KANSAINVÄLISEN KAUPAN ARVONLISÄVEROKÄSITTELYN SELKEYTTÄMINEN - PDF\nDownload "KANSAINVÄLISEN KAUPAN ARVONLISÄVEROKÄSITTELYN SELKEYTTÄMINEN"\n1 KANSAINVÄLISEN KAUPAN ARVONLISÄVEROKÄSITTELYN SELKEYTTÄMINEN Case: Yritys X Oy Ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytetyö Liiketalouden koulutusohjelma syksy, 2017 Timo Viitamäki\n2 TIIVISTELMÄ Liiketalous Visamäki Tekijä Timo Viitamäki Vuosi 2017 Työn nimi Työn ohjaaja /t Kansainvälisen kaupan arvonlisäverokäsittelyn selkeyttäminen Case: Yritys X Ari Sarviharju TIIVISTELMÄ Opinnäytetyön tarkoituksena oli luoda selkeitä vuokaavioita toimeksiantajayrityksen vientihenkilöille ja myös avuksi muille myynti- ja ostotyötä tekeville henkilöille arvonlisäverotukseen liittyvistä seikoista. Myynti- ja ostotyötä tekevät henkilöt neuvottelevat Yritys X Oy:n näkökulmasta vientiasiakkainen kanssa, tekevät toimitussopimuksen ja hoitavat myyntitilauksen toimeksiannon edelleen tehtäväksi, sekä ottavat kantaa toimitusehtoihin EU-alueelle tai sen ulkopuolelle. Työssä tutkittiin, kuinka voidaan helpottaa näiden henkilöiden osaamista arvonlisäverolainsäädännön osalta. Vaikeaselkoisia tilanteita on esimerkiksi tilanteet, kun toimitus- ja laskutusasiakkaita on useampia ja he toimivat eri jäsenvaltioissa EU:n sisällä tai EU:n ulkopuolella. Tutkimus toteutettiin toimeksiantajan toivomista näkökohdista ja sellaisista käytännönläheisistä tapauksista, jotka ovat merkityksellisiä lähitulevaisuudessa, kun vientimyynnin odotetaan kasvavan merkittävästi. Lopputuloksena toimeksiantajalle tehtiin yksinkertaistettuja vuokaavioita käyttäen esimerkkejä erityyppisistä myyntitilanteista. Vuokaaviot ovat helposti luettavissa ja tulkittavissa. Niistä käy selkeästi ilmi, mitä verokantaa ja laskutietoja laskulla tulee käyttää. Vuokaaviot tulevat PDF-muodossa toimeksiantajan työntekijöille käyttöön. Avainsanat arvonlisävero, kansainvälinen arvonlisäverotus, käännetty arvonlisäverovelvollisuus, Euroopan Unioni Sivut 37 sivua, joista liitteitä 2 sivua\n3 ABSTRACT Degree Programme in Business Administration Visamäki Author Timo Viitamäki Year 2017 Subject Supervisors International VAT treatment clarification Case: Yritys X Ari Sarviharju ABSTRACT The purpose of this thesis was to create clear flow charts for the client company s export personnel and to help individuals who are working in the sales or purchase departments in the issues regarding value added taxation. These individuals negotiate from the perspective of the client company with the export clients, and forward the sales order and take a stand on the terms and conditions of deliveries within and outside the EU-area. The research was done with the perspectives and practical aspects that the client company wished for and which are meaningful soon when foreign trade increases significantly. The thesis examined how to facilitate and increase the knowledge of value added taxation, when for example the invoice and goods are not sent to the same customer or if there are other parties to be invoiced and they are operating in a different EU-member state or outside of the EU-area. As a result, flow charts were made for the client company, using examples of a variety of sales situations. Flow charts are easy to interpret and read, and there can be clearly seen which type of tax rate and invoice information should be used. The flow charts are in a PDF format and all employees have access to it inside the client company. Keywords Pages value-added taxes, international taxation, reversed tax, European Union 37 pages including appendices 2 pages\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Tutkimusongelmat ARVONLISÄVERO JA KANSAINVÄLINEN KAUPPA Historia ja nykytilanne Verovelvollisuus Ilmoittaminen ja raportointi Verokanta Kansainvälinen kauppa Vaadittavat laskumerkinnät kansainvälisessä kaupassa Yksittäisten arvonlisäverojen palauttaminen muista EU-maista Rekisteröityminen arvonlisäverovelvolliseksi ulkomailla Rekisteröitymisen velvoitteet toisessa EU-maassa Tavarakaupan rekisteröitymisvelvollisuus toisessa EU-maassa Palvelukaupan rekisteröitymisvelvollisuus toisessa EU-maassa Palvelun kansainvälinen kauppa Myyntimaa pääsääntö palvelukaupassa Komissiokauppa TAVAROIDEN ARVONLISÄVEROKÄSITTELY EU-ALUEELLA Yhteisömyynti Yhteisöhankinta Kolmikantakauppa Myynti toisessa jäsenvaltiossa TAVAROIDEN ARVONLISÄVEROKÄSITTELY EU-ALUEEN ULKOPUOLELLA Vienti Tuonti EU:n ulkopuolella olevan tavaranmyynti TUTKIMUKSEN TEKO TUTKIMUSTULOKSET JOHTOPÄÄTÖKSET LÄHTEET Liitteet Liite 1 Liite 2 KYSYMYSRUNKO HAASTATELTAVILLE TAVARAN JA PALVELUN MYYNTI ULKOMAILLE\n5 LYHENNELUETTELO ALV Arvonlisävero AVL Arvonlisäverolaki /1501 EU Euroopan unioni\n6 1 1 JOHDANTO Yrityksien velvollisuuksiin kuuluu arvonlisäverojen tilittäminen ja niiden oikeamääräinen ilmoittaminen verohallinnolle. Arvonlisäverotus voi kuitenkin aiheuttaa tulkinnanvaraisia tilanteita ja johtaa tilanteeseen, jossa vähennysoikeus voidaan menettää, jos yritys ei rekisteröidy verovelvolliseksi toiseen EU-maahan. Erilaiset uudistukset lainsäädännössä, kuten tullin maahantuonnin arvonlisäverotus, lisäävät osaamistarvetta arvonlisäverotuksen käsittelyyn eri tilanteissa. (Tulli 2017.) Puhuttaessa arvonlisäverotuksesta kansainvälisessä ympäristössä, tulee tarkemman tarkastelun kohteeksi eri maiden kansallinen verolainsäädäntö ja EU:n antamat direktiivit. Tämän vuoksi toimeksiantaja antoi tehtäväksi selvittää toimeksiantajayritystä koskevia arvonlisäverotuksellisia seikkoja, minkälaisia asioita tulee ottaa huomioon myydessä ja käydessä kauppaa ulkomaalaisten yrityksien kanssa. Opinnäytetyö kattaa tarkemmin arvonlisäverotuksen määrittelyn, eli miten arvonlisäverot tulee ilmoittaa, mitä asioita tulee ottaa huomioon, kun lähetettävä tavara tai siihen kuuluvaa laskua ei lähetetä suomalaiseen yritykseen. Työssä keskitytään siihen, kuka kaupassa on verovelvollinen ja minkälaista verokantaa siinä sovelletaan. Työ on laadittu täysin toimeksiantajan toiveiden pohjalta, joten sellaiset asiat mitkä eivät koskettaneet toimeksiantajaa, jätettiin työn ulkopuolelle. Toimeksiantajan toiveena oli luoda mahdollisimman selkeitä vuokaavioita, mitä missäkin kauppatilanteessa työntekijöiden tulisi ottaa huomioon, jotta virheiltä vältyttäisiin. Tällaisia asioita ovat esimerkiksi kuka on verovelvollinen, millä toimitusehdolla myynnin olisi toivottua tapahtua ja millä verokannalla laskutetaan. Työn tavoitteena on lisätä arvonlisäverotietoutta kaikille työntekijöille ja erityisesti niille työntekijöille, joita haastateltiin asian tiimoilta tarkemmin. Tutkimusmenetelmänä työssä käytettiin teemahaastattelua, jossa haastateltiin yhteensä viittä työntekijää toimeksiantajayrityksessä. Työntekijät ovat asiakkuus-, myyntipäälliköitä ja vientihenkilöitä. Haastattelussa kartoitettiin mitä asioita he kokevat vaikeiksi ja missä asioissa he toivoisivat saavansa lisää tietoa. 1.1 Tutkimusongelmat Tutkimus syntyi toimeksiantajan tarpeesta toteuttaa selkeyttävä ja ytimekäs ohje työntekijöilleen, kun kauppaa käydään ulkomaisten yrityksien kanssa. Sopivaksi toteutustavaksi valittiin vuokaaviot. Vuokaavioiden avulla on tarkoitus poistaa väärin tulkitsemisen riski ja antaa yksiselitteinen vastaus oikealle tavalle toimia. Työssä paneudutaan tarkemmin EU:n sisällä ja ulkopuolella tapahtuvaan tavaran ja palvelun myyntiin sekä ostoon. Tutkimuksessa on haastateltu Yritys X Oy:n toimitusjohtajaa, myynti-\n7 , vienti- ja asiakkuuspäälliköitä. Tarkastelun kohteeksi työssä paneudutaan seuraavanlaisiin tutkimusongelmiin: Miten arvonlisäveroa käsitellään yhteisökaupassa ja tuonti tai vientikaupassa? Missä tilanteessa myyminen ja ostaminen ovat verotonta tai verollista? Milloin tulee rekisteröityä EU-maahan arvonlisäverovelvolliseksi? Miten haetaan yksittäiset arvonlisäverot eri EU-maista? Mitä myyntilaskumerkintöjä laskut vaativat myytäessä Suomen ulkopuolelle? Työssä ei tarkastella verotuksellisia asioita, jotka eivät kuulu toimeksiantajan myynnin tai oston piiriin, eikä niitä ole odotettavissakaan tulevaisuudessa. Tällaisia ovat muun muassa kuluttajat, myyminen ja ostaminen vesialuksille ja ilma-aluksille ja nelikantakauppa. 2\n8 3 2 ARVONLISÄVERO JA KANSAINVÄLINEN KAUPPA Arvonlisävero on kulutusvero ja sitä maksetaan tavaroiden ja palveluiden kulutuksesta. Näiden lopullisena kuluttajana toimivat kotitaloudet, kuten kulutusvero terminä tähän viittaakin. Arvonlisäveroa pidetään myös välillisenä verona. Tämän tarkoituksena on, että valtiolle tilitettävä vero tapahtuu tavaroiden ja palveluiden myyjien toimesta lopullisten maksajien, eli kuluttajien sijaan. Toisin sanoen kuluttajat maksavat myyjäyritykselle veron määrän, jonka jälkeen kyseinen yritys tilittää vero-osuuden valtiolle. Arvonlisävero tulee maksettavaksi aina tuotteen raaka-aineiden myymisestä kuluttajalle. Päämääränä verojärjestelmässä on, ettei missään myyntivaiheessa tuote sisältäisi veroa enempää, kuin sen osoittama verokanta näyttää. Verojen kertaantuminen pystytään poistamaan verovelvollisille kuuluvalla vähennysoikeudella. Tällä tarkoitetaan verovelvollisen ostohintoihin sisältyvän arvonlisäveron määrän vähentämistä tilitettävästä verosta. Tämän avulla tavaran tai palvelun aiemmin maksettu vero ei kertaannu myöhemmissä myyntihinnoissa. (Äärilä, Nyrhinen & Hyttinen 2015, ) 2.1 Historia ja nykytilanne Vuonna 1941, toisen maailmansodan aikana, Suomessa otettiin käyttöön yleinen kulutusverotus paikkaamaan valtion taloutta. Tätä kaavailtiin alun perin vain väliaikaiseksi veromuodoksi. Lakia uudistettiin heti vuotta myöhemmin ja seuraavan kerran vasta 1950-luvun alussa. Aikavälillä liikevaihtoverolakia uudistettiin ja sovellettiin, tosin monia kertoja muunneltuna. Arvonlisäverojärjestelmää kohti lähennyttiin vasta lokakuun alussa vuonna Vielä tänäkin päivänä voimassa oleva arvonlisäverolaki (1501/1993, AVL) astui voimaan Aikaisemmissa liikevaihtoverojärjestelmissä kaikki hyödykkeet eivät olleet verollisia, eikä läheskään kaikista verollisista tavaroista saatu vähentää hintaan kuuluvaa veron määrää. Tämä aiheutti kertaantuvaa veroa verollisille tavaroille. (Äärilä ym. 2015, ) Aikaisempaan liikevaihtoverolakiin verrattuna nykyinen arvonverolisälaki takaa puhtaan järjestelmän, jossa ei esiinny kertaantuvaa veroa. Tämän lisäksi verovelvollinen voi vähentää miltei kaikki liiketoimintaan liittyvien ostojen veron. Näin ollen kuluttajan ostaman tuotteen hintaan kuuluu ainoastaan verokannan osoittama vero, laajan veropohjan ja laajan vähennysoikeuden ansiosta. (Äärilä ym. 2015, 28.) 