Sami Kilpeläinen jättää keskustan - Maaseudun Tulevaisuus\n"Tiemme kulkevat jatkossa eri suuntiin."\nNäin kirjoitti keskiviikkona Facebook-sivullaan Arlan hankintajohtaja ja MTK:n entinen maitoasiamies Sami Kilpeläinen. Hän on luotsannut Paavo Väyrysen jalanjäljissä tämän perustamaa Kansalaispuoluetta heinäkuusta lähtien.\n"Vuodesta 1996 alkaen lähes näihin päiviin saakka olen saanut tehdä hyvää yhteistyötä rakkaiden ystävien ja uskollisten aatteen tukijoiden kanssa. Takana on pitkäaikainen kunta- ja maakuntavaltuutetun ura Sotkamossa ja Kainuussa, eduskuntavaaliehdokkuudet Oulun ja Uudenmaan vaalipiireissä ja monipuolinen järjestötyö kaikilla keskustan järjestöportaiden tasolla. On ollut hienoja aikoja, mutta nyt on aika katsoa eteenpäin", Kilpeläinen kirjoittaa keskustan jäsenkortilla kuvitetussa FB-päivityksessään.\nVantaalainen VTM, agronomi Kilpeläinen on toiminut meijeriyhtiö Arla Suomen maidonhankintajohtajana vuodesta 2013 ja sitä ennen MTK:n maitoasiamiehenä.\nKilpeläinen pyrki vuonna 2016 keskustan puoluesihteeriksi, mutta ei tullut valituksi. Tammikuussa 2017 hän liittyi Kansalaispuolueen riveihin.\nKilpeläinen on arvostellut voimakkaasti keskustaa, joka on hänen mielestään kehittynyt liberaalin eliitin puolueeksi.\n"Kansalaispuolue on tällä hetkellä ainoa kansanliike joka nojautuu keskustalaisen arvopohjan keskeisiin lähtökohtiin. Se on kansalaislähtöisenä liikkeenä jopa aikaansa edellä, irrallaan vanhanaikaisista puolueista", Kilpeläinen sanoi heinäkuussa.\nKansalaispuolueen entinen puheenjohtaja, europarlamentaarikko Paavo Väyrynen pyrkii presidentiksi valitsijayhdistyksen kautta ja on edelleen myös keskustan jäsen ja kunniapuheenjohtaja. Keskustan nykyinen puheenjohtaja ja pääministeri Juha Sipilä on kehottanut häntä eroamaan puolueesta, koska keskustan jäsen ei voi kuulua kahteen puolueeseen.\nMaitomies Sami Kilpeläinen luotsaa nyt Väyrysen perustamaa puoluetta\nAiheet Kansalaispuolue Paavo Väyrynen Sami Kilpeläinen\nPaavo Väyrynen: "Olen valmis harkitsemaan ehdokkuutta keskustan puheenjohtajaksi ensi vuoden varsinaisessa puoluekokouksessa"


Kattilat omakotitalon lämmitykseen: hinnat, polttoaineiden huolto | | Arkkitehtuuri, rakentaminen ja sisustus.\nKattilat omakotitalon lämmitykseen: hinnat, polttoaineiden huolto\nLämmityskattila luo itsenäisen lämmitysjärjestelmän kotisi\nEi ole liioittelua sanoa, että kattilat lämmitykseen yksityiskoti (hinnat, talous, energiatehokkuus ja valitun ominaisuuksista keskustellaan alla) eräänlainen sydän – lämmittämällä vettä ne levittävät sen putkistot talon kauimpiin kulmiin. Oikea valinta kattila ei ole vain mahdollisuus välttää tarpeettomia kustannuksia, mutta myös tehdä koko lämmitysjärjestelmän toiminnasta taloudellista, turvallinen ja mahdollisimman mukava.