Betoniuutiset 14 by YBT Oy - issuu\nAitik Jällivaara s. 26 Pillipiipari Tervaporvari Oulu s. 12-13\nSCA Helios Timrå s. 6-7\nSkiers Lodge Åre s. 27\nMora Falun Borläng e\nÖrebro Stockho lm Sädertä lje\nFalk Julkaisija: öping YBT Oy Borås\ng Nässjö Päätoimittaja: Benjami Alapuranen Västervik Värnam\nMika Kulju ja Sami Korkala Oskars\nhamn äxjö ja Krister Jansson Käännökset: RiittaVBjörk\nKalmar Oy Mowe, Wakaru\nPaino:H\tässleholmLönnberg Painot Oy\nReiponkulma Raahe s. 24 - 25\nIglut Tunturinlaita Levi s. 20 - 21\nAS Oy Nurmijärven Hara, Sirppi ja Kreivi Klaukkala s. 8 - 9\nYBT OY RAAHE Betonimyllärinkatu 1 FI-92120 RAAHE tel. +358 50 5829 415 erkki@ybt.fi\nMenestystä ja suru-uutisia Rakentamisessa on ollut erittäin hyvä vuosi. Rakentaminen on kasvanut nyt pitkästä aikaa voimakkaasti myös Suomessa. Erityisesti kerrostaloasuntojen rakentaminen on ollut erittäin vilkasta. Asuinrakentamisen pääpaino on siirtynyt entistä pienempiin asuntoihin.\nPuolet tuotteistamme menee vientiin, pääasiassa Ruotsiin, jossa markkina on jo pitkään ollut tasaisempaa. Ruotsissa meitä on työllistänyt Ruotsin suurin investointihanke SCA Helios-projekti Timråssa. Ruotsista on saatu muitakin hyviä uutisia. Osakkuusyhtiössämme Ruotsissa, Prefabmästarna Sverige AB:ssa, toteutettiin suuri laajennusinvestointi, jolla seinätuotannon kapasiteetti tuplattiin. Rakentamisen vilkastuminen on asettanut meille myös haasteita, kun suunnittelu ei ehdi pysyä kysynnän mukana samassa tahdissa. Puutteelliset ja viivästyneet suunnitelmat työllistävät meitä ja aiheuttavat tuotantomme tehottomuutta. Rakentamisen kuivaketju on ollut paljon esillä mediassa. Betonirakentamisessa kosteuden hallinta on hyvin suunniteltuna kustannustehokasta toteuttaa. Meillä tuotteet valmistetaan ja varastoidaan sisätiloissa. Ylitornion tehtaalla kuormatkin lastataan sisätiloissa, joten betonivalmisosat ehtivät hyvin kuivua varastossamme ennen toimitusta työmaalle. Lisäksi työmaaolosuhteiden ongelmatilanteissa betonin vedenimeytyminen on hidasta ja se kestää hyvin kosteutta.\nVuosi 2017 ei jäänyt YBT:n historiaan pelkästään positiivisessa valossa, sillä jouduimme kohtaamaan suuren surun kahteen kertaan. Vuosi alkoi raskaissa merkeissä, kun yrityksem-\nme isä Erkki Alapuranen menehtyi 1.1.2017. Erkki perusti ensimmäisen perheyrityksemme vuonna 1958 ja hänen merkitystään YBT:n historiassa eivät riitä sanat kuvailemaan. Erkin elämäntyöstä kerrotaan tarkemmin lehtemme sivulla 17. Toinen suru-uutinen iski yhtä yllättävästi kuin Erkin menehtyminen. Elokuun yhdeksäntenä päivänä tehdasalueen varastointialueella tapahtui pahin mahdollinen työtapaturma, jossa yksi asentajamme sai pahan sähköiskun. Tapaturman jälkeen tehtiin kaikki voitava, mutta loukkaantunut menehtyi viikkoa myöhemmin sairaalassa. Se oli synkin hetki YBT:n historiassa. Koko henkilökuntamme oli järkyttynyt ja surun murtama. Osanottomme menehtyneen perheelle, omaisille ja kavereille. Nämä ovat erittäin kovia koettelemuksia varsinkin perheyrityksessä, jossa on tiivis työyhteisö. Kiitos ammattitaitoisen kriisityön avulle vaikeilla hetkillämme. Vuoden surulliset tapahtumat ovat olleet koko ajan mielessämme. Siitä huolimatta elämän on kuitenkin jatkuttava. Samaan tapaan YBT jatkaa elämäänsä kovista menetyksistä huolimatta. Emme tule koskaan unohtamaan ajasta ikuisuuteen siirtyneiden työntekijöidemme muistoa. Heidän perintönsä näkyy tehtaillamme aina.\nKovien hetkien keskellä on ollut pakko\nuskoa, että rakentaminen ei lopu koskaan ja töitä tulee riittämään turvallisesti myös jatkossa. Olemme erittäin tyytyväisiä, kun valtiohallinto jatkoi kuljetustuen voimassaoloa. Se luo positiivisen pohjan tulevaisuuden toiminnan rakentamiselle. Kaikilla tehtaillamme on menossa tuotannon tehostamisohjelma. Tuotantotiloja ja tuotantovälineistöä kehitetään yhdessä koko henkilöstön kanssa. Olemme myös aloittamassa yhteistyökumppanimme kanssa määrämittaisten raudoitusverkkojen valmistuksen raudoitusrobotilla Haaparannan tehtaalla. Jatkossa raudoitukset tehdään Haaparannalla valmiiksi raudoituselementeiksi ja toimitetaan sieltä kaikille tehtaillemme.\nPalataan hetkeksi vielä vuoteen 2017, jonka suurimpia hetkiä koettiin Ainiovaaran hiihtostadionilla huhtikuussa. Tuolloin YBT:n pitkäaikainen yhteistyökumppani Sami ”Musti” Jauhojärvi päätti uransa kotimaastoissaan SM-hiihdoissa. Tuskin koskaan YBT on saanut vastaavanlaista medianäkyvyyttä kuin Mustin ansiosta! Siihen muistoon on hyvä päättää muistelo kuluneesta vuodesta, joka kasvatti meitä harvinaisen paljon. Rakentavasti, Juha Alapuranen toimitusjohtaja\nSCA luottaa YBT:n laatuun suurissa kokonaistoimituksissa\nViime vuosina YBT:n laajimmat toimitukset Ruotsiin ovat kohdistuneet SCA:n Östrandin tehtaan Helios-projektiin, joka on länsinaapurin suurimpia teollisuusinvestointeja kuluvalla vuosikymmenellä (n. 8 miljardia SEK). Helios-projektissa Östrandin tehtaan kapasiteetti tuplaantuu 430 000 tonnista 900 000 tonniin. Investoinnit tapahtuvat sekä\nnykyisessä tehtaassa (”Brownfield”-alue, pääurakoitsijana Skanska) että rakentamalla uusia rakennuksia (”Greenfield”-alue, pääurakoitsijana Peab). – Syksyllä 2016 SCA tilasi YBT:ltä uuden klooridioksiditehtaan runkoelementit. Kohde oli n. 40 metriä pitkä, 13 metriä leveä sekä 25 metriä korkea rakennus. Toimitus käsitti pilareiden, palkkien, vä-\nlipohjien, kattolaattojen, väliseinien sekä julkisivujen suunnittelun, valmistuksen sekä asennuksen (yht. 400 elementtiä ja n. 3000 tonnia). Toimitus alkoi alkuvuonna 2017 ja kesti kesälomaan asti, kertoo YBT vientimyyntiedustaja Krister Jansson. YBT teki myös Greenfield-alueelle Peabin kanssa sopimuksen uuden haihduttamorakennuksen elementtitoimituksista.\nVientimyyntiedustaja Krister Jansson\nKohde oli toista sataa metriä pitkä, 20 metriä leveä sekä noin 15 metriä korkea, ja se koostui haihduttamorakennuksen lisäksi tekniikkarakennuksesta sekä MTB-rakennuksesta. – Kokonaistoimitus (suunnittelu, valmistus sekä asennus) käsitti n. 700 elementtiä. Toimitukseen sisältyi pilareita, palkkeja, julkisivu- sekä väliseinäelement-\ntejä, välipohja- ja kattolaattoja. Toimitus oli yksi YBT:n historian suurimmista, kertoo Jansson. Tämän kohteen lisätilauksena YBT sopi elementtitoimituksista kolmeen kohteeseen, joissa tilaajana oli Peab. Nämä olivat jäähdytystorni, hakekäsittelyrakennus sekä erottelulaitos. Sopimus käsitti julkisivujen ja kattolaattojen toi-\nmituksen keväällä 2017. Kaikkien kohteiden elementti asennukset hoiti YBT:n asennustiimi. Brownfield-alueelle YBT on toimittanut Prefabmästarna AB:n kautta uuden ohjaamorakennuksen julkisivuelementit. Julkisivut olivat vaativia titaanioksiidilla valkaistuja sandwichelementtejä (n. 700 m2, 400 tonnia). BETONIUUTISET\n– Emme me muualta olisi saaneet elementtejä tuolla aikataululla, Lehto Asuntojen vastaava mestari Samu Harmainen kiittelee YBT:n joustavuutta. YBT:n Kuhmon tehdas toimitti erilaisia ulkoseinäelementtejä ja parvekelaatat kahteen Klaukkalaan rakentuvaan kerrostalokohteeseen. Kaikkiaan toimitus on yli tuhannen tonnin ponnistus. AS Oy Nurmijärven Hara (E-talo) toimitettiin 135 elementtiä ja As Oy Nurmijärven Sirppiin (D-talo) vielä yksi elementti enemmän. – Tämä oli ensimmäinen kerta, kun tein vastaavana mestarina yhteistyötä YBT:n kanssa. Täytyy todeta, että kaikki on tullut sovitusti ja laatu on ollut hyvää, Samu Harmainen sanoo. Kyseessä on viiden kerrostalon kokonaisuuden kaksi tien perimmäistä 7-kerroksista taloa. – Tontti on noin hehtaarin kokoinen. Raken-\nnustyöt aloitettiin näistä perimmäisistä taloista eli Sirpistä ja Harasta. Haran runko on jo täysin valmis ja asukkaat pääsevät muuttamaan siihen kesäkuun lopulla. Sirpin elementtitoimitukset ovat loppusuoralla ja sen asunnot valmistuvat kaksi kuukautta myöhemmin. YBT:llä on ollut viime aikoina useita muitakin kohteita Nurmijärven eteläosissa sijaitsevassa Klaukkalassa. Kaupunkimaisessa taajamassa rakennetaan kiivaasti ja kauppa tuntuu käyvän. – Neljän ensimmäisen talon asunnot on jo myyty. Kaikkiaan näissä viidessä talossa on 321 asuntoa.\nToinen suuri kohde Klaukkalassa oli Rakennusvarma Oy:n rakentama As Oy NurmijĂ¤rven Kreivi. Kohteen kaikki elementti toimitettiin YBT:n tehtailta.\nArkkitehti: Vaahterakoti valoi uskoa betonin mahdollisuuksiin Järvenpäähän keväällä valmistuneen Vaahterakodin suunnittelusta vastannut arkkitehti, professori Pentti Kareoja ei peittele onnistumisen riemuaan. YBT:n betonielementeistä rakennettu vanhusten palvelutalo on toimiva ja erittäin näyttävä kokonaisuus. – Sain tästä itse arkkitehtinä valtavasti inspiraatiota. Vaahterakoti valoi uskoa betonirakentamisen mahdollisuuksiin, ARK-house arkkitehtien osakkaisiin kuuluva Kareoja sanoo. Viistouritetut ja värjätyt ulkoseinäelementit viimeistelevät rakennuksen veistoksenomaisen vaikutelman. – Vaahterakoti osoittaa, että betonilla saa tehtyä elävää ja mielenkiintoista pintaa. YBT toimitti kohteen kaikki noin 700 betonielementtiä Ylitornion, Raahen ja Kuhmon tehtaiden yhteisponnistuksena. Kareoja oli mukana suunnittelemassa elementtien lopullista asua YBT:n kanssa. – Budjetin ja aikataulun takia täsmälliset elementtitoimitukset olivat todella tärkeä seikka, Aalto-yliopiston professori sanoo. Suunnittelijalle Vaahterakoti oli haastava, sillä kodinomaisten tilojen ohessa siellä on pystyttävä laitostasoiseen hoitoon. – Lisäksi palvelutalossa ja sen piha-alueilla on monenlaista tilaa: julkista, puolijulkista ja yksityistä. Vaahterakoti on huomioitu näyttävästi Betoni-lehdessä usean sivun artikkelissa.\nOulu Seuraava tornitalo Oulun keskustaan\nElementtikatselmuksessa Ylitornion tehtaalla Esa Strand, Jorma Manninen, Pertti Pirttikoski, Jani Lahti ja Ossi Komulainen.\nYBT jatkaa toimituksiaan Oulun keskustan eteläisen alikulun kupeessa olevaan näyttävään tornitalokortteliin. Resiina-korttelissa seisoo jo kaksi YBT:n elementeillä rakennettua 12-kerroksista tornitaloa, joiden välissä on matalampaa toimistotilaa. Kolmannen samanmoisen tornitalon As Oy Pillipiiparin rakentamisessa toimitusten säntillisyys korostuu, kun rakentajan oma varastointitila tontilla vähenee rakentamisen myötä. Pillipiiparin elementtitoimitukset alkavat tammikuussa ja rungon pitäisi olla valmis kesäkuun alussa. – Aikataulu on rankka. Onneksi\nYBT:llä on omaa varastotilaa ja he voivat toimittaa elementit juuri silloin, kun niitä tarvitaan, YIT Rakennus Oy:n työmaavastaava Jorma Manninen sanoo. Kaikkiaan Ouluun keskustan eteläisen alikulun viereen ajetaan noin 60 kuormaa elementtejä. Toimituksissa täytyy ottaa tarkasti huomioon myös muu kaupunkiliikenne. – Aiemmissa Resiina-korttelin projekteissa yhteistyö on toiminut mallikkaasti, Manninen kiittelee. Ohutrapattujen julkisivuelementtien\nlisäksi Pillipiipariin menee parvekelaattoja, väliseiniä, pilareita ja palkkeja. Resiina-kortteli on jo nyt kahdella tornillaan näyttävä maamerkki. Vuoden 2018 lopulla valmistuvan Pillipiiparin lisäksi tontille mahtuu vielä yksi tornitalo. Kahdessa ensimmäisessä tornitalossa As Oy Resiinassa ja As Oy Viskaalissa on yhteensä 110 asuntoa. – Pillipiipariin tulee 80 asuntoa, eli pienemmistä asunnoista on nyt kysyntää kaupunkialueella, Manninen sanoo.\nJanne Tuohinon vetämä rakennusliike JanPro Oy luottaa YBT:n elementteihin kuin kiveen.\nHavainnekuvassa Tervaporvarinrannan talot rakennettuina.\n– Nyt rakentuu yrityksemme kuudes elementtikerrostalokohde. Neljässä niistä olemme käyttäneet YBT:n elementtejä, niiden laatuun ja toimitusvarmuuteen on helppo nojata, JanPro:n toimitusjohtaja Janne Tuohino sanoo. Tervaporvarinrannan ensimmäinen kerrostalo valmistuu Oulun Toppilansaaren upeisiin suistomaisemiin kesän korvalla. Asuntomessualueen kupeeseen nousee neljän kerroksen ja kattohuoneiston talo, jossa on yhteensä 27 asuntoa. Kohteen kaikki seinä- ja parveke-elementit ovat YBT:n tuotantoa. Seiniin on valittu tyylikkäät ohutrappauselementit. – Tällaiselle paikalle rakennettaessa täytyy panostaa laatuun rakennusmateriaaleista huoneistojen kalusteisiin saakka, Tuohino perustelee.\nVuosi ja talo Aivan veden ääressä olevalle JanPron tontille on kaavoitettu kaikkiaan kolme kerrostaloa. Ne on tarkoitus rakentaa vuosi per talo -tahdilla. – Ja tarvittaessa nopeamminkin, Tuohino sanoo. Ensimmäisen talon asunnoista useimmat on jo myyty. Ennakkomarkkinoinnissa olevan toisen talon rakentaminen alkaa keväällä. Vauhti ei rallin MM-sarjaa 47 osakilpailussa ajanutta Tuohinoa hirvitä. Hän sukkuloi rakennusvaiheessa tiuhaan asuinpaikkansa Arabiemiraattien ja Oulun väliä. YBT on aiemmin ollut mukana JanPro:n kerrostalohankkeissa Kiimingissä. Vuonna 2005 perustettu Janpro rakentaa kerros-, rivi- ja omakotitaloja sekä teollisuushalleja.