2.2 Verovelvollisuus Äärilä ym. (2015, 34, 38.) kertovat verovelvollisuus käsitteellä olevan oleellinen merkitys arvonlisäverotuksessa. Se merkitsee arvonlisäveron tilitysvelvollisuutta myynneistä (pois lukien nollaverokannan alainen\n9 myynti) ja ostoihin sisältyvän veron vähennysoikeutta. Jokaisen henkilön ja yrityksen asema verovelvollisena on selvitettävä erikseen, minkä jälkeen voidaan miettiä, onko jokin yksittäinen myyntitapahtuma verollinen ja ostotapahtuma vähennyskelpoinen. Suomessa pääsääntöisesti suoritetaan arvonlisävero liiketoiminnan muodossa tapahtuvista tavaran tai palvelun myynneistä. Tämä edellyttää toisin sanoen sitä, että yrityksen on selvitettävä, milloin toiminnan katsotaan tapahtuvan liiketoiminnan muodossa ja milloin toiminta tapahtuu Suomessa. Toiminnan on oltava itsenäistä, eikä esimerkiksi työsuhteessa harjoitettu toiminta aiheuta verovelvollisuutta. Sen sijaan verovelvolliseksi toiminnaksi katsotaan yhtiömuotoisesti harjoitettua toimintaa, kuten osakeyhtiönä toimimista. Tämän lisäksi myös osuuskunnan, henkilöyhtiön, yhdistyksen, säätiön, yhtymän tai yksityisen toiminnan harjoittaminen, katsotaan verovelvolliseksi toiminnaksi, eikä oikeudellisella muodolla täten ole merkitystä arvonlisäverotuksessa. (AVL /1486 9) on säädetty seuraavaa: Jos ulkomaalaisella ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa eikä hän ole 12 :n 2 momentin nojalla hakeutunut verovelvolliseksi, verovelvollinen ulkomaalaisen Suomessa myymistä tavaroista ja palveluista on ostaja. Veroa ei ole suoritettava, jos ostajana on valtio. Verovelvollinen on kuitenkin aina myyjä, jos: 1) ostajana on ulkomaalainen, jolla ei ole täällä kiinteää toimipaikkaa, ja jota ei ole merkitty arvonlisäverovelvollisten rekisteriin; 2) ostajana on yksityishenkilö; 3) kyse on 63 a :ssä tarkoitetusta tavaran myynnistä; tai 4) kyse on henkilökuljetuspalveluista tai 69 d :ssä tarkoitetuista palveluista. Kiinteällä toimipaikalla tarkoitetaan pysyvää liikepaikkaa, josta liiketoimintaa kokonaan tai osaksi harjoitetaan. (AVL /505 11). Kiinteäksi toimipaikaksi lukeutuvat muun muassa johdon sijaintipaikat, sivuliikkeet, toimistot, teollisuuslaitokset, työpajat, myymälät ja osto tai myyntipaikat. (Juanto, Saukko 2014, 46.) Toisin sanoen, mikäli ulkomaalaisella yrityksellä on kiinteätoimipaikka Suomessa, tämä tarkoittaa ulkomaalaisyrityksen verovelvollisuutta ja ostaja on tällöin verovelvollinen. Ulkomaalaisen yrityksen on mahdollista hakeutua verovelvolliseksi vapaaehtoisesti Suomessa (AVL ). Tämä edellyttää hakijalta kuitenkin sitä, että hänellä on veroedustaja. Veroedustajan liiketoiminnan kotipaikka täytyy olla Suomessa (AVL 173a. ). Yleensä veroedustajaa käytetään vain sellaisissa tilanteissa, kun yritys tulee EU:n ulkopuolelta, eikä hänellä ole kiinteää toimipaikkaa missään EU:n jäsenvaltiossa. Mikäli yrityksellä on kiinteä toimipaikka EU:n sisällä, veroedustajaa ei tällöin tarvita. Veroedustajan tehtäviin kuuluu hallinnollisia velvoitteita, kuten kirjanpitovelvollisuutta liiketoiminnasta, josta selviää merkitykselliset seikat veron määräytymisen kannalta. Tämän lisäksi on tyypillistä, että veroedustaja täyttää arvonlisäveroilmoituksen Verohallinnolle. On kuitenkin huomattava, että kaikki veroedustajan tekemät ilmoitukset tapahtuvat ulkomaalaisen yrityksen nimissä. (Äärilä ym. 2015, ) 4\n10 5 2.3 Ilmoittaminen ja raportointi Oma-aloitteisten verojen ilmoittaminen muuttui lakimuutoksen myötä. Ennen tätä, käytössä oli kausiveroilmoitus, jolla verovelvollinen ilmoitti oma-aloitteiset veronsa ja työnantajat suoritukset yhdellä kertaa samalla kausiveroilmoituksella. Oma-aloitteisiin veroihin ja työnantaja suorituksiin kuuluu muun muassa arvonlisävero, lähdevero, ennakonpidätys ja sosiaaliturvamaksu. Kausiveroilmoituksessa ilmoitetut maksut maksettiin verotilille kuun 12. päivänä. Verohallinto oli suositellut kausiveroilmoituksen toimitettavaksi sähköisesti, mutta myös postin kautta toimitettava paperiversio oli käypä. (Äärilä ym. 2015, 749.) Ilmoitettujen oma aloitteisten verojen määrä tuli korjata verotilille ja siitä oli tehtävä korjauspyyntö (Äärilä ym. 2015, 760). Kausiveroilmoituksen ja verotilin sijaan, tällä hetkellä käytössä on Oma- Vero-palvelu, joka toimii veroilmoituksena maksupalveluna oma aloitteisista veroista. Uusittu OmaVero-palvelu on käytössä ainoastaan sähköisessä muodossa, eikä verojen tietoja voida antaa paperilomakkeella, muuten kun ainoastaan erityisestä syystä, kuten teknisestä viasta johtuen. (Verohallinto, 2017c.) Palvelun myötä, myös virheiden korjaaminen on muuttunut. Jos veroilmoituksella annetut tiedot ovat väärät, on uudet tiedot annettava korvaavalla veroilmoituksella oikeansuuruisina. Virheet tulee korjata kolmen vuoden kuluessa korjattavasta verokaudesta. (Verohallinto 2017e.) 2.4 Verokanta Yleinen arvonlisäverokanta Suomessa on 24 %. Tätä käytetään suurimpaan osaa tavaroiden ja palveluiden myynnissä, ja sitä sovelletaan, ellei laissa ole toisin säädetty. Suomessa on tämän lisäksi käytössä kaksi alennettua verokantaa, jotka ovat 14 % ja 10 %. Joissakin tapauksissa, myyntiin voidaan soveltaa 0 %:n verokantaa. (Jokinen ym. 2015, 264.) 24 % Yleinen verokanta 14 % Elintarvikkeet Rehuaineet Tarjoilupalvelut 10 % Henkilökuljetus Majoitustilan käyttöoikeuden luovuttaminen Liikuntapalvelut Teatteri-, sirkus-, musiikki- ym. kulttuuri- ja viihdetilaisuuksien pääsymaksut Yleisradio Oy:n valtion televisio- ja radiorahastosta saama määrä ja Ålands Radio och TV\n11 Ab:n saama korvaus Ahvenanmaan maakunnan hallituksen kantamista televisiomaksutuloista Lääkkeet Kirjat Tekijänoikeusjärjestöjen oikeuden luovuttamiset tai oikeuden perusteella saamat tekijänkorvaukset Taide-esineen myynti tietyin edellytyksin Tilatut sanoma- ja aikakauslehdet 0 % Tavaroiden yhteisömyynti Tavaroiden vienti EU:n ulkopuolelle Palvelukaupan pääsäännön alaisten palvelujen myynti ulkomaille Tiettyjen vesialusten myynti, vuokraus ja rahtaus Tiettyjen ilma-alusten, sen varaosien tai varusteiden myynti Verottomaan vesialukseen kohdistuvat työsuoritukset Ammattimaisessa kansainvälisessä liikenteessä olevan vesi- tai ilma-aluksen varustaminen Painoksen myynti yleishyödyllisille yhteisöille tietyin edellytyksin Kuvio 1. Suomessa käytettävät verokannat. (Jokinen ym. 2015, 263.) Kansainvälisessä kaupassa myynti on siis verotonta EU:n sisälle tai ulkopuolelle, kun kyseessä on tavara tai pääsäännön alainen palvelu. 6\n12 7 2.5 Kansainvälinen kauppa Pelkän kotimaankaupan lisäksi yrityksen liiketoimintaan voi kuulua myös kaupankäynti ulkomaalaisten yritysten kanssa. Yritys voi myydä ja ostaa tavaroita, sekä palveluita ulkomailta liiketoimintaansa varten. Tässä tapauksessa selvitettäväksi tulee, kuka on velvollinen maksamaan veron ja minkä maan arvonlisäveroa myynnissä sovelletaan. Tarkastelun kohteena on myös selvitys siitä, aiheuttaako ulkomaankauppa arvonlisäverovelvoitteita ulkomailla. Tällöin yrityksen on rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi myös muualla kuin Suomessa. (Verohallinto, 2017b.) Kansainvälisellä kaupalla voidaan tarkoittaa joko myyntiä EU:n sisälle tai EU:n ulkopuolelle. Puhuttaessa Yhteisöstä, tarkoitetaan tällä Euroopan yhteisöjen lainsäädännön mukaista EU:n arvonlisäveroaluetta. EU:n arvonlisäveroalue koostuu tällä hetkellä 28 valtiosta. (Verohallinto, 2007). Maahantuonninarvonlisäverotusta käsittelee tällä hetkellä Tulli. Vuoden 2018 alusta on kuitenkin suunniteltu, että maahantuonninverotuksesta vastaisi yksinomaa Verohallinto. Tätä perustellaan sillä, että kaikki arvonlisäveroasiat olisivat yhdellä viranomaisella hoidettavana. Muutos tarkoittaa myös yrityksillä sitä, että tuonnin arvonlisäveron määrä tulee ilmoittaa omatoimisesti samalla veroilmoituksella, kuin muutkin oma-aloitteiset verot. Aiemmin Tulli laski arvonlisäveron osuuden itse maahantuodulle tavaralle. (Tulli, 2017.) 2.6 Vaadittavat laskumerkinnät kansainvälisessä kaupassa Arvonlisäverolaissa kohdassa 209a ja 209b säädetään, että myyjällä on laskunantovelvollisuus verollisesta tavaran tai palvelun myynnistä, kun kyseessä on elinkeinonharjoittaja tai sellainen oikeushenkilö, joka ei ole elinkeinonharjoittaja. Myyjän tulee antaa myös lasku siinä tapauksessa, vaikka kyseessä olisi käännetty verovelvollisuus. Veroton myynti ei pääsääntöisesti kuulu laskunantovelvollisuuden piiriin, mutta tähän sovelletaan myös tiettyjä poikkeuksia, kuten laskua, joka koskee kansainväliseen kauppaan liittyvää myyntiä. (AVL 70, 70b, 71-72e ; Äärilä ym. 2015, 782.) Perustiedot, eli ne vaatimukset, joita säädetään AVL 209e :ssä, on merkittävä jokaiselle laskulla millä tahansa kielellä. laskun antamispäivä yhteen tai useampaan sarjaan perustuva juokseva tunniste, jolla lasku voidaan yksilöidä ALV-tunnus, jolla elinkeinonharjoittaja on myynyt tavarat tai palvelut; ALV-tunnus on kotimaan kaupassa y-tunnus ostajan ALV-tunnus, jos ostaja on arvonlisäverovelvollinen käännetyn verovelvollisuuden perusteella (esimerkiksi kansainvälisessä kaupassa) myyjän tai ostajan nimi ja osoite\n13 myytyjen tavaroiden määrä ja laji sekä palvelujen laajuus ja laji tavaroiden toimituspäivä, palveluiden suorituspäivä tai ennakkomaksun maksupäivä, jos se voidaan määrittää eikä se ole sama kuin laskun antopäivä veron peruste kunkin verokannan osalta sekä verottomuuden osalta erikseen yksikköhinta ilman veroa hyvitykset ja alennukset, jos niitä ei ole otettu huomioon yksikköhinnassa verokanta suoritettavan veron määrä euroissa jos myynnistä ei ole suoritettava veroa, merkintä verottomuudesta tai viittaus arvonlisäverodirektiiviin tai arvonlisäverolain säännökseen (esimerkiksi veroton myynti, Alv 0 %, AVL 58 ) Verohallinto suosittelee ohjeessaan myös verottomuuden perusteen merkitsemistä epäselvyyden välttämiseksi jos ostaja on myynnistä verovelvollinen käännetyn verovelvollisuuden perusteella, merkintä käännetty verovelvollisuus jos ostaja laatii laskun, merkintä itselaskutus jos laskulla muutetaan aikaisemmin annettua laskua, yksiselitteinen viittaus tähän laskuun (kohta soveltuu sekä hyvityslaskuihin että korjauslaskuihin). (Äärilä ym. 2015, 788.) Kansainvälistä kauppaa koskevilla laskuilla on olemassa laskumerkintävaatimukset, jotka on tehtävä Suomen arvonlisäverolain nojalla. Laskussa täytyy ilmetä perustietojen lisäksi seuraavat tiedot: Myyjän ALV-tunnus. Ostajan ALV-tunnus, mikäli käännetyn verovelvollisuuden nimissä hän on veronmaksuvelvollinen tai hän on ollut osallisena yhteisöhankinnassa. Veron peruste, josta arvonlisävero lasketaan. Merkintä laskun verottomuudesta, jos myynnistä ei tule suorittaa veroa. Suositeltavia merkintöjä, joita Verohallinto on antanut, on esimerkiksi o AVL 70 o VAT 0 %, Export of goods / Intra-Community supply, riippuen toimitetaanko tavara toiseen jäsenvaltioon vai EU:n ulkopuolelle. o Arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY 146 art. Käännetyssä verovelvollisuudessa merkintä siitä, että ostaja on verovelvollinen. Suosituksena Verohallinnolla on myös peruste käännetystä verovelvollisuudesta. Verokantojen tai veron määrää laskulle ei tule merkitä. (Äärilä ym. 2015, 789.) 8\n14 Pyydettäessä toiselta kauppakumppanilta EU:n sisäisessä kaupassa ALVtunnusta, on kauppakumppanilla velvollisuus tarkistaa ALV-tunnuksen voimassaolevuus. Tämä voidaan tarkistaa muun muassa Euroopan komission sivuilta syöttämällä jäsenvaltion maatunnuksen ja ALV-tunnuksen. Sivusto kertoo välittömästi vastauksen tehtyyn kyselyyn. Tarkistuksia voidaan tehdä myös soittamalla Verohallintoon tai lähettämällä sähköpostia. ALVtunnus tunnetaan myös nimikkeillä VAT-numero, ALV-numero ja ALVtunniste. (Verohallinto, 2013a.) Maatunnus ja numeroiden määrä vaihtelevat maittain. ALV-tunnuksen voimassaolon ja oikeellisuuden voi tarkistaa EU:n komission internetsivuilta tai lähettämällä tunnuksiin liittyvän kysymyksen Suomen Verohallintoon. (Äärilä ym. 2015, ) Mikäli yritys harjoittaa kolmikantakauppaa EU:n sisällä (Verohallinto, 2013). ilmoittaa seuraavaa: EU-tavarakaupan kolmikantakaupassa ensimmäinen myyjä merkitsee laskuun normaaliin tapaan oman arvonlisäverotunnisteensa lisäksi ostajan arvonlisäverotunnisteen ja merkinnän yhteisömyynnistä. Ensimmäisen ostajan eli toisen myyjän on merkittävä laskuun oman arvonlisäverotunnisteensa lisäksi toisen ostaja arvonlisäverotunniste ja maininta siitä, että on kysymys kolmikantatilanteesta, esimerkiksi Kolmikantakauppa tai Triangulation. Tässä tapauksessa toinen ostaja on verovelvollinen ensimmäisen ostajan myynnistä (AVL 2a ). Kolmikantakaupasta kerrotaan enemmän kappaleessa Yksittäisten arvonlisäverojen palauttaminen muista EU-maista Suomalaisella arvonlisäverovelvollisella yrityksellä on oikeus hakea palautusta arvonlisäverosta, joka on hankittu toisesta EU-maasta liiketoimintaa varten, mikäli Verohallinnon antamat ohjeet täyttyvät. Palautus koskee myös maahantuonnin yhteydessä maksettua veroa. Elinkeinonharjoittaja ei saa olla rekisteröitynyt arvonlisäverovelvolliseksi, eikä hänellä ole tähän velvollisuutta tavaran tai palvelun hankintamaassa. Elinkeinonharjoittajalla ei saa olla kiinteää toimipaikkaa tai taloudellisen toimintansa kotipaikkaa tavaran tai palvelun hankintamaassa Elinkeinonharjoittajan tulee olla harjoittanut ainoastaan sellaisia tavaroiden tai palveluiden myyntejä hankintamaassa, jotka ovat o kuljetuspalveluita ja tähän liittyviä liitännäispalveluita. Nämä palvelut tulee olla vapautettuna verosta direktiivin 2006/112/EY perusteella o käännetyn verovelvollisuuden alaisia palveluita (ts. palveluiden ostajana toimii arvonlisäverovelvollisena).