\nTalon kattilan valinta: perusparametrit\n1 Talon kattilan valinta: perusparametrit\n3 Kiinteän polttoaineen kattilat\n6 Yhdistetyt kattilat\nKattilan valintaan vaikuttavat kaksi päätekijää. lämmitys omakotitalon lämmitykseen:\nteho on yksinkertaisin kaava jonka avulla voit määrittää tarkasti sen voiman tarvittavat lämmityskattilaan (edellyttäen, että kattokorkeus ei ole yli 3 m) normaalissa huoneenlämmityksessä – tämä on 1 kW / 10 m2 lämmitettyä pinta-alaa. Lisäksi, jos puhumme eteläisistä alueilla, voit käyttää vähennyskerrointa 0,8-0,9, ja Pohjoinen sitä vastoin vaatii enemmän voimaa – ilmastokerroin 1,2-1,5. Jos asennat kaksoispiirin kattila (kuumavesikattila lämpimän veden toimittamiseen vesi), sitten tehoa tulisi lisätä 15-20%.\nLämmityskattila käytävän sisätiloissa\nTulokseksi saatu arvo on siis minimi suojattavaksi itsesi ylivoimaisesta esteestä, sinun pitäisi lisätä vielä 20-25%. jo Tarvittavan tehon perusteella voit määrittää mitkä kattilat lämmitys sopiva, ja mikä – ei. Esimerkiksi sähköinen (kaikki tyypit – induktio, elektrodi, lämmityselementit) ovat tehokkaita suhteellisen pienet (enintään 150 m2) talon koot, he sopii paremmin asunnon autonomisen lämmityksen järjestämiseen taas dieselmoottorit ovat parempia kodeissa, joissa on suuri alue\npolttoaine – tarkemmin, sen hinnat, mutta tärkein asia on saavutettavuus. Esimerkiksi steppialueelle, jopa klo kaasukattiloiden puute ei ole arvoinen vaihtoehto polttopuun kustannusten vuoksi.\nSeinälle asennettava kaksipiirinen kaasukattila esikaupungin lämmitykseen koti ja kuuma vesi hyvällä paineella\nKaasulämmittimen lämmitykseen asennettu tyyppi\nMuista tosiasioista, joita on harkittava, se on välttämättömyys. erillisen rakennuksen rakentaminen (kattilahuone, tarvitaan voimakas kattilat, erityisesti kaasu ja diesel), haihtumattomuus (kyky toimia ilman sähköä), automaatio lämmitys (ohjelmointitilat, integrointi älyjärjestelmään talo “) ja tärkeä parametri on toiminnan turvallisuus.\nElektroninen lämmityksen hallintajärjestelmä\nLähes kaasuputken läsnäollessa, useimmissa tapauksissa (noin 85%) yksityisomistajat valitsevat kaasun lämmityskattilat. Ensinnäkin, ne ovat tarpeeksi taloudellinen, houkuttelee yksinkertainen prosessi ja korkea aste automaatio – nykyaikaiset mallit, joiden kylmä kausi on alkanut, voi vaatii omistajaa käynnistämään vain kattilan, ja myöhemmin sisäänrakennettu automaatio säätelee lämmitysprosessia (ottaen huomioon ulkoinen ja sisäinen lämpötila, talon omistajien läsnäolo, tarkkailemalla päivä- ja yötila jne.).\nJoten kattila ei kiinnitä huomiota, se voidaan asettaa sisään kaappi\nLisäksi kaasukattilat houkuttelevat laajaa valikoimaa kun on mahdollista tehdä paras valinta, kuten kohdassa teho ja monille muille parametreille (kaksipiirinen kattila, haihtumaton, takkatyyppi jne.). Muista eduista Huomaa:\nerittäin korkea verrattuna muun tyyppisiin kattiloihin, hyötysuhde – at yksittäisissä malleissa, se voi nousta 95–97%\ntoiminnan yksinkertaisuus – hankintoja (toimitus) ei tarvita polttoaine ja lisää se myös polttoprosessiin (kuten kiinteän polttoaineen kattilat), ja sen jälkeen – puhdista tuhka\nKuuman veden tarjonnan