My World by Essi: April 2017\nJatkumoa kesän 2016 IFYE-vaihtokertomukselleni\nViime osassa kirjoitin latvialaisesta 4H-leiristä. Sen jälkeen lähdin lapsibussillisen kyydissä Jaunpilsiin! Perheen, johon asetuin seuraavaksi reiluksi viikoksi, 9v. tyttö osallistui myöskin kesäleirille ja tuli samalla bussilla Jaunpilsiin kotiin. Tämä perhe oli heittämällä paras host-perhe. Heillä on pieni maitotila, josta he myyvät maitoa paikalliseen meijeriin. Heillä on myös kolme koiraa, kissoja ja undulaatteja. Ensimmäinen ilta meni perheeseen tutustuessa, lehmiä rapsutellessa, trampoliinilla pomppien ja mönkijällä ajellen.\nJaunpilsin linna, joka on rakennettu vuonna 1301.\nLinnan pihamaalla piti kokeilla jalkapuuta :D\nPerheen maatila sijaitsee noin viisi kilometriä Jaunpilsin keskustasta. Navetassa ammuu vajaa 40 maitolehmää. Perheeseen kuuluu isä, äiti ja neljä lasta, jotka ovat iältään 1,5-14 vuotta. Jaunpils on hieman yli tuhannen asukkaan kylä noin 85km Riikasta lounaaseen. Perheen vanhemmat nousevat joka aamu viideltä hoitamaan ja ruokkimaan lehmiä. Lypsy tapahtuu puoliautomatisoidusti, eli lypsyrobotti pitää siirtää lehmästä lehmään kun edellisen lypsy on valmis. Konkreettisen lypsyn hoitaa kuitenkin itse laite. Perheen lapset, varsinkin vanhimmat pojat (14- ja 12-vuotiaat) osaavat jo sujuvasti auttaa navetassa mm. ajellen pienellä bobcat-tyylisellä koneella jakaen rehua lehmille. Pojat myös ajavat traktoria ja auttavat saamaan pellolta heinät talteen talvea varten. Myös henkilöauton ajaminen pojilta jo sujui, kuin myös kolmannelta lapselta, 9-vuotiaalta tytöltä!\nLounaalla Jaunpilsin linnassa\nMiltein joka aamu söimme kaikki aamupalan yhdessä. Useimmiten tarjolla oli leipää, oman tilan maidosta tehtyä juustoa sekä omien lehmien lihasta tehtyä makkaraa, sekä kahvia tai teetä. Aamupäivällä (23.7.) lähdin lasten kanssa pyöräillen Jaunpilsin keskustaan. He esittelivät innoissaan paikkoja; mm. koulunsa, paikallisen ruokakaupan ja meijerin. Seuraamme liittyi myös muutama lasten kaveri. Latviassa jo nuoretkin lapset (8-10-vuotiaat) puhuvat aika hyvää englantia. Perheen 9v. tyttö on tosi rohkea puhuessaan englantia, vaikka jokainen lause ei aivan oikein menisikään. Kuitenkin joka ikinen kerta ymmärsin häntä. On niin monia tapoja saada toinen ymmärtämään asiansa vaikkei sanoja löytyisi! Pyöräreissulla kävimme mm. Jaunpilsin linnassa (jossa myös söimme lounaan) ja sen puistossa sekä luontopolulla ja isoa patsasta katsomassa.\nJaunpils Pienotavan eli Jaunpilsin meijerin maitotuotteita\nTässä paikassa kävimme tutustumassa paikallisiin käsitöihin ja mattojen tekemiseen :)\nSeikkailun jälkeen poljimme takaisin "kotiin" ja myöhemmin illalla palasimme keskustaan autolla koko perheen voimin. Menimme heidän tuttavaperheensä luokse ns. "after wedding" juhliin! Tuttavapari oli juuri ennen perheeseen saapumistani mennyt naimisiin ja nyt juhlittiin uudemman kerran. Pöytä oli katettu erilaisilla herkuilla; kanankoivilla, vesimelonilla, salaateilla, vaahtokarkeilla, snackseillä ja tietenkin juomilla! Ennen syömistä katseltiin valkokankaalta polttareissa ja häissä otettuja kuvia. Ruuan jälkeen menin lapsiporukan kanssa saunomaan ja uimaan pihan lampeen. Huippuhauska ilta!\nSeuraavana aamuna nukuttiin aika pitkään ja aamupalan jälkeen menimme poimimaan takapihalta mustaherukoita eli upenes ja karviaisia eli ērkšķogas. Tontilla kasvaa myös punaherukoita, kirsikoita, omenoita sekä kasvihuoneessa tomaattia ja kesäkurpitsaa. Syötimme myös laitumella oleville lehmille omenoita :) Pääsin myös seuraamaan heinän keräämistä pellolta. Perheen isä seurasi joka päivä tiiviisti säätiedotusta, sillä heinä pitää saada kerätyksi ennen sadetta. Lounaaksi oli helppoa maalaisruokaa; hyvää ja täyttävää peruna-papukeittoa! Myöhemmin illalla päivälliseksi oli uunikasviksia ja -perunoita, kanaa, herneitä ja säilöttyä kesäkurpitsaa. Jälkkäriksi maisteltiin paikallisen meijerin valmistamaa suklaavanukasta. Illan hämärtyessä kävimme vielä muutaman kilometrin päässä Saulessa katsomassa 1900-luvulla rakennettua Elles kalns -nimistä paikkaa. Suomeksi se voisi olla Helvetin kukkula, koska legendan mukaan itse Paholainen on siellä asunut. Tunneleita pitkin pääsee maanalaiseen ikivanhaan vankityrmään! Paluumatkalla näimme myös Strutelen kirkon.\nYksi perheen kolmesta koirasta\nPerheen pienin koira\nSeuraavana pävänä menin perheen lasten kanssa lähellä sijaitsevaan 7 Balles -nimiseen paikkaan. Se on keskus, jossa voi osallistua moneen erilaiseen workshoppiin. Pihalla komeilee todella iso ja laajalle levittyvä, istutettu labyrintti. Kokeilimme sitä ja lisäksi saimme kokeilla jousiammuntaa! Sisätiloissa teimme itse kynttilöitä ja koristelimme pulloja piirtämällä niihin mandala-kuvioita. Jokainen askarrus maksoi erikseen ja kaiken tekemänsä sai mukaan. Sillä välin perheen äiti oli kotona paistanut ison kasan ohuita lettuja, joita maistelimme hillon kera palattuamme kotiin. Tänään poimimme lisää marjoja, ja niistä äiti teki kiisseliä. Myöhemmin illalla sain juottaa vasikalle maitoa :)\nTää oli hauskaa! :) Kohteena onneksi vain heinäpaali ja maalitaulu.\nSeuraavana aamuna eli 26.7. lähdimme isommalla lapsiporukalla retkelle kohti Smārdea. Matkalla haimme kaupasta eväitä. Menimme Valguma pasaule -nimiselle, järven läheisyyteen rakennetulle ulkoilualueelle (Valguma-maailma), jossa voi osallistua moneen erilaiseen aktiviteettiin. Me menimme Baskāju taka -luontopolulle, joka kuljetaan kokonaan paljain jaloin! Vajaa kolme kilometriä pitkällä reitillä tulee vastaan mitä erikoisempia asioita; kiviä, kaarnaa, hiekkaa, puupölkkyjä, soraa, turvetta, lasinsiruja, mutaa ja vettä! Kokemus oli todella rentouttava ja hauska, vaikkakin loppumatkasta alkoivat jalkapohjat olla hellänä. Tämän jälkeen jatkoimme matkaa Gausā Jūdze -nimisen luonnonpuiston hiekkarannalle (Riianlahti). Ranta oli hätkähdyttävän samanlainen kuin Yyteri! Laitoimme piknikin pystyyn, söimme eväitä ja uimme meressä. Kotiin palasimme viiden kuuden aikaan illalla ja söimme ruuaksi keitettyjä perunoita, silliä, sipulia ja raejuustokastiketta. Jälkkäriksi vesimelonia!\nJalkapohjan erilaisia pisteitä\nSavessa kävely oli hauskaa!\nMarjakiisseliä itsepoimituista marjoista\nTässä perheessä olin sen verran monta päivää, että jaan tapahtumat pariin eri osaan :) Seuraava tulossa pian!\nposted by Essi at 23:29 No comments:\nlabels: 4h, animals, food, friends, latvia, nature, photography, summer, traveling\nSain Hopottajien kautta testattavaksi uusia laktoosittomia SKYR-rahkoja! Testasin kolmea eri makua: veriappelsiinia, mango-melonia ja mansikka-banaania. Skyrit ovat kotoisin Islannista ja ne ovat vähähiilihydraattisia ja runsasproteiinisia. Ne sopivat välipalaksi, jälkiruoaksi tai vaikka ilta- ja aamupalaksi kaikenikäisille. Skyr-rahka on pehmeää ja täyteläistä. Maku kaikissa testaamissani versioissa oli hyvä ja raikas!\nLaktoosittomien ryhmään kuuluu näiden kolmen lisäksi vielä Wanhan ajan vanilja, joka myöskin kuulostaa hyvältä! Skyr sopii niin herkuksi kuin painonhallintaan tai urheiluun tueksi tuomaan lisäproteiinia. Erityistä hyötyä niistä on laktoosi-intoleranteille, koska ne eivät sisällä laktoosia. Ne ovat myöskin gluteenittomia. Laktoosittomia Skyrejä saa hyvinvarustelluista päivittäistavarakaupoista ja ne tulivat kauppoihin 2017 alkuvuodesta. Yhden rahkan koko on 170 g. Mukana tulee pieni lusikka, jonka ansiosta rahkan voi nauttia missä ja milloin vain! Skyrejä voi huoletta käyttää myös leivontaan, sillä se kestää myös paistamista.\nLaktoosittomien Skyrien ainesosaluettelo näyttää kaikissa kolmessa maussa pääosin tältä: pastöroitu rasvaton maito, vesi, maissitärkkelys, kasvistiiviste, sakeuttamisaine (pektiini), aromi, makeutusaineet (sukraloosi, asesulfaami K), laktaasientsyymi, hapatteet. Mango-melonissa on lisäksi kermaa. Riippuen mausta hedelmiä ja marjoja on kussakin 2-6 prosenttia. Energiaa sadassa grammassa rahkaa on 57-71 kcal. Ainoana miinuksena näissä rahkoissa itse koen keinotekoiset makeutusaineet. Toki Skyriltä löytyy sokerillakin makeutettuja rahkoja, mutta nämä kolme testaamaani laktoositonta on makeutettu keinotekoisesti. Eivätkä ne keinotekoiset makeutusaineet toki pieninä määrinä silloin tällöin haittaa, mutta suuremmalla kulutuksella saattaa olla huonoja vaikutuksia (tutkittu).\nRahkoista yleisesti yritetään saada nykypäivänä kovin terveellisiä jättämällä normaali sokeri pois ja korvaamalla ne keinotekoisilla aineilla. Itse valitsen kyllä paljon useammin sokerilla varustetun jogurtin tai rahkan, jos sellaisen joskus ostan. Jos terveellisyyttä haetaan niin paras tapa varmaan olisi ostaa tavallista makeuttamatonta maitorahkaa ja lisätä siihen marjoja/hedelmiä ja hunajaa/agavesiirappia. Mutta Skyrit ovat kyllä rahkoina hyviä välipaloja silloin tällöin. Lue lisää: https://www.facebook.com/skyrsuomi. Sosiaalisista medioista löydät kampanjakuvia tägeillä #skyrsuomi ja #hopottajat :)\nposted by Essi at 19:06 No comments:\nlabels: cooperation, fitness, food, health\nposted by Essi at 00:12 No comments:


Merja Kyllönen: "Kauteni olisi vuoropuhelua ja rauhan rakentamista" - Radio SUN\nMerja Kyllönen olisi arvon ja ihmisyyden presidentti. Valtionjohtajana hän edistäisi asioita omalla esimerkillään. - Kiertelisin Suomea ja mahdollistaisin laajan yhteiskunnallisen arvokeskustelun vaikeistakin asioista.[/caption]\n– Kun yhteiskunnat ovat murroksessa, moraaliset ja eettiset toimintamallit järkkyvät ja muuttuvat. Voimme hyvin kysyä, keskitytäänkö nykymaailmassa enemmän vain yksilötason asioihin. Tyypillinen pohdinta liittyy tiiviisti lähtökohtaan, miten kaikki vaikuttaa minuun. Meidän olisi löydettävä lähestymistapoja, joissa kykenisimme laajasti ajattelemaan myös muita ihmisiä, presidenttiehdokas herättelee\nVasemmistokandidaatin mielestä yhteiskuntamme yleinen arvoilmasto on paikoin koventunut. Hänen mukaansa kiristymisestä kertovat ihmisten heittämät kysymykset: "tarvitseeko minun auttaa muita?", riittääkö, että minä pärjään?" ja "onko toinen vähäosainen syyllinen toisen vähäosaisen heikkoon tilaan?". – Uskallammeko syvällisesti tutkia olojemme syitä ja seurauksia? hän haastaa.\nPresidenttiehdokas nostaa kaksi asiaa aikamme suurimmiksi turvallisuusuhkiksi. Merja Kyllösen mielestä vaara vaanii maiden sisäisessä eriarvoistumisessa ja ilmastonmuutoksessa.\nTurvallisuuspolitiikasta vastaavana presidenttinä Kyllönen veisi tasa-arvoajattelua kaikkialle. Hänen mielestään perinteinen turvallisuuspolitiikka ei yksin riitä nykyajan uhkien torjumiseen.\nErilaiset alueet vahvuutena\nMerja Kyllönen - perustiedot\nLue Pirkanmaan Vasemmiston piirihallituksen ylöjärveläisen varajäsenen, Sami Vastamäen mietteitä Kyllösestä.