\nLujabetonin ja YBT:n omistaman betonielementtiyrityksen Prefabmästarna Sverige AB:n tehdaslaajennus on valmis. Pohjois-Ruotsin Öjebynissä sijaitseva tehdas valmistaa betoniseinäelementtejä Ruotsin vireään kerrostalorakentamisen markkinaan, jossa rakentamisen korkeasuhdanne ei osoita laantumisen merkkejä. Tehdaslaajennuksen myötä Prefabmästarnan liikevaihdon odotetaan kasvavan merkittävästi, jopa 2530 M€:oon. Syksyllä 2016 aloitettu betonielementtitehtaan laajennus valmistui aikataulussaan toukokuun puolessa välissä 2017. Täyteen vauhtiin tehdas saatiin kesän aikana. Tehtaan laajen-\nnetulla kapasiteetilla vastataan Ruotsin ja etenkin Tukholman jatkuvasti kasvavaan kerrostaloasuntorakentamisen tarpeeseen. Nykyinen tehdas on käynyt pieneksi kysyntään ja omistajat ovat halunneet kasvattaa yhtiötä saavutetusta noin 16-17 M€ liikevaihtotasosta. – Olisi lyhytnäköistä olla reagoimatta alati kasvavaan kysyntään. Näköpiirissä ei ole hiipumisen merkkejä Ruotsin asuntorakentamisessa, kertoo Lujabetonin toimitusjohtaja Mikko Isotalo. Ruotsissa asuntorakentaminen on ollut vilkasta jo usean vuoden ajan. Vuonna 2016 Ruotsissa aloitettiin 50.000 rivi- ja kerrostaloasunnon rakentaminen. – Tällä hetkellä länsinaapurin asuntomarkkinaa voisi kuvata edelleen kasvavana, mutta kasvuvauhti on hidastunut ja ennusteena on 52.000 asunnon aloitukset. Suomeen verrattu-\nna markkina on tänäkin vuonna noin puolitoistakertainen, kuvaa Isotalo. Kasvukeskuksiin keskittyminen näkyy selkeästi länsinaapurinkin rakentamismarkkinoilla. Suur-Tukholman alueen jälkeen kaksi suurinta rakentamisen keskittymää ovat Göteborg ja Malmö. Prefabmästarna Ab odottaa tehdaslaajennuksen tuovan mukanaan roimaa kasvua liikevaihtoon, jonka arvioidaan nousevan 25 miljoonaan euroon. – Ei ole mitään estettä sille, että liikevaihto nousisi jopa 30 miljoonaan euroon, sanoo YBT:n toimitusjohtaja Juha Alapuranen. – Meillä on nyt tukeva jalansija Ruotsin betonielementtimarkkinassa. Suunnitelmallinen laajentuminen, laadukkaat tuotteet, varmat kokonaistoimitukset haastavissa projekteissa sekä aidot yhteistyökumppanuudet ovat olleet menestyksemme avaimia ulkomaisilla markkinoilla, summaavat Isotalo ja Alapuranen. BETONIUUTISET\nY litornion Sementtivalimon perustaja ja Y litornion Betonituotteen ( YBT) hallituksen puheenjohtaja Erkki Alapuranen siirtyi ajasta ikuisuuteen vuoden ensimmäisenä päivänä. Pitkän työuran tehnyttä Erkkiä jäivät kaipaamaan vaimo Hilkan lisäksi lapset perheineen sekä suuri joukko ihmisiä, joiden elämään hän oli tavalla tai toisella vaikuttanut. Erkki syntyi Hellin ja Arvidin maanviljelijäperheeseen Ylitornion Purasenvaaraan. Nuorena miehenä Erkillä oli tarkoitus aloittaa oma puusepänverstas ja tämä tähtäimessään hän työskentelikin kolmena talvena 1950-luvun alussa Ruotsin Armasjärvellä serkkunsa Axel Purasen puuverstaalla. Tämän jälkeen Erkki suoritti kahden vuoden (1954-1955) kirvestyön peruskurssin Torniossa. Tulevaisuutta harkitessaan Erkki päätyi kuitenkin laskelmissaan johtopäätökseen, että myös toinen ammattiala Ylitorniolla voisi kannattaa. Sodan jälkeisten vuosikymmenien aikana varsinkin maaseudulla uusiin rakennuksiin tehtiin kellareita betonisista reikätiilistä ja siitä se Erkin uusi idea lähti itämään. Niinpä ennen armeijaan lähtöään Erkki opiskeli tiilenvalmistusta Matarengissa Anderssonin tiilitehtaalla. Suomen puolella lähin reikätiilien valmistaja oli Kemin Ajoksessa. Erkki ostikin ensimmäisen tiilikoneensa Anderssonilta heti armeijan jälkeen ja aloitti tärytiilten valmistuksen äitinsä perintömailla Nuotiorannalla. Rajavartiolaitokselta ostettu puinen parakki siirrettiin työtiloiksi Torniontien itäpuolelle ja tiilien valmistus tehtiin ulkona. Yritystoiminnan perustaminen tuolloin ei ollut kankean byrokratian takia yhtä helppoa kuin nykyään. Elinkeinon harjoittamiseen tarvittiin monenlaisia lupia. Erkki ei vastoinkäymisistä huolimatta antanut periksi ja viral-\nlisesti Ylitornion Sementtivalimon toiminta alkoi 14.6.1958. Vuonna 1961 myönnetyllä rakennusluvalla Erkki rakensi ensimmäisen tuotantorakennuksen parakin yhteyteen. Näissä olosuhteissa töitä tehtiin aina vuoteen 1973 asti. Erkin tulevaisuuden kannalta kohtalokkaaksi muodostui vuoden 1962 Ranuan retki, kun hän lähti tapaamaan Elsa-siskoaan. Siltä reissulta löytyi elämänkumppaniksi Hilkka, ja hääkelloja soitettiin Ranuan kirkossa kesäkuun lopussa 1963. Vuonna 1964 nuoripari rakensi omista tiilistä Nuotiorannalle omakotitalon ja tehtaan Torniontien länsipuolelle. Saman vuoden kesällä synnyin minä ja neljä vuotta myöhemmin syntyi Reijo. Perheen iltatähti Mika näki päivänvalon tammikuussa 1979. Erkki palkittiin Ylitornion vuoden yrittäjänä 1986 ja siitä hän oli aidosti ylpeä. Erkin menestyksen tärkein tekijä oli kovan työnteon lisäksi tarkan markan laki: ei ne suuret tulot, vaan pienet menot. Investoinnit harkittiin aina hyvin tarkkaan ja ne toteutettiin pääosin jo ansaituilla rahoilla. Erkin kuolemattomat sanat ovat se tosiasia, että yksikään yritys ei kuole pienuuteen, mutta moni on kuollut suuruuteen. Erkin merkitys Ylitornion Betonituotteen perustamisessa vuonna 1992 oli korvaamaton. Hän toimi perheyrityksemme puheenjohtajana elämänsä loppuun saakka ja antoi esimerkillään mallin, miten asioita tulee hoitaa ja yritystä johtaa. Perheen yhtenäisyys ja läheisyys Erkin johdolla on ollut yrityksemme menestyksen tärkeimpiä rakennusaineksia. Erkin luoma henki tulee aina olemaan YBT:n toiminnan perustana. Juha Alapuranen Kirjoittaja on Erkki Alapurasen poika\nHotel Aateliin kelpasi vain paras\nYBT toimitti joulukuussa Vuokatinrinteille valmistuneen Hotel Aatelin vaativat seinäelementit sekä parvekelaatat. – Laatu oli meille seinäelementeissä selkeästi tärkein asia, Vuokatin Aatelin toimitusjohtaja Markku Laanti sanoo. – Hotellin betonijulkisivu on näyttävä ja sopii hyvin tälle taittuvalle rinnetontille. Kainuun matkailun tekijämies on rakentanut Vuokatin Aatelista matkailun luksusbrändin. Kaikkiaan 15 sviittiä, zen spa -kylpylän ja ravintolan käsittävä Hotel Aateli istuu hyvin Vuokatin Aatelin muuhun majoitustarjontaan.\nKylpyläekspertin kynästä Hotellin suunnitteli kylpyläeksperttinä tunnettu arkkitehti Paavo Karjalainen. Valvojana taas toimi mm. nykytaiteen museo Kiasman valvontatehtävät hoitanut Arto Mäkinen. Kaksikko kävi YBT:n tehtaalla tarkastamassa hotellin seinäelementtien laatutason. Vuokatin Aatelin modernin markkinointiajattelun ansiosta Hotel Aateli tulee takuulla näkymään elokuva- ja tv-tuotannoissa sekä sosiaalisessa mediassa. Vuokatin Aateli on esimerkiksi Napapiirin Sankarit 3 -elokuvan pääsponsori. – Täällä alkoi tv-sarjan kuvaukset oikeastaan heti hotellin valmistuttua, Markku Laanti kertoo. Eikä rakentaminen lopu Vuokatinrinteiltä ihan heti. – Piirustuspöydällä on jo monta kertaa isompia jatkohankkeita, Laanti paljastaa. Hotel Aateli sopii Vuokatinrinteiden maisemiin. Kuva: Akke Virtanen\nKuhmossa sopivan kiireistä\nYBT:n Kuhmon tehtaalla on ollut täysi tohina päällä vuonna 2017. Projektipäällikkö Pasi Immosen mukaan tarjouspyyntökirja näyttää hyvältä. – Etenkin asuntorakentaminen on työllistänyt hyvin, loppukesästä saakka elementtitehtaan toimintaa vetänyt Immonen kertoo. – Asuntokohteista suurin asiakas on ollut As Oy Nurmijärven Sirppi. Sinne on toimitettu sandwich-seinäelementtejä, Immonen kertoo. Asuntokohteisiin on toimitettu myös seinä-, parveke- ja sokkelielementtejä mm. Etelä-Suomen, Kuusamon ja Kuopion asiakkaille. Kuhmon Betoni osaa myös melukaide-elementit sekä vaativat erikoiselementit. Tehtaalla on pitkään jalostunutta huippuosaamista betonisten siltaelementtien tuotannosta. – Meillä on kaikki työpisteet täynnä ja töissä maksimimiehitys, eli 15 työntekijää.\nUusi voimala tuo varmuutta Kuhmon tehdas on kokenut uudistuksia myös varastotilojen kohennuksen jälkeen. Vastikään tehtaalla otettiin käyttöön uusi betonielementtien kypsyyden hallintajärjestelmä ja uusi lämpövoimala, joka lisää entisestään Kuhmon Betonin toimitusvarmuutta. – Se on tärkeä investointin sllä näissä hommissa lämpö ei saa katketa, projektipäällikkö Pasi Immonen sanoo. Uusinta uutta edustava öljyvoimala on käytössä kustannustehokas ja ympäristöystävällinen. – Siinä hyödynnetään ”savukaasutkin” kiviaineksen lämmitykseen. Rakennusmestari on betonielementtien ja rakentamisen parissa kotikentällään. – Elementtituotannossa on omat asiansa, jotka täytyy opiskella hyvin. Mutta pääsin nopeasti sisään toimintaan, Immonen kiittelee. Projektipäällikkö osaa katsoa elementtituotantoa asiakkaan näkökulmasta, sillä aiemmalla urallaan hän on toiminut mm. suunnittelijana, vastaavana mestarina, työmaavalvojana sekä kirvesmiehen työtehtävissä mm. raudoittajana. BETONIUUTISET\nSokkelit revontulten juurille Levin iglukylän uusimmat talot päästiin avaamaan alkutalvesta, sopivasti Lapin matkailukauden kynnyksellä.\nLevi YBT toimitti kuuteen vastavalmistuneeseen igluun kuhunkin 10 sokkelielementtiä, jotka muodostavat mutterimuodon lasisille igluille. Toimitus oli kaikkea muuta kuin tavanomainen, sillä elementit vietiin käytännössä tunturiin. – Käytämme tietysti mielellämme pohjoisen toimijoita kaikessa rakentamisessa niin paljon kuin mahdollista, Levin Iglujen toimitusjohtaja Kristiina Kylmälahti sanoo.\nIglut osuvat suomalaisen luontomatkailun hermoon parhaalla mahdollisella tavalla. – Ulkomaalaiset turistit haluavat nähdä revontulia ja olla lähellä puhdasta luontoa. Se on meidän valttimme, Kylmälahti näkee. Kaikilla mukavuuksilla varustettujen iglujen kolminkertainen lämpölasi on suunniteltu pysymään kirkkaana säässä kuin säässä. Se takaa asiakkaille aina\nsykähdyttävät maisemat. Levin iglut ovat käytännössä täysin varattuja kuumimman talvimatkailusesongin. – Marraskuun puolivälistä maaliskuun loppuun - niin kauan kuin turistilentoja riittää. Utsuvaaran huipun hotelli- ja iglukyläalueelle on suunnitelmissa rakennuttaa ensi kesänä aiempaa suurempia luksusigluja, joihin YBT tarjoaa myös elementit.\ntunturin laidalla YBT on vahvasti mukana pohjoisen – Lomalaiselle täytyy yleensä löytyä eksotiikasta ammentavassa laaturakenainakin samat mukavuudet kuin kotoa. tamisessa ja toimittaa elementit Leville Luksusta on myös Levin tunturimaiseTunturinlaidan rakennuskohteisiin. maan aukenevissa näkymissä ja sijainnisLevin paraatipaikalla seisovissa nelisa. Laskettelukeskuksen eturinne ja Levin kerroksisissa taloissa on tarjolla huipkeskusta ovat aivan vieressä. pulaatuisia huoneistoja, Rakentajan yhteistyö joiden koot vaihtelevat 40 YBT:n kassa on ollut sau”Ihmiset osaavat m2:sta aina 228-neliöiseen matonta. nykyään vaatia saakka. – Tämä oli ensimmäiKaksi alppityylisistä talaatua asumiselta nen kokemukseni YBT:stä loista on jo täysin valmiita, elementtitoimittajana. ja lomailulta.” kolmas valmistuu jouluKaikki on mennyt aivan kuussa. Aluillaan olevaan suunnitelmien mukaan, neljänteen taloon tulee muiden tapaan rakennusmestari kehaisee. YBT:n betoniset runkoelementit. Se on Toimituksia helpotti se, että talojen muuttokunnossa ensi vuoden joulukuussa. vieressä oleva katu valmistui ensimmäi– Ihmiset osaavat nykyään vaatia laasen talon rakentamisen jälkeen. tua asumiselta ja lomailulta, taloja rakenTunturinlaidan konseptilla on tarkoinuttavan Tunturinlaidan Rakentaja Oy:n tus rakentaa muuallekin Levin alueelle. rakennusmestari Niilo Ojalehto sanoo. BETONIUUTISET\nYBT:n tuotevalikoima vahvistui vuonna 2015 merkittävällä tavalla, kun Ylitornion tehtaalla aloitettiin jännitettyjen kuorilaattojen valmistus. Jännitetty kuorilaatta on esijännitetty laattaelementti, joka muodostaa liittorakenteen pintavalun kanssa. Jännitettyä kuorilaattaa on toimitettu muun muassa seuraaviin kohteisiin: KV Kajan (Luulaja), Dramsvegen Studentboliger (Tromssa), Kimit LKAB (Kiiruna), Tekniska Universitet Ombyggnat Hus A (Luulaja) ja Kiirunan Kaupungintalo\nArkkitehtuuria todelliselle näköalapaikalle Kaunispään huipulle joulusesongiksi valmistunut Star Arctic Hotel on monella tavalla ainutlaatuinen konsepti. Hotelli itsessään on arkkitehtonisesti upea ja moderni luomus, eikä huoneista avautuviin Saariselän näkymiin kyllästy. – Onneksi YBT pystyi toimittamaan kellarielementit tiukalla aikataululla ja heiltä löytyi vielä nosturipalvelut ammattitaitoisen nosturikuljettaja Esa Koutosen hoitamana. Kohteen rakennusmestari Pertti Tuovinen muistelee hotellin rakentamisen hektistä alkua. Elementeistä rakennettiin hotelliin myös väestönsuoja. Toimitus ei ollut tavanomainen, sillä Kaunispään huippu on yli 400 metriä merenpintaa korkeammalla. – Tuulten armoillahan täällä ollaan. Onneksi tuuli haittasi elementtiasennuksia vain yhtenä päivänä. Saariselän nimekkäimmän tunturin laelle valmistuu myös kahdeksan lasikattoista iglua, joihin YBT toimitti sokkelielementit. Hotellin huonetyyppien suunnittelussa on pidetty kiinni laadusta ja varustelutasosta. Maisemasviittejä on 30 ja saunallisia maisemasviittejä kaksi. Laskettelun, pilkkimisen, hiihdon ja muiden luontoaktiviteettien lisäksi Lapin elämyksiä voi ammentaa vaikkapa revontulien katselemisesta.