yksinkertaisuus\nYmpäristöystävällisyys – kaasu palaa melkein kokonaan päästöksi vähintään noki ja noki\nKaasun kaksoispiirin kattila, joka sijaitsee keittiössä\nSuuret kattilat ja kattilat viedään parhaiten muihin kuin asuintaloihin\nPuutteista on huomattava monimutkaisuus ja korkeat kustannukset. hankkeen luvan ja suunnittelun hankkiminen sekä tarpeet kaasuputki asennukset. Tehokkaiden kattiloiden asentamiseen (syistä turvallisuus) ei ehkä tarvitse vain erillistä tilaa, vaan erillinen kattilahuone, samoin kuin monien sääntöjen noudattaminen ja rajoituksia. Se on myös syytä huomata tarve vuosittain, ennen kauden alku, asianomaisten viranomaisten suorittama valvonta. Jos vertaamme kaasulaitteiden hintoja muihin tyyppeihin kattilat (joiden parametrien arvo on likimääräinen), ne vievät jonkinlainen välipaikka.\nKaasukattiloiden asennus on uskottava asiantuntijoille\nVinkki! Kun ostat ulkomaisia kattiloita Tuotannon osalta on huomattava, että niiden kapasiteetti on ilmoitettu vuodelle sopiva kaasunpaine. Moottoriteillämme paine on yleensä alhainen, joten sinun tulisi valita hiukan tehokkaammat mallit, optimaalisesti – jos niiden automaatio on mukautettu värähtelyihin painetta.\nKuluttajien arvioiden mukaan parhaat mallit ovat BAXI ja Protherm (alkaen halpa), samoin kuin Viessman, Buderus, Valliant.\nLämmityslaitteiden markkinoiden segmentti, joka viime aikoina aika näyttää tasaista kasvua. Moderni kiinteä polttoaine kattilat eivät ole lainkaan samanlaisia kuin puuhella, nykyään erinomaiset arvostelut erittäin tehokkaista lämmityslaitteista lämpöinsinööriltä. Kiinteiden polttoaineiden kysynnän jatkaminen kattilat johtuvat useista tekijöistä:\npitkään polttavat puukattilat, pyrolyysi ja pelletti merkittävästi yksinkertaistettu toiminta – yksi kuormapuuta riittää vuodesta 12–24 tuntia, ja pellettikattiloissa voi olla erityisiä astioita, jonka tilavuus ei välttämättä riitä (automaattisen ruokinnan) yhdelle palamispäivä. Tässä tapauksessa palamisen jälkeen jää vähintään tuhka, jota voidaan myöhemmin käyttää puutarhassa (tontti) nimellä lannoite\nYleiskattila, jossa automaattinen polttoaineen syöttö\ninnovatiivisten tekniikoiden käyttöönotto on lisääntynyt huomattavasti Kiinteiden polttoaineiden kattiloiden tehokkuus\nmatala, verrattuna kaasuun, palotason ja räjähtävyys, vaikka tarkastellaankin kotitekoisia vaihtoehtoja\nmahdollisuus käyttää erityyppisiä polttoaineita – polttopuita, hiiltä, briketit turpeesta, olkista, auringonkukka, pelletit, sahanpuru\nAutomaattisen matalan lämpötilan kattilan toimintaperiaate pellettien rehu\nhaihtumattomuus – kiinteän polttoaineen kattilan asennus tekee sen omistaja riippumaton kaasuyhtiöiden palveluista\nvakaa lämmitys erittäin alhaisissa lämpötiloissa, kun paine kaasujohdoissa laskee merkittävästi ja kaasu kattilat ovat erittäin epävakaita. Ja lämmityksen lopettaminen uhkaa paitsi epämukavuutta, mutta myös koko kiertojärjestelmän sulatus jäähdytysneste – ja tämä on erittäin merkittävä taloudellinen menetys.