Pentue 18 - Elonkerjuun Kennel\nELONKERJUUN KIMPALE KULTAA "AAVA"\nEmä : ELONKERJUUN MELODIA\nISA : DON´S DINO PAUL CROCETTI\nnäyttelyt: Näyttelyissä on käyty, varaserti paras tulos\nVery happy bitch kirjotti tuomari näyttelyarviossaan Aavasta ja sitähän Aava onkin, erittäin onnellinen narttu. Aava rakastaa kaikkea ja kaikkia, jokainen vastaantulija niin ihminen kuin koira on Aavan kaveri. Remmin toisessa päässä ei vaan aina ihan ymmärretä tätä ylitse pursuavaa kiinnostusta vaan ohimennään ilman, että jäädään kaikkien kanssa leikkimään. Mutta mikä ilon ja onnen päivä, kun saa jäädä leikkimään kaverin kanssa tai joku lapsi innostuu vetämään narun toisesta päästä. Aava on heti valmis leikkiin.\nAava rakastaa metsälenkkejä, mikä sen ihanampaa, kun juosta pitkin poikin polkuja ja hyvällä säkällä voi vaikka päästä juoksukisaan city-pupujen kanssa. Ja tietenkin jokaiseen koloon on kurkistettava ja jokainen lammikko testattava voisiko siinä uida.. Aava rakastaa uimista.. keppiä ei tosin veteen kannata heittää, kun uintimatkan suunta vaihtuu heti, kun Aava bongaa jotain muuta mielenkiintoista kuten ohilentävän linnun, minkä perään on tietenkin lähdettävä.\nAava erittäin energinen ja yltiösosiaalinen rakastettava, kiltti ja iloinen perhekoira, joka saa hymyn kaikkien huulille, oikea Kimpale Kultaa.\nUMANIORA´S LIFETIME LOVE "KAMU"\nEmä : UMANIORA´S TINDRA\nISÄ : OTTEROX ROYAL VIKING\nnäyttelyt: Näyttelyissä käyty, Eri paras tulos sekä pentu ROPPI\nKamu on rauhallinen, mutta innostuessaan vauhtia riittää. Kamun kanssa on harrastettu rally-tokoa lähes pennusta saakka epäsäännöllisesti, mutta kisoihin saakka emme ole uskaltautuneet. Kamu vaatii paljon virikkeitä ja aktiviteettia ja osaa jopa vaatia tekemistä ja on erittäin nopea oppimaan kaikkea uutta. Riistaviettisyys on Kamulla todella korkealla ja sitä on helppo lukea niin metsästystilanteissa kuin muutoinkin. Uusiin ihmisiin tutustuminen vaatii Kamulta aikaa, mutta tutustuessaan valloittaa kyllä sydämet luonteellaan ja isoilla tassuillaan. Kamu on kaikin puolin helppo koira niin kotona kuin reissussakin. Kamulle tärkein on oma lauma, johon kuuluu luonnollisesti omistajat, Poju kaveri ja perheen kaksi kissaa. Tähän saakka Kamu on ollut terve koira.\nLisää Kamusta löytyy huonosti päivitetystä blogista http://fanfaari.weebly.com/


Kesäloman parhaat ja asu illan valossa - Fab Forty Something\nTämä kesä on sujunut pääasiassa kotosalla. Olen ottanut todella rennosti akkuja ladaten, ja kuten jo aiemmin kerroinkin, reissun puuttuminen harmitti aika tavalla. Toisaalta, olen viihtynyt kotosalla, ja loma on mielentila – riittää, että on loma ja kohtuullisen lämmintä!\nOlin töiden loppuessa aika poikki, ja tuntui siltä, että ei ole oikein mitään sanottavaa mihinkään. Halusin hautautua omaan rauhaan akkuja lataamaan. Blogin kanssa otin todella laiskasti koko kesän. Tein pitkiä kävelylenkkejä, söin paljon kasviksia, nukuin sikeitä yöunia.\nKoska on kiva lähestyä asioita positiiviselta kannalta, mietin nyt mitkä ovat niitä kesän parhaita hetkiä. Ja onhan niitä, ihan tavallisia, kivoja hetkiä.\nUni ja hiljaisuus\nAlukesästä nukuin paljon ja vaan olla möllötin. En käynyt missään, eikä meillä käynyt ketään. Katselin pellolle. Alkukesän helteissä parkkeerasin itseni terassille varjon alle luettavan kanssa.\nMies teki vielä töitä, minä piipahtelin missä mieleni teki, mutta pääasiassa luin paljon, katsoin Netflixiä ja tein pitkiä kävelylenkkejä. Halusin myös siivota ruokavaliota ja syödä kasvispainotteisesti. Iltaisin kuuntelin terassilla hiljaisuutta. Minulle on ylellisyyttä asua hiljaisessa paikassa.\nJos jotain rakastan lomissa, niin ne ovat hitaat, suunnittelemattomat aamut. Voi juoda kahvit rauhassa ja paahtaa leivän. Työaamuina en koskaan lähde hilloleivällä liikenteeseen, vaan olen tylsä ja järkevä, ja laitan ne fiksut päälliset leivälle. Mutta loma, ah, hillopurkki tänne! Se on ollut kesän suunniteltu pahe!\nNetflix ja HBONordic, ne ovat olleet meillä aktiivisena kesän, ja olen nauttinut myöhäisillan sarjamaratoneista. Big Little Lies, Rahapaja, Handmaid´s Tale, Queen of the South, Good Girls ja monet muut sarjat ovat olleet listalla. Mies meni nukkumaan järkevään aikaan, meitsi venytti iltaa seuraavan vuorokauden puolelle ihan siitä ilosta, että niin voi tehdä. Ja joka ilta ennen nukkumaanmenoa menin tuohon meidän pikkuparvekkeelle haistelemaan kesäyötä.\nTeimme muutamia lähiretkiä, ja ne olivat todella mukavia päiviä. Lahti, Vääksy, Rauma ja Kirkkonummi olivat retkikohteitamme, ja tietenkin Helsinki, jossa vietimme helteisen terassi-illan musiikkia kuunnellen. Pitempi reissu oli sitten sukuloinita kokonaisen viikon ajan.\nOlen myös ehtinyt lukemaan, ja mieluisimmat kirjat ovat löytyneet Ulla-Lena Lundbergin, Katherine Pancolin, Lucinda Rileyn ja Charlotte Brontën tuotannosta. Olen myös lukenut rauhassa Hesaria joka päivä. Sen sijaan blogeja olen lukenut vähemmän.\nMiten hyvin kroppa voi, kun saa syödä ”omaan tahtiin” ja terveellistä ruokaa. Syön stressiin, ja nyt kun sitä ei ole ollut, vatsa voi hyvin. Olen liikkunut paljon, mutta omaa kroppaa kuunnellen. Olen kävellyt, tehnyt trx- ja kummarijumppaa, ja kiitoksena siitä housut menevät nätisti kiinni. Olen vältellyt alkoholia ja sokeria myös. Saan helposti molemmista turvotusta, kuten vehnästäkin, ja nyt tunnen voivani hyvin. Toivottavasti pystyn pitämään kiinni tästä hyvästä meiningistä vielä töiden aikanakin.\npaita Klingel / villatakki Hemaiseva / housut Soya Concept / tennarit Common Project / aurinkolasit Ray Ban / kello Suunto\nTänään meille tulee ystäviä kahveille – siihen on mukava päättää loma. Elo-, syys- ja lokakuulle on pieniä, kivoja suunnitelmia, joista kirjoittelen myöhemmin lisää.\nKuvat on otettu eilen ihanassa iltavalossa. Joskus podin huonommuutta siitä, että taustanani ei ole alati vaihtuvia kaupunkinäkymiä. Unohdin kutenkin silloin somettajan tärkeimmän säännön: tee omaa juttuasi. Jep, asun maalla, joten taustanani ovat usein nämä alati muuttuvat pellot ja maalaismaisemat.\nNuo tekonahkahousut muuten ovat saavuttaneet yli viiden vuoden iän, ja menevät eka kertaa jalkaan varmaan kolmeen vuoteen. Ihana Hemaisevan aamutakkia toimii enemmän villatakkina kuin aamuisin. Se on ihan huippulaatuinen vaate, pitää muotonsa eikä nukkaannu. Nahkikset, villis ja valkoinen paita taitavat olla taas ensi talven luottovaatteeni.\nPrevious Post Lähimatkailun ytimessä ja retkiasu\nNext Post Helppo ja herkullinen katkarapu-kinkkupiirakka


Korona koettelee myös esimiestyötä - Editor Helsinki\nKoti bisnes Korona koettelee myös esimiestyötä\n”Muutokseen ei tosiaankaan riitä se, että siirrytään konttorilta etätöihin. Myös johtamisen ja esimiestyön on muututtava, mikäli halutaan menestyä”, Esimiesakatemian toimitusjohtaja Hannu Säkkinen tähdentää.\nOsalle henkilöstöstä itsenäinen ja omatoiminen etätyö on voinut tarjota oivan tilaisuuden näyttää omaa osaamista ja omatoimisuutta. Toisille etätyö on kuitenkin voinut olla alusta lähtien tuskallista puurtamista, kun oman työn tukena ei enää ole tuttua työyhteisöä tai oikeaan suuntaan ohjaavaa esimiestä.\nTodellisen haasteen tämä työelämän digiloikka on kuitenkin tuonut johtamiseen ja esimiestyöhön. Vastuuta on ollut pakko jakaa alaspäin ja samalla on pitänyt luottaa henkilöstön omaan kykyyn ratkaista pulmia. Samaan aikaan kuitenkin osattava tukea ja huomioida myös heitä, jotka ovat videopalavereissa useimmiten ääneti.\n– Hyvä esimies on läsnä ja kuulolla, vaikka ollaankin etäyhteyksien päässä. Samalla simppeli ”miten sulla menee”-kysymys on tänä päivänä entistä tärkeämpi, Esimiesakatemian toimitusjohtaja ja vastuuvalmentaja Hannu Säkkinen korostaa.\nPoikkeustilanteissa tarvitaan hyvää viestintää ja muutosjohtamistaitoja\nMonessa työyhteisössä ehdittiin kesän aikana elätellä toiveita paluusta entiseen arkeen. Koronan toinen aalto on kuitenkin tehnyt selväksi sen, ettei vanhaan yksinkertaisesti ole enää paluuta.\nSäkkisen mukaan tämä on nyt syytä sisäistää niissäkin yrityksissä, jotka ovat vielä sinnitelleet vanhoilla metodeilla eteenpäin.\n– Ei tosiaankaan riitä, että siirrytään konttorilta kotiin ja jatketaan sieltä töitä vanhaan malliin. Myös johtamisen ja esimiestyön on muututtava, mikäli halutaan huolehtia henkilöstön jaksamisesta, työhyvinvoinnista ja lopulta menestymisestä, Säkkinen tähdentää.\nKuinka sitten varmistaa, että työntekijät selviävät poikkeustilanteessa?\n– Aito vuorovaikutus ja kuuntelemisen taito ovat etäjohtamisessa äärimmäisen tärkeitä, mutta nyt esimieheltä vaaditaan entistä enemmän myös omaa aktiivisuutta. Jos ennen pidettiin oman huoneen ovi aina auki, nyt on mentävä itse henkilöstön luo – vaikkapa videolla tai puhelimitse, Säkkinen opastaa.\nAivan oma lukunsa on viestintä, jonka merkitystä ei voi koskaan muutostilanteessa korostaa liikaa.\n– Ilman avointa ja rehellistä viestintää henkilöstön on vaikea ymmärtää ja sisäistää, miksi muutosta ylipäätään tarvitaan. Ja ilman henkilöstön sitoutumista tulokset jäävät heikoiksi, Säkkinen painottaa.\nJohtamisen, esimiestyön ja organisaatiokulttuurin kehittämisen asiantuntija- ja valmennusyritys\nEdellinen artikkeliIPR-Unternehmen als wichtiger Partner für das Öko-Startup Woodly\nSeuraava artikkeliKeskusteleva kulttuuri tukee työhyvinvointia


Kyllästyttääkö jankata samoja käyttäytymisen asioita oppilaiden kanssa päivästä toiseen? Onko oppilaiden keskittymiskyky kadoksissa? Ovatko ryhmätyöt toisinaan pelkkää riitelyä? Puuttuvatko tunnetaidot täysin? Tuntuuko välillä, että oppilaat eivät omaksu aidosti annettuja ohjeita, noudata kehotuksia tai jopa suoranaisia käskyjä? Näyttääkö välillä siltä, että oppilaiden motivaatio on hukassa eikä työkaluja ole? Entä haluaisitko auttaa oppilaita kehittämään oppimiseen suotuisaa asennetta, mutta et tiedä miten? Toisinaan palaa hermo, kun oppilaiden vireystilat ovat vinksallaan milloin mihinkin suuntaan? Aikaa pitäisi olla opettamiseen, mutta sitä kuluu muuhun.\nKoin saman asian ja päätin tehdä asialla jotakin.\nAloin noin 6 vuotta sitten kehittämään uusia työtapoja, menetelmiä ja harjoituksia opettamisen tueksi. Mietin miten saisin autettua oppilaita keskittymään, tekemään ryhmätöitä yhdessä, hallitsemaan tunteet, olemaan myötuntoisia toisia kohtaan. Pelkkä ”perinteinen” pedagogiikka ei riittänyt alkuunkaan vastaamaan oppilaiden psyykkisen, emotionaalisen, sosiaalisen ja henkisen kasvun tarpeeseen.\nHiljalleen muotoutui käsitys siitä, miten valtava aukko koulussa on juuri psyykkisen itsesäätelyn, emotionaalisen ja sosiaalisen taitavuuden opettamisessa. Tuntuuko sinustakin, että alakoulussa pitäisi olla kokonainen oppikirja muun muassa tunnetaidoille ja sosiaalisille taidoille?\nUudessa opetussuunnitelmassa sosiemotionaaliset ja psyykkiset kyvyt ja taidot mainitaan yli 5:ssä oppiaineessa ja yli neljässä laaja-alaisen osaamiseen osa-alueessa. Tasapainoinen psyykkinen ja emotionaalinen kehitys on yksi opetussuunnitelman kulmakivistä ja silti koulussa porsukutetaan entiseen malliin, niin kuin mitään ei olisi?\nJa kuitenki on. Yhä useammat lapset ja nuoret sairastavat ja kokevat erilaisia mielenterveydellisiä pulmia tai käytöshäiriöitä. Ja ei. Tämä ei ole taas yksi saarna lisääntyvistä mielenterveyden ongelmista, mutta en voi täysin sivuuttaakaan niitä.\nSillä hyvinvointi rakentaa oppimisen perustan. Oppiminen on spontaani ja luonnollinen tila. Kun oppilas voi hyvin, hän on lähtökohtaisesti kiinnostunut ja valmis oppimaan.\nKun aloin kehittämään työkaluja ja menetelmiä, minulle alkoi hiljalleen muotoutua yhtenäinen käsitys siitä, mitä opetusalalla kaivataan.\nYli kuuden vuoden määrätietoisen kehittämisen jälkeen sain valmiiksi erityisesti alakouluun tarkoitetun oppimisvalmennusmallin nimeltä FOURCORE® ja siihen liittyvän teoreettisen kokonaisuuden, jota kutsun luonnolliseksi pedagogiikaksi.\nTämä luonnollinen pedagogiikka on perinteisen pedagogiikan vastakohta.\nSe sisältää ydinfilosofian, jonka mukaan opettaja käy avointa dialogia oppilaiden kanssa valmentavin ottein oppimista, hyvinvointia ja vuorovaikutusta haittaavista ongelmista.\nToisin sanoen, jos oppilailla on ongelmia motivaatiossa, asenteessa, vireystilassa, keskittymiskyvyssä tai muussa oppimista haittaavassa asiassa, opettaja ei ehdota suoraan, että oppilaan tulisi parantaa asennettaan tai yrittää nyt vain parhaansa, vaan ottaa oppimisvalmentajan viitan harteilleen ja alkaa käydä valmentavaa keskustelua oppilaan kanssa käyttäen samalla mahdollisia työkaluja, harjoituksia ja menetelmiä, jotka kuuluvat mainitsemaani oppimisvalmennusmalliin.\nVälillä istutaan pohtimassa yhdessä miten esimerkiksi motivaation saisi takaisin, muistellaan ehkä valmennukseen liittyviä oppitunteja ja teorioita, välillä käydään tekemässä tietoisuustaitoharjoitus, keskustellaan tunteista ja harjoitellaan niiden säätelyä, harjoitellaan ryhmässä sosiaalisia taitoja, välillä täytetään lomakkeita, jotka auttavat ajattelussa, välillä tehdään mielikuvaharjoituksia, välillä vain kuunnellaan ja yritetään ymmärtää.\nOppilas tulee kohdatuksi tunteiteen, hän kokee itsensä ja kokemuksensa oppilaana arvostetuksi.\nOlennainen muutos perinteiseen pedagogiikkaan on se, että oppilaille kerrotaan ja heitä autetaan ymmärtämään jo alakoulussa oppimiseen, hyvinvointiin ja vuorovaikutukseen vaikuttavia asioita.\nMiltä sinusta tuntuu? Miten voisin auttaa löytämään motivaatiota? Mikä on mieliala tänään? Entä vireystila? Nämä ovat yleisiä kysymyksiä opettamisen tueksi.\nVaikka oppimisvalmennukseen kuluu aikaa, sillä ostetaan lopulta aikaa. Alussa mainitsemani ongelmat kouluissa alkavat aidosti ratketa ja oppilaiden oppimiskykyä parantua ja käyttäytyminen muuttua.\nFOURCORE® - oppimisvalmennusmalli perustuu niin sanottuun oppimisen tilaan. Tämä tarkoittaa sitä psyykkistä, emotionaalista, henkistä ja fyysistä tilaa, jossa oppimista tapahtuu parhaiten. Opettajan tehtäväksi jää valmentaa oppilaiden oppimisen tilan osa-alueita joko oppituntien avulla tai interventioiden avulla. Näitä osa-alueita ovat muun muassa tunnetila, vireystila, mieliala, mielentila, asenne, motivaatio, vahvuudet, arvot, itseluottamus, itsearvostus, itsetuntemus, itsesäätely, sekä ajattelu-, tunne-, tietoisuus- ja sosiaaliset taidot.\nKun oppilas oppii hallitsemaan nämä osa-alueet, hänen oppimiskykynsä, käyttäytymisensä ja hyvinvointinsa edistyy merkittävästi.\nMe kaikki tiedämme kuinka paljon tunteet vaikuttavat oppimiseen, tai vireystila, tai kuinka paljon oppilas luottaa itseensä ja arvostaa itseään. Me tiedämme kuinka paljon mielialalla on vaikutusta motivaatioon, ja asenteella työskentelyyn.\nValmennuksen avulla voit auttaa oppilaita kehittämään ja edistämään näitä ominaisuuksia, kykyjä ja taitoja, ja ne vanhat ongelmat, joiden kanssa olet kenties pyörinyt, alkavat ratketa kuin itsestään.\nOlet kenties tiedostanut nämä ongelmat, mutta nyt viimein sinulla on työkaluja ja malli alkaa työstämään niitä. Työtaakkasi ei lisäänny, vaan keventyy, kun viimein löydät oikeat avaimet lukkoihin.\nAluksi valmentamisen tulokset näkyvät pieninä muutoksina, ja lopulta huomaat, että vaikutus on suuri. (Jos haluat lukea tuloksista ja kokemuksista, kannattaa lukea tämän sivun muita blogeja ja oppilaiden kertomuksia.)\nKun valmennusjakso on päättänyt, on opettaja tullut opettaneeksi ja valmentaneeksi oppilaita kehittämään itselleen elintärkeitä elämänhallinnan taitoja muiden oppimaan oppimisen taitojen lisäksi.\nOppilaiden tulevaisuutta ajatellen nämä ovat kaikkein tärkeimmät taidot. Vai mitä mieltä sinä olet?\nJos haluat käyttöösi opettamisen tueksi tehokkaan oppimisvalmennusmallin (jonka sisältöjä ops velvoittaa opettamaan) ja yli 200 työkalua, sinun kannattaa tutustua www.luonnollinenluokka.com palveluun ja tilata se edullisesti käyttöösi!\nTule tekemään opetusmaailman moderneinta murrosta, Luonnollista Koulua!