\nErkki Maliniemi, tehdaspäällikkö Raahe\nRaahe taas piirun verran\nkaupunkimaisempi YBT:n työnjälki näkyy entistä komeammin Raahen keskustassa, kun vastikään valmistunut Reiponkulma saa jatkoa Kiint. Oy Pehkosenkulmasta.\nKesäkuun pyörteissä valmistuvan asuntokohteen kaikkiaan 105 elementin toimitus saatiin valmiiksi marraskuun puolella. – Mukana on sokkeli-, väliseinä, parvekepielielementtejä, parvekelaattoja sekä luhtikäytävän laattoja, Raahen tehdaspäällikkö Erkki Maliniemi kertoo. Nelikerroksinen noin 2000 neliömetrin liikeasuintalo valmistuu Reippokortteliin Sovionkadun ja Palokunnankadun kulmaan. Lähinnä luonnonvalkoisella tiilellä verhoillun korttelin rakentaminen tuo Raahen keskustaan mukavasti\nlisää kaupunkimaisuutta. Korttelissa YBT:n tuotantoa on myös pysäköintihalli Reipontaso. – Kortteliin on tulossa vieläkin lisärakentamista. Raahen tehtaan viime aikojen suurin yksittäinen kohde on ollut Nurmijärven Klaukkalassa. – As. Oy Nurmijärven Kreiviin on mennyt monipuolisesti elementtejä: pilareita, parvekelaattoja, väliseinäelementtejä ja uritettuja sandwich-elementtejä, Maliniemi sanoo.\nKuvassa työmaakäynnillä Raahen tehdaspäällikkö Erkki Maliniemi, Miilukangas Oy;n työpäällikkö Petri Aitta ja toimitusjohtaja Kalevi Niskala.\nPehkosenkulma täydentää Reiponkorttelia.\nKaivoksella kaikki on suurta Bolidenin Jällivaaran kuparikaivoksella on YBT:n elementtejä maanpinnan molemmin puolin.\n– Nyt on rakenteilla kaivoksen uusi murskalaitos, johon maanpäälliset osat tehdään YBT:n betonielementeistä, Lemminkäinen Sverige AB:n työmaapäällikkö Jonne Yli-Ikkelä sanoo. Kesäksi valmistuva Aitik KID 2 kivimurska on osa Euroopan suurimpiin kuuluvaa kuparikaivosta. Sen puitteissa Pohjois-Ruotsiin on toimitettu Ylitorniolta erittäin järeitä holvirakenteita ja julkisivuelementtejä. – Holvielementit toimivat kuorilaattana 120 senttiä paksuissa hovirakenteissa, pääosin rakennuksen maanalaisissa osissa, Yli-Ikkelä kertoo.\nKaikkiaan Aitik KID 2:een toimitettiin 171 kuorilaattaa, yhteispainoltaan 1968 tonnia. Maanpäällisiin osiin elementtejä menee näillä näkymin 85 kappaletta ja yhteensä 519 tonnia. Aiemmin mm. Lemminkäisen vesivoimarakentamisen parissa toiminut Yli-Ikkelä sai ensikosketuksensa YBT:n toimintaan Aitikin projektissa. – Ei ole kuin positiivista sanottavaa YBT:stä. KID 2:lla on hyvin tilaa elementtien välivarastointiin ja Lemminkäinen on saanut rakentaa murskalaitosta omaan tahtiinsa.\nKuva: Lars deWall\nKaivoksilla kaikki on suurta, kuorilaatatkin olivat 600 mm paksuja, joiden päälle työmaalla valettiin 1 500 mm pintavalu. Kuvassa asennuspäällikkö Mika Ylitalo ja pääluottamusmies Jukka-Pekka Körkkö.\nSkiers Lodge Åre Åre on Pohjoismaiden kuuluisin hiihtokeskus, jonka maine on kiirinyt ympäri maailmaan. Syksyllä 2016 YBT teki INAB AB:n kanssa sopimuksen keskelle Åren kylää rakennettavasta huoneistohotellista. Kokonaistoimitus koostui pilareiden, palkkien, porras-elementtien sekä seinä-, välipohja-, että parveke-elementtien suunnittelusta, valmistuksesta ja asennuksesta. Toimitus käsitti noin 200 elementtiä, joiden yhteispaino oli noin 1000 tonnia. BETONIUUTISET\nAsiakastyytyväisyys -kysely 2017 Keskiarvo\nLämmin kiitos kaikille kyselyyn vastanneille! 28\nBetonielementtien kosteusturvallisuus testissä Rakenteiden kosteusturvallisuus koskettaa ja kiinnostaa koko rakennusalaa. Lapin ammattikorkeakoulu on tutkinut betonielementtien lämpö- ja kosteusteknistä toimivuutta todellisessa käyttöympäristössä. Kolmen vuoden tutkimustyön tulokset ovat nyt valmistuneet. Onko nykyrakentaminen kosteusturvallista? Tehokkaasti eristettyjen rakenteiden rakennusfysikaalisesta toimivuudesta on esitetty julkisuudessakin monenlaisia mielipiteitä. E-lukuun pohjautuvat, tiukentuvat määräykset tähtäävät energiatehokkaampaan uudisrakentamiseen, joka edellyttää betoniteollisuudelta sekä eristevalmistajilta yhä tehokkaampia rakenneratkaisuja. Näihin pyritään joko suuremmilla rakenne- ja eristepaksuuksilla tai kehittämällä tehokkaampia eristetyyppejä.\nViisi betonielementtiä, yli sata mittapistettä ja kolmen vuoden seurantajakso\nTutkimus toteutettiin Levillä, Rovaniemen koulutuskuntayhtymän omistamassa koulutus- ja työhyvinvointikeskus Wellevissä. Tutkimuksessa tutkittiin nykyisten energiatehokkuusmääräysten mukaisten betonielementtien lämpö- ja kosteusteknistä käyttäytymistä, lisäksi selvitettiin ovien ja ikkunoiden ja elementtien liitoskohtien toteutuksen merkitystä ulkovaipan lämpö- ja kosteustek-\nniseen toimivuuteen. Rakennuksen A-osion seinäelementit on toteutettu viidellä erilaisella seinärakenteella siten, kuitenkin lämmöneristävyyden suunnitteluarvojen ollessa saman tasoiset. Seinäelementit ovat varusteltu lämpötila- ja kosteusantureilla jo rakennusvaiheessa.\nEnergiatehokkuutta kosteusturvallisuuden kustannuksella?\nKäyttötilanteessa ulkoseinäelementtien eri syvyyksiltä suoritettujen mittausten pohjalta pystyimme toteamaan, että rakenteet toimivat lämpö- ja kosteusteknisesti suunnitellulla tavalla. Elementtien lämpöjakaumat olivat odotetun kaltaisia, eikä kosteuden kondensoitumista tai homeriskin kasvun edellyttämiä olosuhteita esiintynyt yhdessäkään elementtityypissä. Simuloinnin avulla arvioitiin Wellevin rakenteiden toimintaa passiivitason ratkaisuina Kittilän olosuhteissa. Kasvaneen eristepaksuuden seurauksena rakenteissa vallitseva suhteellinen kosteus kohosi hieman rakenteen uloimmissa osissa, pysytellen kuitenkin turvallisissa\nlukemissa. Seinärakenteen paksuuden kasvattaminen korostaa ikkunan syvyyssuuntaisen sijoittelun merkitystä, ja tutkimuksissa todettiinkin, että seinärakenne toimii lämpö- ja kosteusteknisesti optimaalisesti, kun ikkuna on sijoitettu keskelle seinärakennetta. Tutkimuskohteessa toteutettiin kaksi varmistavaa mittausta. Seinäelementtien tehollisen eristävyyden mittaus toteutettiin lämpövuon mittauslaitteistolla alkutalvesta 2017 ja keväällä 2017 tehtiin seinärakenteiden kosteuden mittaaminen porareikämenetelmällä. Seinäelementeistä mitatut teholliset U-arvot olivat käytännössä suunnitteluarvojen mukaisia. Varmensimme seiniin valmistusvaiheessa asennettujen lämpö- ja kosteusanturien mittaustiedot standardin mukaisin porareikämittauksin, jossa mitatut arvot vastasivat integroidun mittausjärjestelmän tuloksia. Tulosten perusteella voidaan todeta, että hyvin toteutetut elementtirakenteet tuottavat pohjoisen olosuhteisiin energiatehokkaan ja kosteusturvallisen vaipparatkaisun rakennukselle.\nYBT Betonijuoksu CUP\nkisattiin kolmannen kerran! Varsinkin lasten suosion saavuttanut YBT Betonijuoksu Cup kirmattiin suvena 2017 kolmannen kerran Ylitornion yleisurheilukentällä ja viereisessä maastossa. Neljästä osakilpailusta lopputuloksiin laskettiin kolme parasta tulosta. Miesten sarjan voitti YBT:n oma urheilutähti Ergo Kelder, joka oli täysin omaa luokkaansa. YBT Betonijuoksu Cupin järjestää vuosittain Aavasaksan Kisa.\nLuleå Hockey jahtaa menestystä!\nYBT:n ja Luleå Hockey:n yhteistyöllä on pitkät perinteet. YBT on ollut tukemassa Norrbottenin jääkiekkoylpeyttä jo yli kymmenen vuotta matkalla menestykseen. Seuran kunniakkaasta historiasta löytyy monia suomalaistähtiä, kuten Jarmo Myllys, Timo Jutila ja Mika Nieminen. Nykyään suomalaisväriä seuraan tuo puolustaja Joonas Jalvanti.\nJulius Junttila Pohjoinen puhuri puhaltelee jälleen kotimaan jääkiekkoliigassa. Oulun Kärppien Julius Junttila on pelannut elämänsä parasta jääkiekkoa tällä kaudella – ja tietysti YBT:n miehenä.\nAri Luusua ponnisti viime kaudella YBT:n tuella takaisin hiihtomaajoukkueeseen ja SM-hopealle. Tämän kauden lumille lappilaisella on selkeä tavoite. – Kaikki tekeminen tähtää siihen, että pääsen olympialaisiin, perinteisen tyylin ekspertti sanoo. Sisupussi nousi takaisin sprinttimaajoukkueeseen ja haluaa antaa nyt sellaiset näytöt, että pääsee myös Etelä-Korean Pyeongchangin olympialaduille helmikuussa. – Neljä sprinttimiestä valitaan, joten olympiapaikoista tulee kova kisa. Luusuan viime kauden kirkkain saavutus tuli Kontiolahden SM-laduilta, jossa hän otti SM-hopeaa 30 kilometrin perinteisen yhteislähtökisasta. – Näytin viime kaudella itselleni ja muille, ettei pelkkä maajoukkue tee urheilijaa. Toki sain kerättyä taakseni hyvät tukijat ja apujoukot, hiihtäjä kiittelee. Lappilainen Luusua kiinnitettiin YBT:n urheilijatiimiin vuoden päivät sitten.\n2000 rikki jo lokakuussa Hän muutti kesällä Rovaniemeltä Vuokattiin ja vaihtoi Ounasvaaran Hiihtoseuran Ski Team Mäenpäähän. – Muutin valmentajan lähelle. Se oli kova ratkaisu, mutta koti on edelleen Rovaniemellä. Vuokatin hiihtoputken ja parin leirin ansiosta 2000 lumikilometriä meni tälle kaudelle rikki jo lokakuun lopussa. Ski Team Mäenpään riveissä on tarkoitus kiertää maailman hiihtomaratoneja etenkin tulevina vuosina. – Seuranvaihto on satsaus tulevaisuuteen, Luusua, 29, sanoo. Viime kaudella Luusuan mainio vire oli hetkittäin pois, sillä korkeassa ilmanalassa leireily verotti. – Nyt olen sen asian suhteen viisaampi.\nYBT:n talliin kuuluva Ari Luusua suunnittelee lähivuosina myös maratonhiihtoja.\nTeam Lakkapään nimellä lentopallon Mestaruusliigaa pelaava Perungan Pojat on osoittanut, että pohjoisen kyläseura voi ponnistaa vaikka europeleihin, kun tahtoa löytyy. Tällä kaudella tavoitteena on mitalipelit Mestaruusliigassa. Kuva: Team Lakkapää\nWoman Volley on rovaniemeläinen nais- ja tyttölentopallon erikoisseura, jonka edustusjoukkue pelaa naisten Mestaruusliigassa. Seuran päätehtävä on kasvattaa nuoria urheilun ja terveiden elämäntapojen pariin. Kuva: Esko Nevala\nNapapiirin Palloketuissa lentopalloileva huippulahjakas Jere Salmela voi pelata seuran junioreissa ja edustusjoukkueessa. Vuonna 2000 syntynyt pohjoisen poika viihtyy yleispelaajan ja hakkurin tonteilla.\nYBT oli vahvasti mukana yhteistyökumppanina Ylitornion Ainiovaaran hiihtokeskuksessa ajetuissa jääspeedwayn MM-karsinnoissa tammikuussa 2017. Tässä lajissa vaaditaan kuskilta betoninkovaa luonnetta ja rautaisia hermoja!\nkotimaisemissaan! YBT:n historian pitkäaikaisin kumppani urheilun saralla on ollut Et-Po 72:n ohella maastohiihtäjä Sami ”Musti” Jauhojärvi, jonka menestyksekästä uraa yrityksemme oli tukemassa juniorisarjoista lähtien. Musti päätti hiihtonsa kotimaisemissaan Ainiovaaralla huhtikuussa SM-kisoissa, joissa hiihdettiin viesti ja 50 kilometriä. Ura päättyi 50 kilometrin SM-pronssiin ja matkan varrella kuuluisaksi tulleeseen YBT-tuuletukseen. Hänen suurimpia saavutuksiaan olivat olympiavoitto ja kolme MM-pronssia.\nKuunnelkaa! Rakennusprojekteja syntyy, niiden määrä kasvaa, kuin sieniä sateella!!\n(Ääni-ilmaisin tulevista rakennusprojekteista)\nNyt näyttää siltä YLEINEN TALOUSSUHDANNE että, sinulle J haetaan korkeammat tikapuut!\nBuraset ovat neuvotteluhuoneessa tarkastelemassa suhdanteiden nousua. Totta! Muuten seuraava rakennusprojekti on korkeampi neukkari, että kasvukäyrä mahtuu seinään.\nKiitos kasvaneiden taloussuhdanteiden, mutta tikapuiden sijaan nyt tarvitsemme taikabetonia. YLEINEN TALOUSSUHDANNE\nSuhdanteiden kasvu koskee muitakin, myös kilpailijoita.\nhukkaamatta Sekunttiakaan jo matkalla Buraset ovat taalle. elementtiteh\nNiinpä, siksikin tarvitsemme taikabetonia. Meidän pitää vastata lisääntyneeseen kysyntään. Tinkimättä silti laadusta. Niitä lujuusongelmia meillä ei onneksi ole. Kiitos taikabetonin ja ammattitaitoisten tekijöiden.\nLapsuuden hiekkakakuista jo opimme paljon. Kiireellä pilataan asiat...\nAivan, moni kakku päältä kaunis, mutta sisältä...\nLisää sementtiä myllyyn!\nSamaan aikaan , ku tyytyväisinä el n M ja J tarkastavat ementt tarjoilemassa ien laatua on R ty voimaa antava öntekijöille a taikabetonia .\nOli miten oli, mutta rakentaminen ei lopu koskaan.\nTällä vauhdilla meiltä kohta loppuu elementtipöydätkin!