\n15 10 Suomen Verohallinnon ylläpitämässä verkkopalvelussa ALVEU-palvelussa on elinkeinonharjoittajan mahdollista tehdä arvonlisäveron palautushakemus toiseen EU-maahan. Sähköinen hakemus on tehtävä 9 kuukauden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jota ajanjaksoa hakemus koskee. Hakemusta tehtäessä, on ilmoitettava hakemusjakso, jonka ajalta palautusta anotaan, valittava maa, mistä palautusta haetaan, sekä valita asiointikieli, jolla on mahdollista kirjoittaa vapaamuotoista tekstiä. Palautusmenettely on pääosin samanlainen jokaisessa EU-maassa, joitain yksityiskohtia lukuun ottamatta. Hakemuksessa on liitettävä niiden laskujen ja tuontiasiakirjojen erittelytiedot, josta haetaan arvonlisäveroa palautettavaksi. Tavaroista, sekä palveluista on mahdollista vähentää vain se osuus, josta on maksettu veroa. Hakemuksen käsittelyaika vaihtelee 4-8 kuukauden välillä, riippuen siitä, onko palautusmaan veroviranomaisen tehtävä lisäselvityspyyntöjä vai ei (Verohallinto, 2013b.) Tyypillisiä kuluja, joista haetaan ulkomaanpalautusta, ovat majoitus, maan sisäinen liikenne, autonvuokraus, sisäänpääsy ja osallistumismaksut, posti ja polttoainekulut. (Intrum Justitia Oy, n.d.) 2.8 Rekisteröityminen arvonlisäverovelvolliseksi ulkomailla Suomessa toimivalla yrityksellä saattaa olla velvollisuus rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi toisessa valtiossa ja tästä saattaa syntyä useammanlaisia velvoitteita. EU:n alueella sovelletaan yhteistä arvonlisäverojärjestelmää, jotka pohjautuvat direktiiveihin. Tästä huolimatta arvonlisäverolainsäädännössä on maakohtaisia eroja. EU:n arvonlisäverojärjestelmä on käytössä ainoastaan EU:n maiden välillä, joten on syytä huomioida, että toimittaessa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, on rekisteröitymisvelvollisuus verojen maksua varten tarkistettava aina maakohtaisesti. Suomen arvonlisäveroa ei katsota kannettavaksi siinä tapauksessa, jos myynti ei tapahdu Suomessa. Arvonlisäverokäsittely siis kohdistuu siihen maahan, missä maassa hyödyke on myyty. Palvelun kohdalla myyntimaan yleensä määrittelevät sen luonne, myyjän tai ostajan sijoittautuminen, ovatko he arvonlisäverovelvollisia ja mikä on palvelun suorituspaikka. Pääasiassa, kun yrityksellä on kiinteä toimipaikka toisessa EU:n jäsenvaltiossa, on yrityksen rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi tässä maassa. (Jokinen ym. 2015, ) Jokinen ym. (2015, 329.) esittävät, kun arvonlisäverotusta koskevien säännösten mukaan hyödyke katsotaan myydyksi toisessa maassa, tarkastelun kohteeksi tulevat tämän maan verolainsäädännöstä seuraavat asiat: Katsotaanko hyödyke myydyksi asianomaisessa maassa myös sen verolain mukaan? Onko myynti asianomaisessa maassa arvonlisäverovelvollinen Soveltuuko myyntiin ostajan käännetty verovelvollisuus Onko myyjän rekisteröidyttävä asianomaisessa maassa arvonlisäverovelvolliseksi?\n16 Mikä on myyntiin soveltuva verokanta? Miten mahdollisten asianomaisessa maassa tehtyjen ostojen arvonlisäverot voidaan käyttää hyväksi. Kansainvälisessä kaupassa sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta tiettyjen hyödykkeiden myynnissä sen yksinkertaistamiseksi. Tässä tapauksessa arvonlisäveron tilitysvelvollisuus siirtyy myyjältä ostajalle. Jos suomalainen yritys myy toisessa EU:n jäsenvaltiossa hyödykkeen ja tässä sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, pääsääntöisesti tästä ei muodostu suomalaiselle arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymisvelvoitetta. EU-maiden välillä on kuitenkin maakohtaisia eroja, sovelletaanko siellä käännettyä verovelvollisuutta ollenkaan. Suomen kohdalla tätä sovelletaan erittäin laajasti ulkomaalaisiin toimijoihin, jotka tekevät täällä myyntiä. (Jokinen ym. 2015, 330.) Rekisteröitymisvelvollisuutta ulkomailla tarkastellaan ainoastaan yritysten välisistä kaupankäynneistä, jotka ovat verovelvollisia. Myös liikeomaisuuden siirtäminen ja tavaran myynti paikoilleen asennettuna jäävät tarkemman tarkastelun ulkopuolelle Rekisteröitymisen velvoitteet toisessa EU-maassa Yritykselle tulee tietynlaisia velvoitteita, kun se liittyy toisessa EU-maassa arvonlisäverovelvolliseksi. Pääasiassa näitä velvoitteita säätelee EU:n arvonlisäverodirektiivin XI osasto, mutta niitä säätelee myös EU-maiden omat verolainsäädännöt. Rekisteröitymisen jälkeen yrityksen tulee ilmoittaa harjoittamansa toimintansa alkamisesta, muuttumisesta ja sen loppumisesta. Aloittamisesta, sekä pääasiallisesti myös muissa tilanteissa tehdään ilmoitus asianomaisen maan viranomaisille. Ilmoittamisen yhteydessä yritys saa yksilöllisen tunnisteen, jolla harjoittaa toimintaa kyseisessä EU-maassa. Pelkkä arvonlisäverotunniste ei kuitenkaan riitä, joten yritys tarvitsee tämän lisäksi toisen tunnisteen, jota käytetään asioitaessa asianomaisen maan veroviranomaisten kanssa. Suomen Y-tunnus on sopiva toiseksi tunnisteeksi. (Jokinen ym. 2015, 332.) Arvonlisäveron suorittamisesta on pidettävä riittävän yksityiskohtaista kirjanpitoa veroviranomaisten tekemien tarkastuksien vuoksi. Tarkemmat säännökset näistä vaihtelevat maittain. Kirjanpidon lisäksi yrityksen tulee pitää yllä rekisteriä tavaroista, joita on siirretty väliaikaisesti toiseen EUmaahan, esimerkiksi korjaus- tai huoltotöitä varten. Velvoitteisiin kuuluvat myös laskun antaminen toiselle verovelvolliselle, sekä ilmoituksien antaminen arvonlisäveroon liittyen ja niiden maksaminen. Näihin ilmoituksiin kuuluvat arvonlisäveroilmoitus, vuosi-ilmoitus ja yhteenvetoilmoitus. (Jokinen ym. 2015, )\n17 Tavarakaupan rekisteröitymisvelvollisuus toisessa EU-maassa Tavarakaupassa sovelletaan myyntimaa periaatetta, eli myynnin katsotaan tapahtuneen siinä maassa, jossa tavara sijaitsee myynti hetkellä. Rekisteröitymisvelvollisuus katsotaan tapahtuvan siinä tapauksessa, kun toisessa EU-maassa sijaitseva tavara myydään myynti tapahtuu yksityishenkilölle tai ei-verovelvolliselle liikeomaisuus siirretään toiseen EU-maahan tavara myydään paikoilleen asennettuna toisessa EU-maassa. Näissä tapauksissa verotusoikeus siirtyy myyntimaalle, eikä näin ollen Suomen arvonlisäveroa kanneta laskulle. Jos tavaroihin suoritetaan yhteisömyyntejä tai vientejä toisessa EU-maassa, näihin hankintoihin yrityksellä ei ole myöskään arvonlisäveron vähennysoikeutta, sillä yrityksen katsotaan harjoittavan nollaverokannan alaisia myyntejä. (Jokinen ym. 2015, ) Palvelukaupan rekisteröitymisvelvollisuus toisessa EU-maassa Arvonlisäveron rekisteröitymisvelvollisuus toiseen EU-maahan voi muodostua myös myytäessä palveluita siellä. Palvelun myyntimaa ei ainoastaan riipu palvelun luonteesta, vaan määräytyminen riippuu myös siitä, myydäänkö palvelu elinkeinonharjoittajalle vai kuluttajalle. Kun palveluita myydään elinkeinonharjoittajalla, myyntimaa määräytyy pääsääntöisesti ostajan sijoittautumismaan mukaan. Tällöin verotusoikein on lähtökohtaisesti ostajan sijoittautumismaalla. Ne palvelut, jotka kuuluvat pääsäännön alaisiin palvelumyynteihin, ei myyjän lähtökohtaisesti tarvitse rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi tässä EU-maassa, sillä siihen sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Myyntimaasäännökset ovat käytössä riippumatta siitä, onko ostaja toisesta EU-maasta vai EU:n ulkopuolelta, eivätkä myyntimaasäännökset sido EU:n ulkopuolisia maita. Yleensä EU-alueen ulkopuolelle kohdistuvat myynnit tai eivät kuulu käännetyn arvonlisäverolisän piiriin. Tällöin on mahdollista, että myyjällä on velvollisuus rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi EU:n ulkopuolella. On hyvä huomata, että myös EU-maiden ei ole pakko soveltaa käännettyä verovelvollisuutta poikkeussäännön alaisiin palveluihin, joka voi aiheuttaa arvonlisäveron velvoitteita. Seuraavat palvelukaupat katsotaan tapahtuneen muussa kuin ostajan tai myyjän sijoittautumismaassa: kiinteistöön kohdistuvat palvelut: kiinteistön sijaintimaa henkilökuljetuspalvelut: kuljetuksen suoritusmaa kuljetusvälineen lyhytaikainen vuokraus: maa, jossa kuljetusväline on annettu asiakkaan käyttöön oikeus pääsyyn opetus-, tiede-, kulttuuri-, viihde- ja urheilutilaisuuteen sekä pääsyyn välittömästi liittyvä palvelu: tilaisuuden järjestämismaa ravintola- ja ateriapalvelut: palvelun suoritusmaa (poikkeuksena eräät kuljetusväleissä suoritetut palvelut).\n18 13 (Jokinen ym. 2015, ) 2.9 Palvelun kansainvälinen kauppa Tavaroiksi luokitellaan arvonverolisälain mukaan kiinteät ja irtaimet esineet sähkön, kaasun, lämmön, kylmyyden ja muihin verrattavien energiahyödykkeiden lisäksi. Kaikki muu, mitä voidaan myydä liiketoiminnan muodossa, on palvelumyyntiä (Verohallinto 2010b.) Tavaroiden kansainvälinen kauppa jakautuu selkeämmin EU-kauppaan ja EU:n ulkopuoliseen kauppaan palvelukauppaan verrattuna. Verojärjestelmää hankaloittaa palvelukauppojen kansainvälisen kaupan säännökset, sillä osa koskee vain EU-kauppaa ja osalla on yhtymiä vain EU:n alueen ulkopuolella käytävään kauppaan. Myyntimaasäännöksetkin monimutkaistavat palvelukaupan järjestelmää, sillä verokohtelu vaihtelee palvelukohtaisesti. Täten palvelut tulee pystyä sijoittamaan oikeaan kategoriaan oikean verokohtelun vuoksi. Järjestelmää on kuitenkin merkittävästi yksinkertaistettu vuoden 2010 alusta tulleen direktiivin ja arvonlisäverolain muutoksen myötä. Pääsäännön mukaan palveluista on direktiivin mukaan verovelvollinen aina ostaja, mikäli myyjä ja ostaja eivät ole sijoittautuneet samaan maahan. Niiden palveluiden osalta, mitkä eivät kuulu pääsäännön alaisiin palveluihin, on harmonisointi edelleen osittain tekemättä (Äärilä ym. 2015, ) Palveluita, joihin sovelletaan pääsäännön alaisia palveluita, ovat esimerkiksi: immateriaalipalvelut, kuten konsultointi, markkinointi, oikeudelliset palvelut, patenttien ja tavaramerkkien tai näiden käyttöoikeuksien luovutukset irtaimen esineen vuokraus, lukuun ottamatta kulkuvälineiden lyhytaikaista vuokrausta IT-palvelut logistiikkapalvelut, kuten tavarankuljetukset, varastointipalvelut, ahtaus- ja purkupalvelut, huolinta irtaimiin esineisiin kohdistuvat työsuoritukset, kuten tavaroiden huolto, korjaus, asennus ja testaus välityspalvelut. (Äärilä ym. 2015, 396.) (Äärilä ym. 2015, 396.) esittävät, kun suomalainen ostaa pääsäännön alaisia palveluita ulkomaalaiselta, myyntimaa on Suomi, riippumatta onko myyjä EU-maasta, vai EU:n ulkopuolelta. Kummassakin tapauksessa suomalainen on käännetyn verovelvollisuuden nojalla suorittamaan veron myyjän puolesta.