Absorbica-I 150 EU-ANSI liitosköysi\nAbsorbica-I 150 liitosköysi\nProgressiivisella nykäyksenvaimentimella varustettu 1,5 m pitkä I-liitosköysi työkäyttöön. Liitetään putoamissuojainvaljaan rinta- tai selkäkiinnityspisteeseen. Soveltuu esim. työskentelyyn nostokorissa tai muulla korkealla sijaitsevalla työtasolla.\nTarkoitettu 50-130 kg painaville käyttäjille. Modernin nykäyksenvaimentimen auki repeytyminen pysäyttää putoamisen. Rajoittaa myös käyttäjän kehoon kohdistuvat nykäysvoimat kolmivaiheisesti, joten se pehmentää myös kaikkein kevyimpien käyttäjien putoamista. Tavalliset nykäyksenvaimentimet ei pehmennä nykäystä. Rajoittaa kehoon kohdistuvat nykäysvoimat alle 6 kN:iin ja käytännössä pitää ne reilusti tämän standardissa määritellyn raja-arvon alapuolella. Nykäyksenvaimennin on erittäin kompakti, joten se ei häiritse käyttäjän liikkeitä tai käsittelyä. Kestävä kangaspussi suojaa nykäyksenvaimenninta hiertymiseltä ja mahdollisilta epäpuhtauksilta.\nNykäyksenvaimennin varustettu vetoketjulla, joten säännöllinen tarkastaminen on helppoa ja nopeaa. Liitosköyden pituus 150 cm. Pituus nykäyksenvaimennin revenneenä 3,05 m. Turvaetäisyys (suurimmalla mahdollisella putoamiskerroin 2:n putoamisella): 5,75 m. Paino: 930 g. Täyttää Euroopan CE EN355, EN354, EN364 standardien vaatimukset ja on lisäksi ANSI Z359.13 12 jalkaa, ANSI Z359.12 amerikkalaisten vaatimuksien mukaisesti.\nMaksimi elinikä: Kuituosat 10 vuotta, metalliosat rajoittamaton. Materiaali- ja valmistusvirhetakuu 3 vuotta.\nOlet arvostelemassa:Absorbica-I 150 liitosköysi


VALITSE FARKUISTA NETISSÄ OIKEA KOKO SOVITTAMATTA - PIECE OF JEANS – Ekologiset farkut, farkkukassit ja farkkulaukut | Piece Of Jeans\nFarkut, se useimman ihmisen jokapäiväinen arkivaate.\nKun farkuja, tai ylipäätään vaatteita, ostetaan netistä, on kuluttajalle ensiarvoisen tärkeää hyvät ja monipuoliset myyntikuvat mutta ennen kaikkea selkeät kokotaulukot. Kuvitellaanpa tilanne, että olet ostamassa farkkuja..\n"Lantio L, vyötärö M, reisi M/L..minkä koon valitsen farkuista sovittamatta? Leveä lantio ja kapea vyötärö. Pohjekin on aika leveä, mahdunko? Tuttua?"\nKuluttaja haluaa netistä farkkuja ostaessaan yleensä mittailla jokaisen vartalonsa osan; lantio, vyötärö, napa, reisi, pohje, polvi, lahje and list goes on... Kuitenkin kokotaulukoiden monimutkaisuus tai jokaisen vartalon mitan esittävä taulukko sekoittaa yleensä kuluttajan pään enemmän kuin selkeyttää. Helpoin ja nopein reitti on yleensä ajatella, että "valitsenpa mieluummin isomman koon, niin mahdun ainakin.."\nTiesitkö, että farkkujen kuuluu ostaessa olla tarpeeksi tiukat ja napakat. Miksi? Lue aiheesta lisää tästä blogijulkaisusta.\nKUINKA VALITSEN NÄISTÄ EKOLOGISISTA DESIGN-FARKUISTA OIKEAN KOON NETISSÄ SOVITTAMATTA?\nJos brändimme farkkujen koon valinta teettää näiden ja myyntiartikkelin alla olevien ohjeiden avulla edelleen hankaluuksia, älä epäröi lisätä vartalosi mittoja tilauksen yhteyteen, kohtaan "lisätietoja". Tarkistame valitun koon vielä ennen farkkujen lähettämistä, ja teemme sen ilmaiseksi. Tarjoamme nopeaa asiakaspalvelua.\nKUINKA LUEN KOKOTAULUKOITA OIKEIN? MITEN MITTAAN VARTALONI ENNEN KUIN VALITSEN KOKOA?\nKokotaulukoihin olemme koonneet vain farkkumallin kannalta tärkeimmät mitat;\n1. LANTIONYMPÄRYS (Levein ympärysmitta pakarat huomioiden)\n2. VYÖTÄRÖNYMPÄRYS (Huom! Mittaa vyötärön leveys haarasauman korkeudelta. Tarkempi ohje alempana)\n3. REISI (levein mitta), sekä lahkeen sisäpituus.\nTärkein naisten farkkujen valintaa ohjaavana mittana on ehdottomasti lantion levein ympärysmitta, pakarat huomioiden. Mittaa lantiosi ympärys alusvaatteet yllä ilman väljyysvaroja.\nTaulukkomme tarjoaa siihen erittäin helpon valintaperiaatteen. Taulukossa on siis käytetty ihmisen mittoja, farkkujen mittojen sijaan, mikä helpottaa valintaa. Taulukossa on lisäksi otettu huomioon farkkujen pieni venyvyys. Yleisesti: Mittaa lantiosi levein ympärsmitta ja katso sitä vastaava koko taulukosta.\nMINKÄ KOON VALITSEN FARKUISTA KOKOTAULUKON RAJAPINNALLA?\nJos/kun osut aivan kokotaulukon rajapinnalle, suosittelemme sinua valitsemaan farkuista pienemmän koon. Pienempi koko on vartalollesi todennäköisesti tiukempi ja enemmän slim fit, koska farkut joustaa hiukan. Joustavuus on otettu kokotaulukossa valmiiksi huomioon, joten sinun ei tarvitse siitä huolehtia. Sinä saat huolehtia vain vartalosi mittaamisesta.\nJos mittasi osuvat kokotaulukon rajapinnalle ja sitä kautta taulukko ohjaa sinua pienemmän koon valintaan, niin tarkista vielä erityisesti reisiesi mahtuminen vaatteeseen. Näidenkin taulukkomitat ovat taas ihmisen mittoja, eivät farkun mittoja. Reisien mitat maksimimittoja.\nFARKKUJEN VYÖTÄRÖ: KUINKA TARKISTAN VYÖTÄRÖNI SOPIVUUDEN VAATTEESEEN?\nKun olet lantionympäryksen perusteella valinnut sinulle ihanteellisimman koon ja tarkistanut, että reitesi myös mahtuvat vaatteeseen, tarkista lopuksi vyötärön sopivuus valittuun kokooosi.\nVyötärön mittakorkeutta on hankala määritellä sanoin, koska usein yksikin sentti ylös tai alas antaa paljonkin erilaisen tuloksen. Varmin tapa housujen kannalta vyötärön oikean levyden mittaamiseen on mitata se haarasaumasta. Haarasauman korkeus edessä ja takana on kuvattu alla olevassa taulukossa. Kun olet selvittänyt valitun housukoon vyötärön korkeuden, mittaa vyötärösi leveys tästä kohdasta.\nKun olet ottanut itsestäsi kaikki nämä kolme mittaa; lantio, vyötärö ja reisi, ja mittasi poukkoilevat taulukossa eri kokojen välillä, painota lantion mittaa koon valinnassa. Kun lantionympärys on mitattu tarkasti ja oikein, niin silloin valitsemasi housukoon farkut nousevat vartalollasi ylös asti, mikä on istuvuuden kannalta tärkeintä. Voit lukea halutetessasi vielä blogjulkaisumme aiheesta "valitse farkuista tarpeeksi napakka koko".\nFARKUJEN MALLIT JA SOPIVUUS ERILAISILLE VARTALOTYYPEILLE:\nFarkkumalleja erityisesti naisille on niin paljon, että on tärkeää tuntea vartalomallinsa farkkuja valitsiessa. Kaikki mallit eivät sovi kaikille. Haluammekin kokotaulukoidemme lisäksi antaa esimerkkejä farkkujemme mahdollisista mitoituksista. Karua mutta totta, joku meistä on "omena", toinen "päärynä" ja kolmas "tasapaksu", ja samat housut ei näille vartalotyypeille useimmiten taivu.\nMallistomme brändi-farkut sopivat erityisesti sinulle, jos lantiosi ja vyötärösi (ylläolevien ohjeiden mukaan mitattuna) ympärykset poikkeavat toisistaan noin 2-20 cm. Lisäsimme farkkuihin napakoittavan kuminauhan, mikä mahdollistaa farkkujen sopivuuden usealle eri vartalotyypille\nTARKISTA NETISSÄ FARKKUJEN KOKOA VALITESSA VARTALOSI LANTIO-VYÖTÄRÖ -SUHTEESI:\nTestiasiakkaidemme mittoja, esimerkkejä sopivista housukoo'ista:\nJos vyötärösi kapenee hurjasti lantion ympärykseen nähden, niin farkkujen istutus vyötäröllesi sopivaksi vaatii luultavasti vielä omaa tuunaustasi, vyön käytöstä huolimatta. "Kun lantio on sopiva, niin vyötärö on auttamatta liian iso - kapea vyötärö mutta leveä lantio", sanoo testiasiakkaamme (Vyötärö 82 cm, lantio 105 cm -> Erotus 23 cm). 5 cm vyötärön kiristys ei ole loppujen lopuksi paljon, pari muotolaskosta takaselkään tai kuminauha, ja "ávot". Alaselän muotolaskokset tai vyön antama tuenta auttaa pitämään farkut ylhäällä myös istuessa.\nONGELMIA LÖYTÄÄ SOPIVAN KOKOISIA FARKKUJA? LANTIO ON TODELLA LEVEÄ JA VYÖTÄRÖ ON SUHTEESSA TODELLA KAPEA? LAHKEET LIIAN PITKÄT? OLETKO KOKEILLUT MITTATILAUSTA?\nIhastuttavat farkut löytyi mutta oma vartalotyyppisi ei olekaan sille sopiva? Jokainen meistä on erilainen ja erimuotoinen, ei tuunauksessakaan ole mitään pahaa. Se vain kertoo, että näkee vartalotyyppinsä enemmän mahdollisuutena kuin uhkana. Olisitko kiinnostunut mittatilauksesta? Tutustu ja linkkaa kaverille.