Tietoja sukunimestä Ritola\nRitola on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on suomalaisilla melko yleinen. Noin joka 9 000:s suomalainen on nimeltään Ritola.\nRitoloiden lukumäärä eri vuosina:\nv. 1970 531 max\nv. 1985 570\nv. 2015 649\nv. 2016 654\nv. 2017 651\nv. 2018 647\nSukunimien yleisyyslistalla Ritola on sijalla 1 342.\nRitoloita tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 58 Ritolan asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Ritoloiden yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Haapavesi (9 henkeä), Ilmajoki (7) sekä Oulainen (5). Valtaosa asui Pohjois- ja Etelä-Pohjanmaalla.\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Ritola, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 30.\nSana Ritola tai Ritolan esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nRitola (paikannimi) Katuosoitteissa\nRitola on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 44 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on kylä, kaupunginosa tai kulmakunta; maastokohde; rakennus sekä talo.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Ritola jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nSana Ritola esiintyy katuosoitteissa seuraavasti: Ritolankaari, Ritolankuja, Ritolantie, Ville Ritolantie. Osoitteet on merkitty oheiseen karttaan punaisella.\nRuotsissa Ritola oli 71 ihmisen sukunimi vuonna 2018.\nYhdysvalloissa oli vuonna 2010 yhteensä 224 henkeä, joiden sukunimi oli RITOLA. Nimi on siellä etupäässä valkoihoisten sukunimi.\nVenäjäksi Ритола tarkoittaa nimeä Ritola. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nAlkusointuiset nimet ovat sellaisia, jotka alkavat mahdollisimman samalla tavoin. Alkusointuinen nimi on vaikkapa Rita Ritola.\nSamankaltaisia nimiä kuin Ritola\nSläktnamnet / Surname Ritola, Finland.


Ysimatkat Matkatoimisto Idyllinen Alsace 15.-18.10.2020\nBussimatka Tallinnaan 3 pv\nIlmajoen Musiikkijuhlat - Haavekuvia -konsertti\nIlmajoen Musiikkijuhlat - ooppera\nVanhoja poikia - TTT:n vierailuesitys\nRänssin Kievarin kesäteatteri 11.7.2021\nEtusivu » Kaikki matkamme » Idyllinen Alsace\nAlsace (Elsass) sijaitsee Saksan rajan tuntumassa. Alue tunnetaan erinomaisista viineistään sekä kauniista pikkukaupungeistaan ja idyllisistä viinikylistään. Syksyllä Alsacen viinirinteet ovat kauneimmillaan kun mehukkaita rypäleitä notkuvat tertut odottavat sadonkorjuuta ja kumpuileva maisema hehkuu auringossa.\n15.10. Helsinki-Frankfurt klo 07:40-09:25\n18.10. Frankfurt-Helsinki klo 19:25-22:55\nKokoontuminen Helsinki-Vantaan lentoasemalle.\nKlo 9:25 Finnairin lento Helsingistä Frankfurtiin, missä bussi ja suomenkielinen opas ovat ryhmää vastassa.\nAjomatka Strasburgiin (n. 2h30 min) ja matkatavaroiden vienti hotelliin. Yhteinen lounas hotellin läheisyydessä olevassa ravintolassa. Lounaan jälkeen tutustumme kaupungin alla oleviin viinikellareihin maistiaisineen.\nMajoittumisen jälkeen lähdemme tutustumiskierrokselle Strasburgin keskustaan. Kohteena on myös mm. Cathédrale Notre Dame de Strasbourgh, jonka yksi upeimmista ominaisuuksista on lasimaalauksin koristeltujen suurten ikkunoiden kautta erityisen kauniisti tuleva valo. Päivän päätteeksi yhteinen illallinen.\nAamiaisen jälkeen vapaata aikaa tai oppaan johdolla tutustuminen Petite France kaupunginosaan, joka on eräänlainen Strasbourgin vanhakaupunki. Puolenpäivän tienoilla matkamme jatkuu. Noin tunnin ajomatkan jälkeen tutustumme Haut-Koenigsbourgin linnaan, jossa nautimme kahvit juustokakun kera ja halukkaat voivat tehdä ostoksia linnan kaupassa.\nIllalla majoitumme Ribeauvilleen. Yhteinen illallinen.\nAamiaisen jälkeen tutustumme Ribeauvillen kaupunkiin oppaan johdolla. Iltapäivällä tutustumme Riquewihriin, kauniiseen Alsacen pikkukaupunkiin. Maistelemme paikallisia viinejä ja nautimme viinitilalla viinurin iltapalan. Paluu hotelliin.\nAamiaisen jälkeen lähdemme matkalle kohti Heidelbergia (n. 2 h 30 min). Tutustumme oppaan johdolla Heidelbergin linnaan, josta kierroksen jälkeen ajame alas funikulaarilla. Lounaan jälkeen tutustumme kaupunkikierroksella Heidelbergin nähtävyyksiin.\nLähtö lentokentälle ja Finnairin lento Frankfurt-Helsinki klo 19:25-22:55.\n15.-16.10. Strassbourg: Hotel Beaucour\n16.-18.10. Ribeauville: Hotel de la Tour\nMatkan hinta: 1350 € / hlö\nFinnairin lennot turistiluokassa, sis. verot ja viranomaismaksut (tällä hetkellä sitoumuksetta)\nmajoitus 2 hh:ssa / 3 yötä\nohjelman mukaiset ohjelmat, sisäänpääsyt ja opastukset\nruokailut: 2 x lounas, 2 x illallinen, 1 x iltapala viinitilalla\nsuomalaisen matkanjohtajan palvelut Helsinki-Vantaan lentokentältä alkaen\nSitovat varaukset 10.8.2020 mennessä Ysimatkojen toimistoon puh. 050-562 4916 tai s-postilla info@ysimatkat.fi. Voit varata matkan myös oheisella varauslomakkeella.\nMatkalla tarvitaan voimassa oleva passi. Suosittelemme matkavakuutuksen ottamista.


Liven Aapo Väisäselle hopeaa SakuStarsien Kirjoitelma-sarjassa\nKirjoittanut: Ammattiopisto Live | 19.4.2021 13:23\nAapo Väisänen on 18-vuotias espoolainen, joka opiskelee ensimmäistä vuotta liiketoimintaa Ammattiopisto Livessä. Aapo osallistui SakuStars-kisoissa Kirjoitelma-sarjaan opettajan ehdotuksesta. Kilpailujen ensikertalainen sijoittui iloiseksi yllätyksekseen kisan toiseksi!\nAapo rakastaa kirjoittamista niin paljon, että ryhtyi jo alakouluikäisenä toimittamaan omaa sanomalehteä. - Tykkään vierailla uusissa paikoissa ja tutustua eri kulttuureihin. Ideat omaan lehteen syntyvät oman kiinnostuksen mukaan ja liittyvät monesti jotenkin omaan elämään, Aapo kertoo. Aapon sanomalehdessä näkyy toimittajan konkreettinen kädenjälki, sillä se ilmestyy vanhanajan kaunokirjoituksella kirjoitettuna.\nSakuStars-kilpailutöiden aiheena oli Antaa taidon näkyä. Aihe oli aktiiviselle kirjoittajalle mieluinen ja aiheesta riittikin monipuolisesti kirjoitettavaa. – Kilpailutyöni otsikko oli Miten menestyä omilla taidoilla. Teksti käsitteli taitoja viidestä eri näkökulmasta: kädentaidot, käsiala, ammattitaidot, uusien asioiden oppiminen sekä positiivisen ajattelun taito. Tekstin aihepiirit ketjuuntuivat hyvin yhteen ja aiheesta seuraavaan siirtyminen tapahtui kuin itsestään. Pystyin myös hyödyntämään tekstissä omia kokemuksiani erilaisten taitojen merkityksestä elämässä ja elämänhallinnassa, Aapo kertoo.\nKilpailuun osallistuminen etänä sopi Aapolle hyvin. Tekstin sai kirjoittaa kotona omassa rauhassa ja valmis teksti toimitettiin kisan järjestäjälle. Aapon mielestä parasta hänen tekstissään oli sisällöllinen monipuolisuus sekä omien kokemusten ja näkemysten avaaminen.\nPalkintoa Aapo ei kuitenkaan osannut odottaa. - Oli tosi iloinen yllätys, että sijoituin näin hyvin. Kisan kautta oli hienoa huomata, miten omista taidoista voi hyötyä.\nVaikka tekstiä syntyykin liuskatolkulla omasta kynästä, Aapo ei itse tunnusta olevansa lukutoukka. – Seuraan ajankohtaisia aiheita verkkolehdistä ja luen Akkaria (Aku Ankka), Aapo nauraa.\nKirjoittamisesta haaveileville Aapo antaa hyödyllisen vinkin: - Hyvän tekstin salaisuus on tehdä ensin käsitekartta. Käsitekartan avulla teksti tulee rajattua eikä se pääse rönsyilemään. Kartta toimii samalla muistilistana asioista, jotka tulee muistaa kertoa tekstissä.\nAapon mukaan kannattaa olla kiinnostunut maailman asioista ja olla ulospäin suuntautunut. Sillä tavoin löytää aiheita, joista voisi kirjoittaa. - Kirjoittaminen on taito, jonka omaksuu, kun sen vaan aloittaa. Sen mistä unelmoi, on mahdollista toteuttaa, Aapo toteaa.


Suojoki (Somero) – Wikipedia\nKoordinaatit: 60°31.729′N, 23°39.955′E\nSuojoki on kylä Somerniemellä Somerolla.\nKylä sijaitsee Somerniemen Oinasjärveltä Someron Terttilään johtavan yhdystien 2801 varrella ja sen lähimpiä naapurikyliä ovat saman tien varressa sijaitsevat Somerniemen Kaskisto ja Mäyrämäki. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 25, mikä tekee siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan seitsemänneksi pienimmän.\nNaapurikylissä Kaskistossa, Suojoella ja Mäyrämäessä toimii kyläyhdistys, joka järjestää juhlia ja tapahtumia ja omistaa entisen Kaskiston koulurakennuksen, jota käytetään juhla- ja harrastustilana.\nKylä rajoittuu etelässä Uskelanjoen latvahaaran Terttilänjoen lähdejärveen Halkjärveen, joka on koko Uskelanjoen vesistön suurin järvi.\nHistorialtaan Suojoki, jonka keskiaikainen nimi oli Suonkanto, oli vuoteen 1766 saakka yksinäistalo mutta jaettiin tuolloin kahteen osaan: Ylitaloon eli Veikkolaan ja Alitaloon. Vuonna 1990 sekä Veikkolan että Ylitalon talot sijaitsivat alkuperäisillä paikoillaan yhdystien 2801 varrella, kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti merkittävä Veikkola Suojoen yksinäistalon vanhalla paikalla ja rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti merkittävä Alitalo pienellä kumpareella siitä jonkin matkan päässä. Sittemmin kylään muodostui myös torppia ja myöhemmin lohkotiloja. Vuonna 1930 kylässä oli jo 16 itsenäistä tilaa.\nHallinnollisesti Suojoki on yhdessä naapurikyliensä Kaskiston ja Mäyrämäen kanssa yksi niistä eteläisen Someron kylistä, jotka alkujaan olivat osa varsinaissuomalaista Uskelan seurakuntaa, mutta tulivat liitetyiksi osaksi hämäläistä Someron seurakuntaa vuonna 1492. Kun Somerniemestä tuli Someron kappeliseurakunta 1600-luvun lopulla, Suojoki, Kaskisto ja Mäyrämäki luettiin Someron emäseurakuntaan, vaikka kylien asukkaat käyttivätkin tai alkoivat viimeistään tuolloin käyttää Somerniemen kappelikirkkoa\nSomerniemen seurakunnan itsenäistyessä Suojoki, Kaskisto ja Mäyrämäki tulivat osaksi Somerniemeä, mutta liitos toteutui Suojoen ja Kaskiston osalta vasta Someron kirkkoherran vaihtuessa vuonna 1927, vaikka muu Somerniemi oli muodostettu itsenäiseksi seurakunnaksi jo vuonna 1917. Mäyrämäen yksinäistalo, jonka Somerniemen kunta oli hankkinut omistukseensa vuonna 1922, liitettiin Somerniemeen Somerniemeen jo vähän tätä ennen vuonna 1924.\n↑ Lehtonen 1990: 144-149.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Suojoki_(Somero)&oldid=17766958”\nSivua on viimeksi muutettu 10. joulukuuta 2018 kello 15.49.


Mobocasino.com on perustettu 2016 pienkasinosivusto, joka panostaa muiden kaltaistensa tavoin laadukkaisiin ohjelmistoihin, tuntuviin bonuksiin sekä erikoistumiseen. Kasinon erikoisuutena ovat historiateemaiset pelit sekä teemavideoslotit.\nMobocasinon reilun 200 kasinopelin joukosta suurin osa on hedelmäpelejä. Peliohjelmistot on hankittu pääasiassa NetEntiltä ja Microgamingiltä, tietyin poikkeuksin, joista Elk Studiosin Poltava – Flames of War-videoslottipeli on osa sivuston muusta tarjonnasta erottuvaa pelivalikoimaa. Pelissä on mielenkiintoisia toimintoja, kuten Marching Reels-toiminto ja Flames of War-ilmaiskierrokset. Kasinolta löytyy myös useita muita historiallisiin teemoihin perustuvia pelejä. Asiallisesti varustetun nettikasinon tuotteisiin kuuluu tietysti myös pöytäpelejä, joita on kymmenen kappaletta, sekä pieni mutta toimiva live-kasino kahdella blackjackilla ja kahdella ruletilla sekä Baccarat’lla.\nPeliteollisuuden ja –alan mieltäminen viihteeksi on vasta tuloillaan, suuressa mittakaavassa, viihdeteollisuuden sisällä sen sijaan asiassa ei ole juuri epäselvää. Teemapelien osalta tämä näkyy myös historiateemaisten pelien tuomisena markkinoille. Opetusta etäisesti sivuavat toiminnan mallit jotka ovat yhdistettävissä pelialaan ovat alan seuraava suuri trendi, jonka toteutumista viihdealaa kokonaisuudessaan seuraa suurella mielenkiinnolla. Vastaava toisilleen luontaisesti vastakkaisten ilmiöiden sekoittaminen toisiinsa oli kyseessä vedonlyöntibisneksen tullessa voimalla osaksi urheilujournalismia. Journalismin alalla kulutustottumusten erilaisuus rajoitti kehitystä ainakin toistaiseksi, urheilujournalismin tarjotessa vain rajallisesti kasvuvaraa näkyvyyden ja julkisuuden tavoittelun saralla. Opetus- ja näennäisen hyötyteemaisen viihteen osalta asia on toisin, kohderyhmän ollessa olennaisesti eri. Lasten ja nuorten kiinnostuksen saavuttaminen ja saattaminen viihdealan lisenssisopimusten piiriin merkitsee käytännössä rajattomia markkinoita, ainakin kunnes lakiasäätävä taho havahtuu asiaan.\nMobokasinoiden kaltaisten kasinoiden herättämä mielenkiinto on siten luonteeltaan eräänlaisen alustavan kysynnän luomista – suuri osa nykyisistä kasinoista toimii alustana alan kehitystä kartoittaville kokeiluille. Ainoa tahtia hidastava elementti tässä on alan lainsäädäntö, jonka osalta alan kehitys on vielä hämärän peitossa. Viihdealalle verotuksen ulottumattomissa toimiva kontrolloimaton pelikenttä olisi se varsinainen jackpot. Juuri tässä suhteessa useimmat uudet, vaatimattoman ulkoasun verkkokasinot ovat käytännössä laajemman peliteollisuuden näyteikkunoita ja markkinointikoneiston osia, kokonaisuudessa joka on vasta hahmottumassa suuntansa ja lopullisen volyyyminsä osalta.


