palveluita käyttävät ihmiset.\nKirjoitus on julkaistu Omalähiössä 9.4.2021.


Charming Nails: Testissä CND RescueRxx Daily Keratin Treatment\nSain postissa pylläripaketin CND:ltä jossa oli ihan uudenlainen kynsienhoitotuote. Ja niitähän minä testaan erittäin mielelläni, toimivia tuotteita kynsien hoitoon ei ole ikinä liikaa ja ainahan sitä täydellistä tuotetta pitää etsiä ;)\nOmistatko heikot, ohuet tai vahingoittuneet kynnet? Voit saada avun tästä CND:n kehittämästä tuotteesta! Kyseessä on päivittäin käytettävä keratiinihoito Rescue Rxx. Tuote on suunnattu luonnonkynnelle ja sisältää jojobaöljyä sekä keratiiniproteiinia. Nämä proteiinit imeytyvät luonnonkynteen vahvistaen ja kosteuttaen sitä. Ja juuri kosteutusta liuskoittuva ja heikkokuntoinen kynsi tarvitseekin! Kun kynttä kosteuttaa, se vahvistuu eikä liuskoitu niin helposti. Tuote ei ole liian kovatehoinen että kovettaisi kynttä vain liikaa.\nJatkuvalla käytöllä Rescue Rxx ehkäisee kynnen lohkeilua ja valkoisia täpliä. Kynsi näyttää kauniimmalta ja terveemmältä. Tuote ei sisällä formaldehydiä. Keratiiniproteiini on luonnonkynnen tärkeä rakennusaine. Liukoisessa muodossa oleva keratiiniproteiini imeytyy luonnonkynteen tuoden kynsilevylle vahvuutta. Jojobaöljy on kevyttä ja hyvin imeytyvää. Hoitaa kynsilevyjä kosteuttavilla ainesosillaan. Tuotteessa on myös manteliöljyä.\nTuotetta kehoitetaan käyttämään paljaalle kynnelle kaksi kertaa päivässä, itse käytin aina lakanpoiston yhteydessä. Älä päästä kynsinauhoille, saattavat kovettua keratiiniproteiinin vaikutuksesta. Rescue Rxx:n kanssa suositellaan käytettävän CND Solar oilia. Solar Oil on suosikkini vuosien ajalta koska se toimii kynsilläni. Se onkin palkituin sekä tunnetuin CND:n ( entinen Creative ) tuote. Hoitoteho perustuu jojobaöljyyn, pehmentävään riisiöljyyn, kosteuttavaan manteliöljyyn ja korjaavaan E-vitamiiniin. Tämä kombo tekee kynsistä joustavat sekä mukautuvat. Tätä kun käyttää säännöllisesti niin kynnet pysyvät pehmeämpinä eivätkä murennu niin helposti.\nRescue RXX:n mukavia puoli on ihana öljymäisen makea tuoksu yhdistettynä käyttömukavuuteen. Tämä levitetään kynnelle kuin aluslakka, hierotaan ja annetaan vaikuttaa. Tämä on hoitotuote, ei öljymäinen tuote joka valuu pitkin sormia. Puuvillahanskat toki kannattaa pitää kädessä, öljypohjainen tuote sottaa helposti.\nTämä on oikeasti ihan ihmetuote! Mulla on oikean käden keskisormen kynnessä murtuma keskellä kynttä. Iskin kynnen johonkin seinään niin että se halkesi kynsilevyistä pituussuunnassa ihan keskeltä kynttä. En halunnut leikata pitkää kynttä pois koska halkeama oli pitkin kynttä kynsipetiin asti. Leikkaaminen ei olisi siis auttanut vaan kynsi olisi murentunut kasvun myötä. Viilasin repeämät tasaisiksi ja pidin kynnellä paksusti aluslakkaa suojana.\nKun sain Rescue Rxx:n postissa, aloin käyttää sitä heti. Vain kaksi kertaa käytettyäni, oikean keskisormen kynnen murtuma alkoi parantua ihan silmissä! Olin että ei voi olla totta! Mikään tuote ikinä ei ole parantanut kynnen huonoa kuntoa näin nopeasti! Kynsi oli kosteutettu eikä ollenkaan kuiva. Repeämää ja liuskoittumaa kynnen pinnassa ei tuntenut enää ollenkaan sormella hivelemällä. Jokainen tietää miten kipeä ja vaikeasti pois kasvatettava tälläinen murtuma on mutta...en olisi uskonut että yksi tuote toimii näin nopeasti! Sitten kun käytin Rescueta lisää, liuskoittuma alkoi paranemaan ja kynsi kasvamaan terveempänä takaisin.\nRescue Rxx jäi luottotuotteeksi ja annan sille ihan täydet suositukset. Loistava tuote ja jos tuntuu että mikään ei toimi, mistään ei ole apua niin hei, satsaa ihan kunnon tuotteeseen äläkä kymmeneen huonoon jotka ajan myötä varmasti maksavat yhtä paljon kuin yksi hyvä.