Yrjö Schildt 1933–2019 - Muistot | HS.fi\nYrjö Schildt 1933–2019\nJulkaistu: 12.7. 2:00\nMetsänhoitaja ja toimitusjohtaja Yrjö Schildthttps://www.hs.fi/haku/?query=yrjo+schildt kuoli 21. toukokuuta 2019 Helsingissä 85-vuotiaana. Hän oli syntynyt Suomussalmella 5. lokakuuta 1933. Yrjö Schildt oli vuosikymmenien ajan vaikuttamassa Enso-Gutzeitin kansainvälistymiseen.\nSchildt kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseossa ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1957.\nHän työskenteli Enso-Gutzeitin puunhankinnan eri tehtävissä, kunnes 1977 hänet nimitettiin metsätoimialan kehitysjohtajaksi, tehtävään, josta muodostui uran käännekohta.\nAsuinpaikaksi Schildtin perheelle vakiintui Imatra.\nEnso-Gutzeitin johdossa tehtiin 1970-luvulla kauaskantoinen päätös kansainvälistää yhtiö. Kanadan ja Latinalaisen Amerikan ensimmäisten kokemusten pohjalta metsätoimialan henkilöstön kansainvälistäminen annettiin kehitysjohtaja Yrjö Schildtille.\nJo 1970-luvun lopulla hän lähetti nuoria metsäammattilaisia kehitysyhteistyöhankkeisiin Indonesiaan ja Sudaniin toiminnan painottuessa aluksi taimituotantoon ja metsittämiskokeisiin.\nSchildtin hankkimissa projekteissa onnistuttiin metsityksessä niin Sahelin alueella Afrikassa kuin Indonesian ruohikoilla.\nPian ulkomaanprojektien toiminta laajeni yhä uusiin maihin sekä kansainvälisten järjestöjen hankkeisiin ja metsäalan yritysten konsultointiin.\nVuonna 1989 metsätoimialan ulkomaanprojektit yhtiöitettiin perustamalla tytäryhtiö Enso Forest Development. Yhtiön toimitusjohtajaksi nimitettiin itseoikeutetusti Yrjö Schildt.\nEFD:stä oli kymmenessä vuodessa kasvanut merkittävä toimija metsäalan konsultoijana.\nVarhainen kansainvälistyminen konkretisoitui, kun Enso alkoi 1990-luvulla perustaa metsäteollisuuden tarpeisiin akaasia- ja eukalyptusviljelmiä, aluksi Indonesiassa ja pian myös Kiinassa. Teollisen mittakaavan hankkeissa voitiin nyt ratkaisevasti hyödyntää kahden vuosikymmenen aikana yhtiölle kertynyttä metsäosaamista.\nSchildt oli alaistensa kunnioittama esimies, joka huolehti paitsi työntekijöiden myös heidän perheidensä viihtyvyydestä kohdemaissa.\nVäsymättömästi hän matkusti luomassa uskoa vaativissa oloissa työskenteleville asiantuntijoille ja paikallisille yhteistyökumppaneille sekä johtamassa hankalia projektineuvotteluja.\nRunsaasta matkustamisesta huolimatta hän oli kotiseudullaan aktiivisesti mukana järjestöelämässä.\nYrjö jäi eläkkeelle vuonna 1997 ja muutti vaimoineen Helsinkiin lähemmäksi lastensa perheitä. Kesäpaikka jäi Saimaan rannalle hirvijahtien tukikohdaksi.\nMuutama vuosi Yrjö Schildtin eläköitymisen jälkeen Enson omasta konsulttiyhtiöstä luovuttiin kansainvälistymisen tavoitteiden tultua valmiiksi.\nKirjoittaja on Yrjö Schildtin pitkäaikainen työtoveri.\nIlkka Immonen 1944–2019 19.7.2019\nRiitta Auvinen 1940–2019 18.7.2019\nErkki Ylitalo 1929–2019 17.7.2019


Historiallinen Villa Viinitarhoineen Myydään Chiantissa | Lionard\nSijoitus > Huvila - Maatila\t> Viinitila myytävänä Firenzen läheisyydessä\nHistoriallinen villa viinitarhoineen myydään ...\nViinitila myytävänä Firenzen läheisyydessä\n1500-luvun villa viiniviljelmineen myydään Firenzen maaseudulla\nFirenze 18 km – San Gimignano 37 km - Lucca 90 km - Pisa 87 km - Siena km 60 km - Casentinon luonnonpuisto 70 km\nFirenzen läheisyydessä, ihanan vehmaan kukkulan huipulla, Chiantin arvostetulla alueella, jota ympäröi tyypillinen toskanalainen maaseutumaisema on myytävänä upea 1500-luvulta peräisin oleva villa, joka on kuulunut aikoinaan aateliselle Rosselli del Turcon perheelle.\nKompleksiin kuuluu päärakennus yksityisine uima-altaineen, sekä erinomaisen tuottava viinitila ja hyvän asiakaspiirin omaava, vanhaan viljasäilöön remontoitu ravintola.\nMahtava villa ja siihen kuuluvat sivurakennukset toimivat tällä hetkellä maatilahotellina, jonka vierailijat majoitetaan upeasti viimeisteltyihin tilohin.\nVilla on kalustettu 1700-1800 lukujen antiikkihuonekaluilla, ja sitä koristavat korkeat kasettikatot ja hienot freskomaalaukset. Yhteistilat avautuvat ympäröivään puutarhaan, ja nk. aateliskerroksen puolelta löytyy viisi tyylinmukaisesti kalustettua makuuhuonetta, takalla varustettu olohuone, pianosali ja biljardisali.\nKymmenen sivurakennuksta henkivät entisaikojen maalaisasumusten yksinkertaisen puhdaslinjaista eleganssia valoisine avarine tiloineen joista löytyvät kaikki nykyajan mukavuudet, ja joiden käytössä on oma uima-altaansa.\nRakennuksia ympäröi kiinteistön kaunis puisto jossa monisatavuotiset puut antavat leppeän varjonsa viihtiysille nurkkauksille, ja joka puolestaan avautuu sitä ympäröiville viiniviljelmille. Villan selustalla on kaunis terassi miellyttäviä ulkoruokailuhetkiä varten lämpiminä vuodenaikoina.\nPuutarhasta löytyy myös yksityinen kappeli, jota voi käyttää häätilaisuuksia, tai muita uskonnollisia toimituksia varten.\nKohde on täydellinen yhtä hyvin rentouttavien lomahetkien viettoon luonnon helmassa, kuin ympärivuotiseen asumakäyttöön, nauttien kaikista Toscanan autenttisten traditioiden tarjoamasta kirjosta, kaupungin palveluiden löytyessä kivenheiton päästä.\nToscanan sydänmailla sijaitsevalle, Chianti Classicon alueelle ovat tyypillisiä kukkulaiset maastot, joiden poimuista löytyy niin upeita linnoja, tyypillisiä pikkukyliä, vanhoja maataloja, luostareita kuin renessanssinaikuisia loisteliaita villojakin.\nKuuluisa on alueen viinintuotanto; nimike "Chianti" on myös täällä tuotetun DOCG laadultaan maailmankuulun viinin nimenä.\nChiantin seutujen historiankulun sanelivat useiden vuosisatojen ajan mahtavat aateliset perheet, joiden loisteliaita asuinsijoja ja villoja löytyy yhä yleensä sen korkeimmilta kukkuloilta joilla joskus oli tärkeä strateginen merkitys. Alueen lukuisista pikkukunnista erityisen maininnan ansaitsevat Greve in Chianti, Fiesole, Bagno a Ripoli, Pontassieve, Impruneta, Lastra a Signa, Montespertoli, Certaldo, San Casciano e Montelupo fiorentino.\nTänä päivänä ne lumoavat ihanilla näköaloillaan vehmaan maaseudun ylitse, joka ympäröi vierailijat väri- ja tuoksukylläisellä syleilyllään.


Ajankohtaista - Ville-Veikko Elomaa\nTämän ”Ajankohtaista”-otsikon alle kirjoitan politiikan osalta kommentteja päiväkirjamaisesti. Tarkoitus on laittaa ylös niitä politiikan uutisia, joissa olen mukana ja lyhyitä kirjoituksia niistä päätöksistä ja kokouksista, joissa olen ollut mukana. Tarkoitus on tehdä valtuusto/aluevaltuustotyöstäni ja niihin liittyvistä prosesseista läpinäkyvämpiä ja tuon esiin omia näkemyksiäni käsitellyistä asioista, jos minulla on niistä oma mielipide. Toivottavasti tämä avaa teille valtuuston työtä ja näkemyksiäni teille.\nYle Uutiset Häme | Yle Uutiset Häme 16.2.2022\nHarjun terveyden huippuluvut epäilyttävät päättäjiä – asukkaat kertovat huonoista kokemuksista poliitikoille.\nPetteri Orpon ylistämä Harjun terveys kertoi huippuhyvistä tuloksista – paikallispoliitikot epäilevät lukujen luotettavuutta\nTänään 19.2.2022 Etelä-Suomen Sanomissa uutisoitiin lehtiversiossa otsikolla ”Uuden Sote-hallinnon paikoista syntyi sopu”. Omasta puolestani totean, että olen Perussuomalaisten Päijät-hämeen hyvinvointialueen sote-hallinnon luottamuspaikkaneuvottelijoiden työhön erittäin tyytyväinen. Kiitos heille! Saimme kaikkiin lautakuntiin kaksi paikkaa ja valtuuston 2. varapuheenjohtajan paikka. Tämä valtuuston varapuheenjohtajan paikka on sikäli merkittävä, että varapuheenjohtajalla on hallituksen kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus, vaikka äänioikeutta ei olekaan. Hallitukseen saimme yhden paikan. Toisen paikan menetimme johtuen vasemmistoliiton ja vihreiden tekemän teknisen vaaliliiton vuoksi. Vaalitulostamme peilaten voin kuitenkin todeta, että neuvottelutulos on puolueemme kannalta reilu ja oikeasuhtainen. Tehdään näillä eväillä mahdollisimman hyvää työtä ja seuraavissa vaaleissa pyrimme parempaan tulokseen.\nAluevaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran ja korosti omaa valtaansa – ”Päätösvallan pitää ulottua yksityistämisiin ja Harjun terveyden kaltaisiin asioihin” | Päijät-Häme | Etelä-Suomen Sanomat (ess.fi)\nKoimme 7.3.2022 historiaa, sillä Päijät-Hämeen aluevaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran Lahden Sibeliustalolla ja nimesi luottamushenkilöt eri toimielimiin. Luottamushenkilöiden asettelu muodostui haasteelliseksi monestakin syystä. Yksi tärkeimmistä oli jääviys joko työpaikan tai muiden luottamustoimien vuoksi. Jonkin verran ponnistelua vaati myös sukupuolikiintiön noudattaminen, mutta sen osuus ei ollut Perussuomalaisten osalta suuri. Liitän tähän alle Päijät-Hämeen hyvinvointialueen Perussuomalaisten valtuutettujen ja varavaltuutettujen nimet ja heidän luottamustoimensa. Itselleni sain hallituspaikan ja toimin lisäksi aluevaltuustoryhmäni (ps) puheenjohtajana. Yhteistyötä puolueiden välillä pääsen tekemään lähiaikoina perustettavassa työryhmässä, jossa jäseninä ovat kunkin puolueen valtuustoryhmän puheenjohtajat.\nPäijät-Häme Luottamustehtävä Kotikunta\nJyrki Joensuu -Aluevaltuuston 2.vpj Hollola\nVille-Veikko Elomaa [email protected] -Aluehallituksen jäsen Lahti\nMira Nieminen -Turvallisuus ja varautuminen ltk jäsen\n-Suhteellisten vaalien ltk varajäsen Lahti\nRami Lehto -Aluevaltuutettu Lahti\nSaija Granlund -Tarkastuslautakunta jäsen Lahti\nTuomas Sorsa -Tarkastuslautakunta jäsen\n-Suhteellisten vaalien ltk jäsen Lahti\nSari Sikkilä -Hyte ltk jäsen Orimattila\nJari Ronkainen -Aluevaltuutettu Hollola\nTuija Saloranta -Asiakas- ja osallisuus ltk jäsen Lahti\nAki Markkola -Hyte ltk jäsen Hollola\nJarmo Ruuth -Turvallisuus ja varautuminen ltk jäsen\n-Aluehallituksen varajäsen Heinola\nJohanna Ekman -Yksilöjaoston jäsen\n-Hyte-ltk varajäsen Orimattila\nSatu Segersven -Turvallisuus ja varautuminen ltk varajäsen\n-Asiakas- ja osallisuus ltk varajäsen Hollola\nTommi Hykkyrä -Asiakas- ja osallisuus ltk jäsen Orimattila\nPetri Palo -Turvallisuus ja varautuminen ltk varajäsen\n-Hyte ltk varajäsen Hollola\nHarri Salonen -Tarkastuslautakunnan varajäsen Heinola\nJorma Ratia -Vara-aluevaltuutettu Lahti\nHannu Kaasinen -Vara-aluevaltuutettu Lahti\nMaarit Tuomi -Tarkastuslautakunnan varajäsen Lahti\nMikko Rautkoski -Asiakas ja osallisuus ltk varajäsen\n-Yksilöjaoston varajäsen Heinola\nValtuutettujen ja varavaltuutettujen ulkopuolelta on valittu lisäksi Merja Ilmoniemi (Lahti) aluevaalilautakuntaan.\nEnsimmäinen aluehallituksen kokous pidettiin 14.3.2022. Kokous venähti kokonaisuudessaan lähes kuusituntiseksi.\nAluehallituksen kokouksen jälkeen ehti piipahtaa kotona ja ilta meni Lahden kaupungin valtuuston kokouksessa ja ”yllättäen” tämäkin kokous jatkui klo 22.00 saakka. Valtuuston kokouksen aloitimme hiljaisella hetkellä Ukrainan ja Venäjän välisen sodan vuoksi. Valtuuston kokouksessa kävimme läpi kaava-asioita ja vihervasemmisto oli tehnyt useita muutosehdotuksia Lahden Strategiaan. Näillä muutosehdotuksilla oli mielestäni varsin minimaalinen merkitys kokonaisuuteen, eivätkä ne menestyneetkään äänestyksissä. Keskustelua kävimme linja-autoaseman katoksen laajentamisesta. Se katsottiin tässä vaiheessa liian kalliiksi ja osin tarpeettomaksi projektiksi.\nEnsi viikolla jatkuvat koulutukset eli maanantaina 21.3.2022 menee päivä Sibeliustalolla aluehallinnon koulutuksessa koskien strategista suunnittelua. Olen myös aloittanut HHJ-kurssin eli Hyväksytty Hallituksen Jäsen-kurssin. Tarkoitus olisi suorittaa kevään aikana myös puheenjohtajakurssi tähän liittyen ja mahdollisuuksieni mukaan pyrin suorittamaan tämän vuoden puolella HHJ-tutkinnon.\nTyöterveys Wellamon myynti on kirvoittanut paljon mielipiteitä ja poliittinen kenttä on jakautunut. Tässä mielipidekirjoituksessa halusimme korostaa, että Wellamolla on erinomainen paikka omistusverkossa, joka hyödyttää kuntia ja kuntien veronmaksajia. Wellamon myynti on menossa käsittelyyn Lahden Kaupungin hallitukseen 4.4.2022. Äänestystulos ratkaisee Wellamon kohtalon. Mikäli yhtiö saa jatkaa nykyisellään ja tytäryhtiö aloittaa toiminnan, avaan aihetta poliittiselta ja taloudelliselta kannalta jatkossa tällä palstalla tarkemmin.\nAluevaltuuston kokouksessa 28.3.2022 käytiin keskustelua ja äänestettiin aluehallituksen puheenjohtajan palkkioista. Tällä hetkellä puheenjohtajan tehtävä on katsottu puolipäiväiseksi, josta vuosikorvaus jää 30 000,- euroon. Ennen vaaleja tehdyissä neuvotteluissa perussuomalaiset olivat kannanotoissaan järjestelmällisesti vastustaneet suuria palkkioita, jonka vuoksi myös aluevaltuuston kokouksessa ryhmäydyimme SDP:n esityksen kannalle. Tässä suhteessa pidimme linjamme samana emmekä muuttaneet kantojamme. Ikävän sivumaun äänestykseen teki se, että tässä vaiheessa asioista päätettäessä palkkioiden maksu vääjäämättä henkilöityy eikä se ole tarkoitus. Puheenjohtajana Kristiina Hämäläinen (kok) ansaitsee tuen ja kannustuksen. Kyse ei meillä perussuomalaisilla ollutkaan henkilöön, vaan asiaan kohdistuva. Toki voidaan miettiä, olisiko alun perin luottamustehtävä vaativuudessaan pitänyt katsoa täysipäiväiseksi ja siten vuosipalkkio olisi ollut 60 000,- eur ja olisiko silloin enää ollut tarvetta kokouspalkkioille?\nErillinen filosofinen oma ajatukseni on koko luottamushenkilöiden palkkiorakenne. Onko palkkiorakenne nykyisellään sellainen, että se houkuttelee tärkeisiin luottamustehtäviin riittävän kattavasti koko yhteiskunnan kaikki kerrokset? Suosiiko palkkiorakenne matalapalkkaisten aktiivisuutta politiikassa ja lamaa keskiluokan tai ylemmän keskiluokan poliittiset mahdollisuudet? Ovatko luottamustehtävät tietyillä paikoilla luonteeltaan riittävästi kompensoitu? Hyvin äveriäät henkilöt, joille taas palkkatulo ei ole itseisarvo, voivat niinikään olla aktiivisia. Täten keskiluokka, se veronmaksajien tuki- ja selkäranka, saattaa jäädä politiikan kentällä aliedustetuksi. Haittaako korvausjärjestelmä demokratian toteutumista? Nämä kysymykset ovat pohdintaa, eivätkä sisällä vastauksia. Tälle saralle toki soisin laajempaakin keskustelua.\nTyöterveys Wellamo Oy on palvellut omistajiaan vuosia. Laskelmien mukaan (verrattuna erään yksityisen aseman hintoihin) Työterveys Wellamo Oy on säästänyt rahaa vajaan miljoonan euroa vuodessa omistajilleen esim. vuonna 2021. Työterveys on ennaltaehkäisevää toimintaa, joka ei automaattisesti sisällä sairaanhoitoa, ellei sitä työnantaja ole erikseen ostanut. Työterveys on lakisääteistä. Olen vaalilupauksessani sanonut, että pyrin edistämään pienen ja keskisuuren yrittäjän elämää, jota mm. Wellamon edullinen lakisääteinen työterveys osaltaan tarjoaisi. Työterveysalalla terve kilpailu on katoamassa suurten, jopa globaalien, yritysten valloittaessa markkinoita. On surullista todeta verorahojen valuvan globaalien terveysalan yritysten toimesta rajojemme ulkopuolelle.\nTyöterveys Wellamo Oy äänestetttiin Lahden kaupungin valtuuston kokouksessa myytäväksi. Itse jääväsin itseni, koska olen toiminut hallituksen puheenjohtajana tässä yrityksessä. Äänestys meni yllättävän tiukalle, vain kahden valtuutetun ääni käytännössä ratkaisi päätöksen. Pahoittelen lopputulemaa. Hallituksen puheenjohtajana en kuitenkaan syvemmin asiaa lähde tässä vaiheessa puimaan. Koen silti, että tämä oli Lahtelaiselle veronmaksajalle pitkässä juoksussa kallis päätös.\n26.5.2022 Valoa pimeyteen!!\nLahdessa tuli samaan aikaan kaksi uutista, jotka tasapainottavat toisiaan. Suru-uutinen Kymiringin osalta, joka peruutti nyt kolmannen kerran kisansa ja tällä kertaa ”omasta” syystään. Rata ei kaikkien näiden vuosien jälkeen ole edelleenkään valmis. Lahtelaisia tämä suru-uutinen koskettaa sikäli, että Lahtelaisten varoja on tässä projektissa välillisesti kiinni LahtiEventsin kautta. Minusta oiva esimerkki siitä, ettei verorahoilla edes välillisesti pidä lähteä riskisijoituksiin mukaan. Moottoriurheilu on tunnetusti näillä leveyspiireillä eritoten vaikeasti kannattava yritysmuoto.\nValoa tunnelin päähän syttyi kirkkaasti 23.5.2022, kun saimme valtuustossa ja median välityksellä tietää, että Fazer perustaa makeistehtaan Lahteen. Tämä projekti tulee aikanaan työllistämään jopa muutama tuhat ihmistä välillisesti parhaimmillaan. Lahtelaiseen korkeaan työttömyysasteeseen tällä on toivottavasti korjaava vaikutus ja saamme sitä kautta negatiivista talouskehitystä oikaistua.\nPERUSSUOMALAISET Lahti 19.6.2022\nPerussuomalaisten Päijät-Hämeen aluevaltuustoryhmän kannanotto.\nPerussuomalaiset luopuvat aluevaltuustoryhmänsä tukirahasta\nRyhmälle myönnetty 40 000 rahasumma siirtyy hyvinvointityöhön\nPS-ALUEVALTUUSTORYHMÄ. Päijät-Hämeen aluevaltuusto on varannut valtion talousarvion lisämäärärahan mukaisesti 287 500 euroa aluevaltuustoryhmien tukemiseen vuodelle 2022. Tätä käyttöaikaa on pidennetty loppuvuoteen 2023. Perussuomalaisten Päijät-Hämeen aluevaltuustoryhmä ei ota vastaan omaa osuuttaan varoista, eli noin 40 000 euroa, vaan nämä rahavarat siirtyvät Päijät-Hämeen hyvinvointialueen käyttöön.\nRyhmäraha on tarkoitettu hyvinvointialueen poliittiseen toimintaan, kuten aluevaltuustoryhmän oman sihteerin palkkaamiseen. Perussuomalaisten aluevaltuustoryhmä haluaa sanoa itsensä irti ylisuureksi kasvaneesta ryhmärahasta, josta ryhmän mielestä heijastuu hyvävelijärjestelmän sulle-mulle -ajattelu.\nRyhmä ei keksinyt mielestään järjellistä käyttöä varatulle rahasummalle. Ryhmä katsoi tuon rahan hyödyttävän enemmän hyvinvointialuetta, jonka hyväksi perussuomalaisten ryhmä luopuu osuudestaan. Ryhmä toivoo muiden poliittisten ryhmien avoimesti ja läpinäkyvästi tuovan julkisuudessa esiin sen, mihin rahat tulevat käytännössä käytetyiksi.