Reippaita kesätyöntekijöitä puuteollisuuteen, Adecco\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1235941\nReippaita kesätyöntekijöitä puuteollisuuteen\nEtsimme Vaajakoskelle REIPPAITA PUUTEOLLISUUDESTA KIINNOSTUNEITA KESÄTYÖNTEKIJÖITÄ.\nTyö pitää sisällään lähinnä pakkauslinjastolla työskentelyä, mutta motivoituneilla työntekijöillä on mahdollisuus päästä tekemään myös muita puuteollisuuden työtehtäviä. Valituilla henkilöillä tulee olla oma-aloitteinen ja työhön tarttuva asenne, sekä halu päästä tekemään töitä puuteollisuuden parissa. Edellytämme hakijoilta täysi-ikäisyyttä ja valmiutta 3-vuorotyöhön. Hyvä fyysinen kunto ja voimassa oleva työturvallisuuskortti luetaan eduksi. Työt alkavat lähtökohtaisesti toukokuun alussa, mutta aiempi tai myöhäisempi aloitus on myös mahdollista.\nMikäli täytät hakukriteerit, niin jätäthän pikaisesti hakemuksen ilmoituksessa olevan linkin kautta, kuitenkin viimeistään 31.3.2019. Teemme valintoja jo hakuaikana. Lisätietoja tehtävästä antaa HR-konsultti Derek Kinnunen, derek.kinnunen@adecco.fi.


PSALMIEN KIRJA -aiheiset blogit - Blogit.fi\nYksin armosta · 5 pv”Minun sieluni itkee murheesta, vahvista minua sanasi jälkeen” (Ps. 119: 28). Tänään ovat jo pitkään minusta otetta kynsineet köydet kiertyneet kaulallani ja kiristyneet niin,...\nYksin armosta · 12 pv”Avuksi huuda minua hädän päivänä, niin minä tahdon auttaa sinua, ja sinin pitää kunnioittaman minua” (Ps. 50: 15). Kun hädän päivä...\nYksin armosta · 13 pv”Heidät ravitaan sinun huoneesi lihavuudella, sinä annat heidän juoda suloisuutesi virrasta. Sillä sinun tykönäsi on elämän lähde” (Ps. 36: 9-20). Vaikka olenkin elämän...\nYksin armosta · 21 pv”Luottakaa aina Jumalaan, tuokaa hänen eteensä kaikki mikä sydäntänne painaa! Jumala on turvamme” (Ps. 62: 9). Viimeisten päivien aikana...\nYksin armosta · 24 pv”Jumala, sinun virtasi ovat vettä täynnä” (Ps. 65: 10). Jumala, sinun lähteesi ovat aina täynnä, Sinun kunniasi ei jäädy maaliviivalle...\nYksin armosta · 26 pv”Sinä et jätä minua vihollisten käsiin, vaan avaat minulle tien ahdingosta” (Ps. 31: 9). Olen kulkenut läpi läkähdyttävien autiomaiden,...\nYksin armosta · 27 pv”Herra, sinä kuulet, mitä köyhät kaipaavat. Sinä kuuntelet tarkoin, sinä rohkaiset heitä” (Ps. 10: 17). Juuri kun ajattelen, että olen läsnäolosi ulkopuolella, kaukana selkäsi...\nYksin armosta · 30.07.2021”Ravitse meitä armollasi joka aamu, niin voimme iloita elämämme päivistä” (Ps. 90: 14). Pitkien remonttipäivien jälkeen kokoan akkutyökalut yhteen ämpäriin ja vien ne varastoon...\nYksin armosta · 23.07.2021”Olen joutunut syvälle pohjattomaan liejuun, olen joutunut vetten syvyyksiin, ja virta on huuhtonut minut mukanaan” (Ps. 69:3). Mitä enemmän luen Psalmeja, sitä...\nYksin armosta · 16.07.2021”Ei yksikään, joka sinua odottaa, joudu häpeään” (Ps. 25: 3). Ajattele tekeväsi pitkä junamatka läpi Euroopan. Määränpääsi olisi useiden...\nYksin armosta · 11.07.2021”Herra, kuinka kauan? Oletko unohtanut minut iäksi? Kuinka kauan peität minulta kasvosi?” (Ps. 13: 2). Ajattele sitä kivun määrää, joka sai kuningas Daavidin kivusta kerälle ja...\nYksin armosta · 02.07.2021Daavid kirjoitti kuuluisat sanansa psalmiin 23: ”Herra on minun paimeneni, ei minulta mitään puutu.” Huomaan palaavani noihin sanoihin yhä uudelleen, ja ne puhuttelevat minua vuosi vuodelta...\nYksin armosta · 26.06.2021”Vastaa minulle, Herra! Vastaa pian, kauan en enää jaksa!” (Ps. 143: 7). Daavid oli jälleen yhden haasteen, yhden ylitsepääsemättömän ylämäen edessä. Hän oli ponnistellut sitä...\nYksin armosta · 22.06.2021”Kukaan muu ei voi minua lohduttaa” (Ps. 77: 3). Kuka toinen olisi nähnyt jokaisen auringon häikäisevän ilon päivän ja todistanut vierellä pimeää, jossa eivät edes avunhuudot saa siipiä alleen? Kuka toinen...\nYksin armosta · 12.06.2021”Jumala, pidä minusta huoli” (Ps. 16: 1). Jumala, huolehdi minusta, kun juoksen utuisten varjojen perässä, lumoudun seireenien kutsuihin, jahtaan aina askeleen päässä odottavaa porkkanaa ja tipahdan kuiluun,...\nYksin armosta · 21.05.2021”Hiljene, sieluni, Jumalan edessä! Hän antaa minulle toivon” ( Ps. 62:6) olivat Daavidin lempeän periksi antamattomat sanat omalle revitylle sisimmälleen Ne muodostivat kuin turvallisen raja-aidan ja tarjosivat...\nYksin armosta · 20.04.2021”He puhuivat Jumalaa vastaan ja sanoivat: `Hänkö voisi kattaa pöydän autiomaahan?´” (Ps. 78:19). Kuluneiden viikkojen aikana Jumala oli tempaissut Israelin kansan Egyptin orjaleiristä hämmästyttävien...\nYksin armosta · 18.04.2021”Herra on minun elämäni turva, ketä siis säikkyisin?” (Ps. 27: 1). Mitä pelkäisin, kun Sinä olet luvannut olla kanssani jokaisena päivänäni? Mitä pelkäisin, kun Sinä olet...\nYksin armosta · 14.04.2021”Lakatkaa te huolehtimasta! Tietäkää, että minä olen Jumala” (Ps. 46:11). Minusta on tuntunut jo pitkään siltä, että kärrään murheita ja...\nYksin armosta · 09.04.2021”Miksi olet masentunut, sieluni, miksi olet niin levoton? Odota Jumalaa! Vielä saan kiittää häntä, Jumalaani, auttajaani.” (Ps. 42:6)....\nYksin armosta · 16.03.2021Näen vanhentuneen Daavidin sulkakynä kädessään kirjoituspöytänsä edessä. Menneet vuodet vierivät hänen silmiensä edessä, kaikki lukemattomat ilot ja surut ja kuin yhteenvetona hän...\nYksin armosta · 08.03.2021”Minä uskon, että saan yhä kokea Herran hyvyyttä elävien maassa. Luota Herraan! Ole luja, pysy rohkeana. Luota Herraan!” (Ps. 27: 13,14). Silloin, kun maa yllättäen pettää alta ja elämä on kuin sarja...\nYksin armosta · 07.03.2021”Herra on minun paimeneni, ei minulta mitään puutu” (Ps. 23: 1). Luulisi jo kaikkien näiden vuosien jälkeen, että osaisin kulkea...\nYksin armosta · 05.03.2021”Syntini ovat minut vanginneet, vieneet silmieni valon, niitä on enemmän kuin hiuksia päässäni, rohkeuteni on kadonnut” (Ps. 40:13). Eikö näistä sanoista herää tarkalle...\nYksin armosta · 24.02.2021”Minua kuritetaan kaiken päivää, minä saan kärsiä joka aamu” (Ps. 73:14). Miten Jumala voi sallia omilleen niin paljon vaikeuksia ja kärsimystä? Aasaf yritti taivuttaa järkeään yhdistämään Jumalan hyvyyden...\nYksin armosta · 23.02.2021”Askel askeleelta heidän voimansa kasvaa” (Ps. 84:8) Joskus reippaat, lennokkaat askeleet muuttuvat aroiksi laahausjäljiksi, askeleiksi,...\nYksin armosta · 18.02.2021”Kuoleman köydet kiertyivät ympärilleni… minut valtasi tuska ja murhe” (Ps. 116:3). Joskus elämä tuntuu kuin tinkimättömän itsevarmalta kuristajakäärmeeltä. Se kiristää...\nYksin armosta · 02.02.2021”Etsi minut!” (Ps. 119:176). Luulin, että minun piti kasvaa isoksi, niin vahvaksi, että voisin painaa takajalkani syvälle turpeeseen, nojata pelottoman soturin voimalla suureen...


Kenties poskettomin asiakaspalaute koskaan: suomalaisnainen pöyristyttää vaatimuksellaan | Halloota\nPiha tuli kolattua, mutta Mikaela ei ollut tyytyväinen. Talon katolla oli nimittäin edelleen lunta. Kyllä, luit oikein, katolla. Tilaajan mielestä se olisi kuulunut myös putsata, sillä kattohan sijaitsee pihassa.\nMikaelan on ehdottomasti sitä mieltä, että naapurin pojan pitäisi palauttaa osa saamastaan kaksikymppisestä sopimusrikkomuksen vuoksi. Tarina ei kerro, minkäikäisen pojan nainen olisi katolle ajanut. Turvavaljaat tuskin kuuluvat tähän anteliaaseen työtarjoukseen.\nLue koko posketon postaus alta. Sen bongasi ensimmäisenä Feissarimokat-sivusto.\nEdellinen artikkeliTämä nerokas maskivinkki ratkaisee ongelman reunojen ilmaraosta\nSeuraava artikkeliHallitus: Uhrin sukupuolen pitää vaikuttaa rikostuomion pituuteen\nJäätelöfirman hämmentävät nettisivut – hautakiviä ja arkkuja käytetään tuote-esittelyyn!\nSuomeenkin viime vuosina vahvasti rantautunut Ben&Jerry's -jäätelömerkki on lähtenyt hyvin erikoiselle markkinointitielle. Mirror-lehti on kaivanut yrityksen vanhan YouTube-videon esiin. Samainen materiaali löytyy...


Buy Kevennä mieltäsi.\nTervetuloa matkalle minuutesi ytimeen. Seuraavien neljän viikon aikana saat pohtia sitä, mitä harvemmin huomioit. Pohdit sitä, mikä on vallalla oleva olotilasi ja miksi. Tarkoitus on, että voit tavoittaa myötätuntoisen, kuulevan ja näkevän otteen ehkä raskaisiinkin ajatuksiin ja asioihin. Uusi jakso tulee saatavillesi parin-kolmen päivän välein (yhteensä 14 jaksoa). Saat siitä aina ilmoituksen sähköpostiisi! Materiaalit ovat käytössäsi vähintään 6 kuukautta kurssin aloituksesta, joten voit käydä niitä läpi täysin omaan tahtiin. Tällä kurssilla sinun ei tarvitse varsinaisesti saavuttaa tai saada aikaan mitään muuta, kuin viritellä kiinnostusta ajatella omia ajatuksiasi. Eri harjoitusten kautta on tarkoitus antaa syvimmän sinussa tulla esiin sellaisena, kuin se juuri tällä hetkellä voi ja tahtoo tulla esiin. Tärkeintä on antautua kokeilemaan erilaisia harjoituksia ja katsoa, mitä huomaat.\nHyvää matkaa itseesi.\nJos sinulle herää mitä tahansa kysyttävää kurssin aikana, voit aina kirjoittaa kurssin vetäjälle Annelille anneli.pohjola@avaamoterapia.fi\nTotal 59.90 €


Suola-autot taas liikkeellä, autoilija estä kalliit vauriot! | Suomen Ruosteenestoliikkeiden Osuuskunta\nSuola-autot taas liikkeellä, autoilija estä kalliit vauriot!\n21.11.2017 16:10 | Suomen Ruosteenestoliikkeiden Osuuskunta\nLumisateet ja liukkaat ajokelit ovat pistäneet suola-autot liikkeelle eikä helpotusta ole ihan heti tiedossa, sillä lunta on luvattu lisää koko Suomeen. Suolaa käytetään teiden liukkaudentorjuntaan ja sen perusajatus ihmishenkien pelastaminen ja liikenteen sujuvuuden parantaminen on lähtökohtaisesti erittäin hyvä. Ihmishengelle ei voi laittaa hintaa, mutta suolan haittavaikutuksille voi ja siitä puhutaan aivan liian vähän. Tiesuolan haittavaikutus autojen ruostumiseen jää helposti turvallisuuden jalkoihin, vaikka kyseessä on autoilijalle kallis kustannnus.\nSuolan haittavaikutuksilla kallis hinta\nSuolan vaikutus autojen ruostumiseen on kaikkein merkittävin eikä ihme, sillä Suomessa tiesuolaa kylvetään maanteille lähes 120 000 000 kiloa, joka tarkoittaa kymmeniä kiloja jokaista Suomen rekisterissä olevaa autoa kohti.\nSuolaa käytetään kun lämpötila liikkuu nollan tuntumassa ja on riski, että maantiet muuttuvat liukkaaksi lumen tai jäätymisen seurauksena. Suola pitää tiet sulana ja muutttaa talvisen kelin nopeasti vetiseksi. Pahin yhdistelmä autolle onkin juuri märkä keli ja tiesuola. Toisin sanoen seuraavien kuukausien aikana autojen ruostuminen on kaikkein pahinta.\nAuton ruostesuojaus on ainoa täydellinen tapa suojata kallis investointi ruostumiselta, sillä nykyauton ruostesuojaus on ollut jo vuosia retuperällä. Ruostesuojaus maksaa helposti yli 800 Euroa, joten turvallisuuden nimissä käytettävä tiesuola tulee melko kalliiksi autoilijoille. Vielä kalliimmaksi tulee, kun antaa ruostumisen edetä niin pitkälle, että katsastuksessa joudutaan puuttumaan peliin.\nHalvin tapa hidastaa ruostumista on pestä autoa säännöllisesti. Nimenomaan auton alustapesusta tulisi huolehtia säännöllisesti, jos autoa ei ole ruostesuojattu, sillä juuri sieltä ruostuminen nakertaa auton arvoa eniten. Ainoa kunnollinen tapa kuitenkin estää auton ruostuminen on huolehtia ruostesuojauksesta ennen kun tiesuola on ruostuttanut auton monimutkaiset alustarakenteet korjauskelvottomiksi.\nautoautoilijafinikorliukkaudentorjuntaruosteRuostuminensuolasuomen ruosteenestoliikkeiden osuuskuntaTalvitiesuola\nAutoalan suurimman ruosteenestoketjun keskusliike.\nLue lisää julkaisijalta Suomen Ruosteenestoliikkeiden Osuuskunta\nVaroitus autoilijalle, suola-autot valmiustilassa25.10.2016 10:54 | Uutinen\nTalvi, suola-autot ja kosteus on muutakin kuin pelkkä talvinen käsite. Nämä kolme tekijää ovat merkittävimmät tekijät suomalaisilla Teillä liikkuvan lähes 3 miljoonan auton ruostumiselle.\nKoituvatko poikkeukselliset sääolot auton kohtaloksi?25.2.2016 10:48 | Tiedote\nViime vuosina talvien sääolosuhteet ovat olleet Suomessa poikkeukselliset. Etenkin helmikuun lähes ennätyksellisistä sademääristä kertoi Helsingin Sanomissa eilen Ilmatieteen laitoksen meteorologi Asko Hutila. Tänäkin vuonna talvi on ollut lauha ja lumi on tullut usein vetenä, jonka takia jo huonokuntoinen tieverkostomme on rapistunut entisestään. Tieverkosto ei kuitekaan rapistu yksin, sillä etenkin automme joutuvat normaalia kovemmalle rasitukselle talvien muuttuessa aina vain lauhemmiksi. Jatkuvasti märkä auto, tiesuola, hiekoitushiekka ja lämmönvaihtelut. Nämä tekijät rapistuttavat tieverkoston lisäksi erityisesti autojamme. Kuluva talvi yhdessä edellisten lauhojen talvien kanssa ovat rasittaneet autoja erityisen paljon. Normaalisti talvisin on useampia pidempiä pakkasjaksoja, jolloin keli kuivuu, suolausta vähennetään ja etenkin ruostuminen hidastuu. Viime vuosina tälläiset jaksot ovat olleet suuressa osassa Suomea harvassa lauhan kelin takia. Suomalainen pesee autonsa keskimäärin