\n19 Palvelun ostajan tulee olla elinkeinonharjoittaja, jotta yleissäännöstä voidaan soveltaa (Äärilä ym. 2015, 396). EU-alueella toimiva elinkeinoharjoittajan näytöksi soveltuu oman ALV-tunnuksen esittäminen myyjälle. Mikäli ostaja ei ole mistään EU:n maasta, on ostajan todistettava se, että hän on elinkeinonharjoittaja jollakin toisella tavalla. Varmuus tälle voidaan saada neuvoston asetuksen antamilla tavoilla, joita on neljä. Ostajan tulee esittää oma ALV-tunnus myyjälle, tai muu vastaava yrityksen numero, josta yrityksen voi tunnistaa Tuloste, jonka on myöntänyt ostajamaan veroviranomainen vahvistamaan ostajan verotuksellisen aseman Tilauslomake, jossa on ostajan osoite ja kaupparekisterinumero Verkkosivustolta saatu näyttö siitä, että ostaja harjoittaa liiketoimintaa. Edellä luetelluista vaatimuksista täyttöönpanoasetuksen mukaan tulee noudattaa kaikkia tai joidenkin niiden yhdistelmää. (Äärilä ym. 2015, 398). Myyntimaalla on merkitystä suorittaessa palvelukauppaa ulkomaalaisien yritysten kanssa. Suomen arvonlisävero tulee tilitettäväksi, mikäli liiketoimi katsotaan tapahtuneeksi Suomessa. Toisen EU:n jäsenvaltion verolainsäädäntö tulee noudatettavaksi ja arvonlisävero tulee tilitettäväksi taas siinä tapauksessa, kun liiketoimi suoritetaan tässä toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Verokohtelu tulee selvittää erikseen, mikäli palvelun myyntimaaksi katsotaan tapahtuneen EU:n alueen ulkopuolella. Aina myyjän kotimaa, eikä palvelun myyntimaa ole kuitenkaan samoja ja tällöin tulee ottaa huomioon, onko myyjän rekisteröidyttävä verovelvolliseksi myyntimaassa vai sovelletaanko myyntiin käännettyä verovelvollisuuta. Tässä tapauksessa myös ostajan on selvitettävä, onko mahdollista, että palvelun myyntimaa on Suomi ja kuka suorittaa tästä veron. Suomalainen ostaja on verovelvollinen Suomessa tapahtuvasta myynnistä silloin, jos ulkomaalaisella ei ole velvollisuutta rekisteröityä täällä verovelvolliseksi, eikä hän ole tehnyt tätä myöskään vapaaehtoisesti. (AVL 9 ). (Äärilä ym. 2015, ) Myyntimaa pääsääntö palvelukaupassa Verotusvaltioksi katsotaan se maa, jossa ostajan kiinteään toimipaikkaan tai kotipaikkaan palvelu luovutetaan, kun noudatetaan elinkeinonharjoittajalle myydyn palvelun myyntimaa pääsääntöä. Verotusvaltio on Suomi, jos palvelu luovutetaan ostajan täällä sijaitsevassa kiinteässä toimipaikassa tai kotipaikassa. Jos suomalainen on myyjä ja palvelu luovutetaan ostajalle sen ulkomailla sijaitsevaan kiinteään toimipaikkaan, myynnistä ei suoriteta Suomen arvonlisäveroa. Ostajan kiinteätoimipaikka tai liiketoiminnan kotipaikka määrää näin ollen myyntimaan, eli verotusvaltion. Kun myyjä ei ole sijoittautunut ostajan jäsen valtioon, noudatetaan direktiivin mukaista pakollista käännettyä verovelvollisuutta, puhuttaessa pääsäännön mukaisesta palveluiden myynnistä. Suomalaisen myyjän ei näin ollen tarvitse maksaa veroa, jos pääsäännön alaisten palveluiden ostaja on toisesta EU-\n20 maasta. Tässä tapauksessa ostaja maksaa oman maansa veron ostosta myyjän puolesta, eikä myyjän tarvitse rekisteröityä tässä EU-maassa verovelvolliseksi. Pääsääntöä sovelletaan esimerkiksi seuraaviin palveluihin: immateriaalipalvelut, kuten konsultointi, markkinointi, oikeudelliset palvelut, patenttien ja tavaramerkkien tai näiden käyttöoikeuksien luovutukset irtaimen esineen vuokraus, lukuun ottamatta kulkuvälineiden lyhytaikaista vuokrausta IT-palvelut logistiikkapalvelut, kuten tavarankuljetukset, varastointipalvelut, ahtaus- ja purkupalvelut, huolinta irtaimiin esineisiin kohdistuvat työsuoritukset, kuten tavaroiden huolto, korjaus asennus ja testaus välityspalvelut (Äärilä ym. 2015, 395.) Komissiokauppa Komissiokaupassa tavara tai palvelu myydään komissioagentille päämiehen lukuun ja niin ollen tavaran omistusoikeus säilyy päämiehellä, eli myyjällä. Päämies ei missään välissä laskuta komissioagenttia. Kun tavara tai palvelu myydään komissioagentilta eteenpäin lopulliselle ostajalle, siirtyy omistusoikeus vasta tässä kohdassa päämieheltä asiakkaalle. Tällöin komissioagentti tilittää myynnin päämiehelle, vähentäen tästä oman komissionsa. Liikevaihdoksi kirjataan myynnin ja komission välinen erotus. Komissiokaupassa on tyypillistä, että myyty hyödyke siirretään niin kutsuttuun komissiovarastoon, joka on komissioagentin nimissä. Tämä ei aiheuta päämiehelle verovelvollisuutta, vaikka tavarat ovatkin päämiehen omistuksessa. Arvonlisäverotuksessa katsotaan myynnin tapahtuneen päämieheltä asiamiehelle ja asiamieheltä lopulliselle ostajalle, vaikka omistusoikeus ei missään välissä siirry asiamiehelle, eli komissioagentille. Tästä syystä komissioagenttiin sovelletaan tavaraan tai palveluun liittyviä säännöksiä ja komissioagentin on tilitettävä myynnistä säädetty vero verokannan mukaan. (Äärilä ym. 2015, )\n21 16 3 TAVAROIDEN ARVONLISÄVEROKÄSITTELY EU-ALUEELLA Pääsääntöisesti kansainvälisessä kaupassa arvonlisävero siirtyy siihen maahan, jossa lopullinen kulutus tapahtuu, sen sijaan missä tavarat tai palvelut on tuotettu (Äärilä ym. 2015, 31). Tavaroiden vapaaliikkuminen julistettiin vuonna 1993, jonka jälkeen EU:n sisällä liikkuvien tavaroiden tullimuodollisuudet poistettiin (Äärilä ym. 2015, 358). Suomi tuli osaksi Euroopan yhteisöön luotua sisämarkkinajärjestelmää vuonna 1995, kun Suomi liittyi Euroopan Unionin jäseneksi. EU:n jäsenvaltioiden kesken sovelletaan toisenlaisia käytäntöjä kuin EU:n ulkopuolisen valtioiden kanssa. Esimerkiksi Suomessa tapahtuvassa myynnissä sovelletaan Suomen arvonverolisälakia, ellei lainsäädännössä myyntiä ole säädetty verottomaksi. Mikäli myynti ei tapahdu Suomessa myyntimaasäännösten nojalla, niin myynnistä ei missään tilanteessa tilitetä veroa Suomeen. Verottomaksi myynniksi tulkitaan esimerkiksi vientikauppa ja EU-kauppa. (Äärilä ym. 2015, ) Äärilä ym. (2015, 359.) esittävät määränpäämaaperiaatteen, jonka mukaan vero tilitetään siihen maahan, johon tavara kuljetetaan. Tätä menetelmää sovelletaan vain pääasiallisesti verovelvollisten keskuudessa. Myynti on verotonta, kun tavarat toimitetaan toiseen EU:n jäsenvaltioon. Tässä tapauksessa kyseessä on yhteisömyynti. Yhteisöhankinnaksi kutsutaan sitä, kun toisesta EU:n jäsenvaltiosta ostaja maksaa tavaran ostohinnasta oman maansa veron. Useimmiten yhteisöhankinnasta maksettava vero on vähennyskelpoinen, pois lukien tilanteen, kun hankittu tavara ei liity liiketoimintaan. 3.1 Yhteisömyynti Yhteisömyynnillä tarkoitetaan tavaran myyntiä, joka toimitetaan myyjän, ostajan tai esimerkiksi itsenäisen kuljetusliikkeen toimesta, toiseen EU:n jäsenvaltioon toiselle arvonlisäverovelvolliselle elinkeinonharjoittajalle. (AVL 72b ):n mukaan tavaran myynti katsotaan yhteisömyynniksi vain siinä tapauksessa, kun ostajana on toisessa jäsenvaltiossa kuin Suomessa toimiva elinkeinonharjoittaja tai muu oikeushenkilö kuin elinkeinonharjoittaja. Yhteisömyynti on tavaranmyyntiä, joka on verotonta, eli suomalainen myyjä ei tilitä yhteisömyynnistä veroa. Verotonta yhteisömyyntiä voidaan soveltaa vain silloin, kun tavaran ostaja on toisessa jäsenvaltiossa kuin Suomessa arvonlisäverovelvollinen ja tavara on kuljetettava Suomesta suoraan toiseen jäsenvaltioon. Kuljetus tulee pystyä näyttämään myös jälkikäteen, että kuljetus on toteutunut. Myyjän maksaessa rahdin tavaraa kuljettavalle yritykselle, näyttönä toimii esimerkiksi rahtikirja tai rahtilasku. Mikäli ostaja maksaa rahdin, näyttönä toimivat esimerkiksi rahtikirjajäljennös tai jokin muu selvitys kuljetuksesta, joita voi pyytää ostajalta toimitettavaksi myyjälle. Kuljetus on mahdollista toteuttaa myös ostajan omalla kalustolla. Tällöin näytöksi sopii todistus jonka ostaja antaa\n22 myyjälle. Todistuksessa on käytävä ilmi muun muassa, kuka tavaran on kuljettanut, päivämäärä, jolloin tavara on kuljetettu maasta, millä kuljetusvälineellä kuljetus tapahtuu ja mikä on kuljetuksen päättymispaikka. (Äärilä ym. 2015, ) Esimerkkinä yhteisömyynnistä on, kun suomalainen yritys myy tavaroita suoraan Belgiaan. 17 Kuvio 2. Yhteisömyynti. (Verohallinto 2017d). Jos suomalainen yhtiö myy tavaraa EU:n ulkopuolelle, mutta tavarat myydään edelleen toiselle suomalaiselle yhtiölle, ei kyseessä ole yhteisömyynti, koska tavarat eivät poistu Suomesta. Tässä tapauksessa suomalainen myyjä lähettää ulkomaiselle ostajalle verollisen laskun, johon sovelletaan Suomen verokantaa. (Jokinen ym. 2015, 44.) Yhteisömyynniksi ei katsota myöskään sellaista tilannetta, jolloin tavara myydään toiseen EUmaahan, mutta tavara myydään edelleen EU-alueen ulkopuolelle. Tämä käsitellään yhteisömyynnin sijasta vientinä EU-alueen ulkopuolelle. (Jokinen ym. 2015, 61.) Mikäli kuitenkin tavaralle tehdään työsuorituksia Suomessa, ennen sen lähettämistä toiseen EU-maahan, kyseessä on yhteisömyynti. Verottoman yhteisömyynnin edellytyksenä on kuitenkin se, että kirjanpitoon on lisätty liitteeksi kuljetusasiakirjat tai muu selvitys siitä, että välittömästi työsuorituksen jälkeen, tavarat on toimitettu toiseen EUmaahan. (Jokinen ym. 2015, 51.) (Äärilä ym. 2015, 365.) toteavat, että yhteisömyynnin arvon määräytyminen on samanlainen kuin veron peruste kotimaan kaupassa. Yhteisömyynnin arvoksi tällöin kirjataan kaikki hinnanlisät, esimerkiksi kuljetuskustannukset ovat osa yhteisömyynnin arvoa, jos myyjä veloittaa ne ostajalta. Tähän ei lukeudu mukaan viivästymisestä johtuvia korkoja tai muita perimiskuluja. Siitä huolimatta, vaikka kuljetuspalvelu veloitettaisiin erillisellä laskulla ostajalta, kuljetuspalvelun arvo lisätään yhteisömyynninarvoon. 3.2 Yhteisöhankinta (AVL 26a ) sanoo seuraavaa: Tavaran yhteisöhankinnalla tarkoitetaan irtaimen esineen omistusoikeuden vastikkeellista hankintaa, jos myyjä, ostaja tai joku myy heidän puolestaan kuljettaa esineen ostajalle jäsenvaltiosta toiseen. Tavaran yhteisöhankintana pidetään myös: 1) elinkeinonharjoittajan toisessa jäsenvaltiossa harjoittaman liikkeen omaisuuteen kuuluvan tavaran siirtoa Suomeen elinkeinonharjoittajan liiketoimia varten;\n23 2) elinkeinonharjoittajan liikeomaisuuteen kuuluvan tavaran siirtoa muusa kuin 1 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa toisesta jäsenvaltiosta Suomeen käytettäväksi täällä harjoitettavassa liiketoiminnassa, jos tavara oli hankittu tai valmistettu kyseisessä jäsenvaltiossa. Yhteisöhankinta on yhteisömyynnin peilikuva, mutta se on verollinen. Yhteisöhankinnan piirteet toteutuvat vain silloin, kun myyjä on myös verovelvollinen yritys. Mikäli suomalainen yritys ostaa tavaroita toisesta EUmaasta siten, että se toimitetaan kolmanteen EU:n jäsenmaahan Suomen sijaan, on yrityksellä useimmiten velvollisuus rekisteröityä verovelvolliseksi kuljetuksen päättymisvaltiossa. Puhuttaessa yhteisöhankinta termistä, tämä koskee ainoastaan tavaroiden ostamista toisista EU:n jäsenvaltioista. (Äärilä ym. 2015, ) Esimerkkinä yhteisöhankinnasta on, kun suomalainen yritys ostaa suoraan saksalaiselta yritykseltä tavaroita ja ne toimitetaan suomalaiseen yritykseen. 18 Kuvio 3. Yhteisöhankinta. (Verohallinto, 2017d). Yhteisöhankinnasta ostajalle tulee verovelvollisuus siinä tapauksessa, kun yhteisöhankintojen arvo ylittää kalenterivuonna euroa, tai siinä tapauksessa, jos edellisenä kalenterivuonna on ylittänyt euroa (Verohallinto 2010a). Yhteisöhankinnasta on kyse vain siinä tapauksessa, kun ostajana on elinkeinonharjoittaja tai sellainen oikeushenkilö, joka ei ole elinkeinonharjoittaja. Yksityishenkilöt eivät tilitä veroa toisista EU:n jäsenmaista tehdyistä hankinnoista. Kuitenkin ne, jotka suorittavat yhteisöhankinnasta veron, tilittävät tästä vastaavan verokannan mukaisen veron. Mikäli tavara kuuluu yleisen verokannan alaisiin tavaroihin, suoritettava vero on 24 %. Veron perusteeseen luetaan myös tavaraan kohdistuvat kuljetukset tai muut hinnanlisät. Yhteisöhankinta voidaan veloittaa ulkomaanvaluutassa, jolloin verotettava määrä muunnetaan euroiksi raportointia varten. Muuntaessa ulkomaanvaluuttaa euroiksi, on käytettävä liikepankin tai Euroopan keskuspankin julkaisemaa viimeisintä myyntikurssia tavaran vastaanottokuukautta seuraavan kuukauden 15. päivänä. Muuntopäivä on laskutuspäivä vain siinä tilanteessa, jos yhteisöhankinta on laskutettu ennen kyseistä ajankohtaa. Jos yhteisöhankinnasta suoritettava vero ei ole kokonaisuudessaan vähennyskelpoinen, on syytä kiinnittää erityistä huomiota muuntokurssin oikeellisuuteen. (Äärilä ym. 2015, )\n24 Kolmikantakauppa (AVL / f.):n mukaan kolmikantatilanteissa sovelletaan erityissäännöksiä yhteisökauppaan liittyen. Kolmikantakaupassa tavara myydään kahteen kertaan peräkkäin siten, että tavara toimitetaan suoraan ensimmäiseltä myyjältä toiselle ostajalle. Kolmikauppaa suorittaessa jokaisen osapuolen on oltava verovelvollisia eri jäsenvaltiossa. (Äärilä ym. 2015, ) Kuvio 4. Kolmikantakauppa (Verohallinto 2017a). Äärilä ym. (2015, ) selvittävät mitä verotuksellisesti tässä esimerkkitilanteessa tapahtuu. A lähettää normaalin verottoman yhteisömyyntilaskun B:lle, koska tavara lähtee hänen kotimaastaan toiseen EUjäsenvaltioon ja yritys on verovelvollinen toisessa jäsenvaltiossa. B:n myyntiä C:lle ei tulkita yhteisömyynniksi, sillä yrityksen myymä tavara ei lähde B:n kotimaasta. Yksinkertaistamissäännöksen mukaan B:n ei tarvitse rekisteröityä C:n jäsenvaltiossa verovelvolliseksi, sillä yhteisöhankinta on veroton. C:lle siirtyy velvollisuus suorittaa B:n suorittamasta myynnistä. Tälle on edellytyksenä kuitenkin se, että B:n on merkittävä oma ja C:n ALVtunnus ja merkintä kolmikantakaupasta laskulle. Tämän lisäksi B:n on ilmoitettava myynnistänsä yhteenvetoilmoituksessa. Kolmikantakauppaa ei voi soveltaa tilanteissa, kun kaupan kaksi osapuolta ovat samasta jäsenvaltiosta tai kaupassa on enemmän kuin kolme osapuolta. Jokinen ym. (2015, 56 57) esittävät, että kolmikauppa tilanteessa kaikkien osapuolien tulee olla sijoittautuneita EU:n jäsenvaltioihin. 