Lenkkiä leipäjonosta: 2009\nRadiohiljaisuus voimassa toistaiseksi\nOireet: Lämmönnousua, toimintakyky heikentynyt. Kuvailee tilaansa ilmaisuilla kRRuttSSSKRRRkriiiikk ja KRUTSRUTSKRUTSRUTS.\nDiagnoosi: Paikallinen kulumavaurio, uhkaava loppuunpalaminen.\nToimenpiteet: Sairaslomaa työkyvyn palauttamiseksi ja lopullisen burn outin välttämiseksi. Pitkäaikaisena hoitokeinona uusi tuuletin. Kontrollitarkistus varaosan takuuajan puitteissa.\nBlogi on edelleen puolipakollisella tauolla, koska en jaksa raapia harakanvarpaita sottaisille muistilapuille ja yrittää keskittyä kirjoittamiseen jossain työkkärin koneella, vaan odotan rahaa varaosaan.\nPalataan asiaan ensi vuoden puolella, toivottavasti pian. Kiitos kommenteista edelleen, aiheideoita saa pistää ja erityisen kiitollinen olen artikkelilinkeistä, koska uutissurffaus ei nyt onnistu.\nParempaa tai edes voimakkaampaa uutta vuotta kaikille.\nLähettänyt M.M. klo 11.54 1 kommentti:\nVajaakuntoisuus ja väliinputoaminen\nHeikki Hiilamo ja Helena Hiila: Sata-komitean ei annettu auttaa huono-osaisia (HS: Vieraskynä 04.12.09)\nHesarin tämän päivän pääkirjoitusosastolla on Diakin yksikönjohtaja Heikki Hiilamon ja Väestöliiton pj Helena Hiilan kirjoitus Sata-komitean saavutuksista eli niiden puutteesta. Vaikka teksti on hyvin asiallinen, siitä paistaa turhautuminen, jonka monien Sata-komitean jaostolaisten lisäksi jakavat ne (me), jotka joskus komitean perustamisvaiheessa elättelivät suuria toiveita, mutta ovat joutuneet pettymään uutisointi uutisoinnilta. Perusturvaremontti jäi vain haaveeksi eturyhmien kiistelyn vesittäessä parannuksen toisensa jälkeen ja lyhytnäköisen kustannusarvioinnin jättäessä sosiaaliset epäkohdat kasvattamaan kustannuksia pitkällä tähtäimellä. Rahallisen arvioinnin ulkopuolelle jäävästä inhimillisestä kärsimyksestä puhumattakaan.\nNiille, jotka eivät lue blogin kommenttiosioita, mainitsen vielä tässä yhteydessä 27.12.09 asti Ylen Areenassa katsottavissa olevan A-Zoomin (Taistelu perusturvasta, esitetty 27.11.09). "Onko kukaan köyhän asialla? Miksi ay-liike jarruttaa perustoimeentulon korottamista? Studiovieraana Diakonia-ammattikorkeakoulun yksikönjohtaja Heikki Hiilamo."\nHiilamo nostaa Hesarin tekstissä esille vajaakuntoisten tilannetta. Työttömyys ja tuensaanti (ja tuensaannin tarve) nähdään usein mustavalkoisena: joko teet töitä tai et. Opiskelet tai et, nostat tukia tai et. Jos et kykene täyspäivätyöhön tai täyspäiväopiskeluun Kelan opintopistevaatimusten mukaisesti, tukijärjestelmä kieltää tekemästä sitä vertaa mitä kykenisit. Jos ajattelemattomasti kerrot Kelassa yrittäväsi pitää vähäistä opiskelu- tai työkykyä yllä vapaaehtoistyöllä tai omakustanteisella opiskelulla avoimessa yliopistossa, sairauspäivärahasi saatetaan siirtää uudelleenharkintaan.\nItse valitun osa-aikaisen työn tai opiskelun kuntouttavuutta ei tunnusteta, mutta työpajoille, kaupungin puisto-osastolle ja valtionhallinnon virastoihin ja ministeriöihin ohjataan 8e/työpäivä-ylläpitokorvauksella "kuntouttaviin" ilmaistöihin, joista monet vastaavat helposti tuntimääriltään, vastuultaan ja osaamisvaatimuksiltaan jopa korkeakoulutusta vaativaa "oikeaa työtä". Toisena ääripäänä tarjotaan kuntoutustyötä kuminauhojen pakkaajana. Pääasia tuntuu olevan, ettei vahingossakaan pääse edistämään työllistymistään ja kuntoutumaan tekemällä vajavaisten voimiensa mukaan sitä, mitä teki ennen vajaakuntoisuutta.\nTyön sanotaan olevan parasta terapiaa. Silti vajaakuntoisen opiskelijan edellytetään luopuvan määräaikaisesti opinto-oikeudestaan saadakseen toimeentulo- tai työttömyystukea ja palkansaajan on irtisanouduttava työpaikastaan. Kuulin, että olisi mahdollista b-lausunnon turvin saada työttömyyspäivärahaa ilman työpaikasta irtisanoutumista, mutta tästä mahdollisuudesta ei te-toimistoissa tiedoteta, tuskin tiskillä edes tiedetään. Yksi vajaakuntoisten kohtaama ongelma onkin siinä, ettei kenelläkään ole velvollisuutta ohjata tukien ja lääkärinlausuntojen yhteensovittamisessa - lääkärit (etenkään ulkomaalaiset) eivät tunne tukikäytäntöjä ja te-toimistojen työntekijät taas eivät osaa ohjata hoitoonhakeutumisessa oikean tukimuodon selvittämiseksi. Potilaan on usein osattava pyytää b-lausuntoa, vaihtaa tukimuotoa ja ennakoida kuntoutustuen mahdollisuutta ja tarvetta ajoissa, ettei sairaspäivärahakauteen esimerkiksi tule vahingossakaan katkoksia vaikkapa turhan optimismin takia. "Jos sittenkin yrittäisin opiskella edes nämä lukukauden viimeiset kuusi viikkoa."\nOpiskelijan ja vielä työelämässä mukana olevan ei kannata jäädä sairaslomalle, jos kaipaa Kela-korvattua terapiaa. Kelan ja lääkärien mukaan terapiakorvauksia myönnetään ensisijaisesti työkyvyn ylläpitämiseksi, ei sen palauttamiseksi. Työelämästä jo pudonneelle tai opinnot jo keskeyttäneelle ei ojenneta sitä oljenkortta, jos sairasloma- ja terapiantarvelausuntoja on mennyt hakemaan väärässä järjestyksessä. Terapiakorvauksia ei kannattanut myöskään hakea loppuvuodesta, koska määrärahat olivat yleensä lopussa; Hyssälän lupaukset tilanteen muuttamisesta ja terapiakorvausten takaamisesta "kaikille tarvitseville" eivät loppujen lopuksi juuri muuttaneet hakijan tilannetta, koska lopullisen arvion terapian tarpeesta tekee edelleen Kelan lääkäri potilasta tapaamatta ja riippumatta hoitavan lääkärin esityksestä. Terapian tarpeen määrittelee siis edelleen Kela, ei hoitava lääkäri.\nHain aikanaan sairaslomaa myönnettyäni lopulta kyvyttömyyteni opiskella täysipäiväisesti Kelan opintotuen vastineeksi vaatimien opintopisteiden edestä. Selitin vastaanotolla, etten jo aiemmin diagnosoitujen oireiden vuoksi kykene opiskelemaan riittävästi ja pelkään opintotukien takaisinperintää. Sain pitkäaikaisen saikun ja poliklinikkalähetteen sijaan kaksi nyrpeää viikkoa sairaslomaa ja kuittauksen, miten se "kaksi viikkoahan voidaan sitten vähentää takaisinperinnästä, onhan se jotain". Käynnin jälkeen olin pitkään lamaantunut ja varasin samantien uuden ajan seuraavan sairaslomapätkän hakemista varten. Ensimmäisestä ajanvarauksesta meni toistuvista pyynnöistä huolimatta puoli vuotta lähetteen saamiseen eteenpäin, koska omalääkärillä "oli kiire".\nTyökyvyttömyyseläkkeellä on mahdollista tehdä osa-aikaista työtä. Tämä tietääkseni pätee myös määräaikaiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka tunnetaan paremmin kuntoutustukena. Kuntoutustuki on myös ainoa tukimuoto, joka mahdollistaa vajaakuntoiselle osa-aikaisen opiskelun. Kuntoutustuelle pääsyyn tarvitaan hoitavan lääkärin B-lausunto ja kolmensadan päivän yhtämittainen sairasloma. Tai näin ennen luulin: liian myöhään selvisi, että kuntoutustuen hakuun tarvittavan 300 päivän tulee koostua Kelan myöntämistä sairauspäivärahapäivistä, ei sairaslomapäivistä. Tyhmänä ja asiantuntemattomana optimistina en ollut katkaissut opintotukeani heti saatuani ensimmäisen kahden viikon saikun, vaan vasta kaksi kuukautta myöhemmin sairasloman edelleen jatkuessa. Onneksi lääkärinlausunnon perusteella vältyin opintotuen takaisinperinnältä, mutta mahdollisuus kuntoutustuen hakuun jäi siitä kahdesta kuukaudesta kiinni.\nVajaakuntoisten tukineuvonta on huonossa jamassa. Kukaan ei kerro sairastuneelle, että minimisairauspäivärahalle tai työmarkkinatuelle pudonneella on mahdollisuus hakea lääke- ja terveydenhoitokulunsa ja sähkölaskunsa sosiaalitoimistosta. Joukkoliikenteen kausilipusta on kuulemma mahdollisuus saada alennusta, jos on kuntoutustuella eli määräaikaisella työkyvyttömyyseläkkeellä. Vajaakuntoisena tasapainotellaan monien eri minimitukimuotojen välillä ja niitä yhdistellen: opintotuki, työttömyyspäiväraha, työmarkkinatuki, sairauspäiväraha, kuntoutustuki, toimeentulotuki... Terveydenhuollon, työvoimatoimiston, Kelan ja sosiaalitoimiston välillä pyöriessä mikään taho ei opasta siinä, mitä palveluita tai tukia muilta tahoilta on saatavilla ja miten ne voi sovittaa yhteen.\nLähettänyt M.M. klo 20.27 14 kommenttia:\nVähästäänkin voi antaa - joulu- ja talvikeräyksiä ja lahjoituskampanjoita\nKoska erilainen lahjoittaminen ja auttaminen tuntuu olevan suosiossa erityisesti näin joulun alla, kokoan tähän postaukseen linkkejä erilaisiin keräyskampanjoihin, joilla voi osallistua apua tarvitsevien vähävaraisten konkreettiseen auttamiseen eri tavoilla. Tiedottakaa projekteista kommentoimalla tai sähköpostitse (leipajono(at)gmail.com), niin lisään listaan.\nPäivitän listaan ainakin jouluun asti kampanjoita, projekteja ja keräyksiä eri paikkakunnilta, näin aluksi ne mitä on tullut vastaan tähän mennessä. Katsotaan millaisia keräyksiä tulee vastaan, että onko syytä ylläpitää jotain lahjoituskohdelistaa vielä joulun jälkeenkin. En laita näitä sivupalkkiin, koska siellä on niin paljon tavaraa jo ennestään. Niitä kampanjoita, joissa kerätään vain rahaa, en mielelläni listaa lainkaan.\nOulunkylän perhetukikeskuksen lapsille kerätään joululahjoja Facebook-ryhmän kautta. Sivulta löytyy yhteystiedot, mitä kautta saa lisätietoja keräykseen osallistumisesta. Jos halukkaita auttajia löytyy enemmän kuin 25, ryhmä laajentaa lahjoituksia useampiin lastenkoteihin.\nJoululahjoja lastenkodin lapsille (Helsinki)\nJoulupuu-keräys on valtakunnallinen kampanja, jonka tarkoituksena on kerätä lahjapaketteja vähävaraisten perheiden ja lastensuojelun asiakasperheiden lapsille. Voit hankkia valmiin lahjan, paketoida sen ja kiinnittää pakettiin pakettikortin, josta selviää minkä ikäiselle tytölle/pojalle lahja on tarkoitettu (esim. poika 6v.). Keräystä järjestetään eri paikkakunnilla pitkin maata, alla linkit pk-seudun lahjakeräyspaikkoihin. Eniten lisätietoa keräyksen tarkoituksesta ja sisällöstä Vantaan linkin alla.\nJoulupuu-keräyksen lahjojen vastaanotto Helsingissä (Helsinki)\nJoulupuu-keräyksen lahjojen vastaanotto Espoossa (Espoo)\nJoulupuu-keräys: joululahjoja vähävaraisten perheiden lapsille (Vantaa)\nVantaalainen Ruoka-apu ry. jakaa ympäri vuoden ruoan lisäksi vähävaraisille myös vaatteita, kuten talvitakkeja ja lastenvaatteita. Lämpimille vaatteille kuten talvitakeille on kova tilaus näin talven tullen. Myös leluja, kenkiä, kaulaliinoja ym. voi lahjoittaa. Ehdottomasti suositeltava vaihtoehto UFFin siilolle, puhtaita ja ehjiä vaatteita voi toimittaa Iskostie 5:n toimipisteeseen Myyrmäkeen, toiminnanjohtajan yhteystiedot linkin takana.\nVaatteita Vantaan vähävaraisille ja asunnottomille Ruoka-apu-yhdistyksen kautta (Vantaa)\nVantaan vihreät nuoret ovat käynnistäneet pitkäaikaisen villasukkakeräyksen, jonka tarkoituksena on lahjoittaa Asunnottomien yön 2010 yhteydessä asunnottomille ja vähävaraisille mahdollisimman suuri määrä villasukkia, kaulaliinoja ja lapasia. Järjestö kannustaa ihmisiä toimittamaan neulottuja, ylimääräisiä tai vaikka ostettuja villasukkia, ja jos on käsityötaidoton mutta silti halukas osallistumaan, yhdistykselle voi toimittaa lankoja neulottavaksi.\nVantaalaisten vihreiden nuorten villasukkahaaste (Vantaa)\nLähettänyt M.M. klo 16.43 4 kommenttia:\nLähettänyt M.M. klo 18.12 13 kommenttia:\nPäivitykset olivat tavallista pidempään tauolla; pahoitteluni. Vietin ensimmäistä kertaa vuosiin enemmän tai vähemmän kiertolaiselämää kavereiden nurkissa, ja koska näin lyhyillä ajanjaksoilla yöpaikoista ei tule pulaa, oli suurin ongelma yksityisyyden puute ja pienet hankaluudet ruoanlaitossa vieraissa ja mausteettomissa keittiöissä. Ilman yksityisyyttä ei voi kirjoittaa, mutta pääasiallinen majoittajani sammui säännöllisesti ja saatoin kuvitella olevani välillä myös yksin.\nAloittaessani Leipäjono-blogia yhdeksän kuukautta sitten kykenin vielä jossain määrin ulkopuoliseen tarkkailuun ja havaintojen tekoon. Ulkopuolisuudesta on tullut hankalaa, ja huomaan lakanneeni ajattelemasta ruokajonoja ja päivätupia väliaikaisena vaiheena, josta voi bloggarina ottaa kaiken irti. Olen huomaamattani alkanut pitää tilanteita ja ilmiöitä itsestäänselvyyksinä, enkä aina ymmärrä pohtia niitä sen enempää. Vaikka onkin elänyt minimituloilla lähes koko ikänsä, en tiedä mietinkö blogin alkuvaiheessa miten kiinteä osa arkea ruokajonoista ja muiden ihmisten tilanteista tulisi ajan mittaan. Ennen varattomuus oli oma asiani, ei sosiaalista.