ILMASTOMUUTOKSEEN ON REAGOITAVA AJOISSA — Nina J. Hedkrok\nMasa iloinen kala haluaa uida saasteettomassa Itämeressä (kuvitus Matti Illi. Iloinen kala, kuvalähde: Koulujen kuva-arkisto)\nVaalikampanjani aikana olen keskustellut lukuisten äänestäjien kanssa tulevaisuudesta, siitä miten hiilinieluja saisi pienemmiksi. En ole ilmastoasioissa fanaatikko vaan realisti joka perustan näkemykseni puhtaati faktoihin. Ilmastoasioista on myös hyvä käydä avointa ja rakentavaa keskustelua. Haluan kuunnella ja kuulla kansalaisten mielipiteitä, haluan lukea asiantuntijalausuntoja tutkimustuloksista. Luotan asiantuntijalausuntohoihin jotka perustuvat teknologiakeskusten ja korkeakoulujen tutkimustuloksiin, tutkittuun tietoon. Teknologiakeskuksia tulisikin entisestäään lisätä, myös muualle kuin pääkaupunkiseudulle, jotta tulevaisuudessa saisimme asiantuntevaa osaamista niin kotimaahan kuin vientivaltiksi muihin maihin. Mielestäni parlamentissa tapahtuva äänestys tulisi myös pohjautua tutkittuun tietoon eli faktoihin. Ihmisoikeuksien, eläinten oikeuksien ja luonnonsuojelun puolestapuhujana on hiilinielujen vähentäminen minulle sydämen asia. Syksyllä minusta tulee isoäiti ja siksi haluan, että lapsenlapseni voisivat syntyä, elää ja kasvaa puhtaassa ja turvallisessa elinympäristössä sekä tulevaisuudessa viettää turvallista vanhuutta ilman ympäristösaasteita. Toki toivon samaa turvaa itsellenikin ja Sinullekin. Mielenkiintoisimman keskustelun ilmastomuutoksesta kävin hiljattain ystäväni Matti Illin kanssa jolla on laajempi perehtyneisyys ilmastoasioissa. Ystäväni mukaan kasvihuoneilmiö on vallinnut maapallolla jo miljardeja vuosia jonka ansiosta eläminen täällä pallolla on ylipäätään mahdollista. Ilman kasvihuoneilmiötä maapallon lämpötila olisi -18 astetta nykyisen +15:n sijaan ja maapallo olisi autio, jään peittämä erämaa.Ilmastokysymyksissä pitäisikin kasvihuoneilmiön sijaan puhua kasvihuoneilmiön kiihtymisestä, nopeutuneesta ilmastomuutoksesta tai maapallon hallitsettomasta lämpenemisestä. On arvioitu, että tämän vuosisadan loppuun mennessä ilmasto lämpenee 1,1-6 astetta jolloin meren pinta nousisi jopa 17cm. Lisäksi maapallon kuivat alueet kuivuvat entisestään ja rankkasateet ja tulvat lisääntyvät rannikoilla ja alavilla mailla. Osa ilmaston lämpenemisestä voidaan selittää esimerkiksi auringon säteilyvoimakkuuden muutoksilla ja tulivuorten purkauksilla. Suuren osan ilmastokaasuista muodostaa vesihöyry, jonka syntyyn ihmiskunta ei voi juurikaan vaikuttaa. Ilmakehän valtakaasut typpi ja vety eivät aiheuta kasvihuoneilmiötä. Vesihöyry on luonnollisin kasvihuonekaasuista. Vesihöyryn katoamisaika luonnossa on lyhyt, noin 7 – 10 vuorokautta. Kasvihuonekaasujen viipymisaika ilmakehässä vaihtelee muutamasta päivästä (vesihöyry) satoihin vuosiin (hiilidioksidi, typpioksiduuli). Myös niiden lämpövaikutukset poikkeavat suuresti toisistaan. Esim. typpioksiduulin (dityppioksidi) lämmittävä vaikutus on 300 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin. Ihmisten aiheuttama myötävaikutus ilmaston lämpenemiseen on kiistaton. Jatkossa tulisikin perustaa lisää tegnologiakeskuksia joiden avulla voitaisiin tehdä toistuvuia mittauksia jolloin havaittuinin ilmastomuutoksiin voitaisiin reagoida mahdollisimman nopeasti jotta maapallomme säilyisi myös tuleville sukupolville elinkelpoisena. Nykyinen päätöksenteko ja ilmastokysymysten käsittely on liian hidasta ja siihen tulisi saada pikaisesti muutos. Kansanedustajaehdokas 280 Nina J. Hedkrok, Helsinki, Liike Nyt Kotisivut: www.ninajhedkrok.fi


MYSTEMIN OMA – OyMYSTEMIN JULKAISUJA *\nKategoria: MYSTEMIN OMA\nMULLI MELPERI JATKAA KERTOMUSTAAN II\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 21.5.2019 21.5.2019 Kommentoi MULLI MELPERI JATKAA KERTOMUSTAAN II\nMetsänhoitaja, Toimitusjohtaja, Maa- ja metsätilallinen\nTämän blogin kirjoittaja lupaili aiemmin jättävänsä ilmaston muutoskeskustelussa mulli Melperin elämään omaa elämäänsä ja siirtyvänsä itselleen tutumpiin metsäaiheisiin. Mutta .....\nMuutama päivä sitten tutkimuslaitos Sitra julkaisi taas pelkästään päästölaskelmiinsa perustuvia elämäntapasuosituksiaan, jotka esim. Melperin osalta viittaavat aivan johonkin muuhun kuin niihin olosuhteisiin, jossa Melperin elää osana suomalaista maataloutta.\nSiksi Melperi haluaa edelleenkin kertoa elämästään, jossa ovat mukana päästöjen ohella sekä Melperin ravintoon että sen tuottamisen yhteydessä maahan tai muihin kasveihin sitoutunut hiili. Vain tarkastelemalla näitä kaikkia samanaikaisesti saadaan oikeansuuntainen kuva Melperin elämästä osana hiilen ja KHK-päästöjen kiertoa luonnossa.\nTässä julkaisussa kerrataan ensiksi viime helmikuun päätelmä siitä, että Melperi on oikeastaan aika hiilineutraali otus. Sen jälkeen Melperi kertoo tässä nyt siitä, miten hän nyt muutaman kuukauden vanhempanakin – vajaat puolitoistavuotiaana - on edelleen ilmaston muutoksen suhteen paljon mainettaan parempi eläjä. Ratkaisevana syynä tähän on Melperin kokonaisvaltainen luontosuhde, jossa päivittäisen elämän kuuluvat nurmi- ja viljakasveista saatu ravinto ja toisaalta ilmastokeskustelun myötä julkiseen keskusteluun nousseet Melperin elintoiminnot – erityisesti ns. KHK-päästöt. Näistä KHK-päästöt ovat saaneet yleisessä keskustelussa niin merkittävän aseman, että ilmaston muutosta hillitseviä toimenpiteitäkin valitaan pelkästään päästöjen perusteella vaikka silloin uhkana ovat väärin valitut keinot.\nMelperin viime helmikuun julkaisun kertausta\nViime helmikuussa Melperi siis kertoi, kuinka hänen elämästään oli koottavissa hiilen kierron suhteen varsin yksinkertainen taseasetelma hiilen sitoutuminen ja sen ilmaan palautuminen KHK-päästöt –myös metaani - mukaanlukien. Asetelma esitetään uudelleen kuvassa 1. Melperi on siinä noin vuoden ikäinen ja elopaino vaatimattomasti 270 kg.\nKuvassa 1 esitetään mullikka Melperin hiilitaseasetelma n. 0,5 ha:n pellolta ruokittuna vuoden ajalle. Siinä ovat mukana kaikki keskeiset Melperin elämiseen liittyvät hiiltä sitovat ja päästöjä synnyttävät osat. Hiiltä sitovista osista (vasen pylväs) merkittävimpiä ovat ruuan lähteenä oleva kasvusto (sininen) ja juuriston kasvu (vihreä) sekä oikaisutekijänä ns. lanta- & esikasvihyvitys (puna/harmaa).\nPäästöjä (oikea pylväs) tuottavat merkittävimmin Melperin normaalit elintoiminnot (tumma punainen), juuriston (=maaperän) normaalipäästöt (tumma vihreä, sis. myös. sitoutunutta hiiltä) sekä nyttemmin paljon tutkitut KHK-päästöt (kirkkaan punainen ja turpeella vaalean ruskea). Tase on näiden pylväiden erotus hiilenä (C-Ekv) mitattuna toisaalta pelkästään kivennäismaille ja toisaalta kaikille pelloille yhteensä; turvepeltojen vaikutus osuudellaan painotettuna.\nMolempien laskelmien mukaan pahana KHK-päästöjen tuottajana pidetty Melperi onkin koko hiilitaseeltaan aika hiilineutraali otus.\nMelperi jatkaa kertomustaan\nNyt Melperi jatkaa kertomustaan muutaman kuukauden vanhempana ja noin 400 kiloa painavana nuorena nautana. Matkaa täysi-ikäisten sonnien painoluokkaan Melperillä on vielä ainakin 200 kiloa. Siksi tämä Melperin kertomuksen jatko sopii oikeastaan paremmin nuoren hiehon/lehmän mitoilla tehdyksi.\nSyyn käsitellä hiilitasetta uudelleen antoivat kirjoittajalle alussa mainittu Sitran päästötutkimus ja ne yhteydenotot, joissa kysyttiin lisää tietoa naudan hiilineutraalisuudesta. Vaikka tutkimuksiin perustuvat tiedot asiasta ovat varsin hajanaisia, on kirjoittaja eri tutkimuslähteistä kokoamiaan tietoja ja kokemustaan käyttäen täydentänyt arviotaan nuoren naudan hiilitaseesta. Se esitellään jäljempänä omassa luvussaan. Sen perusteella kirjoittaja on entistä vakuuttuneempi siitä, että paljolti KHK-päästöihin - erityisesti metaaniin - perustuvat haitta-arviot antavat Melperin elämästä vääristyneen kuvan.\nKasvustojen kyky sitoa hiiltä vaihtelee paljon\nEnnen kuin Melperi jatkaa hiilitaseen käsittelyä, kirjoittaja haluaa muistuttaa lukijaa erilaisten kasvustojen kyvystä kompensoida päästöjä sitomalla hiiltä. Sitä kuvataan muutamalla tyyppiesimerkillä kuvassa 2. Siinä ovat mukana kahden tavallisen peltokasvuston ja luonnonvaraisen kukkakedon lisäksi kolmen eri-ikäisen männikön vuotuisia kasvulukuja, kaikki puhtaana hiilenä mitattuna. Luvut ovat monille viljojen, karjan tai metsien kasvattajille hyvin tuttuja. Muille kuvan keskeinen sanoma on, että ilmaston muutoksen kannalta ovat merkityksellisiä myös hyvässä kasvukunnossa olevat pellot ja metsät. Ilmaston muutoksen suhteen ne sisältävät paljon parempia mahdollisuuksia kuin pelkät päästörajoitukset konsanaan.\nKuvan 2. kasvupylväät kertovat nurmen, viljan tai keski-ikäisen metsän hyvästä hiilensitomiskyvystä. Vertailun vuoksi samaan kuvaan on lisätty luonnontilaan jätettyjen kuivahkon kedon ja vanhan, 100-vuotiaan metsän kyky sitoa hiiltä. Selvä päätelmä tästä on, että aktiivinen metsän tai peltojen viljelijä sitoo vuosittain hiiltä monin verroin enemmän kuin luonnontilaan jätetyt pellot tai metsä. Tämä on tosiasia, joka pitää muistaa, halusi sitä tai ei.\nToinen kuvaan liittyvä päätelmä on, että kasvukunnon ylläpitäminen on taitolaji, joka vaatii jatkuvaa tai ainakin määräajoin myös viljelijänsä toimia ja läsnäoloa. Muuten tuloksena on lähinnä museoituja kasvustoja – kukkaketoja ja hidaskasvuisia vanhoja metsiä.\nNuoren naudan hiilitase, jatkoa\nTämän jälkeen noin puolitoistavuotia Melperi jatkaa kertomustaan hiilitaseestaan. Ruokaa kuluu nyt aiempaa enemmän ja muitakin Melperin elämiseen liittyviä lukuja on kuvan 3 hiilitaselaskelmassa tarkistettu. Erityisesti Melperi on siinä keskittynyt omasta elämisestään kertyviin hiilitaseen hyvitys- eli bonustekijöihin. Niistä ovat merkittävimpiä lannan kasvubonus ja nurmen viljelykierrossa saatava - ns. paremman sadon esikasvibonus sekä nurmikasvien viljelyprosessissa maahan eripituisin jaksoin sitoutuva hiili.\nKuvassa 3 esitetään noin puolitoistavuotiaan nauta Melperin yhden vuoden hiilitaselaskelma 0,65 ha:n pellolta ruokittuna. Laskelma on tarkistettua jatkoa Melperin edelliseen julkaisuun helmikuulta. Laskelmassa ovat mukana kaikki keskeiset Melperin elämiseen liittyvät, hiiltä sitovat ja päästöjä synnyttävät osat, eivätkä sen päätelmät merkittävästi eroa aikaisemmasta. Hiiltä sitovista osista (vasen pylväs) merkittävimpiä ovat ruuan lähteenä oleva kasvusto (vihreä) ja juuriston kasvu (punainen) sekä oikaisutekijänä ns. kasvuhyvitykset (violetti).\nPäästöjä (oikea pylväs) tuottavat merkittävimmin Melperin normaalit elintoiminnot ja hajoava biomassa (vihreä), juuriston (=maaperän) normaalipäästöt (punainen) sekä nyttemmin paljon tutkitut KHK-päästöt (ruskea ja turpeella vaalean ruskea).\nTase (Kolmas hyvin matala pylväs) on näiden pylväiden kasvubonuksella ja prosessiin sitoutuneella juurihiilellä (tumma vihreä) oikaistu erotus hiileksi (C-Ekv) laskettuna. Turvepeltojen vaikutus on mukana osuudellaan painotettuna.\nKuvan oikeassa ylänurkassa olevassa kaaviossa näkyy miten kasvubonukset ja sitoutunut juurihiili korvaavat lähes kokonaan KHK-päästöjen vaikutuksen.\nNäin pahana KHK-päästöjen tuottajana pidetty Melperi on edelleen aika hiilineutraali otus.\nKuvassa 3a Melperi täydentää aikaisempaa hiilitaselaskelmaansa vertaamalla ns. hyvitys- eli bonustekijöiden suuruutta KHK-päästöihin.\nSen mukaan kuvassa 3a esitettävän lannan kasvubonuksen ja nurmen viljelykierrossa saatava – ns. paremman sadon esikasvibonuksen (violetit) sekä juuristojen kasvun kautta maahan sitoutuvan juuristohiilen (vihreä) yhteisvaikutuksen voi arvioida kompensoivan kivennäismailla naudan KHK-päästöt (ruskea pylväs) kokonaan. Jos turvemaiden päästöt (vaalea ruskea) ovat mukana, olisi ko. hyvitystekijöiden kattavuus yli 90 %. (KHK-päästöt LUKE 2019 mukaan.)