\nMiltä tuote kuulosti? Oletteko samanlaisia kuin minä, etsitte aina sitä vähän parempaa ja toimivampaa? Vai oletko löytänyt jo niin hyvän tuotteen ettet usko parempaa olevan?\nCND Rescue Rxx saatavilla toukokuusta alkaen. Hinta 32 e / 15 ml. Tuote on erittäin riittoisaa joten kestää pitkään käytössäsi!\nHelena ja Blackie The Cat 3. toukokuuta 2015 klo 9.18\nMoi! Tuopa onkin hyvä tuote, kenelläpä kynnet nyt olis priimakunnossa ilman apua. Ja täällä blogissa muuten aina vierähtää tovi jos toinenkin, on tää niin kattava tietopankki.\nCharming Nails 3. toukokuuta 2015 klo 13.40\nKiitos, on mukava kuulla että löytyy kaikenlaista luettavaa. Se on tarkoituskin :)\nJonnaH. 3. toukokuuta 2015 klo 10.03\nKuulostaa hyvältä. Auttaisi varmaan muutenkin normiin liuskoittumiseen?\nAuttaa varmasti :)\neekku 3. toukokuuta 2015 klo 10.11\nKuulostaa hyvältä tuotteelta\nCharming Nails 3. toukokuuta 2015 klo 13.41\nMyy / Nutturapää 3. toukokuuta 2015 klo 11.52\nKuulostaapa todella hyvältä! Voiko tämän päälle suoraan lakata, vaikka on öljypohjainen? :)\nCharming Nails 3. toukokuuta 2015 klo 13.42\nEi voi, pitää hieroa kynsille ja antaa imeytyä hetken. Olen pitänyt puuvillahanskoja ja sitten vielä pessyt kädet...tai en ihan joka kerta. En ole huomannut eroa pysyvyyteen onko öljyä jäänyt kynnelle vai ei. Peel-off aluslakan kanssa en ole testannut ;)\nLauraKatarooma 3. toukokuuta 2015 klo 12.11\nHmm. Toimis varmasti mullaki.\nTiahaar 3. toukokuuta 2015 klo 17.23\nTätä pitää testata. Melkein kaikki kynnet liuskottuu tosi pahasti tällä hetkellä ja katkeilee tosi helposti. Olen käyttänyt pitkään Trindin Nail Repairia ja tykännyt kovasti, mutta sekään ei enää auta tähän tilanteeseen.\nCharming Nails 4. toukokuuta 2015 klo 8.13\nVoi harmi ettei auta! Kannattaa öljytä kynsiä ja pitää lakkaus aina siistinä, sekin auttaa kynsiä pysymään kunnossa :)\nAnonyymi 4. toukokuuta 2015 klo 3.34\nVoi vitsit kun kuulostaa hyvältä, täytyy ehdottomasti kokeilla jossain vaiheessa. Solar Oil -fani olen minäkin ;)\nVoisitko vielä vähän tarkentaa tästä Daily Keratinista, että miten tuotetta käytetään? Tai siis kyseessä on öljymäinen tuote, joka levitetään kuin aluslakka mutta hierotaan kynsille? Ja kosketusta kynsinauhojen kanssa kannattaa välttää? Miten tämä toimii käytönnössä? :) Ja vielä, tähän päälle siis laitetaan aluslakka?\nCharming Nails 4. toukokuuta 2015 klo 8.16\nLakan poiston jälkeen laitan tätä siveltimellä kynnelle. Hieron varoen kynsinauhoja, huomasin että kovettaa mun valmiiksi kuivia kynsinauhoja ja kuvissa saattavat näyttää rumilta. On öljymäinen mutta ei juoksevaa kuten Solar oil. Annan olla hetken, laitan vaikka puuhillahanskat käteen. Kun on imeytynyt niin laitan aluslakan. Tavallaan tätä käytetään kuten kynsiöljyä mutta ei saa mennä kynsinauhoille ;)\nAnonyymi 5. toukokuuta 2015 klo 2.37\nKiitos, selvensi :)\nJa nyt just kun oisin tilannu tätä cesarsilta, niin ei enää ollutkaan koko tuotetta, plääh :(((\nCharming Nails 16. heinäkuuta 2015 klo 9.49\nHöh! Ei näköjään! Kaikki CND:t ovat hävinneet. Kannattaa kyllä laittaa Cesariin mailia ja kysyä asiasta..\nmilipili 12. tammikuuta 2016 klo 20.12\nTässä pakkauksessa lukee että hierotaan kynnelle, kynnen päihin ja kynsinauhoille, että mitenköhän tuo nyt sitten on...\nCharming Nails 13. tammikuuta 2016 klo 8.28\nKynnelle ja kynnen päihin mutta ei kynsinauhoille. Pakosti sitä vähän menee mutta yritän välttää, se tekee kynsinauhoista kovat ja repeilevät helpommin. Outo ohje kyllä :) yritän sitten vastapainona öljytä ja laittaa rasvaa kynsinauhoille ettei ne liikaa kovetu ;)