3.4 Myynti toisessa jäsenvaltiossa Myyntiin ei sovelleta Suomen arvonlisäverolakia tai tilitetä Suomen veroa, jos tavaran kuljetus alkaa jostain toisesta jäsenvaltiosta kuin Suomi. Tässä tapauksessa astuu voimaan tämän toisen jäsenmaan arvonlisäverolaki,\n25 mistä tavaran kuljetus alkaa. Tavaran jäädessä siihen valtioon, mistä kuljetus alkaa, tilitetään usein tämän kyseisen jäsenvaltion vero, ellei kyseessä ole verosta vapautettu hyödyke. Jos tavara kuljetetaan tästä jäsenvaltiosta kolmanteen jäsenvaltioon, kyseessä on toisesta jäsenvaltiosta suoritettu yhteisömyynti. Ulkomaalaiselle yritykselle ei synny rekisteröitymisvelvollisuutta Suomeen, jos ulkomaalainen yritys ostaa Suomessa sijaitsevia tavaroita ja myy ne edelleen toiselle suomalaiselle yritysasiakkaalle. Ulkomaalainen yritys voi hakea arvonlisäveron osuuden takaisin ulkomaalaispalautuksena ja suomalainen yritysasiakas tilittää ostostaan Suomen veron käännetyn verovelvollisuuden nojalla. (Äärilä ym. 2015, ) 20\n26 21 4 TAVAROIDEN ARVONLISÄVEROKÄSITTELY EU-ALUEEN ULKOPUOLELLA (Verohallinto, 2017f) esittää, että yrityksen liiketoiminta voi koostua myös EU-alueen ulkopuoliseen kaupankäyntiin. Tämä tarkoittaa, että yritys voi myydä ja ostaa tavaroita ja palveluita EU:n ulkopuolelta. Puhuttaessa viennistä ja tuonnista, tarkoitetaan tavaroiden vientiä EU:n alueen ulkopuolelle ja tuonnilla tavaran maahantuontia EU:n alueelle. Tavaroiden vienti on verotonta siten, että tavara kuljetetaan suoraan EU:n alueen ulkopuolelle. Kuljetuksen voi tehdä joko myyjä tai ulkopuolinen kuljetusliike myyjän tai ostajan toimeksiannosta. Mikäli kuljetuksen suorittaa ostaja itse omalla kuljetuskalustollaan, on vienti verotonta ainoastaan silloin, jos ostajana toimii ulkomaalainen elinkeinonharjoittaja, joka ei ole verovelvollinen Suomessa. Tavaran saapuessa EU:n alueelle, maksetaan tavaran vero tullauksen yhteydessä. Käydessä kauppaa ulkomaalaisten toimijoiden kanssa, voi arvonlisäverokohtelua selvittää seuraavien kysymyksien avulla: Kuka on myyjä ja kuka on ostaja? (Onko kaupan toinen osapuoli elinkeinonharjoittaja vai yksityishenkilö?) Onko kaupankäynnin kohteena tavaran tai palvelun myynti vai osto? Minkä valtion arvonlisäverolakia sovelletaan myyntiin tai hankintaan? (Mikä on tavaran tai palvelun myyntimaa?) Selvitettyä minkä valtion arvonlisäveroa kaupassa sovelletaan, onko liiketapahtuma verollinen vai veroton? Onko veron suoritusvastuussa myyjä vai ostaja? (Verohallinto, 2017f) 4.1 Vienti AVL 70 :ssä on kerrottuna tyhjentävästi ne tilanteet, jolloin kyseessä on veroton myynti EU:n ulkopuolelle. Veroa ei suoriteta seuraavista myynneistä: 1) tavaran myynti, kun myyjä tai joku muu hänen toimeksiannostaan kuljettaa tavaran Yhteisön ulkopuolelle; 2) tavaran myynti, kun itsenäinen kuljetusliike kuljettaa tavaran ostajan toimeksiannosta suoraan Yhteisön ulkopuolelle; 3) tavaran myynti ulkomaiselle elinkeinonharjoittajalle, joka ei ole Suomessa verovelvollinen ja joka noutaa tavaran maasta viedäkseen sen välittömästi Yhteisön ulkopuolelle käyttämättä sitä täällä; 4) tavaran myynti ulkomaiselle ostajalle, joka ei ole Suomessa verovelvollinen, jos tavara toimitetaan hänen toimeksiannostaan ja häntä veloittaen elinkeinonharjoittajalle työsuorituksen tekemistä ja edelleen yhteisön ulkopuolelle toimittamista varten.\n27 Kyseessä on vienti silloin, kun esimerkiksi suomalainen yritys vie EU:n ulkopuolelle, esimerkiksi Venäjälle, tavaroita ja laskuttaa näistä suomalaista yritystä. 22 Kuvio 5. Vienti (Verohallinto 2010c). Näissä tapauksissa sillä ei ole merkitystä kuka on ostaja, sillä myynti EU:n ulkopuolelle on verotonta. Tavaraa toimitettaessa EU:n alueen ulkopuolelle, tavara on merkittävä tullattavaksi. (Äärilä ym. 2015, 335.) Verohallinnon ohjeen mukaan myyjä tarvitsee näytön siitä, että ostaja on ulkomaalainen. Ostajan ollessa elinkeinonharjoittaja, näytöksi kelpaa ostajan antama todistus kotipaikasta. Yksityishenkilöillä tarvittavana todisteena toimii ostajan passista otettu valokopio, joka tulee liittää kirjanpitoon. Tavaralle voidaan tehdä verotta myös työsuorituksia ennen sen viemistä EU:n alueen ulkopuolelle. Edellytyksenä tälle on, että myyjälle toimitetaan jäljennös vientiasiakirjoista, josta ilmenee tavaran toimitus EU:n alueen ulkopuolelle. (Äärilä ym. 2015, 339.) 4.2 Tuonti AVL 9. luvussa säädetään maahantuontiin liittyvistä seikoista. Tavaran maahantuonnilla tarkoitetaan tavaran tuontia Yhteisöön. (AVL 86 ). Yhteisöllä tarkoitetaan EU:n aluetta. Maahantuonnin yhteydessä suoritetaan arvonlisävero ja tullaus, kun tavara tuodaan EU-valtioon. Suomen arvonlisävero suoritetaan tällöin Suomessa tapahtuvasta tavaran maahantuonnista (AVL k.). Tuotaessa tavara EU:n alueelle, voidaan tavara asettaa sellaiseen menettelyyn, että sitä ei tarvitse tullata siinä maassa, johon se on saapunut ensiksi EU:n alueelle tullessa. Tällaisiksi menettelyiksi kutsutaan esimerkiksi passitusmenettelyä, väliaikaista varastointia tai tavaran siirtoa vapaa-alueelle, vapaavarastoa tai tullivarastoa. Tällaisen menettelyn päätyttyä tavaran ollessa Suomessa, maahantuonti tapahtuu Suomessa. (Äärilä ym. 2015, 348.) Tuonti on kyseessä silloin, kun esimerkiksi Venäläinen yritys toimittaa ja laskuttaa suomalaista yritystä. Äärilä ym. (2015, 348.) esittävät, että tavara on ilmoitettava tullattavaksi, kun se tuodaan Suomeen EU:n ulkopuolelta. Tavarasta luovutetaan tuontiilmoitus tullille. Tuonti-ilmoituksen perusteella tulli vahvistaa tavaran tullausarvon sekä kantaa siitä tullin, arvonlisäveron, tuontimaksun ja muita maahantuontiin liittyviä maksuja, mikäli näitä on suoritettava tavarasta.\n28 Tuonti-ilmoituksessa on merkitty tavaranhaltijaksi maahantuoja, joka on velvollinen suorittamaan veron. (AVL 86b ). Pääsääntöisesti, tavaran haltijan tulee olla sijoittautunut EU:n alueelle. Pääsäännön mukaan, veron peruste tavaran maahantuonnista on tavaran tullausarvo (AVL 88 ). Tähän on kuitenkin suunniteltu muutosta 2018 vuoden alusta, jolloin Verohallinto hoitaisi maahantuonninverotuksen itse. Tullausarvo jäisi yritysten määriteltäväksi. (Tulli, 2017.) EU:n ulkopuolella olevan tavaranmyynti Suomen arvonlisäverosäännöksiä noudatetaan vain silloin, kun tavara on myyty Suomessa, eli kun kuljetus alkaa täältä. Myydyt tavarat, joiden kuljetus alkaa EU:n ulkopuolelta, ovat verottomia Suomessa. Tässä tapauksessa noudatetaan sen maan lainsäädäntöä, jossa tavarat on myyty. Tämä saattaa aiheuttaa myyntimaassa verovelvolliseksi rekisteröitymisen, vaikka tavara olisikin myyty EU:n ulkopuolella. (Äärilä ym. 2015, 342.)\n29 24 5 TUTKIMUKSEN TEKO Tutkimus toteutettiin toimeksiantajayrityksen taloushallinnonosaston pyynnöstä. Taloushallinnonosaston näkökulmasta tilanne on haasteellinen, sillä he tietävät asiakkuuspäälliköiden ja vientihenkilöiden arvonlisäverotietämyksen olevan puutteellinen. Erityisesti uudenlaiset tilanteet, kuten kansainvälistymisen kasvaminen ja kollegoiden työtehtävien sijaistaminen vaativat uudenlaisia osaamistarpeita työntekijöiltä. Taloushallinnon resurssit ovat rajalliset, eivätkä he voi tarkistaa kaikkia ulkomaille lähetettyjen myyntilaskujen oikeellisuutta. Taloushallinnonosasto ei ollut täysin varma, mitä asiakkuuspäälliköt ja vientihenkilöt tietävät arvonlisäverotuksesta ja mitä eivät. Täten haastatteluiden runko oli mietittävä tarkkaan, jonka pohjalta haastattelut voitaisiin luoda. Toimeksiantajayrityksessä asiakkuuspäälliköt ja vientihenkilöt myyvät tuotteet asiakkaalle. Tämän jälkeen yhteyspäällikkö laskuttaa myydyt tuotteet ja lopuksi taloushallinto kuittaa laskut maksetuiksi. Tutkimusta tehdessä toimeksiantajan kanssa sovittiin kaksi välitapaamista, missä käytiin läpi sen hetkisiä aikaansaannoksia. Välitapaamiset olivat molemmille hyödyllisiä ja niiden jälkeen työtä oli helpompi ohjata oikeaan suuntaan. Tutkimuksessa päätavoitteena oli selkiyttää työntekijöille arvonlisäverokäytäntöjä, kun neuvotellaan, tehdään sopimuksia ja toimitetaan sekä laskutetaan ulkomaalaisia yrityksiä. Lopulliset havainnollistavat vuokaaviot luotiin työntekijöille heidän tarpeidensa mukaan. Haastateltavia henkilöitä haastateltiin noin kahdenkymmenen minuutin pituisen haastattelun aikana, missä käytiin läpi vaikeaselkoisia asioita, joihin työntekijät toivoisivat saavansa neuvoa ja apua, rasittamatta taloushallinnon työresursseja. Haastatteluihin osallistui yhteensä 5 henkilöä, joiden toimenkuvat vaihtelivat, mutta jokainen on enemmän tai vähemmän tekemisissä EUsisäkaupan tai viennin kanssa. Haastattelut toteutettiin teemahaastattelun muodossa. Alkuun kysymykset olivat hieman yleisemmällä tasolla, jossa kartoitettiin henkilöiden yleistietämystä ja päättelykykyä arvonlisäverotuksesta. Viimeisimmät kysymykset olivat hieman täsmennetympiä ja keskeisimpiä kysymyksiä, joihin koko työssä haluttiin vastaus. Vapaa sana antoi vielä mahdollisuuden kertoa jostakin, mitä kysymyksissä ei käsitelty.\n30 25 6 TUTKIMUSTULOKSET Myyntihenkilöille esitettiin seuraavat kysymykset: Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti ja kolmikantakauppa? o Mitä et tiedä? Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaan kaupasta? o Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? Vapaa sana\n31 26 Haastateltava 1: Asiakkuuspäällikkö, hän on työskennellyt toimeksiantajalla 25 vuotta. Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Tavara vaihtaa omistajaa ja valtio saa tästä verotuloja. Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Myyn ainoastaan tavaraa, joka on 14 % verokannalla. En myy ollenkaan mitään palveluita tai pakkausmateriaaleja. Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Kyllä tunnistan. Meillä on hyvät työkalut tietokoneella, josta voin tarkistaa millä verokannalla myynti tapahtuu. Taloushallinnon puoli joutuu käyttämään useampia verokantoja, mutta minä ainoastaan 14 %. Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti ja kolmikantakauppa? Kyllä tiedän. Minulla on hoidettavana vientiä ainoastaan vientiä asiakasyrityksille. Minä en itse tee kolmikantakauppaa, mutta toinen kollegani hoitaa myös tätä osa-aluetta. Koen kolmikantakauppaan liittyvän myynnin haastavaksi ja vaikeaksi. Kun kyseessä on arvonlisäveroton myynti, tiedän missä tapauksissa sitä käytetään. o Mitä et tiedä? Koen tietäväni kaikki erilaiset myyntitilanteet. Vain pieniä muutoksia on tullut kahdenkymmenen vuoden aikana, kun olen myynyt tuotteita Viroon. Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaan kaupasta? Jos kyseessä olisi esimerkiksi palvelumyyntiä, toivoisin saavani siihen opastusta. Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? Kolmikantakauppa on ehdottomasti vaikeinta. Jos kollegani on lomalla ja minun tehtäväkseni tulisi kolmikantakaupan hoitaminen, niin en tiedä kuinka siinä toimittaisiin. Vapaa sana Ei tule mitään mieleen.\n32 Haastateltava 2: Asiakkuuspäällikkö, jonka vastuualueena on Länsi-Euroopan myynti. Hän on työskennellyt myyntitehtävissä vuoden 2017 alusta, eli noin puoli vuotta. Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Tiedän, milloin on kyseessä EU:n sisäinen myynti ja onko kyseessä tavara vai palvelu. Muuten arvonlisäverotukselliset asiat ovat minulle tuntemattomia. Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Kyllä tunnistan. Minä myyn ainoastaan tavaraa, enkä muista milloin palvelua olisi edes myyty. Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Kyllä tunnistan. Minulla on ainoastaan myyntejä, jotka ovat verottomia, eli 0 % arvonlisäverollista. Minun kauppoihini ei liity ollenkaan kotimaanmyynnit. Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti ja kolmikantakauppa? Kyllä tiedän. Kolmikantakauppatilanteessa tavara ei tule koskaan yritykseemme, vaan se myydään EU:n sisällä toisesta paikasta toiseen. En kuitenkaan ole ollut osallisena kolmikantakaupan myyntitilanteessa. Sen hoitaa meidän yrityksessämme kollegani. o Mitä et tiedä? Koen tietäväni kyllä kaiken tarpeellisen, eli mikä on kotimaankauppaa ja mikä on vientiä. Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaan kaupasta? En usko, että tarvitsisin mitään apua. Kaikki myyntiasiat ovat tällä hetkellä selvää työssäni ja mikäli tarvitsen apua, niin voin kysyä apua taloushallinnolta. Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? Tämä on hyvin kapea osuus siitä, mitä olen kokonaisuudessaan tehnyt. Minulla ei ole mitään vaikeaa tai haastavaa tällä hetkellä työssäni. Vapaa sana Mielestäni olisi tarvetta saada jonkinlaista opastusta tai ohjeita siihen, jos kollegoiden työtehtäviä tulee hoidettavaksi minulle. Esimerkiksi kolmikantakauppatilanteista olisi hyvä saada lisää opastusta. Toisin sanoen, mikäli muiden töitä joutuu sijaistaan, tarvitsen apua. 27\n33 Haastateltava 3: Tuotekehityspäällikkö, jolla on myös myyntivastuuta yrityksessä. Hän on työskennellyt yrityksessä yhteensä 20 vuotta. Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Arvonlisäverotus liittyy sekä tavaran, että palvelumyyntiin. Arvonlisäveron osuus tilitetään valtiolle myynnistä. Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Tunnistan, milloin kyseessä on tavara ja milloin palvelu. Palvelu on esimerkiksi työ tavaralle, jota emme omista, ja lähetämme tavaran takaisin ostajalle. Tällaista meidän yrityksessä on esimerkiksi sekoittamispalvelu tai pakkauspalvelu. Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Riippuu tietysti, mistä myynnistä on kysymys, mutta vientiä kun kyseessä on vientiä EU:n sisällä, niin arvonlisäveronmäärä on 0 %. Mikäli myynti tapahtuu kotimaassa, niin tämä on 14 %. Palvelun arvonlisäveron osuus on 24 %. Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti ja kolmikantakauppa? Luulen tuntevani termit, milloin minkäkin tyyppinen kauppa on kyseessä. Ainoastaan viennin ja yhteisömyynnin ero on hieman häilyvä käsite minulle. o Mitä et tiedä? Tunnen mielestäni kaikki hyvin ja mikäli on joskus kysyttävää, niin saan taloushallinnolta lisää tietoa. Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaankaupasta? Ohjeista ei olisi haittaa, niitä voisi katsoa, jos tulee esimerkiksi sijaisuuksia. Ohjeet voisivat olla sellainen paperinipun tyyppinen, jossa olisi erilaisia esimerkkitapauksia kansainväliseenkauppaan liittyen. Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? Kaikista haastavimmat ja vaikeimmat myyntitilanteet liittyvät Venäjän ja Turkkiin liittyviin kauppoihin. Vapaa sana En usko, että minulla on mitään lisättävää tai kommentoitavaa. Haastateltavana myyntipäällikkö, joka on toiminut yrityksessä noin kaksi ja puoli vuotta. 28\n34 Haasteltava 4: Myyntipäällikkö, jonka työtehtäviin kuuluu muun muassa raaka-aineiden myynti ja koordinointi. Hän on työskennellyt Yritys X Oy:n palveluksessa 2015 loppuvuodesta eteenpäin. Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Minulla on ollut oma yritys, jossa olen joutunut tekemään arvonlisäveroilmoituksia. Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Tunnistan erot, milloin myydään tavaraa ja palvelua. Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Kaikki myyntini ovat 14 % alaista myyntiä. Keskeisin asia mielestäni arvonlisäverotuksessa on, että tarjoukseen laitetaan arvonlisäveroton hinta. Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti tai kolmikantakauppa? Kyllä tiedän. Mielestäni on selkeää, milloin on mistäkin kysymys. 29 o Mitä et tiedä? Ainoa epäselvä käsite on kolmikantakauppa, joka on yrityksen sisäinen termi. Mielestäni se on epäselvä termi, joka on käytännössä välitysmyyntiä. Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaan kaupasta? Mielestäni kaikki on yksinkertaista, enkä kaipaa minkäänlaista ohjeistusta. Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? Ei mikään asia tähän liittyen. Vapaa sana Ei mitään lisättävää.\n35 Haastateltava 5: Toimitusjohtaja, joka on työskennellyt Yritys X Oy:llä yli kaksikymmentä vuotta yhteensä, ensin myyntipäällikkönä ja sitten toimitusjohtajana. Mitä tiedät arvonlisäverotuksesta? Arvonlisäveroa käytetään joka paikassa ja se vaikuttaa merkittävästi laskuihin. Arvonlisäveroa ei huomioida yritysten välisessä myynnissä. Tunnistatko, milloin myyt tavaraa tai palvelua? Minulla ei ole tällä hetkellä myyntitehtäviä, mutta tiedän, että elintarvikkeissa on eri verokanta verrattuna rahtiin. Verottaja on kuitenkin hyväksynyt meidän tapauksessa, kun myymme elintarvikkeita, rahdin verokanta voi olla tällöin sama kuin elintarvikkeilla, eli 14 %. Tunnistatko, millä verokannalla sopimasi myynti tapahtuu (0 %, 10 %, 14 % ja 24 %)? Vienti käsitellään 0 % myyntinä, kotimaan myynnit ovat 14 % verokannalla. Sopimusta tehtäessä ei sisällytetä arvonlisäveron määrää hintaan. Tiedätkö, milloin on kyseessä kotimaankauppa, yhteisömyynti, vienti ja kolmikantakauppa? Kyllä tiedän. Yhteisömyynnin piiriin kuuluu, kun myydään toiseen EUmaahan. Olen oppinut tämän kantapäänkautta. 30 o Mitä et tiedä? Olen oppinut nämä asiat kantapään kautta, joten tässä osa-alueessa ei ole mielestäni mitään epäselvää. Minkälaista apua kaipaat antaessasi laskutusohjetta ulkomaan kaupasta? Minun mielestäni näistä kyseisistä asioista olisi hyvä olla käytössä jonkin näköinen yhteenveto. Kaikki myyjät eivät ole toistensa asioidensa kanssa tekemisissä, joten yhteenvedon kautta muut tuntisivat hyvin kuinka tarvittaessa tulisi toimia. Mitkä asiat ovat vaikeimpia tai haastavimpia? En osaa sanoa. Näissä asioissa on tullut yllätyksiä, mutta ne ovat tiedossa tällä hetkellä. Mielestäni näistä asioista voisi olla hyvä tehdä englanniksi yhteenveto myös Hollantiin. Vapaa sana En keksi mitään.\n36 Haastatteluiden jälkeen esitin henkilöille vuokaavioita ja kysyin heidän mielipidettään niiden tarpeellisuudesta. Haastatteluiden välillä oli eroavaisuuksia ja toiset ottivat asian paremmin vastaan kuin toiset. Suurimmaksi osaa, neljä viidestä haastateltavasta, kertoi kuitenkin vuokaavioista olevan joissain määrin apua nykyisessä työssään tai kun hän sijaistaa kollegaansa. Haasteltavista yksi kertoi asian olevan hyvin selvää hänelle, eikä hän kokenut tarvitsevansa vuokaavioita omassa käytössään. Haastateltavat tunsivat hyvin arvonlisäveron käsitteenä, mitä verokantoja heidän kussakin tilanteessa tulisi käyttää ja kertoivat tietävänsä, milloin kyseessä on tavara tai palvelu. Monet haastateltavat ilmaisi tietävänsä hyvin, kuinka toimia omissa työtehtävissään, kun lasku lähetetään kotimaahan tai ulkomaille. Kolmikantakauppa käsite herätti hieman kysymyksiä ja mietintöjä, kuinka se toimii käytännössä ja oli selkeästi puhuttavin aihe haastatteluiden aikana. Kolmikantakauppa miellettiin monimutkaiseksi ja vaikeaselkoiseksi, sillä siinä on osapuolia useampi, eikä tavara loppujen lopuksi ikinä käy ensimmäisellä ostajalla. Kolmikantakaupasta puhuttiin ajoittain täysin välitysmyyntinä. Kolmikantakauppatilanteella tarkoitetaan kuitenkin kolmen osapuolen kauppaa, mutta tavara toimitetaan suoraan ensimmäiseltä myyjältä toiselle ostajalle. Useat kertoivat, että kolmikantakauppaan liittyvät tehtävät hoitaa yksi henkilö heidän työpaikassaan, eivätkä he osaisi toimia kolmikantakauppa tilanteessa. Tämän vuoksi etenkin kolmikantakauppaan liittyvät havainnollistavat vuokaaviot ovat tarpeen. Yleisesti ottaen haastateltavat tunsivat hyvin perusperiaatteet ja yleisimmät käytännöt, mutta kun kaupassa osapuolia oli enemmän, myös kysymyksien määrä lisääntyi. Haastatteluiden tuloksia käytiin läpi myös talousosaston kanssa. Talousosaston mielestä arvonlisäverotietämystä voitaisiin parantaa haastateltavien osalta, sillä siinä koettiin olevan paikoittain pahojakin puutteita. Tällaisia olivat esimerkiksi kolmikantakauppa ja palvelumyynti EU-maahan tai EU:n ulkopuolelle. Perinteiset yhteisömyynnit tai viennit eivät olleet niinkään huolenaihe talousosaston mielestä, sillä ne ovat jo arkipäivää. Kuitenkin tilanteet, missä osapuolia on enemmän, koettiin suurimmaksi ongelmallisimmaksi. Talousosaston mielestä tehdyt vuokaaviot olivat merkittävä apu näille henkilöille. Vuokaavioiden avulla kysymysten määrä talousosastolle pienenisi, väärinmeneteltyjen tilanteiden riski vähenisi ja se loisi varmuutta omalle tekemiselle. Vuokaaviot ja raportti sai toimeksiantajalta hyvää palautetta ja ne tullaan ottamaan käyttöön toimeksiantajayrityksessä mahdollisimman pian. Toimeksiantajan toiveesta tehdyt vuokaaviot jätettiin varsinaisen raportin ulkopuolelle. Vuokaavioista tehdyn tiedoston kokonaispituudeksi tuli 12 sivua. Ne on järjestetty loogisesti tutuimmista ja yleisimmistä tilanteista hieman epätyypillisimpiin. Vuokaavioissa esimerkiksi kolmikantakauppa on käsitelty jokaisen osapuolen näkökulmasta, eli kun toimeksiantaja on ensimmäisen myyjän, ensimmäisen ostajan tai toisen ostajan roolissa. 31\n37 32 7 JOHTOPÄÄTÖKSET Tutkimuksessa pystyttiin vastaamaan hyvin niihin kysymyksiin, jotka olivat alun perin tutkimuksessa ongelmakohtia. Tällaisia asioita ovat muun muassa verottoman myynnin edellytykset kaupassa, kuinka ketjukauppatilanteissa tulee toimia arvonlisäverotuksen näkökulmasta, ja miten tavaran kuljetuksen järjestäminen vaikuttaa kauppaan. Tutkimuksessa haastateltuina olleet henkilöt kertoivat omia näkemyksiään hankalista tilanteista, jonka pohjalta pystyttiin luomaan pohjaa tarvittaville vuokaavioille. Kaikki haastateltavat eivät kuitenkaan osanneet kertoa mitään tilanteita, jossa he kaipaisivat apua. Tutkimus ei ainoastaan antanut haastatelluille henkilöille lisää tietoa arvonlisäverotuksesta, vaan myös taloushallinnon henkilöille tietoa siitä, mitä he oikeasti tietävät arvonlisäverotuksesta. Tämän pohjalta myös taloushallinnon ihmiset osasivat kertoa hyviä esimerkkitilanteita, joista tuli tehdä vuokaavioita. Mielestäni tutkimus onnistui hyvin, se palveli toimeksiantajaa siinä määrin, kuin alussa oli toimeksiannossa määritelty. Tutkimuksessa saatiin selvitettyä mitä haastateltavat tietävät arvonlisäverotuksesta, milloin kysymyksessä on veroton kauppa, missä tilanteissa toimeksiantajayritys on velvollinen rekisteröitymään arvonlisäverovelvolliseksi toisessa EU-maassa ja kuinka toimia ketjukauppatilanteissa. Haasteina tutkimuksessa oli järjestää haastateltavien kanssa haastattelut. Haastattelut pystyttiin kuitenkin lopulta järjestämään kaikille samana päivänä. Tutkimuksen alkuun oli ajatuksena vain rakentaa yksi tai maksimissaan kaksi kirjepaperin kokoista asiakirjaa ja koota niistä opas tai vuokaavio työntekijöille, minkä avulla he pystyvät toimimaan ulkomaalaisten kauppakumppaneiden kanssa erilaisissa ja muuttuvissa tilanteissa. Tutkimuksen edetessä kävi ilmi, ettei vain yhden kirjepaperin asiakirja ole tarpeeksi riittävä selvittämään ongelmallisimpia käsitteitä ja tilanteita tarpeeksi selkeästi. Toimeksiantajan toiveena oli kuitenkin loppuun asti, että mitä vähemmän tekstiä oppaan kaltaisessa teoksessa esiintyy, on asia helpommin ymmärrettävissä, eivätkä tilanteet aiheuta väärinymmärryksiä. Näin ollen tein kaksi perusperiaatteisiin soveltuvaa vuokaaviota, eli kun osapuolia on kaksi ja myynti tapahtuu EU-alueen sisällä ja EU-alueen ulkopuolelle, sekä kolmikantakaupan periaatteen. Tämän lisäksi tein useamman vuokaavion sellaisista tilanteista, kun kauppakumppaneita on useampia, eli kolmesta neljään. Niissä on kerrottu tilanne, minkä tyyppinen kauppatilanne on kyseessä, sekä tiedon siitä, täyttävätkö kauppa arvonlisäverottomuuden edellytykset. Lisäksi muutamassa vuokaaviossa on kerrottu näkemys siitä, kuinka kuljetusehtoa muuttamalla voitaisiin saada muutoksia aikaan arvonlisäveron näkökulmasta. Tämä koottiin lopuksi yhdeksi PDF-tiedostoksi toimeksiantajalle, eikä lopullista tuotosta haluttu julkaista opinnäytetyössä. Tarkastellessa raportin teoria ja tutkimusosuutta, todettakoon, että teoriaosuus on tutkimusosiota selvästi kattavampi.