\nEdellä mainitttujen kasvubonusten lisäksi hyvitystä voisi saada aikaan myös polttamalla lannan orgaanisia aineosia erikseen mädätettynä biokaasuna ja siten korvata fossiillisia polttoaineita.\nKuvan 3a hyvitystekijöistä lannan kasvubonuksen ja nurmen viljelykierrossa saatavan - ns. paremman sadon esikasvibonuksen Melperi tietää olevan viljelijöille hyvin tuttuja.\nVähiten tutkimustietoa ja muutakin tietoa Melperillä on nurmiviljelmillä maahan sitoutuvasta juuristohiilestä. Sitä syntyy ja esiintyy viljelyvuorossa oleville nurmilohkoille ja osa siitä säilyy viljelykierrossa peltolohkoilla nurmivaiheen jälkeenkin – tosin ajan myötä vähentyen.\nTutkimustietojen rajallisuudesta johtuen Melperi tukeutuukin juuristohiilen määräarvioissaan myös jokaisen viljelijän havaittavissa oleviin viljelysmaan ominaisuuksiin. Tässä Melperin tiedoista lukijalle muutama maininta:\n- Nyrkkisääntönä juuristoon sitoutuvan hiilen kokonaismäärän sanotaan nurmilla olevan ainakin puolet maanpäällisestä kasvustosta; parhaimmillaan jopa saman verran. Suurin osa siitä on mukana itse kasvuprosesissa, jossa se kyllä hajoaa ajan myötä, mutta hitaammin kuin esim. maanpäällinen korsisto.\n- Eräässä tutkimuksessa vuosittain syntyvän juuristohiilen määräksi on nurmikasvustoilla mitattu lähes 1000 kg/ha/v.\n- Osa syntyvästä juuristohiilestä jää maahan myös pitkäaikaisempaan muotoon, jonka määräarviona on esitetty 100-200 kg/ha/v. Luvuissa on oltava jotain perää. Mistä se ruokamulta, jossa hiilen määrä on tyypillisesti yhdellä peltohehtaarilla 100-200 tn, muuten olisi syntynyt.\n- Ratkaisevaa tässä on, että viljelykierrossa nurmen myönteinen vaikutus ulottuu laajemmalle alalle (2..3-kertainen) kuin Melperi k.o vuonna ravinnokseen tarvitsee.\nMm. edellä kerrotuin tiedoin Melperi arvioi juuristomassasta jäävän maahan kestoltaan eripituisin jaksoin varovaisestikin laskien yhteensä noin puolet. Näin kuvan 3a kaksi hyvitystekijät eliminoisivat kivennäismailla naudan KHK-päästön kokonaan ja jos turvemaiden päästöt ovat mukana, yltäisi ko. hyvitystekijöiden kattavuus yli 90 %:n.\nNäin Melperi huomaa kertomuksensa lopuksi edelleen olevansa melko hiilineutraali otus. Ja edelleenkin pelkästään päästökaasuihin rajoittuvat julkaisut saavat Melperin epäilemään, että kysymyksessä on joko syvä tietämättömyys tai tarkoituksellinen harhaanjohtava viestintä.\n1) Näiden Melperin kertomusten tarkoituksena ei ole ollut mitätöidä erilaisia, ilmaston kannalta sinänsä ansiokkaita päästötutkimuksia. Arvostan sitä työtä mitä tutkijat silläkin saralla tekevät. En kuitenkaan voi ohittaa sitä tosiasiaa, että luonnon käyttäytymistä arvioitaessa - tässä tapauksessa hiilen kiertoa luonnossa - on koko prosessi otettava mukaan tarkasteluun. Melperin pari kertomusta ovatkin osoitus siitä, miten erilaisiin johtopäätöksiin tullaan tarkastelemalla koko hiilen kiertoprosessia tai vain osaa siitä.\nYli 70 vuoden luontokokemuksella tämän blogin kirjoittaja on taipuvainen pitämään Melperin kertomuksiin perustuvia johtopäätöksiä oikeina. Ainakin siinä on otettu huomioon merkittävimmät hiilen luonnonkiertoon liittyvät tekijät suomalaisen nautamullikan elämässä. Luvut toki voivat jatkossa tutkimusten myötä tarkentua. Tätä taustaa vasten kirjoittaja ei pidä oikeana eikä myöskään hyväksy sitä, että toimenpidesuositukset perustuvat vain osaan hiilen kiertoa - tässä tapauksessa paljolti KHK-päästöihin. Olisi masentavaa myöhemmin havaita, että esim. suurella metelillä ilmaston muutoksen johdosta kielletty naudanlihan käyttö ihmisen ravintoketjussa ei Melperin hiilineutraaliuden myötä saisikaan ilmastossa mitään muutosta aikaan.\n2) On esitetty, että väestö pitäisi päästöjen vähentämiseksi keskittää kaupunkeihin. Tämänkin päätelmä rakentuu pitkälti vain päästöjen tarkasteluun. Silloin jätetään huomiotta se, että kokonaiset elinkeinoryhmät ylläpitävät kasvustojen kykyä sitoa hiiltä ja sitä kautta vähentävät päästöjen haitallista vaikutusta. Iso merkitys tässä on kasvustojen hyvällä hoidolla ja viljelyllä. Jos näin ei tehdä, tilalle tulee uhkakuva, että pellot muuttuvat kukkakedoiksi ja metsät museoituvat. Kuvassa 2 näkyi miten silloin hiilen sidonnassa menetetään paljon enemmän kuin päästöjen vähentämisessä voidaan koskaan saavuttaa. Siksi on tärkeätä pitää huolta myös hiilen sidonnan edellytyksistä. Ja pitää muistaa, että kasvukunnon ylläpitäminen on taitolaji, joka vaatii jatkuvaa tai ainakin määräajoin myös viljelijänsä toimia ja läsnäoloa. Tästä syystä viisaassa ilmastonmuutoksen torjunnassa toimintatapaohjeet ovat puhtaalle kaupunkiväestölle täysin erilaiset kuin niille, jotka elinkeinojensa tai harrastustensa kautta sitovat hiiltä ja siten tasapainottavat ilmaston kaasupitoisuuksia paljon vahvemmin kuin päästöjen rajoittajat konsanaan. Aluksi hiilen sitomiseen riittää jo pieni tonttipuutarha.\n.3) Lopuksi kirjoittaja haluaa muistuttaa, että tehtyjen laskelmien perusteet ovat peräisin suomalaista oloista eivätkä ne sellaisenaan sovi muualla käytettäväksi. Vastaavasti eivät muualla tehdyt arviot myöskään kuvaa suomalaisen naudan elinkaarta.\nJulkaistu 21.5.2019 21.5.2019 Kommentoi MULLI MELPERI JATKAA KERTOMUSTAAN II\nBLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA” 5\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 1.3.2019 1.3.2019 5 kommenttia artikkeliin BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”\nJulkaistu 1.3.2019 1.3.2019 Avainsanat disinformaatio, hiilitase, ilmastonmuutos, luonto, päästöt, Sitran tutkimus5 kommenttia artikkeliin BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”\nMELPERI, ILMASTONMUUTOKSEN SUURI SYNTIPUKKIKO?\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 15.2.2019 18.2.2019 Kommentoi MELPERI, ILMASTONMUUTOKSEN SUURI SYNTIPUKKIKO?\nBlogin tässä julkaisussa kerrataan ensiksi avausjulkaisussa käsiteltyä hiilitaseen merkitystä hiilen kierron kuvaajana. Tämänkertaisen jutun varsinaiseksi aiheeksi otetaan kuitenkin avausjulkaisussa luvattu juttu ”Melperistä”, joka nautamullikkana kertoo havaintonsa hiilen kierrosta omassa elämässään. Siinäkin hiilitase kertoo hiilen kierrosta paljon enemmän ja monipuolisemmin kuin pelkät päästöt. Siksi pelkästään päästökaasuista kertovat jutut saavat Melperin epäilemään, että kyseessä on tarkoituksellista harhaanjohtavaa viestintää.\nBlogin synnyn kertaus\nKuva 1. Helsingin ja Kurikan kuntien hiilitaseet\nBlogin ensimmäisessä julkaisussa verrattiin Helsingin ja Kurikan kuntien hiilitaseita, josta on oheinen kuva. Siinä lukijalle halutaan muistuttaa, ettei ilmastomuutoksen tarkastelu vain hiilidioksidipäästöinä (punaiset pylväät) – kuten mm. Iltalehti ja Ilkka 16-20.10.2018 tekivät - kerro koko totuutta hiilen asemasta luonnossa. Jos kuvaan lisätään kasvillisuuden sitoma hiili (siniset pylväät) ja näiden molempien perustella laskettu hiilitase (vihreät pylväät) saadaan totuudenmukaisempi kuva kuntakohtaisesta hiilen kierrosta luonnossa.\nVertailukuntien hiilitase osoittaa Helsingin kohdalla noin 600000 tn C-Ekv negatiivista tasetta (päästöjä) ja Kurikan kohdalla noin 66000 tn C-ekv positiivista tasetta (nielu). Hiilidioksidiekvivalenttitonneiksi muunnettuna ja päästökaupan 20,- eur/tn CO2-Ekv hinnalla hinnoiteltuna Kurikan positiivinen hiilitase merkitsisi – jos se olisi mahdollista - Kurikan asukkaille yhteensä 5,0 milj. euron vuotuista myyntituloa.\nHuomautus. Kaavioissa samoin kuin tekstissäkin käytetään tarkoituksella hiilidioksidiekvivalentin asemesta hiiliekvivalenttia, joka on molekyylipainoin mitattuna 27% hiilidioksidiekvivalentin määrästä.\n”Minäkö, Melperi, olen ilmaston muutoksen suuri syntipukki”.\nKuva 2. Melperin KHK-päästöt/v\nTässä luvussa mullivasikka Melperi toteaa, kuinka hänenkin kohdallaan asioista kerrotaan monesti samaan tapaan kuin edellisessä luvussa mainitussa kuntaselvityksessä on tehty. Eli kerrotaan pelkistä päästöistä. (Kuva 2.) Edelleen hän toteaa, että pelkkä päästöjen tarkastelu johdattaa ihmiset aivan omituisiin päätelmiin ilmastonmuutoksesta ja sen hallinnasta.\nLopuksi Melperi kysyykin: ”Miksi minä olen se ilmaston muutoksen suuri syntipukki? Eivät taida väitteen esittäjät oikein olla perillä hiilen kiertokulusta Melperin elämässä.”\nTämän jälkeen Melperi vähän mietittyään alkaa kertoa, kuinka hiilen kierrosta luonnossa on kohtuullisella vaivalla koottavissa seuraava varsin yksikertainen hiilen taselaskelma. Se tehdään tässä vähän varttuneemman mullin kohdalla. Melperi on silloin noin vuoden vanhempi ja painaa vaatimattomasti noin 270 kg. Paino on vähän alle yleisen keskitason, mutta se ei vaikuta olennaisesti taselaskelman päätelmiin.\nMelperin hiilitase A. Kertomuksensa tueksi Melperi esittelee jo tässä vaiheessa osan laskelmansa tuloksista kuvassa 3a. Laskelman keskeiset perusteet hän esittelee kuvan jälkeisessä tekstissä.\nKuva 3a. Melperin hiilitase, kivennäismaa\nKuvassa 3a, Kivennäismaan hiilitase, esitetään mullikka Melperin hiilitaselaskelma Melperi vuoden ajan 0,5 ha:n kivennäismaa-pellolta ruokittuna. Siinä ovat mukana kaikki keskeiset Melperin elämiseen liityvät hiiltä sitovat ja päästöjä synnyttävät osat. Hiiltä sitovista osista (vasen pylväs) merkittävimpiä ovat ruuan lähteenä oleva kasvusto (sininen) ja juuriston kasvu (vihreä) sekä oikaisutekijänä ns. bioainepalautus (= lantaa yms) (väri punainen/harmaa otsikko). Päästöjä (oikea pylväs) tuottavat merkittävimmin Melperin normaalit elintoiminnot (tumma punainen), juuriston (=maaperän) normaalipäästöt (tumma vihreä) sekä nyttemmin paljon tutkitut KHK-päästöt (kirkkaan punainen). Tase on näiden pylväiden erotus hiilenä (C-Ekv) mitattuna. Sen mukaan pahana KH-kaasujen tuottajana pidetty nauta onkin todellisuudessa aika hiilineutraali otus.\nLaskennallisesti mallissa mukana on noin 40 muuttujaa.\nNäistä vaikeimmin oli löydettävissä tietoa juuristohiilen käyttäytymisestä maaperässä. KHK-päästöistä oli kyllä tietoa sieltäkin. Vähän skeptisesti tähän kohtaan voi liittää ajatuksen, että tutkimustoimintakin näyttää kulkevan muotivirtausten mukaan. Muodikkaista asioista (tällä hetkellä päästöt) löytyi heposti tietoa – ei muodikkaista huonommin.\nToisaalta oli ilo havaita, että on sitä osattu ennenkin. Vanhimmat laskentamalliin sijoitettujen tietojen perusteista löytyivät ”Maatalouden Pikkujättiläisestä” v:lta 1944 ja ”Maanviljelijän tietokirja 1:stä” v:lta 1967.\nMelperin laskelman perusteita: Noin yksivuotias Melperi, jonka paino olkoon silloin noin 270 kg, pärjää hyvin 0,5 hehtaarin kasvisadolla/v – viljaa ja ruohoa. Päivässä se pistelee ruokaa suihunsa 60 MJ ja 21900 MJ vuodessa. Tämä vastaa vajaat 2000 kg viljaa, mikä on käytännössä helposti mahdollista. Hiiltä sato on sitonut Melperin ruuaksi ilmasta ainakin (45% kuiva-ainepainosta) 800kg/v. Sen lisäksi luonto on sitonut olkiin ja kasvien juuriin ainakin saman verran kuin nurmeen ja jyväsatoon yhteensä.\nKaikkiaan Melperin ruoka ja maanpäällinen muu kasvusto (oljet) sitovat ilmasta hiiltä vuoden aikana yli 1200 kiloa.\nNoilla eväillä Melperi kasvaa noin 700 g/pv ja 270 kg/v. Teuraspainoa siinä on – vaikkei Melperi mitään liharotua olekaan - noin puolet eli 135 kg.\nJa entäs ne Melperin päästöt. Niitä on sekä sellaisia, jotka käsitellään päästölaskelmisssa että sellaisia, jotka tapahtuvat joka tapauksessa ja siten vaikuttavat hiilitaseeseen.\nNormaaliin elämään kuuluu tietenkin hengitys, jossa Melperi puhaltaa ulos hiilidioksidina syömästään ruuasta noin 400 hiilikilon verran vuodessa. Tämä on siis päästö, mutta epävirallinen, se kun ei kuulu viralliseen päästölistaan.\nLantana ja vähän virtsanakin Melperi palauttaa niinikään lähes puolet syömastään ruuasta eli hiilenä noin 350 kg ja kuivikkeet päälle, jotka viisas maanviljelijä tietenkin piilottaa peltoonsa tai kehittää energiaksi. Tämä ei siis ole välitön päästö. Peltoviljelyssä sillä on kasvuston ja myös päästöjen kannalta monia myönteisiä vaikutuksia. Niistä voi lukea tarkemmin LUKE:n web-sivuilta, mutta Melperi tietää nämä omasta elämästään muutenkin.\nMelperiin itseensä hiiltä sitoutuu niin vähän – muutamia kymmeniä kiloja – jotta se jätetään tässä laskelmassa toistaiseksi huomiotta.