\nJoskus joidenkin jonojen ulkopuolella saattaa olla laatikoita, joihin asiakkaat ovat jättäneet jälkeensä tuleville itselleen tarpeettomia tuotteita joita eivät itse halua/voi käyttää, sekä omalla vastuulla -tuotteita, joita ei päivämäärien perusteella voi jakaa asiakkaille jonossa, mutta jotka ovat silti käyttökelpoisia; nahistuneita yrttejä, päivän pari liian vanhoja eineksiä, mehuja jne. Nauroin vedet silmissä vatsalihakset kipeiksi, kun viimeksi tuijotimme pienen matkan päästä parin äijän kanssa sitä hamstraamisen hulluutta pienen joukon ympäröidessä jonon ulkopuolelle kasatut vapaasti otettavat tuotteet. Laatikolliset tyhjenivät minuutissa tai parissa muovikasseihin, lastenvaunujen alaosastoille, reppuihin, taskuihin ja jopa huppuihin. Tilanne oli jotenkin täysin epätodellinen - kymmenet kilot tavaraa katosivat hetkessä hääriville hamstereille ja laatikot ammottivat tyhjyyttään. Vettä silmistään pyyhkivä mies hihitti, että jos sen olisi saanut videolle, kymmenen uutiset maksaisi maltaita saadakseen sen loppukevennykseen. Omavastuutuotteiden katoamista olen nähnyt ennenkin, mutten koskaan siinä mittakaavassa.\nMuutenkin jonohuumori on ollut vähän levotonta ja hyvän maun rajoilla, en tiedä johtuuko harmauden aiheuttamasta kestoväsymyksestä. Maksuttomuuden muutamissa ihmisissä aiheuttama kiilusilmäinen mania sai tupakkapaikalla odotellessa väsyneet kanssaihmiset pohtimaan, millaisen viidentoista minuutin Big Brother -shown siitä kaikesta voisi saada aikaan. Pari kiukuttelevaa ja ilkeää asiakasta oli juuri saanut pari duunaria kelaamaan, miten joskus tekisi mieli jättää tuotteiden laskemiset ja jakamiset sikseen ja antaa asiakkaiden kinata niistä keskenään. (Jokainen aspa varmasti tietää tunteen.)\nVisioimme väsyneesti hihitellen, miten asiakkaille ilmoitettaisiin, että saavat jakaa tuotteet keskenään ilman duunareita ja samalla lukittaisiin ulko-ovet. Tuotejakopisteitä avattaisiin vuorotellen keskusradiosta/kovaäänisestä kaikuvan konemaisen big brother -äänen ilmoitusten mukaan - kolme sataa henkeä olisi juuri rynnistänyt sauvoineen, vaunuineen ja kyynärpäineen ahtaan tilan kauimmaiseen päähän kahmimaan leipää, kun ääni ilmoittaisi lihapisteen aukeavan käytävän toisessa päässä. Sadat taistelisivat edestakaisin ilmaisista elintarvikkeista, miehet huutaisivat, toiset jäisivät jalkoihin, naiset kirkuisivat, kolaroisivat lastenvaunuilla, huitoisivat kyynärsauvoilla, hartaussalissa suojattaisiin jo koottuja saaliita kasaamalla tuoleista barrikadeja ja kielten sekamelska täyttäisi tilan. Lopuksi suoritettaisiin bodycount.\nHuonosta huumorista ajankohtaisasioihin: tällä viikolla (pe 27.11.) vietetään taas Älä osta mitään -päivää. Vakiolukijoille ja varattomille tuskin tarvitsee vääntää välittömästi mieleen tulevaa lievää sarkasmia. Äom-päivään liittyen kuitenkin on perinteisesti eri paikoissa järjestetty kulutuskriittisiä tapahtumia, joiden teemat usein pyörivät maksuttomien ajanviettotapojen ja kierrätyksen ympärillä. Esimerkiksi Helsingin yliopistolla on perjantaina 27.11. ilmainen tavaranvaihtotapahtuma, jonne voi viedä ylimääräisiä tavaroitaan jakoon ja katsoa, olisiko tarjolla jotain itseä kiinnostavaa. Ilmaiskirppari siis.\nVantaan sosiaali- ja terveystoimi puolestaan tiedottaa Vantaan nuorkauppakamarin koordinoimasta Joulupuu-keräyksestä, jonka tarkoituksena on kerätä joululahjapaketteja vähävaraisten perheiden lapsille. Lahjojen tulisi olla joko uusia tai itse tehtyjä ja mielellään valmiiksi paketoituja. Pakettiin kiinnitetään kortti, johon merkataan minkä ikäiselle tytölle/pojalle lahja on suunnattu (esim. "poika 8v."). Lahjapakettikeräyksen kohteena ovat etenkin sosiaalityön ja lastensuojelun piirissä olevat lapset. Vantaan lahjakeräyksestä lisätietoja linkin takaa, mutta keräys on ilmeisesti valtakunnallinen, joten käsityöintoiset ja muut lahjomaan kykenevät, netistä löytyy varmasti lisätietoa muistakin paikkakunnista.\nLähettänyt M.M. klo 20.28 14 kommenttia:\nLähettänyt M.M. klo 16.15 21 kommenttia:\nSelvitys opiskelijoiden toimeentulosta\nHYY:n julkistama selvitys Helsingin yliopiston opiskelijoiden toimeentulosta oli kohdittain aika karua luettavaa, ja siinä mm. puretaan myyttiä opintolainaa nostavien paremmasta pärjäämisestä.\n"Opintolainaa nostaneista (20%) selvästi suurempi osa kuin ei-nostaneista (10%) on jättänyt ostamatta lääkärin määräämän lääkkeen sen kalleuden vuoksi."\nOpintolainan nostamiseen pyritään edelleen kannustamaan toistelemalla optimistista mantraa, jonka mukaan opintolaina on investointi tulevaisuuteen ja kannattava sijoitus, joka mahdollistaa kohtuullisen toimeentulon opiskeluaikana niin, ettei opintoja tarvitse häiritä työnteolla. Paitsi kesällä, jolloin jokaisen kunnon opiskelijan täytyy toki elämän- ja työkokemusta saadakseen (tuet asumislisää myöten ovat silloin katkolla) käydä töissä.\nOpintolaina on joskus ollut hieno järjestelmä, josta on tullut painolasti ja monille se ensimmäinen askel henkilökohtaiseen talouskriisiin. Minimitoimeentulon (sen, mikä vastaa toimeentulotuen perusosaa tai minimityöttömyyspäivärahaa) kerryttämiseksi opiskelija pakotetaan nostamaan lainaa, jos luottotiedot ovat tallella.\nTilanteessa, jossa töitä ei riitä edes koulutetuille ja kokeneille, ei ainakaan minulla riitä uskoa tämän tulevaisuusinvestoinnin kannattavuuteen. Jos mahdollisena lopputuloksena on joka tapauksessa työttömyys tai vuosien keikkatyöläisyys, ei tuhansien eurojen lainakertymä houkuta. Osittainen lainaperustaisuus on jäänne ajalta, jolloin kaikille riitti töitä, ja kun sen työpaikan kerran sai, sai siellä pykiä eläkeikään asti.\nOlen aina joskus ihmetellyt, miksi pelkällä opintotuella ja mahdollisesti lainalla elävät ovat niin hiljaa. Harva työtön opiskelija kuitenkaan viitsii tuskailla taloustilannettaan silloin, jos vanhemmat avustavat anteliaalla kädellä. 0-600e palkkatuloja nostaa 59% tutkimukseen osallistuneista, ja valtaosa opiskelijoista saa jonkinlaista taloudellista tukea vanhemmilta. Täysin vanhemmistaan riippuvaisiksi itseään kuvasi 44%, jonkin verran riippuvaisiksi 40%. Mistä näillä kaikilla vanhemmilla riittää lapsilleen rahaa?\nKaikkien vanhemmat eivät voi tai halua avustaa. Jos lainaa ei halua/voi nostaa, koska usko/luottotiedot/terveys puuttuu, on Hurstilla onneksi opiskelijoille ihan oma ruokajono.\nEn ole jaksanut kahlata läpi koko 70-sivuista dokumenttia (inhoan pitkien nivaskojen lukemista ruudulta) ja tuskin siis kirjoitan selvityksestä tämän enempää. Päätyisin vain jauhamaan samaa mitä ennenkin, (mm. Lenkkiä leipäjonosta: Aktiivisuuden rangaistus (19.04.09)) eli vihoittelemaan tukijärjestelmän järjettömyyttä, epäkannustavuutta ja epätasa-arvoistamista ja vaatimaan taas kerran opiskelijoiden rinnastamista muihin minimituloisiin terveydenhoitokulujen ja vuokran korvattavuuden sekä perusturvan edellytysten ja suuruuden osalta.\nEnköhän ehdi kiukutella aiheesta vielä kerran jos toisenkin ennen kuin se mihinkään muuttuu.\n"Pitää vain yrittää pärjätä" - Selvitys Helsingin yliopiston opiskelijoiden taloudellisesta tilanteesta ja hyvinvoinnista keväällä 2009 (pdf-dokumentti)\nLähettänyt M.M. klo 1.25 11 kommenttia:\nElämää ikkunan tällä puolen\nOn niin harmaata, sumuista ja sateista. Valo vähenee joka päivä. Kaiken lisäksi on kuun loppu, se köyhäilyn kliimaksi, kun kaikki tölkit on jo viety, kolikot kerätty mattojen alta ja kavereilta lainattu se mitä uskaltaa, että voi taata takaisinmaksun edes jotakuinkin sovitusti. Pahinta on, kun kahvi loppuu - tällä kertaa se onneksi riittää juuri niin, että viimeisen porisevan pannullisen voi keittää rahapäivän aamuna ennen automaatille ja kauppaan menoa.\nRuokajonossakin tuli kuulemma asiakasennätys - viime syksyyn verrattuna normaalitkin asiakasmäärät ovat kasvaneet melkein 30%. Ihme kyllä, ruokaa on riittänyt vielä viimeisillekin, ja pullaa ja torttuja on saanut roudata naapureillekin.\nTalvisin ruokavaliokin muuttuu ankeammaksi. Vihannesten hinta nousee, ja vain juureksia saa enää halvalla. Aloitin pienen ihmisen taistelun talvitympiytymistä ja tuoreudenpuutetta vastaan, ja tilasin vihanneskrassin siemeniä. Siemenpussia helistellessä ajatus vihreästä ikkunalaudasta keskellä pimeintä talvea muuttui melkein pakkomielteeksi, ja harrastajasivustojen keskustelupalstojen mukaan suurin osa vakioyrteistäni muka vielä menestyisikin talvisinkin ikkunalaudalla, kunhan jonkinlainen loisteputki löytyy.\nLoisteputki on aikanaan ostettu, loisteputkilamppu on dyykattu jonkun homekorjattavan koulun jätelavalta ja ripustusketju ostettu metrihinnalla rautakaupasta. Kukkaruukkuja on tullut lahjoituksina naapureilta, sovellettu erilaisista elintarvikepakkauksista ja kustomoitu visuaalisesti miellyttävämmiksi. Kumma kyllä, vaikeimmalta haalittavalta tuntuu kunnollinen multa... Pitänee lainata naapurilta lapio, että jos vaikka jonain pimeänä pakkasaamuna saisi näkkärinsä päälle vihreää omalta ikkunalta.\nEn ole ennen kokeillut yrttien talvikasvatusta, mutta yrityksellä ja erehdyksellähän se maailma pyörii.\nLähettänyt M.M. klo 18.48 3 kommenttia:\nHävetkee työ, mää en kehtoo\nOlen toistuvasti toivottanut paremmin toimeentulevia tuttaviani tervetulleiksi tutustumaan ruokajonojen mystiseen maailmaan, ihan sen köyhyysmystiikan ja ennakkoluulojen hälventämiseksi. Olen luvannut tarjota siellä kahvitkin. Tähän mennessä yksikään niistä sosiaalipolitiikan tai muista yhteiskuntatieteiden kandeista tai nuoriso- ja kunnallispolitiikoista ei ole rohjennut ottaa kahvikutsua vastaan. Tarjoavat kuulemma mieluummin oikeassa kahvilassa. Minä taas en rytkyissäni yleensä mene trendikkääseen keskustakahvilaan almukahveille. Kumpi meistä häpeää itseään enemmän?\nMatkailutoimistotkin markkinoivat urbaaneja elämysmatkoja, mutta mikseivät minun elämysmatkani kelpaa tiedostaville, yhteiskunnallista vastuuta kantaville ihmisille? ;) Seuraavana kiertokohteena voisikin olla päivätuvan aamupuuro ja päätepisteenä tutustuminen iv-käyttäjien terveysneuvontapiste Vinkkiin...\nOsan suhteen ymmärrän hyvin: toiset ovat nähneet työssään tai kotonaan ihan riittävästi. Toisille taas voisi tehdä ihan hyvää. Fiilistellä edes keskusteluilmapiiriä tupakkapaikalla, auttaa vaikka kahvinjaossa pullapöydän luona, kuunnella sitä pianon kimppuun heti sen vapauduttua syöksyvää maanista muusikkoa, joka tiiviisti koskettimia tuijottaen näyttää siltä, kuin voisi paukuttaa kuuluvat jenkkitanssit, vanhat klassiset sonaatit, 60-luvun rappioiskelmän alusta loppuun vartissa, jos vain fysiikan lait antaisivat myöten. En ole koskaan nähnyt ketään, joka soittaa yhtä intohimoisesti, niinkuin ei olisi nähnyt pianoa vuosiin.\nNiille, joille köyhyys, syrjäytyminen ja ruokajonot ovat etäisiä, en haluaisi näyttää sitä perinteistä "katso, näin huonosti meillä menee" -kuvakulmaa, vaan sitä koko ihmismassaa, ja miten luonnollinen ja vakituinen osa köyhyys monien elämässä on. Se ei ole välivaihe, se ei rajoitu sairaslomaan, se ei aina ratkea katkolla ja jatkokatkolla ja Jeesuksella. Köyhyyteen on helppo pudota, mutta siitä nouseminen on raskasta. Inhoan köyhien uhriuttamista: me emme ole uhreja, objekteja, kohteita. Olemme eläviä, aktiivisia, ympäristöömme ja usein myös läheistemme hyvinvointiin vaikuttavia ihmisiä jotka osallistumme myös poliittiseen päätöksentekoon. Kuten monet muutkin, minäkin jäin ilman kunnollista hoitoa, ilman riittävää elantoa, ilman oikeutta opiskella tai tehdä töitä, mutta ainakaan en halua sääliä. Haluan rahaa.\nNe jotka eivät ole luovuttaneet, toivoisivat vain mahdollisuuksia parantaa tilannettaan voimiensa mukaan. Mahdollisuutta käydä osa-aikaisesti töissä, päästä kuntouttavaan työtoimintaan, saada terapiaa, päästä kunnolliseen psykiatriseen arviointiin ja saada jostain lääkekorvaukset, mahdollisuutta saada asunto, edes pieni, edes kaukana, mutta kunhan olisi "oma", ettei vierailemaan tulevaa tytärtä tarvitsisi aina majoittaa sillä samalla kaverin sohvalla, missä itse nukkuu. Iso osa viime aikoina olleista jauhamisista pk-seudun kaupunkien järjestämistä asunnottomien väliaikaismajoituksista on ihan bullshittiä.