\n38 33 LÄHTEET Arvonlisäverolaki /1501. Intrum Justitia Oy n.d. Ulkomaan arvonlisäverojen takaisinhaku. Haettu osoitteesta Jokinen M., Klemola A., Takalo T Käytännön arvonlisäverotus. Helsinki: ST Akatemia Oy Juanto L, Saukko P Arvonlisäverotus ja muu kulutusverotus. Helsinki: Talentum Oy Tulli Tavaroiden maahantuonnin arvonlisäverotus siirtyy Verohallinnolle. Haettu osoitteesta /asset_publisher/tavaroiden maahantuonnin arvonlisaverotus siirtyy verohallinnolle Verohallinto Yleiset laskumerkinnät. Haettu osoitteesta vero ohjeet/ohje hakusivu/48090/laskua_koskevat_vaatimukset_arvonlisave/ Verohallinto EU:n arvonlisäveroalue. Haettu osoitteesta FI/Syventavat_veroohjeet/Arvonlisaverotus/Kansainvalinen_kauppa/EUn _arvonlisaveroalue(14424) Verohallinto 2010a. Arvonlisäverotunniste ja sen käyttö. Haettu osoitteesta vero ohjeet/ohje hakusivu/48687/arvonlisaverotunniste_alvnumero_vat_num/ Verohallinto 2010b. Palvelujen ulkomaankaupan arvonlisäverotus alkaen. Haettu osoitteesta vero ohjeet/ohje hakusivu/48679/palvelujen_ulkomaankaupan_arvonlisavero/ Verohallinto 2010c. Vientikaupan arvonlisäverotus. Haettu osoitteesta Verohallinto 2013a. VAT numeroiden tarkistus. Haettu osoitteesta vero ohjeet/ohje hakusivu/48689/eumaiden_arvonlisaverotunnistee/\n39 Verohallinto 2013b. Arvonlisäveron palauttaminen suomalaiselle elinkeinonharjoittajalle muista EU-maista. Haettu osoitteesta vero ohjeet/ohje hakusivu/48309/arvonlisaveron_palauttaminen_suomalaise2/ Verohallinto Laskutusvaatimukset arvonlisäverotuksessa. Haettu osoitteesta FI/Syventavat_veroohjeet/Arvonlisaverotus/Laskutusvaatimukset_arvonli saverotuksess(33169) Verohallinto 2017a. Kolmikantakauppa. Haettu osoitteesta FI/Syventavat_veroohjeet/Arvonlisaverotus/Esimerkkeja_EUmyyntien_ja _ostojen_ilmoit Verohallinto 2017b. Ulkomaankaupan arvonlisäverotus. Haettu osoitteesta FI/Yritys_ja_yhteisoasiakkaat/Liikkeen_ja_ammatinharjoittaja/Arvonlisav erotus/ulkomaankaupan_arvonlisaverotus Verohallinto 2017c. Oma-aloitteisten verojen ilmoittaminen ja maksaminen. Haettu osoitteesta aloitteiset Verohallinto 2017d. Esimerkkejä EU-myyntien ja -ostojen ilmoittamisesta arvonlisäveroilmoituksissa. Haettu osoitteesta FI/Syventavat_veroohjeet/Arvonlisaverotus/Esimerkkeja_EUmyyntien_ja _ostojen_ilmoit Verohallinto 2017e. Miten oma-aloitteisten verojen ilmoituksessa oleva virhe korjataan? Haettu osoitteesta FI/Yritys_ja_yhteisoasiakkaat/Omaaloitteiset_verot/Miten_omaaloitteist en_verojen_ilmoitukse(41634) Verohallinto 2017f. Ulkomaankaupan arvonlisäverotus. Haettu osoitteesta FI/Yritys_ja_yhteisoasiakkaat/Liikkeen_ja_ammatinharjoittaja/Arvonlisav erotus/ulkomaankaupan_arvonlisaverotus Äärilä L, Nyrhinen R, Hyttinen P Arvonlisävero käytännössä. Helsinki: Talentum Oy 34\n40 35 Haastattelu Haastateltava 1, Asiakkuuspäällikkö, Yritys X Oy, haastateltu Haastateltava 2, Asiakkuuspäällikkö, Yritys X Oy, haastateltu Haastateltava 3, Tuotekehityspäällikkö, Yritys X Oy, haastateltu Haastateltava 4, Myyntipäällikkö, Yritys X Oy, haastateltu Haastateltava 5, Toimitusjohtaja, Yritys X Oy, haastateltu\n41 36 Liite 1 KYSYMYSRUNKO HAASTATELTAVILLE\n42 37 Liite 2 TAVARAN JA PALVELUN MYYNTI ULKOMAILLE\nMETROPOLIA AMMATTIKORKEAKOULU LIIKETALOUDEN KOULUTUSOHJELMA. EUROOPAN UNIONIN SISÄISTEN PALVELUJEN MYYNTIMAASÄÄNNÖKSET Arvonlisäverouudistus 1.1.\nMETROPOLIA AMMATTIKORKEAKOULU LIIKETALOUDEN KOULUTUSOHJELMA EUROOPAN UNIONIN SISÄISTEN PALVELUJEN MYYNTIMAASÄÄNNÖKSET Arvonlisäverouudistus 1.1.2010 Juha Erkko Talouden ja rahoituksen suuntautumisvaihtoehto\nMinna Paananen. HUOLTOPALVELUJEN JA MATERIAALIN LASKUTUS KANSAINVÄLISILLÄ TAAJUUSMUUTTAJAMARKKINOILLA Case Vacon Oyj\nMinna Paananen HUOLTOPALVELUJEN JA MATERIAALIN LASKUTUS KANSAINVÄLISILLÄ TAAJUUSMUUTTAJAMARKKINOILLA Case Vacon Oyj Liiketalous ja matkailu 2011 2 ALKUSANAT Tämä opinnäytetyö tehtiin keväällä 2011 Vaasan


Sunnuntaisuomalainen: Verkkokauppa.com saattaa ottaa valikoimiin yllättävän uutuuden - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nSunnuntaisuomalainen: Verkkokauppa.com saattaa ottaa valikoimiin yllättävän uutuuden\nVerkkokauppa.comin toimitusjohtaja Samuli Seppälä. (KUVA: Markku Ulander)\nJulkaistu: 7.9.2014 20:14 , Päivitetty: 7.9.2014 20:45\nVerkkokauppa.comin toimitus- ja ostojohtaja kertoo Sunnuntaisuomalaiselle, mitä hyötyjä ruoan myynti verkossa voisi tuoda.\nRuoan hinta on jutun mukaan viime vuosina noussut Suomessa selvästi muita EU-maita nopeammin. Kodinkoneiden ja elektroniikan myyntiin keskittyneen Verkkokauppa.comin toimitus- ja ostojohtaja Samuli Seppälähttps://www.is.fi/haku/?query=samuli+seppala sanoo Sunnuntaisuomalaisen haastattelussa, että syy hintojen nousuun on se, ettei ruoan hintakilpailu Suomessa toimi. Seppälän mukaan myös kaavoituksen kanssa on ongelmia.\n− Uskommekin, että juuri verkossa tapahtuva kauppa mahdollistaisi kuluttajille edullisemmat ruoan hinnat. Tämä on yksi syy, miksi tutkimme mahdollisuuksia lisätä ruoan myyntiä myös Verkkokauppa.comissa, Seppälä sanoo Sunnuntaisuomalaiselle.\nVerkkokauppa.com työllistää 400 henkilöä ja sillä on omat myymälät Helsingin Jätkäsaaressa, Pirkkalassa ja Oulussa. Yrityksen pääomistaja ja toimitusjohtaja Samuli Seppälä on Arvopaperin Pörssirikkaat-selvityksen kovin tulokas. Hänen Verkkokauppa.comista koostuvan pörssiomaisuutensa arvo on 89 miljoonaa euroa.


Molo Kids Polaris Pony toppahaalari - Jeriika lastenvaatteet - MOLO KIDS - Talvivaatteet -\nHousut ja leggingsit (238)\nMekot ja tunikat (266)\nNEULEET JA NEULETAKIT (20)\nPaidat ja hupparit (342)\nReput ja penaalit (12)\nSukkahousut ja sukat (12)\nMolo Kids Polaris Pony toppahaalari\nMolo Kids laadukas upea Pony toppahaalari. Molo Kids talvihaalarit ovat hyvin notkeita ja lämpimiä. Näissä on ilo ulkoilla säällä kuin säällä!\nHaalarissa on irrotettava huppu, hyvät heijastimet edessä ja takana. Hihoissa ja takana lahkeensuissa on tähti-heijastimet. Lahkeissa on lumilukot ja silikoniset jalkalenkit. Haalarissa on lämmin ja pehmeä fleecevuori selässä pyllyyn asti ja polvilla, hihoissa ja lahkeissa liukaspintainen vuori helpottamassa pukemista. Vetoketjun pää on suojattu ylhäältä.\nHaalari on tuulenpitävä, vedenpitävä (10 000 mm), hengittävä (8000 g/m²/24 h). Haalarin saumat on teipatut. Haalarissa on 3M Thinsulate Insulation vanu, joka takaa haalarin hyvän lämmön, notkeuden ja keveyden. Bionic finish eco.\nKonepesu 30 astetta. Rumpukuivaus matalassa lämpötilassa\nMateriaalit: 100 % polyester\n98 cm (179,95€)\nMolo Kids Harmone Black Toppahousut\nMolo Kids Adda pants Black\nMolo Kids Pyxis Pony Toppahaalari


Hedelmäpeli Hirviö Laboratoriossa verkossa/casino Amiraali\nHedelmäpeli Hirviö Laboratoriossa verkossa\nTullut hullu tiedemies on vahingossa tullut yksi hirviöitä hänen laboratoriossa epätoivoisesti yrittää takaisin aikaisemman ulkonäköä? Kyllä, tämä on kuuluisa Monster lab slot. Erinomainen laatu grafiikka, erilaisia hirviöitä genren klassikko sarjakuvia Pixar, bonus pöytä ja paljon kokeiluja, jotka johtavat pelaajan voittoon, täydellisesti yhdistettynä tässä pelissä.\nNiin, asialistalla kemiallisten kokeiden kanssa voitot hedelmäpeli Monster Lab. Luojat tämä malli on täysin toiminut slot iski mielikuvituksen ja nosti pelin uudelle tasolle. Hauska hirviöitä kampela tynnyri-putket ja laittaa maksettu yhdistelmiä symboleja. Niitä ovat muun muassa wild – se ei hyödytä itse, mutta auttaa luomaan kannattavaa yhdistelmä. Scatter vastaus ajaa 5, 10 tai 15 ilmaiskierrosta. Yhdistelmä Bonus symbolit on avain bonus kierroksella.\nBonus kierros Monster Lab avulla voit osallistua tähän tieteelliseen kokeeseen. Sen onnistuminen perustuu antelias palkita. Määrä yrittää tehdä kokeiluja palkinto peli voi vaihdella 3-6. Niiden määrä riippuu siitä, kuinka monta bonus symbolit laukaista bonus kierros.\nMonster Lab on yksi poikkeuksellisen esimerkkejä korkea laatu ja mielenkiintoinen kolikkopeli. Suosittelen testaamaan tätä mallia. Casino Amiraali slot voi suorittaa ilmainen testi versio.\nHedelmäpeli Hirviö Laboratoriossa verkossa -


Tukes: Kuudessa teollisuuslaitoksessa merkittäviä puutteita - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTukes: Kuudessa teollisuuslaitoksessa merkittäviä puutteita Kotimaa\nJulkaistu 18.07.2013 17:32\n(Päivitetty 18.07.2013 21:28)\nForcitin Vihtavuoren tehdas ei kuulu suuronnettomuusvaaralliseksi luokiteltujen laitosten joukkoon. Pienessä kuvassa Tukesin ylijohtaja Seppo Ahvenainen.\nSuomessa on kuusi suuronnettomuusvaaralliseksi luokiteltua laitosta, joiden toiminnassa on merkittäviä puutteita tai kehittämistarpeita. Puutteita on tyypillisesti muun muassa kunnossapidossa, pelastussuunnitelmissa ja riskien arvioinnissa. Tiedot käyvät ilmi Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin rekisteristä, ja ne perustuvat tarkastuskäyntien arviointeihin. Laitosten tarkastuskäynnit on tehty vuosina 2011-2013. STT pyysi Tukesilta tiedot suuronnettomuusvaarallisista laitoksista, jotka ovat saaneet heikoimmat arvosanat asteikolla nollasta viiteen. Näiden laitosten yleisarvosana on alle kaksi, kun esimerkiksi Forcitin Vihtavuoren räjähdetehtaalla se oli kolme. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nLaitosten toimiala ja koko vaihtelevat. Ne sijaitsevat Espoossa, Tampereella, Orimattilassa, Turussa, Kemissä ja Kiuruvedellä. Joukossa on räjähdysainevalmistaja, pinnoituslaitoksia, logistiikkakeskus ja polttoainevarastoja. STT:n tietojen mukaan yksi laitoksista ei ole tällä hetkellä toiminnassa. Tukesin ylijohtaja Seppo Ahvenaisen mukaan onnettomuusuhka on sitä suurempi, mitä alhaisempi laitoksen saama arvosana on. Yritykset kertovat STT:lle puuttuneensa epäkohtiin ja asioiden olevan kunnossa.\nPikkulapsi sulatti Aulis-pöllön sydämen\nPoliisi varautunut korkean riskin jalkapallo-otteluun Uusimmat uutisvideot


1998014302 - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nUSA:SSA TULEE MYYNTIIN USEITA BENECOL-TUOTTEITA\nAmerikan-valloitus lykkääntyy joulun yli\nRaision kolesterolia alentava Benecol tulee myyntiin ensi vuoden alussa Yhdysvalloissa. Ensimmäisenä Raision yhteistyökumppani, Johnson & Johnson -konserniin kuuluva McNeil Consumer Products tuo markkinoille Benecol-margariinin, mutta tuoteperhettä aiotaan laajentaa saman tien.\nRaision tiedottaja Sten von Hellensin mukaan tuotteita tulee myyntiin enemmän kuin kaksi. Hellens ei kuitenkaan suostu kertomaan, mitä muuta kuin margariinia McNeil ryhtyy Benecol-nimellä myymään.\nVaihtoehtoina ovat esimerkiksi salaattikastikkeet, jugurtit ja tuorejuustot, eli ylipäätään sellaiset jokapäiväiseen ruokavalioon soveltuvat elintarvikkeet, joihin voidaan lisätä hiukan rasvaa.\nVielä vuoden alussa Raisio ilmoitti Amerikan-valloituksen käynnistyvän tämän vuoden lopulla, mutta McNeil ilmeisesti haluaa aloittaa Benecolin markkinoinnin vasta joulusesongin jälkeen.\nEuroopan puolella Benecolin markkinointi käynnistyy joissakin maissa ensi vuoden alkupuoliskolla. Mitkä maat ovat, sitä Hellens ei vielä suostu kertomaan.\nRaisio vastaa vain raaka-aineesta\nMcNeil on hakenut Benecolille USA:n elintarvike- ja lääkeviraston FDA:n hyväksyntää. Lääkeaineena tai ´lääkeruokana´ tuotetta ei kuitenkaan tuoda markkinoille, joten terveysvaikutuksia ei markkinoinnissa voida hyödyntää täysimääräisesti.\nTuotteen terveysvaikutuksista McNeil voi silti kertoa, jos tuote esitellään ns. dietary supplementina. Suomeksi käsitteen voisi kääntää ehkä hyödylliseksi ravintoaineeksi tai ruokavaliota täydentäväksi elintarvikkeeksi.\nRaision osuus Benecolin maailmanvalloituksessa on rajattu raaka-aineen hankintaan ja jalostamiseen. McNeil vastaa tuotteen markkinoinnista. Vain Suomessa Raisio toimittaa valmiit tuotteet kaupan hyllyille asti.\nBenecol tuo jo tänä vuonna Raisiolle rahaa niin hyvin, että yhtymä arvioi tuloksensa paranevan, vaikka margariinien vienti Venäjälle on pudonnut kymmenenteen osaan aiemmasta. Vuoden neljän ensimmäisen kuukauden aikana Benecol toi yhtiölle 135 miljoonaa markkaa, kun se vielä vuotta aiemmin teki tappiota.\nTuloksen parannuksesta huolimatta yhtymän osake on tullut rajusti alas kevään huipusta. Tiedot Unileverin kilpailevan tuotteen kehityksestä ovat osaltaan heiluttaneet Raision kurssia, sillä Benecoliin kohdistuvat odotukset määräävät lähes tyystin osakkeen arvon.