\nMutta Melperin luovuttama lanta, se saa pellolla ravinteidensa kautta aikaan myönteisiä vaikutuksia. Kasvit tykkäävät Melperin lannasta ja sitovat ilmasta hiiltä, arviolta viidenneksen enemmän kuin muuten tapahtuisi. Tärkeätä tässä on myös lannan ravinteiden aikaansaama lisäkasvu. Melperin vuodessa nämä merkitsevät yhdessä useita satoja kiloja lisää sidottua hiiltä. Sen kyllä pellosta elävät ovat kyllä tienneet jo ennenkin. Sitä kuvaa sanonta ”Ei mullit kukkakedolla liho”\nVaikeinta Melperille oli löytää tietoa ja siten numeerisesti arvioida hiilitaseen kehittymisestä maaperässä; siinä missä kasvien juuristot kasvavat ja bakteerit viihtyvät. Kokemuksensa perusteella Melperi osaa kuitenkin arvioida, että ainakin kivennäismailla sopivasti nurmia kasvukierrossa vuorottelemalla ruokamulta pysyy hyvässä kunnossa eikä hiilen määrä siinä ainakaan silloin vähene. Mitään suuria hiilen nettositoutumisia Melperi ei kuitenkaan paremman tiedon puuttuessa osaa laskelmassaan käyttää – vähäisiä kylläkin.\nToisaalta maaperästä vapautuu aina jossain määrin hiilidioksidin ohella muita kasvihuonekaasuja, jotka ovat niin sanotusti virallisessa päästöseurannassa (mm. metaani, dityppioksidit). Siksi Melperi on seurannut myös ilmastopäästöjen virallisempaa keskustelua. Niistä hän on havainnut, että hän on hyvä kasvihuonekaasujen (KHK-päästöt) tuottaja. Omaa hiilitasettaan ajatellen Melperi etsi LUKE:n Taloustohtorin sivuston ja siellä ”Kasvihuonekaasulaskenta” palvelun. Siellä Etelä-Pohjalaisen lihakarjalaskelman teetettyään Melperi totesi hiilenä mitatuksi päästöarvokseen 700 kg C-ekv/v ilman turvemaita.\nMelperin hiilitase B. Jos edellä olevaan kivennäismaalaskelmaan A. lisätään myös turvepeltojen vaikutus osuudellaan painotettuna, muuttuu kaavio päästöjen KH-kaasujen ja taseen osalta kuvan 3b mukaiseksi.\nKuva 3b. Melperin hiilitase. Turveosuus mukana.\nKuva 3b, Hiilitase, jossa ovat mukana myös turvepellot osuudellaan painotettuna. Tässä laskelmassa tase painuu lievästi negatiiviseksi, mutta niin vähän, että hiilitaseen päästöarvo on edelleekin vain kymmenesosa KH-kaasujen päästöistä\nMuilta osin kuvan 3b arvot ja tulkinta ovat samat kuin kuvassa 3a.\nPuhtaan turvepellon tase esitetään myöhemmin, kun turvepohjaisen maaperän hiilen kierrosta on käytettävissä enemmän luotettavasti tutkittua tietoa.\nMelperin päätelmiä: Laskelmastaan helpottuneena Melperi pani merkille, ettei hänen elämänsä olekaan luonnon kierrossa suuri päästölähde - toisin kuin yleisesti annetaan ymmärtää. Oikeastaan Melperi on aika hiilineutraali. Ihminenkin itsessään on pahempi päästölähde. Eihän ihminen syö ruohoakaan siinä määrin kuin Melperi. Tämän havaittuaan Melperi paheksuu syvästi sitä, että hänenkin olemassaolostaan on KHK-päästöjen merkeissä annettu täysin harhaanjohtava kuva.\nPian Melperi huolestui kuitenkin uudelleen runsaista uutisista naudan lihan käsittelystä ns. punaisena lihana. Nyt tekemästään laskelmasta valpastuneena Melperi on hyvin epätietoinen siitä, paljonko uutisissa on selvää tarkoituksen-hakuisuutta tai mitkä riskitekijät johtuvat puhtaasti länsimaisesta tavasta toimia ja elää. Tämän aiheen Melperi jättää kuitenkin asiaan vihkiytyneiden kertottavaksi. Omasta puolestaan Melperi pahoittelee kuitenkin sitä, jos moni suomalainen on Melperin - jo edesmenneiden - sukulaisten kautta kohdannut punaisen lihan aiheuttamia vaivoja tai on muuten ajautunut yliravitsemustilaan.\nSamoin Melperi on huolissaan myös siitä, ettei hyvää suomalaista ravinnontuotantoa enemmän käytetä maapallon nälkää näkevän väestönosan hyväksi. Puhetta kyllä riittää - tekoja vähemmän. Tässä kohtaa Melperi haluaa mainita mm. ne kaksi - vai onkohan kysymyksessä yksi ja sama henkilö - pohjalaista viljelijää, jotka Afrikassa ja Pohjois-Koreassa perehdyttävät paikallisia asukkaita perunan siemenviljelyyn tavoitteena perunan laajempi tuotanto ruuaksi näissäkin maissa.\nJa lopuksi Melperi haluaa muistuttaa lukijaa siitä, että hän on sukulaistensa tavoin hyvä käyttämään nurmea merkittävässä määrin ravinnokseen; nurmea, joka on monissa osin Suomea hyvä kasvinviljelyn muoto. Siihen eivät kaikki pysty - ei ihminenkään. Onhan hänellä, Melperillä, neljä mahaakin. Ihmiselläkin kun on vain yksi.\nP.S. Tätä julkaisua 15.02.2019 kirjoitettaessa tulikin Ylen uutissivustolle juttu juupajokisesta karjankasvattajasta, joka jo omalla toiminallaan on osoittanut hiilineutraalin karjankasvatuksen olevan hyvin mahdollista ja yllä laskelman olevan siinä suhteessa täysin realistinen. Painotukset käytännön toimien ja laskelman välillä saattavat toki poiketa huomattavastikin. MY\nJulkaistu 15.2.2019 18.2.2019 Avainsanat disinformaatio, hiilitase, ilmastonmuutos, luonto, päästöt, Sitran tutkimusKommentoi MELPERI, ILMASTONMUUTOKSEN SUURI SYNTIPUKKIKO?\nVASTAUS: MISTÄ ILMIÖSTÄ ON KYSYMYS?\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 5.2.2019 8.2.2019 Kommentoi VASTAUS: MISTÄ ILMIÖSTÄ ON KYSYMYS?\nMistä ilmiöstä on kysymys?\nOyMystemin blogin avausjulkaisussa ”Luonnossa on kasvuvoimaa ja mukautumiskykyä” oli viimeisenä kuva, jossa kysyttiin mitä kuvan puulle on tapahtunut? Tulkinta jätettiin lukijan tehtäväksi. Tässä julkaisussa kerrotaan kuvan salaisuus.\nMitä kuvan puulle on tapahtunut:\nYhdessä OyMystemin avausjulkaisuista ”Luonnossa on kasvuvoimaa ja mukautumiskykyä”\noli viimeisenä oheinen kuva. Siitä kysyttiin ”Mitä tässä on tapahtunut?” Kuvan tulkinta ja selitys jätettiin lukijan tehtäväksi ja haluttaessa myös vastattavaksi.\nVastaus: Kuvassa on tavalliseen, miehen korkuisen mäntytaimen latvakasvaimeen vartettu sembramännyn oksan vuosiverso kuvattuna viime syksynä, 53 vuotta varttamisen jälkeen. Varttamisen teki tämän blogin kirjoittaja kotitilansa pihapiirissä vuonna 1965 kesäkuussa Metsänjalostusäätiön metsänhoitajan Lauri Kärjen Hyytiälässä pitämän, metsäpuiden jalostustekniikkoja käsittelevän koulutuspäivän jälkeen.\nKuva on otettu syksyllä v. 2018. Rungon paksuus on vähän yli 20 cm. Ohuempi tyviosa on siis suomalaista mäntyä ja paksumpi latvaosan alku sembramäntyä. Miksi paksuuksille on käynyt näin ei kirjoittajalla ole selitystä. Puiden liittymä on edelleen noin 1.5 m:n varttamiskorkeudella.\nToisessa kuvassa keskellä näkyy, miltä kyseineen puu näyttää nyt syksyisessä maisemassa.\nSiinä ovat suomalaisen männyn tyviosa ja sembramännyn latvaosa jatkaneet yhdessä kasvuaan tuon 53 kasvukautta.\nBlogin lukijoista kuvassa kysytyn ilmiön - kahden puulajin varttamisen - on tunnistanut kaksi henkilöä; mm. Puulaakin ajoilta tuntemani Raimo Tapanainen Tampereelta tai oikeammin nyt Ylöjärveltä.\nKiitos vastanneille ja muillekin lukijoille mielenkiinnosta kuvan aiheeseen!\nJulkaistu 5.2.2019 8.2.2019 Kommentoi VASTAUS: MISTÄ ILMIÖSTÄ ON KYSYMYS?\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 20.1.2019 31.1.2019 Kommentoi LUONNOSSA ON KASVUVOIMAA JA MUKAUTUMISKYKYÄ\nTässä julkaisussa kirjoittaja hämmästelee kolmen 1970- ja 1990-luvuilla ns. pluspuu- tai 1.5- sukupolven jalostusmateriaalilla viljeltyjen männiköiden kasvuvoimaa. Vaikka näitä männiköitä ei ole monta, ovat ne selkeydessään olleet kirjoittajalle riittävä syy kertoa näistä havainnoista metsien uudistamista ja käsittelyä silmälläpitäen. Samalla kirjoittaja on saanut muutaman havainnon luonnon kyvystä valmistautua muuttuviin olosuhteisiin.\nLuonnon kanssa koko ikäni eläneenä jaksan toistuvasti ihmetellä luonnon itsensä\nselviytymiskykyä ja jatkuvaa muuntumista, jonka kautta luomakunta on selviytynyt ajasta toiseen. Tältä pohjalta en ole koskaan oikein ymmärtänyt luontoa yltiösäilyttävästi suojelevaa näkökulmaa – ikäänkuin luonnon konservoimista tiettyyn tilanteeseen. Kyllä luonto on aina ratkaisunsa hakenut.\nHyvän opetuksen siitä, ettei metsäluonto elä tertiaalitaloutta kirjoittaja sai viime syksynä omalla metsäpalstallaan silmäilleessään v. 1976 istutetun, nyt 44 vuotiaan (taimet 1+1v) männikön hakkuutarvetta ja puita, joista suurimmat jo täyttivät reilusti tukkimitan. Puita katsellessani mieleeni tunkeutui kuitenkin aivan muu ajatus: ”Eihän tällä kasvupaikalla ja tässä iässä ole normaalisti tämän kokoista puustoa.” Havainto sai minut selvittämään asiaa samantien vähän enemmän.\nKohde on istutettu 1976. Istutus tehtiin jo kerran vuotta aiemmin v. 1975 Metsänjalostussäätiön kasvihuonetaimilla, mutta kova pakkanen (-8*C) kesäkuun alkupäivinä v. 1975 nujersi karaistumattomat männyn taimet. Kohde istutettiin uudelleen v. 1976 Metsäjalostusäätiön tuottamilla, valikoitujen pluspuumäntyjen 1m+1v taimilla. Taimikko perattiin aikanaan, mutta kirjoittajan kiireisestä työelämästä johtuen metsikkö ei päässyt kehittymään aivan puhtaana männikkönä. Ensiharvennus tehtiin v. 2006.\nLisää havaintoja jalostetun siemenaineksen kehittymisestä metsäksi sain viime syksynä kahdesta v.1994 ja v.1999 kylvetystä mäntytaimikosta, joiden kehitysta kuvataan jäljempänä parin tekstikappaleen verran.\n1.5 sukupolven jalostusmannikön kehitystä. Sen siemenaines on peräisin siemenviljelmältä n:ro 358. Männikkö on nyt 24 vuotias. Kasvupaikka on tyypillistä puolukkatyyppiä.\nvuotias ja ns. valtapituus on noin 7 metriä, mikä lähes parilla metrillä ylittää vastaavat taulukkoarvot. Sen juokseva vuotuinen kasvu on nyt pikaisen arvion mukaan 7-8 m3/ha/v, mikä sekin näyttäisi ylittävän normaalimetsän kasvun.\nIlmastonmuutokseen liittyen voi edellä kerrotuista kahdesta nuoresta ja yhdestä keski-ikäisestä männiköstä todeta, että jo parikymppisenä ne kasvuvoimassaan ylittävät samanlaisen kasvupaikan 100-vuotiaan männikön kasvun ja viidentoista vuoden kuluttua ne tekevät sen ainakin kaksinkertaisena.\nArvelen, että edellä kerrotun johdosta moni tieteilijä heittää epäilyksen varjon esitetyiile tuloksille ja jalostetun taimi- tai siemenmateriaalin käytölle metsissä yleensäkin. Sen he tehkööt vapaasti. Havaintojeni perusteella on kuitenkin varmaa, että omia metsiäni uudistettaessa käytetään aina vähintään valintajalostuksen kautta kehitettyä taimi- tai siemenainesta. Siihen nämä näytöt riittävät mainiosti.\nSeuravassa kuvassa on Metsänjalostussäätiön viljelyaineiston mukana joskus 1970-luvulla tullut kuusi. Sen alkuperän on lähetyslistassa kerrottu olevan jossain Pielisen ympäristössä, mutta näkyy tuo Pohjanmaallakin menestyvän.\nViimeisen kuvan tulkinnan ja selityksen jätän lukijan tehtäväksi:\nMitä tässä kuvassa on tapahtunut?\nKommentoi, jos asia kiinnostaa.\nVastaus kerrotaan jossain myöhemmässä julkaisussa.\nJulkaistu 20.1.2019 31.1.2019 Avainsanat avohakkuu, ilmastonmuutos, luonto, metsä, metsänhoito, metsänjalostus, monimuotoisuusKommentoi LUONNOSSA ON KASVUVOIMAA JA MUKAUTUMISKYKYÄ\nKirjoittaja Ylinen Matti EJulkaistu 20.1.2019 28.2.2019 Kommentoi ”KOKEMUKSIEN KAUTTA LUONNON TUNTEMISEEN”\nKirjoittaja kasvoi maalaistalon poikana ja eli lähes 20 ensimmäistä ikävuottaan monien ikätoveriensa tavoin - tämänpäivän luontotermein ilmaistuna - melko puhdasta luonnon kiertotaloutta.\nSiinä tulivat tutuiksi hevosten kera keväisin pellot ja kylvöt, kesällä heinänteko sekä elokuusta alkaen rukiin ja rehuviljan leikkuu ja puinti. Päivittäin hoidettiin lehmät ja lypsyt ja muuta karjaa. Ja karjan lanta ajettiin aikanaan ravinteeksi pelloille, mikä takasi kohtuullisen sadon seuraavalla kasvukaudella. Kaiken tämän tarkoitus oli vain saada pävittäinen leipä pöytään.\nSamalla on aina hyvä tilaisuus katsastaa\nmitenkä eri kokeilukohteet ovat viime aikoina menetyneet ja kehittyneet.\nJulkaistu 20.1.2019 28.2.2019 Avainsanat kokemukset, kokemus, maatila, metsä, metsäyhtiö, mittaskaset, opinnot, pelto, puunhankinta, puunkorjuu, taidegrafiikka, tietokone, tietokoneohjelma, tilastomatematiikka, VisaksetKommentoi ”KOKEMUKSIEN KAUTTA LUONNON TUNTEMISEEN”\nMULLI MELPERI JATKAA KERTOMUSTAAN II 21.5.2019\nBLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA” 1.3.2019\nMELPERI, ILMASTONMUUTOKSEN SUURI SYNTIPUKKIKO? 15.2.2019\nVASTAUS: MISTÄ ILMIÖSTÄ ON KYSYMYS? 5.2.2019\nLUONNOSSA ON KASVUVOIMAA JA MUKAUTUMISKYKYÄ 20.1.2019\n”KOKEMUKSIEN KAUTTA LUONNON TUNTEMISEEN” 20.1.2019\nTapani Honkanen: BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”\nYlinen Matti E: BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”\nHannu Salo: BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”\nKaj Karlsson: BLOGIN AVAUS:”AKAT PELKÄÄ MAAILMAN LOPPUA JA MIEHET METTÄN LOPPUA”