Terveelliset ruokavalinnat - Sydänliitto\nSydänmerkki auttaa ruokakaupassa valitsemaan rasvan ja suolan kannalta parempia vaihtoehtoja. Kaikilla kriteerit täyttävillä elintarvikkeilla ei kuitenkaan välttämättä ole Sydänmerkkiä, koska se on valmistajalle vapaaehtoinen.\nTerveelliset ruokavalinnat ovat sydämen terveyden kulmakivi.\nOheiseen taulukkoon on listattu tärkeimpiä Sydänmerkki-järjestelmän rasva-, suola-, kuitu– ja sokerirajoja. Vertailemalla näitä tuotteen pakkausmerkintöihin kaupasta on helpompi löytää hyviä vaihtoehtoja. Tarkemmat tuoteryhmäkohtaiset kriteerit löytyvät Sydänmerkin sivulta.\nTuotteiden rasva-, suola-, kuitu ja sokerirajoja\nKriteeri (g/100 g)\nLeipä kuitua vähintään 6\nsuolaa enintään 0,9\nMurot ja myslit rasvaa enintään 10\nsuolaa enintään 1,0\nsokereita enintään 15\nkuitua vähintään 6\nMaito ja piimä rasvaa enintään 1,0\nJogurtti, rahka rasvaa enintään 1,0\nsokereita enintään 10\nJuusto rasvaa enintään 17\nsuolaa enintään 1,2\nLiha (marinoimaton) ei lisättyä suolaa\nrasvaa enintään 10\nTäyslihavalmisteet rasvaa enintään 4\nsuolaa enintään 2,0\nLeikkele- ja ruokamakkarat rasvaa enintään 12, josta kovaa 40 %\nsuolaa enintään 1,5\nLiha-, kala- ja kasvisruokavalmisteet suolaa enintään 1,0\nValmisateriat rasvaa enintään 6\nsuolaa enintään 0,8\nLevitettävät rasvat kovaa rasvaa enintään 30 % rasvasta\nKetsuppi ja sinappi suolaa enintään 1,38\nsokereita enintään 20 (ketsuppi)\nLuet tällä hetkellä Terveelliset ruokavalinnat\nLue seuraavaksi Rouva Kasvis kokeilee kaikki uutuudet


Kuinka paljon pieneen mieheen mahtuu … – SchizoBlog\nKuinka paljon pieneen mieheen mahtuu …\nJanne Toivoniemi\tSekalaista\t 02/10/2004 05/03/2019\nSchizoBlogin R&D -osasto, joka on kiistatta Suomen mediaseksikkäin, innovatiivisin ja svengaavin, on irtaantumassa omaksi saarekkeeksi. Se tullaan tuntemaan tästä lähtien Schizotechnics nimellä (sivut ovat tulossa).\nTällä hetkellä Schizotechnics keskittyy mobloginin kehittämiseen. Ensimmäinen beta-tason projekti on seurata kuinka paljon Schizo-Janne juo illan aikana. Eli, jokainen illan aikana juotu drinkki, olut ja siideri kuvataan ja blogataan. Reaaliaikaista juomista ja humaltumista voi seurata SchizoMobile 0.1:sta.\nVirallisena valvojana ja hang-aroundina toimii eräs toinen tunnettu bloglandian kanssabloggaaja.\nJulkaistu 02/10/2004 05/03/2019\nPrevious Post Digitaalisesta musiikkikaupasta\nNext Post Heikko olo\n2 vastausta artikkeliin “Kuinka paljon pieneen mieheen mahtuu …”\nvirallinen hang-around sanoo:\nNo nyt kyllä jännittää…\nrape bondage sanoo:\nrape bondage http://storiespics.atspace.com/rape-bondage.html http://www.angelfire.com/ab8/storiespics/how-to-rape.html – how to rape http://www.terra.es/personal2/alania113/rape-thumbs.html – rape thumbs http://storiespics.atspace.com/stories-of-rape.html – stories of rape http://storiespics.atspace.com/the-rape-of-nanking.html – the rape of nanking http://www.angelfire.com/ab8/storiespics/rape-cartoons.html – rape cartoons


Harrastuksen lopettaminen | Hämeenlinnan Karateseura Ry\nHarrastuksen loppuessa seurassamme toivomme yhteydenottoa valmentajiin, jotta seuralla on käytössä ajantasainen jäsenrekisteri. Juniori- ja aikuisten karatepassi kannattaa säilyttää muistona harrastuksesta ja myös siksi, että palaaminen lajin pariin sujuisi vielä vuosienkin jälkeen suoraan aikaisemmin suoritetulla vyöarvolla.\nJos harrastuksen loppumiseen liittyy negatiivisia kokemuksia, seuramme kuulee mielellään näistäkin kokemuksista toimintamme kehittämiseksi. Jos harrastus päättyy, niin seuramme pyytää täyttämään lomakkeen tästä linkistä.\nLasten liikuntaharrastusten yllättävän loppumisen syyt tulisi aina selvittää perheen kesken ja siten varmistaa, että pahimmillaan yksittäistä tilanteen tai kiusaamisen johdosta lapsi ei miellä kaikkea liikuntaa negatiivisena tai itselle sopimattomana asiana.