\nKiinteän polttoaineen kattila sopii täydellisesti olohuoneen sisustukseen\nSaatavissa olevista malleista kuluttaja-arvot merkitsevät Prothermia, Evan, Dakon, ZOTA MIX ja kalliimpien joukossa – Buderus.\nOn syytä huomata, että kotitekoiset kattilat (valokuvat ja ohjeet valmistajat ovat verkossa laajalti edustettuina) tehokkuuden suhteen, jota he eivät pysty kilpaile tehdasmallien kanssa.\nNestemäisten polttoaineiden kattilat menettävät vähitellen kysyntä pääasiassa polttoaineen (petroli, dieselpolttoaine). Niiden taloudellinen tehokkuus huolimatta korkeasta Tehokkuus, alhaisin muiden vaihtoehtojen joukossa. Lisäksi dieselkattilat (itse laite) on erittäin kallista, markkinat nykyään esittävät vain tuodut mallit – Ferroli, Vaillant, Viessmann, Dakon, De Dietrich, Protherm, Roca. Asennuskustannukset säiliön (kapasiteetin) ostamisen tarpeen kustannukset polttoaine sekä suodatinjärjestelmät. Ja vielä yksi tärkeä asia – kaikki dieselkattilat ovat haihtuvia, toimitusta varten ilmassa ne sisältävät erityiset puhaltimet. Hänen takia Suuresti ne ovat saatavana vain lattiaversiossa ja heille tarvitsevat erillisen huoneen.\nVinkki! Dieselkattilat ovat tarpeeksi universaali, monilla heistä on kyky vaihtaa (säätö) muun tyyppisiin polttoaineisiin, suosituin vaihtoehto “dieselkaasu”. Tätä vaihtoehtoa voidaan käyttää väliaikaisesti kaasua ei toimiteta, ja tulevaisuudessa varakopiona, jos kaasuntoimituksessa tulee olemaan ongelmia.\nÖljykattiloita käytetään yleisesti ympäristöissä, joissa pääkaasuputkea ei ole\nSähkökattilat (induktio, elektrodi, lämmitys) usein toimivat vara- tai lisälämmönlähteenä pariksi kaasu- tai kiinteän polttoaineen kattila. Ja tämä huolimatta siitä, että mukaan hänen toimintaominaisuudet hän merkittävästi parempi kuin:\nhelppo asennus – ei tarvita lupaa tuo vain sähkö. Kaikkien sähkökattilat tyypit, ovatko induktio- tai elektrodit, erittäin kompakteja, siksi ne voidaan asentaa seinälle, niihin ei ole tarvetta erillinen huone tai savupiippu\nSähkökattilat ovat yksi yleisimmistä\nTyylikäs sähkökattila keittiön sisustuksessa\nturvallisuus – elektrodit tai induktiokattilat suorittavat lämmitysvettä muuntamalla sähköenergia sähköksi termiset, ne eivät polta ilmaa, eivät päästä hiilidioksidia, ei palovaara – avotuli, kaasu – tai dieselvuodot ja – jne. Tärkeintä on valita oikea virtajohto\nkorkea automaatio ja kattilan ohjaus\nSähkökattila elektronisella ohjausjärjestelmällä\nSähkölämmityskattilat ovat turvallisia ja erittäin tehokkaita.\nMutta pääongelma on sähkön hintojen kysymys, mukaan maksaa jopa taloudellisen induktion (elektrodi on hieman huonompi) kattilat ovat diesel-yksiköiden tasolla. Jos vertaa hintoja, niin induktiokattilat ovat paljon kalliimpia kuin vastaavat elektrodien voimat, mutta ne kuluttavat vähemmän energiaa.\nParhaimpien valmistajien arvioiden mukaan Protherm, SAV (induction), Zota, Vaillant (lämmityselementit), Wespe Heizung, Dakon (lämmityselementit ja elektrodi).