Laine ja Lehtonen kierroksen suomalaistähtinä | NHL.com\nLaine ja Lehtonen kierroksen suomalaistähtinä\nPatrik Laine teki maalin ja syötti voittomaalin. Kari Lehtoselle nollapeli.\nIllan ottelut ja suomalaiset\nSt. Louis Blues - Winnipeg Jets 2-3 ja.\nPatrik Laine oli jälleen avainroolissa, kun Winnipeg Jets kaatoi jatkoajalla St. Louis Bluesin. Huikeaa tulokaskautta pelaava Laine iski 2-2-tasoitusmaalin toisessa erässä. Jatkoajalla hän syötti ovelasti Bryan Littlen tekemän 3-2-voittomaalin.\nLittle viimeisteli, kun jatkoaikaa oli pelattu vain 17 sekuntia. Laineelle hänen maalinsa oli kauden kuudestoista, ja samalla laitahyökkääjä siirtyi NHL:n maalipörssin kärkeen.\nColorado Avalanche - Dallas Stars 0-3\nDallas Starsin suomalaismaalivahti Kari Lehtonen torjui kauden ensimmäisen nollapelinsä, kun Dallas kukisti Mikko Rantasen edustaman Colorado Avalanchen maalein 3-0. Dallasin suomalaiset kenttäpelaajat Lauri Korpikoski, Julius Honka ja Esa Lindell jäivät tehopisteittä. Coloradon Mikko Rantasen plusmiinuslukemaksi jäi -1.\nVideo: BUF@BOS: Rask kommentoi peliä\nBuffalo Sabres - Boston Bruins 1-2\nTuukka Rask oli merkittävässä roolissa, kun hänen edustamansa Boston Bruins päihitti Rasmus Ristolaisen Buffalo Sabresin maalein 2-1. Rask torjui ottelussa 35 kertaa, ja Buffalon pelaajista ainoastaan Evander Kane onnistui yllättämään savonlinnalaislähtöisen Raskin. Tasaisessa ottelussa Bostonin David Krejcin ja Patrice Bergeronin maaleilla hankkima johtoasema kuitenkin riitti voittoon.\nNY Rangers - Carolina Hurricanes 4-2\nCarolinan suomalaishyökkääjät Sebastian Aho ja Teuvo Teräväinen jäivät ilman tehopisteitä, kun New York Rangers kukisti Carolinan maalein 4-2. Rangersin Derek Stepan iski pisteet 1+2=3 ja Chris Kreider 2+0=2.\nPhiladelphia Flyers - Chicago Blackhawks 3-1\nPhiladelphia Flyers otti neljännen peräkkäisen voittonsa kukistaessaan Chicago Blackhawksin maalein 3-1. Philadelphian tulokaspuolustaja Ivan Provorov teki toisessa erässä kaksi maalia, joiden turvin joukkue nousi ensin tasoihin ja lopulta ohi. Provorovin toinen maali jäi ottelun voittomaaliksi. Nuorukainen kolminkertaisti ottelussa kauden maalisaldonsa.\nTappion lisäksi Chicagolle jobinpostia toi myös ykkösmaalivahti Corey Crawfordin joutuminen sivuun peleistä. Crawford joutui lauantaina umpilisäkeleikkaukseen, ja hän on sivussa peleistä alustavasti 2-3 viikkoa. Toipumisajan pituus kuitenkin tarkentuu myöhemmin.\nVideo: Provorov tekee kaksi 31 sekunnissa\nNashville Predators - New Jersey Devils 4-5 ja.\nPekka Rinteen edustama Nashville Predators oli marraskuussa kovassa vireessä, ja loistavasti torjunut maalivahti Rinne valittiin NHL:n kuukauden ykköstähdeksi. Joulukuu käynnistyi 4-5-jatkoaikatappiolla New Jersey Devilsiä vastaan. Nashville johti ottelua kolmanteen erään lähdettäessä 4-1, mutta New Jersey kiri tasoihin. Michael Cammalleri käynnisti kirin 2-4 kavennuksellaan. Sama mies iski myös 5-4-voittomaalin jatkoajalla.\nOttawa Senators - Florida Panthers 2-0\nOttawa Senatorsin avauserän tehohetki ja maalivahti Mike Condonin 24 torjuntaa riittivät voittoon Jussi Jokisen ja Aleksander Barkovin Florida Panthersia vastaan. Erik Karlsson ja Derick Brassard maalasivat ottelun ensimmäisen kymmenminuuttisen aikana 20 sekunnin välein, ja nuo osumat jäivät ottelun ainoiksi.\nPittsburgh Penguins - Detroit Red Wings 5-3\nPuolustaja Olli Määttä sai peliaikaa lähes 19 minuuttia, kun hänen edustamansa Pittsburgh Penguins voitti Detroit Red Wingsin maalein 5-3. Voitolla Pittsburgh paranteli asemiaan itäisen konferenssin kärkikahinoissa. Detroit sen sijaan pysyi edelleen pudotuspeliviivan alapuolella.\nTampa Bay Lightning - Washington Capitals 2-1 rl.\nValtteri Filppulan Tampa Bay Lightning otti jälleen tärkeän voiton pudotuspelipaikan kannalta. Filppula jäi pisteittä, kun hänen joukkueensa kaatoi rangaistuslaukauskilpailun päätteeksi Washingtonin maalein 2-1. Ratkaisevan osuman teki Brian Boyle.\nVancouver Canucks - Toronto Maple Leafs 3-2 rl.\nVancouverin maalivahti Ryan Miller joutui kovaan kiekkosateeseen, jossa 38 torjuntaa napsinut maalivahti yllätettiin vain kaksi kertaa. Vancouver venytti ottelun jatkoajalle, jonka jälkeen ratkaisu löytyi rangaistuslaukauskilpailusta. Voitto-osuman Toronton verkkoon teki Bo Horvat. Vancouverin suomalaishyökkääjä Markus Granlundin tilastoon jäi plusmiinuslukema -1. Toronton Leo Komaroville kertyi kaksi rangaistusminuuttia.\nArizona Coyotes - Columbus Blue Jackets 2-3 rl.\nColumbus Blue Jacketsin Alexander Wennberg iski 2-2-tasoitusmaalin, kun varsinaista peliaikaa oli jäljellä reilut kaksi minuuttia. Tällä osumalla Columbus venytti ottelun jatkoajalle, jossa ei maalia kuitenkaan nähty. Rangaistuslaukauskilpailussa Columbus korjasi pisteet talteen Cam Atkinsonin ja Sam Gagnerin onnistuessa maalinteossa. Suomalaispuolustaja Markus Nutivaara sai peliaikaa reilut yksitoista minuuttia.\nSami Vatanen uurasti jälleen suuret peliminuutit Anaheimin alakerrassa. Edmonton kuittasi voiton nimiinsä lopulta jatkoajalla maalein 3-2. Ratkaisevan maalin teki Leon Draisaitl.\n23/23 torjuntaa, torjuntaprosentti 100\nWinnipegin Patrik Laine oli jälleen haluttu haastateltava ottelun jälkeen: "Tämä ei ollut läheskään paras peli meiltä ja meillä on vielä paljon parannettavaa. Olen kuitenkin tyytyväinen voittoon, ja siihen että ratkaisimme pelin nopeasti jatkoajalla. Vierasvoitto oli tärkeä, Laine viittasi viiteen edelliseen tappiolliseen vierasotteluun JetsTV:n julkaisemalla videolla.\nSunnuntaina NHL:ssä pelataan kaikkiaan seitsemän ottelua. Suomalaisista tositoimissa ovat muun muassa Minnesotan Mikko Koivu ja Mikael Granlund, jotka kohtaavat Edmonton Oilersin. Hyvää tulokaskautta pelaavan Artturi Lehkosen Montreal Canadiens puolestaan kohtaa Los Angeles Kingsin. Patrik Laine yrittää jatkaa maalitehtailuaan Chicago Blackhawksin kustannuksella.


NZXT julkaisi World of Warcraft -teemalla olevat H510-miditornikotelot - Muropaketti.com\n19.12.2019 16:55 | Muropaketin toimitus\nWorld of Warcraft -pelin fanit pääsevät tunnustamaan väriään uusilla NZXT H510 World of Warcraft Alliance- ja Horde-miditornikoteloilla.\nNZXT:n teemakotelot saavat jälleen täydennystä. Tällä kerralla kosiskellaan World of Warcraft -pelin ystäviä.\nKäsittelyn kohteena on NZXT:n tuttu H510-miditornikotelo. Kotelot ovat käsitelty kauttaaltaan teeman mukaisesti. Kotelon etupaneelista löytyy mallista riippuen Horden tai Alliancen valaistu tunnus. Tunnus löytyy myös kotelon oikeasta kyljestä, mutta ilman valaistusta. Teemakoristelu löytyy myös kotelon sisällä olevasta kaapeleiden läpivientiä peittävästä levystä. Vasemmalta kyljeltä lasipaneelin alapuolelta löytyy World of Warcraft -logo.\nTeemaa lukuunottamatta kotelot ovat keskenään identtisiä. Kotelon ulkomitat jalkojen kanssa ovat 210 x 435 x 428 millimetriä. Koteloon saa mahtumaan ATX-, mATX- tai Mini-ITX -emolevyn.\nUlkomittojen puitteissa näytönohjaimelle on asetettu 381 millimetrin pituusrajoitus, kun etupaneeliin ei ole asennettu jäähdytintä vesijäähdytystä varten. Jäähdyttimen kanssa rajoitus on 315 millimetriä. Prosessoricoolerille on asetettu 165 millimetrin korkeusrajoitus.\nH510 World of Warcraft -koteloiden ennakkomyynti on valmistajan omien sanojen mukaan käynnistynyt. Aiempien erikoiskoteloiden tapaan, teemakoteloita valmistetaan rajoitettu määrä. Tässä tapauksessa kumpaakin versiota valmistetaan tuhat kappaletta. Ennakkomyyntihinta koteloille on 199,99 dollaria, joka on euroiksi muutettuna noin 179 euroa. Toimitusten alkamisajankohtaa ei tiedotteessa tarkenneta.\nNZXT H510 (Musta/Läpinäkyvä)\nNZXT H510 Elite (Musta/Läpinäkyvä)\nNZXT H510 (Musta/Punainen/Läpinäkyvä)


Suomen jihadistit värikuvina - Keskustelu - Sinikivi.com\nSuomen jihadistit värikuvina\n04.04.2015 10:46\t#26569 : juppe\nSuomen jihadistit värikuvina kirjoittanut juppe\nMV-lehdessä oli lainattu tämmöistä lähdettä, jota en ite olisi älynnyt löytää, koska anteenniosaston huuhailuja ei jaksa seurata Erkkikään.\nJansson ite on tämmöinen mouho, jolle Koraanin häpäiseminen on kova juttu, mutta ei nää sitä uhkailleet jihadistit ainakaan terveempia ole. Joukossa on tyrkkyjulkkiksia luokkaa malli ja mr Finland-kisailija. Vain yksi kuudesta luokitellaan hartaaksi muslimiksi ja siltäkin saattaa löytyä muuta menneisyyttä.\nElikkäs nää on sellaista sakkia, että niiltä voi odottaa mitä tahansa. Jos ne ei olisi innostuneet islamismista niin voisi aika turvallisesti veikata, että joku kuolee huumeisiin, toinen kolaroi kännipäissään hengiltä ittsenä ja muutaman muunkin, kolmas joutuu väkivaltarikoksesta vankilaan ja niin poispäin.\nTää noudattaa samaa linjaa kuin muissakin maissa, koska jihadistit yleensä ottaen on tätä tasoa. Niiden kollegat mediassa ja politiikassa selittelee, että ne on köyhiä ja sorrettuja, mutta yleensä ongelma tuntuu olevan siinä, ettei ne ole keksineet muuta keinoa tyydyttää suuruudenhulluutta.\nMelkeinpä voisin lyödä vetoa, että kun nettiin vuotaa lisää tietoa alan miehistä ja naisista niin käsitys roskalehtijulkisuuden puutteessa kituvista urpoista vain voimistuu.


Emilia innostaa Alajärven ja Vimpelin lapsia lukemaan! - Torstai-lehti\nEmilia innostaa Alajärven ja Vimpelin lapsia lukemaan!\nAmmattiliitto Jyty on myöntänyt Alajärven kaupunginkirjastolle ja Vimpelin kunnankirjastolle yhdessä 5000 euron avustuksen, jolla palkattin työtön nuori edistämään lasten ja nuorten lukutaitoa ja lukemista.\nTyöntekijäksi valikoitui, täynnä intoa uuteen 2,5 kuukautta kestävään pestiinsä tarttunut Emilia Hänninen Alajärveltä. Emilia on valmistunut merkonomiksi 2017 ja jatkosuunnitelmana on hakeutua kuvataidealan opintoihin. Lasten kanssa Emilia on puuhaillut aikaisemmin mm. MLL:n leikkikenttätoiminnan vetäjänä.\nKirjastoille myönnetty avustus liittyy Jytyn 100-vuotisjuhlavuoteen, jonka kunniaksi Jyty päätti lahjoittaa yhteensä 110000 euroa lukukampanjaan 22 kirjastolle eri puolilla Suomea. Hakemuksia tuli kaikkiaan 72 ja Vimpelin sekä Alajärven kirjastot olivat ainoat saajat Etelä-Pohjanmaalla.\nAlajärvellä ja Vimpelissä nuoren työtehtävänä on lasten ja nuorten lukemisen edistäminen erilaisin toiminnallisin keinoin, kuten satumaalaus- ja satutuokioin sekä pojille suunnattujen pöhinäperjantaiden avulla. Työhön kuuluvat vierailut alakouluilla ja päiväkodeissa.\nNuoren työntekijän palkkaamisen kunniaksi Jyty teki kirjastovierailun ja järjesti kahvitarjoilun Alajärven kaupunginkirjastossa torstaina.\nTilaisuudessa paikalla olivat työhön palkattu nuori Emilia Hänninen, varhaiskasvatuspäällikkö Hanna Luoma-aho, kirjastotoimenjohtaja Tarja Kyrönlahti, Jyty Alajärvi ry:n puheenjohtaja Raija Hankaniemi, Alajärven kaupungin pääluottamusmies Kaija Sivula ja Jytyn järjestöasiamies Minna Laihorinne.\nSamanlainen kirjastovierailu järjestetään maanantaina myös Vimpelin kunnankirjastossa, jossa paikalle tulevat palkattavan nuoren lisäksi kirjastosihteeri Riitta Alatalo ja Aapiskujan koulun rehtori Riikka Jaatinen.\nMukana Vimpelissä on myös Jyty Alajärvi ry:n puheenjohtaja Raija Hankaniemi ja Jytyn järjestöasiamies Minna Laihorinne.\nNuorten syrjäytymistä ehkäistään lukutaitoa kehittämällä\nKirjastotoimenjohtaja Tarja Kyrönlahti kertoo, että Jytyn avustusta lähdettiin hakemaan, koska lukemisen edistäminen on tärkeää. Erityisen huolissaan Tarja on pojista, joilta lukuharrastus tahtoo jäädä jo 3-4 luokkalaisena, vaikka muutoin lapsiperheet ovat kirjaston tärkeä käyttäjäryhmä.\nJytyn lukukampanjan tarkoituksena on ehkäistä nuorten syrjäytymistä, korostaa lukutaidon merkitystä syrjäytymisen ehkäisijänä sekä nostaa esille kirjastojen merkittävää roolia yhteiskunnan sivistystyössä.\nHanna Luoma-aho kiittää kirjastoa Alajärvellä ajassa kiinni pysymisessä, mistä syystä hän uskoo sen merkityksen olevan tämän päivän lapsille yhtä suuri, kuin se oli edellisellekin sukupolvelle.\nOnkin hienoa että kirjasto näkyy lasten elämässä ja Emilian työn avulla se myös jalkautuu lasten luo päiväkoteihin ja alaluokille kouluihin Alajärvellä, Vimpelissä ja Lehtimäellä.\nMonenlaista mukavaa onkin luvassa. keskiviikkona 3.4. kello 10 Emilia vie lapsia satujen maailmaan Lehtimäen kirjastolla ja 17.4. kello 10 Alajärvellä.\nPöhinäperjantai nelosluokan pojille johdattaa pojat lukemisen maailmaan huonepakopelin avulla ja samalla päivällä kirjastossa pääsee lataamaan itselleen Vaasan kirjaston kehittämiä interaktiivisia pelejä.\nEdellinen artikkeliUruguayn kansa sai kiitoksen avustaan 80 vuoden jälkeen\nSeuraava artikkeliMenkijärvestä kansainvälisen lentorahtiliikenteen keskus