\nOlen edistynyt kauan sitten mainitsemassani projektissa koota kulissi. Pikkuhiljaa, pala palalta, olen panostanut siisteihin huiveihin, koruihin, paitoihin, kenkiin... (lähetyskirppareilta ja lähinnä kavereiden ylijäämistä tietty), ja kohta voin jo mennä ihan täydestä ja hävitä huomaamattomasti siistien kaupunkilaisten väkijoukkoon.\nJa, koska aina näin talven tullen poen musertavaa koti-ikävää, vellon kuusimetsien kaipuussani ja välitän samalla teille työttömän tuntoja. Muistan ihastuneeni lauluun 8-vuotiaana kuunnellessani Savon Radiota...\nLähettänyt M.M. klo 23.38 2 kommenttia:\nLA, HE, TAA ja StVM\nSelailin pitkästä aikaa eduskunnan sivuja ja törmäsin perussuomalaisten ja vasemmistoliiton tekemiin lakialoitteisiin. Molemmat esittävät toimeentulotuen perusosaan selkeää korotusta - persut ehdottavat perusosan suuruudeksi 500 euroa, vassarit taas 517,45e eli satasta nykyistä enemmän.\nKummankaan aloite on tuskin muuta kuin symbolinen viesti: muistaakseni noin prosentti kansanedustajien tekemistä lakialoitteista menee läpi. Positiivista tietysti on, että eduskuntaryhmissä on saavutettu asiasta jonkinlaista yksimielisyyttä, ja kansan syviin riveihin vetoavien aloitteiden tehtailu vähän niinkuin kuuluu asiaan nyt, kun valtion talousarviota kyhätään kokoon. Talousarvioaloitteitakin tuli eduskunnalta muistaakseni hieman yli tuhat.\nVasemmistoliiton lakialoite toimeentulotukilain muuttamisesta (LA 73/2009)\nPerussuomalaisten lakialoite toimeentulotukilain muuttamisesta (LA 82/2009)\nToimeentulotuen perusosan nostaminen hyödyttäisi onneksi kaikkia niitä, joilla Kelan asumistuki kattaa vain pienen osan vuokrasta lopun siirtyessä sosiaalitoimiston kontolle. Opiskelijat jäisivät taas tyhjän päälle.\nSen lisäksi, että siniviherhallitus on esittänyt eduskunnalle työvoimapoliittisen ylläpitokorvauksen nostamista 8/16:sta eurosta 9/18:aan (tuo suurempi ylläpitokorvaussumma siis maksetaan niille, jotka ovat työharjoittelussa/vastaavassa asuinkuntansa ulkopuolella), se on myös esittänyt toimeentulotukiasiakkaiden pikkutulojen läpisormienkatsomisen jatkamista. Vuosituhannen alkupuolella sosiaalitoimistoille siis annettiin uusi ohjeistus, jonka mukaan pieniä lisätuloja ei enää sovi vähentää perusosasta, vaan ne on jätettävä köyhälle käteen. Tämän ilahduttavan pikkujutun on nyt tarkoitus jatkua ensi vuoden loppuun saakka.\nEsityksen perusteluissa ei onneksi jauhettu turhia näiden itsehankittujen almujen autuaaksitekevyydestä, vaan todettiin suoraan, että työllistävät vaikutukset ovat olleet olemattomia ja palkkatulot uppoavat pitkälti jo asumis- ja työllisyystukien muutoksiin. Sosiaalityöntekijät ja asiakkaat ovat kuitenkin pitäneet systeemiä positiivisena - kukapa nyt ei tykkäisi, kun rahaa jää käteen palkasta edes 50e sen sijaan, ettei jäisi mitään?\nEdit: Leipäjono-foorumi on ilmeisesti tosiaan toistaiseksi poissa käytöstä sivutilakustannusten takia. Toivottavasti sekin projekti herää vielä henkiin. Siihen asti yritän panostaa aiempaa enemmän ruokajakopaikkojen ja artikkelien päivitykseen, joten jos törmäätte ajankohtaisiin infoihin, niin päivitän niitä mielelläni. Ruokajakoja ja artikkelilinkkejä voi laittaa joko kommentteihin tai sähköpostitse osoitteeseen leipajono@gmail.com.\nLähettänyt M.M. klo 10.43 8 kommenttia:\nPääkaupunkiseudun sosiaalialan osaamiskeskus tiedottaa\nAsunnottomat vastaanottoyksiköissä - Pääkaupunkiseudun vastaanottoyksiköiden asunnottomien sosiaalinen tilanne ja terveydentila\nAsunnottomien henkilöiden hoitamattomat fyysiset sairaudet sekä vaikeudet hakeutua ja saada terveydenhoitoa ajoissa johtavat osaltaan runsaaseen päivystyspalvelujen käyttöön. Huonon terveydentilan lisäksi asunnottomuus ja köyhyys altistavat heitä entisestään onnettomuuksille sekä taloudellisen hyväksikäytön, varkauksien ja väkivallan kohteeksi joutumiselle.\nTämä ilmenee 16.10. julkaistavassa selvityksessä. Selvityksen teemoja ovat asunnottomuuden kesto, asunnottomuuteen johtaneet syyt, asunnottomien taloudellinen tilanne ja rikosasiat, terveys- ja päihdepalvelujen käyttö sekä terveydentila ja sairastavuus. Aineistona ovat 158 pääkaupunkiseudun asunnottomien vastaanottoyksiköiden asiakkaan sosiaali- ja terveystoimen rekisteritiedot sekä 36 vastaanottoyksikössä yöpyneen asunnottoman henkilön haastattelut ja kliiniset tutkimukset.\nSelvityksen on tehnyt Socca (Pääkaupunkiseudun sosiaalialan osaamiskeskus) osana Asunnottomien palvelujen kehittämisyksikkö -hanketta.\nPäivystyspalveluja käytetään paljon\nTutkitut vastaanottoyksiköiden asiakkaat kävivät kuusi kertaa enemmän terveyskeskuspäivystyksessä ja 16 kertaa enemmän sairaalapäivystyksessä verrattuna valtaväestöön. Osasyynä tähän olivat heidän hoitamattomat fyysiset sairautensa sekä vaikeus hakeutua ja saada hoitoa ajoissa. Tavallisimmat syyt hakeutua lääkärille ovat päihde- ja mielenterveysongelmat, vammat, infektiot ja päihteiden aiheuttamat sairaudet, kuten kouristukset, yliannostukset ja ruoansulatuskanavan sairaudet.\nRunsaasti päihteitä ja mielenterveysongelmia\nPäihde- tai mielenterveysongelmia on 89 prosentilla tutkituista henkilöistä. Alkoholi on yleisin käytetty päihde, kun taas huumeita käyttävät nuoret asunnottomat. Huume- ja sekakäyttäjiä on noin 15 prosenttia. Päihdeongelman vuoksi heistä oli ollut 28 prosenttia katkaisuhoidossa viime vuoden aikana.\nMuista mielenterveysongelmista varsinkin muistiongelmat ja psykoosisairaudet ovat yleisiä. Aineiston asunnottomilla henkilöistä 12 prosentilla on psykoosisairaus. Psykoosisairaudet ovat naisilla yleisempiä kuin miehillä.\nKöyhyys ja elämänhallinnan vaikeudet\nAsunnottomista henkilöistä 30 prosenttia on työkyvyttömyyseläkkeellä ja 29 prosentilla pääasiallisena tulonlähteenä on toimeentulotuki. Ainoastaan kolmella (alle 2 %) tulona on sairaspäiväraha tai kuntoutustuki. Köyhyys, päihteidenkäyttö ja elämänhallinnan vaikeudet johtavat helposti taloudellisen hyväksikäytön, varkauksien ja väkivallan kohteeksi joutumiselle.\nAineistona ovat 158 pääkaupunkiseudun asunnottomien vastaanottoyksiköiden asiakkaan sosiaali- ja terveystoimen rekisteritiedot sekä 36 vastaanottoyksikössä yöpyneen asunnottoman henkilön haastattelut ja kliiniset tutkimukset. Vastaanottoyksiköitä olivat selvityksen teon aikana Helsingin Herttoniemen asuntola ja Myllypadontien asumisyksikkö, Espoon Olarinluoman vastaanottokoti ja Vantaan Koisorannan palvelukeskus.\nSelvitykseen osallistuneiden keski-ikä on 47 vuotta, ja heistä yli puolet on pitkäaikaisasunnottomia. Neljäsosa tutkituista on naisia.\nSelvitys on saatavissa pdf-tiedostona osoitteesta http://www.socca.fi/tyopaperit.htm\nSelvityksen tekijät työskentelevät asunnottomille tarkoitetussa Hietaniemenkadun palvelukeskuksessa. /\nLähettänyt M.M. klo 11.57 2 kommenttia:\nAsukaa jossain muualla\nVanha nainen tarjosi taas paperikaramelleja. Pari lähikoulun nuorta kävi vaisun ja aran oloisina ympärilleen vilkuillen jonossa kahvilla. Uudehko tuttava kertoi työhistoriastaan kaupungin leivissä ja ilmoitti eräänä aamuna herättyään kaataneensa kaikki viinakset viemäriin. "Sen on pakko loppua." Takana oli 48 raitista tuntia.\nEnsimmäisinä sisään pääsevien lapsiperheiden sekaan soluttautuneella naisella oli lastenvaunuissaan muovinen, tummapintainen nukke. Nuori kotimainen nainen yritti uskotella olevansa raskaana päästäkseen jonon ohi ja sai tyynen kehotuksen odottaa kaikessa rauhassa tuolilla. Tällä kertaa en nähnyt omistajaa vaihtavia kainalosauvoja, ja pyörätuolit taitavat maksaa liikaa että niitä haalittaisiin tätä tarkoitusta varten. Kun nainen tyhjensi Dorista pihalla, kävi vakioasiakas hiljaa huomauttamassa, ettei jakopaikalle haluta vaikeuksia joten olisi hienoa, jos neiti voisi juoda vasta myöhemmin tai vaikka vessassa tai nurkan takana.\nJoka hetki paikalle ilmestyi joku, joka halusi jutella, ja lopulta olisin kaivannut hiljaista ja rauhallista hetkeä. Flirttikin vie pelottavan paljon energiaa, vaikka muuten imartelee. Mutta sosiaalisesta energiavajeesta huolimatta jääkaapissa on nyt lohta, levitettä ja ihan tuoretta ruisleipää - jota tosin jaettiin hyvin rajoitetusti - ja keskustelukiintiö täynnä ensi jakoon asti. Vanhat vihannestähteet voi viskata pannulle säilykeoliivien kanssa tortillatäytteeksi ja purkista turkkilaista jugurttia tekee viikkojen kylmät kastikkeet. Pyysin ja sain perunoita, kun niitä oli jakajan käden ulottuvilla; saakoot joku muu tällä kertaa kesäkurpitsat ja muut herkut, kun kalan kanssa nyt vaan pitää olla perunaa.\nKirjoitin jonkin aikaa sitten, miten paikkakuntani päätti evätä työvoimapoliittiseen toimenpiteeseen osallistuvilta sosiaalitoimen asiakkailta matkakorvaukset, jolloin 160e kuukausittaisen lisäneton sijaan aktivoituminen tuottaisi pääasiassa persnettoa. Jos 160e/kk on viisipäiväistä viikkoa tekevälle liian suuri nettopalkkio usein vapaaehtoisesta työnteosta, laskee ainakin minulla motivaatio kuin lehmän häntä.\nLukuisten yksityisten valitustuokioiden jälkeen otin yhteyttä parin läheisimmän puolueen valtuustoryhmiin ja sosteriläisiin, ja asia otetaan kuulemma pian esille valtuustossa. Pieni juttu päättäjille - budjetin suhteen melko olematon, ja todennäköisesti koko matkakorvauslinjaus on vain lipsahtanut lautakunnan läpi muun paketin seassa valmistelijan aivoitusten mukaisena, mutta silti röyhistelen vielä sisäistä sankariani, jos tuo asia muuttuu...\nVantaan Vartti kirjoittaa, miten Asunnottomien kodeille on hankala löytää tontteja. Ongelmana ovat nimenomaan nimbyilevät naapurustot ja kaupunginosayhdistykset. Kuulostaa silti riskialttiilta, että vastikään Vantaan Sahatielle avatun Sininauhasäätiön asumisyksikön lähiympäristöön Pähkinärinteeseen ja Lastutielle suunnitellaan lisää tukiasuntoja, joiden keskittyminen samoille alueille ei ainakaan vähennä asuntoloihin liittyviä sosiaalisia ongelmia, imagollisista puhumattakaan.\nEn vain aina ymmärrä.\nAsuntoloista ei ainakaan oman kokemuksen mukaan ole juuri haittaa naapurustolle, mutta asukkaille itselleen tietynlaisesta sosiaalisesta ympäristöstä saattaa olla. Jos pitkästä aikaa asunnon saavalle löytyy dokauskaverit seinän takaa ja kamaa viimeistään korttelin päästä, niin olen vähän skeptinen asuntoloiden autuaaksitekevyyden suhteen, ellei asumisratkaisu ole todellakin aktiivisesti tuettu ja väliaikainen.\nOli miten oli, asunnon saaminen on aina ensimmäinen vaihe, helpotus ja riskien minimointia...\nInnostuin naapurilta saamastani reseptistä niin, että jaan sen muillekin. Varsinkin, kun sieniaika on vielä menossa.\n2,5 dl ruokakermaa/maitoa/kasvis- tai lihalientä\n1dl aurinkokuivattuja tomaatteja pieneksi silputtuna\n0,5dl kuivattuja sieniä murskattuna tai 2dl tuoreita sieniä (keitä/paista/ryöppää jos tarvetta)\nVatkaa kananmunat ja sokeri vaahdoksi. Sekoita kuivat aineet keskenään ja täytteen aineet keskenään. Lisää munavaahtoon rasva ja ruokakerma, sekoita. Lisää seokseen kuivat aineet ja täytteen aineet, sekoita varovasti. Paista muffinsivuoissa 200 asteessa 15-20 minuuttia. Täytteeseen voi laittaa vaikka juustoraastetta ja kinkkua, tai homejuustoa ja jotain muuta.\nLähettänyt M.M. klo 18.03 11 kommenttia:\nToinen käsi antaa, toinen vie viimeisetkin\nOn mulla veikkauskuponki ja kestolottosysteemi...\nMä nappaan ostomerkit, jotka joku toinen unohti -\nmä vastaan kiertokirjeisiin, ja ratkon ristikot\nja tilaan viiskyt lehteä, jotka lupaa rahapalkinnot\nEikä mulla ole rahaa! Eikä mulla ole rahaa!\nEikä mulla ole rahaa!\nMuttei rahalla voi toisaalta rakkautta ostaakaan...\nLähiön tietotoimisto kertoi jo ruokaveron laskusta, viinaveron noususta ja Yle-maksun läpimenosta. Ensimmäistä ei huomaa, toisen huomaa liiankin selvästi ja kolmas piruttaa jo etukäteen.\nKenosta sentään lipsahti parisataa euroa, joilla sai kustannettua kauan vaivanneet pienet vuokrarästin tähteet. Paistaa se päivä risukasaankin. Juuri tällaisten onnellisten sattumienkin vuoksi Leipäjono-blogi on anonyymi; vain sairaalloisen rehellinen ja järjenvastainen jääräpää veisi Keno-voitoista kuitin sosiaalitoimistoon. In your face!\nPahamaineinen tuleva Yle-maksu kattaa ilmeisesti jokaisen talouden ja yrityksen, ja vuosittainen >175e lasku on pakko maksaa. Voin kuvitella, mikä sotku tulee jatkuvasti ja yhteen ja erikseen muuttavilla, ellei tuota mietitä todella huolella loppuun asti. Huolella loppuun asti mietitään toivottavasti myös se, että Yle-maksu pakollisena asumiseen liitettynä maksuna tulisi toimeentulotuen piiriin. Ellei, tulen sitten joskus vilpittömästi kannustamaan kaikkia minimituloisia osallistumaan hallinto-oikeuksien ruuhkauttamiseen Yle-maksun korvattavuudesta valittamalla.\nPahiten Yle-maksu iskee työttömiin opiskelijoihin, jotka nykykäytännön mukaan velvoitettaisiin nostamaan opintolainaa Yle-maksun maksamiseen, ja pienituloisiin työssäkäyviin, joiden tulot ylittävät juuri ja juuri toimeentulorajan. Toivottavasti tuo internet-aikakauden top3-aivopieru vielä kutistuu hirviöstä pikkuriesaksi, ja toivottavasti valmistelevat virkamiehet kirsikkapuisten palaveripöytien äärellä laskisivat, kuinka monta makaronipussia, sipulia tai prepaid-liittymän latausseteliä vähemmän minimituloinen talous ostaa vuodessa parinsadan euron yleispakollisen Yle-maksun tultua voimaan, ellei pakkomaksua kompensoida tukijärjestelmässä jotenkin.\nAsuminen ja etenkin yhdessä asumiseen liittyvien tukijärjestelmien absurdius on pyörinyt päässä jo kauan. Tuntuu, että sen jälkeen olen toistuvasti ajautunut keskusteluihin, joissa toiset kertaavat yhdessä asumisen byrokraattista mahdottomuutta tai toiset inttävät, kuinka systeemi on toimiva ja ne, joilla sen kanssa on ongelmia, joko vaativat mahdottomia tai eivät ilmeisesti vain ole osanneet hakea tukia oikein.\nJos omaa kokemuspohjaa on parin tukikuukauden verran ja kaikki sujui ongelmitta, luodaan virasto-ongelmia potevaan epäilevän vino katse ja kysytään alentuvaan äänensävyyn, mahtoikohan toinen nyt varmasti täyttää oikean lomakkeen. "Minulla ei kyllä ollut mitään ongelmia, oletko ihan varma että veit lapun Kelaan etkä työvoimatoimistoon?" Eräs tapaus opasti innokkaasti asumistukijärjestelmän suuren epäkohdan ovelassa kiertämisessä, eli miten eri sukupuolta olevat kämppikset välttyvät Kelan pakkoavoliitolta. "Niin, kaikkihan ei sitä tiedä tai tajua, mutta Kelalle tarvitsee vain viedä sellainen parin lauseen lappu, jossa sanotaan ettei olla pariskunta." Tämä kerrottiin alentuvaan äänensävyyn aikuiselle, joka oli nykyisen yhteisasumisensa alussa käynyt Kelassa läpi pari valitusastetta pakkonaittamisesta. Virastojen neuvo tilanteessa oli muuttaa eri asuntoihin ja etsiä samaa sukupuolta olevat asuinkumppanit.\nMuistaakseni vuonna 2007 julkaistussa yhdessä asuvien toimeentulotukea käsitelleessä haastattelututkimuksessa nostettiin esille käytäntöä, jonka mukaan toimeentulotuki käsitellään aina talous- ei henkilökohtaisena ja siten, että taloudesta tai esimerkiksi pariskunnasta vain toista pidetään tuen saajana, ns. "päähakijana". Tätä on selitetty ainakin sosiaalivirastojen käytössä olevalla tietojärjestelmällä. Jos heteropariskunta hakee toimeentulotukea ensimmäistä kertaa yhdessä, sosiaalitoimisto lähestulkoon aina merkkaa päähakijaksi miehen. Vaikka tällä perheen pää -mallilla ei taida olla useimmille väliä, voi se aiheuttaa todella, todella vaikeita tilanteita etenkin niille, jotka uusina hakijoina eivät tiedä talouskohtaisen toimeentulotuen tulevan kokonaisuudessaan vain toisen tilille sekä niille, joilla ei ole ollut mahdollisuutta valita asuinkumppaniaan.\nHarva edes seurustelukumppaninsa kanssa yhteen muuttava on valmis luopumaan täysin omista käyttövaroistaan ja ruinaamaan välttämättömyystarvikkeensa kumppanin kukkarosta. Oli suhde kuinka tasapainoinen ja -arvoinen tahansa, on useimmilla ihmisillä edes jonkinlainen tarve tietää pärjäävänsä hätätilanteessa omillaan, ilman taloudellista riippuvuutta toisesta ihmisestä. Puhumattakaan itsenäisestä päätöksenteosta vailla jatkuvaa tilivelvollisuutta. Jaetaanko taloudessa sille tuettomalle osapuolelle 50-luvun hengessä kauniisti pyydettäessä hiukan talousrahaa, voiko kavereiden kanssa lähteä viettämään iltaa ilman tarvetta ruinata kymppiä (ja samalla käytännössä lupaa lähteä...) tai onko mahdollista päättää itse pihistelevänsä tässä kuussa voidakseen ostaa pari kivaa vaatetta ensi kuussa? Voin olla riippuvainen lakeihin ja asetuksiin perustuvista virastojen päätöksistä, mutten halua tai aio olla enää riippuvainen kenenkään yhdessä asumisen aikana ehkä ailahtelevista tunteista, katkeruuksista, päihteidenkäytöstä tai oikeudenmukaisuuden asteesta. Parisuhteissa ei ole valitusoikeutta.\nAvopareille tukijärjestelmien kautta rakennettu tosiasiallinen elatusvelvollisuus on aikansa elänyt ja julma. Toimeentulotukiasiakas menettää perusosaansa euro eurolta sitä mukaa, kun puolison palkkatulo kasvaa. Ennen puolison tulot saattoivat laskea myös opintotukea, sikäli kuin siinä on mitään mistä laskea. Ymmärrän, että taloutta koskevat yhteiset kulut, kuten vuokra ja sähkölasku, lasketaan, arvioidaan ja korvataan talouskohtaisesti, mutta se usein mainittu inhimillisen elämänlaadun ylläpitoon tarvittava minimisumma - tt-tuen perusosa, minimityöttömyyspäiväraha, työmarkkinatuki - olisi ehdottomasti taattava jokaiselle henkilökohtaisesti riippumatta avo- tai aviopuolison (ja etenkin kämppiksen...) taloudellisesta tilanteesta. Nykyisen kaltainen minimiturvan talouskohtainen sitominen yhden "päähakijan" hallintaan on kirjaimellisesti vaarallista.\nTämä ei ole kaunis maailma, ja vaikka ulkona linnut kuinka sirkuttaa, on seinien sisällä useimmiten jonkin verran rumaa. Naapurin nuori äiti huutaakin usein kivusta eikä hekumasta, lapsella jolla on aina liikaa päällä on hihojen alla mustelmia, kadulla katseita kääntävällä korkokenkäkaunottarella saattaa olla hiusten alle kätketty kalju läntti muistona hiuksista raahaamisesta. Väkivalta, mielenterveysongelmat ja päihteidenkäyttö suljetaan helposti omien seinien sisälle, eikä vakavampien ongelmien puuttuminenkaan ole mikään tae siitä, että kaikki olisi hyvin tai edes vakaata. Monissa perheissä ja parisuhteissa kärsitään toistuvasta henkisestä väkivallasta, vähättelystä ja vallankäytöstä pienissä asioissa, ja ehkä yleisimpiä verbaalisen väkivallan ja vallankäytön välineitä suhteessa ovat seksi ja erityisesti se raha. Parisuhteessa ilmenevistä talousongelmista kaikki eivät johdu rahan määrästä, vaan erilaisista tavoista käyttää sitä, kantaa siitä vastuuta ja erityisesti ohjata taloudellinen vastuu yhteisesti välttämättömiin menoihin. Tavallisesti tällaiset pienet asiat asettuvat totuttelun ja keskustelun kautta pian uomiinsa, mutta jokainen niistä moninkertaistuu, jos toisella on kaikki eikä toisella lainkaan.\nYstävä muutti uudelle paikkakunnalle ensimmäiseen yhteiseen asuntoon seurustelukumppaninsa kanssa ja yritti kieltää parisuhteensa virastoilta, jotta toisen aloittaessa pian opinnot ei toisen mahdollinen työllistyminen vaikuttaisi muutenkin pieniin opintotukiin. Sekä Kela että sosiaalivirasto hylkäsivät valitukset (huolimatta ihan aitojen erillisten makuuhuoneiden ja ruokakaappien tarkastuksesta kotikäynnillä) ja pitivät avoliiton voimassa. Kelan useiden kuukausien käsittelyaikana pariskunta sai ainoat tulonsa sosiaalitoimelta, jolle hakemukseen kirjoitettiin päähakijaksi nainen, koska mielenterveys- ja päihdeongelmaisella miehellä oli vakavia ongelmia taloushallinnassa.\nKun toimeentulotukipäätös lopulta viikkojen jälkeen saapui, tuensaajaksi oli sittenkin merkitty pariskunnan mies, ja rahat oli maksettu tämän tilille. Ne katosivat muutamissa päivissä lähes kokonaisuudessaan Alkoon, viinavelkoihin, baari-iltoihin ja kirkkaiden tarjoamiseen kavereillekin, eikä miestä joko tavoittanut tai rahan vaatiminen laskuhumalaiselta suhteenpuoliskolta aiheutti uhkaavia tilanteita. Kun kahden hengen toimeentulotuet ja vuokra oli kymmentä euroa vaille juotu, oli toinen ollut kirjaimellisesti viisi päivää syömättä kaurapuuron ja makaronin loputtua aikaa sitten. Kerätyillä pulloilla sai pussin sokeria, koska veteen sotkettuna se kuulemma vie kohtalaisen hyvin nälän aiheuttamaa kipua. Kun selvisi, että mies oli lupauksista huolimatta mennyt viimeisellä kymmenellä eurolla ruokakaupan sijaan Alkoon ja ostanut makaronin ja tarjousjauhelihan sijaan Suomi-viinaa, löysi naapuruston vanhan liiton äijä naisen pihalta itkemästä. Pari tuntia myöhemmin sama vanha dena soitti ovikelloa ja ojensi naiselle muovisäkillisen dyykattua ruokaa. "Sori, se on dyykattua, mutta jos kelpaa tai siitä olis jotain apua."\nTapaus saa kiristelemään kiukusta vieläkin. Tuon kuukauden aikana oli otettu useita kertoja yhteyttä sosiaalitoimistoon, kerrottu puolison päihdeongelmasta, selitetty tilannetta ja yritetty pyytää apua tai edes maksusitoumusta ruokaan, mutta toimiston mukaan "pariskunnan" oli vain pärjättävä. Rahaa saitte jo, loppu on perheen sisäinen asia. Pahinta on, että myös seuraavan kuukauden tuet maksettiin avomiehen tilille, koska maksutilin muutosta ei muka voitu tehdä ilman päähakijan erillistä suostumusta.\nVasta Leipäjono-blogin aloittamisen jälkeen tajusin kysyä naiselta, oliko sosiaalitoimistossa lainkaan ohjattu paikalliseen ruokajonoon/ruokapankkiin, diakoniatyöntekijälle tai väkivallan uhan ja uuden asunnon tarpeen vuoksi vaikkapa turvakotiin; hädissään ja hajalla apua etsivä asiakas harvoin itse tietää etukäteen avunsaannin mahdollisuuksista kolmannelta sektorilta. Minkäänlaista ohjausta ammattiavun piiriin ei tullut. (Omassa sosiaalitoimistossani ilmoitustaululla on ruokajonojen osoitteiden sijaan alakerran lounasravintolan hinnasto (alk. 8e) työntekijöiden lounastaukoja varten. Ruokajonoista ei ole mainittu sosiaalitoimiston puolelta kertaakaan edes maksatuksen viivästyessä pahasti.)\nPerintään menneet vuokrat nainen maksoi sittemmin saamansa työpaikan palkan turvin, koska yhteisellä vuokrasopimuksella maksamattomat vuokrat vievät pahimmassa tapauksessa syistä ja seurauksista riippumatta molempien luottotiedot ja loppusijoittuvat ulosottoprosessiin...\nLoppupuolen kevennyksenä Savolaista hulluutta: Olemassaolomaksu revisited. Ja hyvää alkavaa viikkoa! Viikon ensimmäisen yön lopettaa ote 90-lukulaiselta yleisinhokilta Petri Nygårdilta.\nEi varaa mässätä, saan vittu vaan silmäruokaa\n127 markkaa on mun taksa\nKyllähän töitä on, mutta emmä vaan vittu jaksa\nTäytän lappuja, kirjastoissa laukkaan\nPidän bileet, että voin viedä tyhjät pullot kauppaan\nJoka vitun lauantai jännitän lottoo\nKatson pankkikuittia, pelkkää ottoo (voi vittu)\nMä oon työtön (Työtön)\nKirjoitan lappuihin: työtön, työtön, työtön, työtön\nLähettänyt M.M. klo 1.37 14 kommenttia:\nVähästäänkin voi antaa - joulu- ja talvikeräyksiä ...\nPääkaupunkiseudun sosiaalialan osaamiskeskus tiedo...


GTA Online sai päivityksen, joka nopeuttaa latausaikoja – ja se toimii! - Respawn.fi\nKoti Uutiset Peliuutiset GTA Online sai päivityksen, joka nopeuttaa latausaikoja – ja se toimii!\nGTA Online sai päivityksen, joka nopeuttaa latausaikoja – ja se toimii!\nGrand Theft Auto V -pelin alkulatausaika on ollut kohtuuttoman pitkä jo melkein vuosikymmenen. Vaikka koneessa olisi kuinka potkua ja M.2-SSD-levy, eivät latausajat ole lyhentyneet.\nOngelman ratkaisi modaaja T0st, joka paikansi koodista virheen, joka vaikutti suorittimeen hidastaen pelin lataamista.\n– Normaalisti käynnistän GTA Onlinen aloittamalla yksinpelin ja menemällä sieltä Onlineen. Tässä kesti noin 4–5 minuuttia. Tein kokeiluja ja sain lyhennettyä ajan 40 sekuntiin, T0st kertoi Redditissä.\nRockstar Games ilahtui 8 vuotta piinanneen ongelman ratkaisusta niin paljon, että maksoi T0stille 10 000 dollaria palkkioksi.\nNyt GTA Online on saanut virallisesti latausajat lyhentävät päivitykset kaikille alustoille.\n– Mitä ihmettä, peli lataa nyt suoraan Onlineen nopeammin kuin yksinpeliin, Redditissä ilakoidaan.\nRespawn.fi:n testien perusteella Steamin käynnistysvalikosta pääsee avoimeen GTA Online -aulaan noin 2,5 minuutissa.\nJotkut pelaajat ovat kokeneet kuitenkin kaatumisia Xbox-versiossa. Rockstar Gamesilla tutkitaan asiaa.\nEdellinen artikkeliBattle of Boomers -e-urheiluturnauskonsepti tarjoaa pelaajalegendoille mahdollisuuden pidentää peliuraansa\nSeuraava artikkeliKotimainen uuden sukupolven trilleripeli, Returnal sai tarinatrailerinsa