\nYhdistetyt kattilat ovat insinöörien yritys yhdistää Etuja, jotka erityyppisillä lämmityslaitteilla on (kaasu, puu, diesel, induktio, elektrodi), samalla pyrkivät minimoimaan virheensä ja hätäriskin. Niiden asennuksen edut:\nyhdistelmäkattilat antavat mahdollisuuden käyttää enemmän halpaa polttoainetta (polttopuut, pelletit) kaasun sijasta. Vaihtoehtoisena – polttopuun käyttö muina vuodenaikoina, kun mukava luoda riittää, kun lämmitetään muutama tunti ja vaihdetaan kaasuun jatkuvan pakkanen alkaminen\nYhdistetty kaasu- ja puukattila\nmahdollisuus varata lämmitystyypit sammutuksen aikana (kriittisen paineen alennus), esimerkiksi kaasu, vaihda polttopuut (hiili, diesel)\nyhdistetyillä kattiloilla on kyky automaattisesti vaihtaminen (jos malli tarjoaa) yhdestä tyypistä polttoaine toiseen\nYhdistelmäkattilat asennetaan usein myös tapauksissa kun kaasutoimitus on suunniteltu lähitulevaisuudessa.\nLattialämmityskattila ja sisäkattila lämmitykseen maalaistalo ja kuuma vesi hyvällä paineella\nYleiskattiloilla on kuitenkin merkittävä haittoja:\nsuunnittelun monimutkaisuus – kattilan monipuolisuus saavutetaan suunnittelun monimutkaisuuden vuoksi he vaativat ammattitaitoa asennus ja säännöllinen palvelu (melko kallis) palvelua. Tässä tapauksessa kotitekoiset “päivitykset” voivat olla erittäin hyviä vaarallinen, varsinkin kun kyse on kääntämisestä käyttämällä kaasupolttimet\nyhden polttoaineen yhdistelmäkattilat “kaasu-puu” vaativat kaasupolttimen jatkuva puhdistus, johon jäte kerääntyy polttava puu.\nsekä itse laitteiden että niiden asennuksen korkeat kustannukset. Yhdistelmäkattila asennetaan aina erilliseksi sisällä\nViessmann Vitoladens 300 väärennetyllä vedenlämmittimellä Vitocell\nkattiloiden suuri massa ja mitat – yhdistelmäkattilat valmistettu yksinomaan ulkokäyttöön sen takia suuri massa vaatii pohjan kaatamista\nhaihtuvuus – yhdistelmäkattilat voivat saa käyttää vain, kun sähköä on käytettävissä automaattinen ilmanvaihtojärjestelmä (erityisen kriittinen toiminnan aikana kaasupoltin)\nKäyttäjien arvostelut budjettisegmenttimerkkimalleissa vuodesta Protherm, ylemmässä hintaluokassa – Viessman, Buderus ACV.\nKuinka valita lämmityskattila asennettavaksi omakotitaloon – katso lisätietoja videosta:


Finnsport 600C vaihto moottorivene 1987 - Hamina - Nettivene\nHinta ilman Traileria 4900 Trailerin kanssa 5200?\nMyydään siisti vene (toki tämän ikäisessä aina jotain laitettavaa on jos uuden haluaa) aurinko paneeli keitin lämmitin wallas 1300 Huollettu 8.2015 toimii.\n2kpl potkureita teräs ja komposiitti nelilapainen säädettävä.\n100L kiinteä rosteri tankki.\nVaihdetaan. Mielellään uppoama runkoiseen, purjevene matalalla syväyksellä tai järkevään pulpettiveneeseen. Ehkä farkkuja autoon?\nFinnsport 600C vaihto\nFinnsport 600C vaihto Moottorivene\n- Asennettu tähän veneeseen maaliskuussa sitä ennen koko ikänsä päijänteellä.\nKesälkuussa vaihdettu startti ja pääsulake rasia.\nTänään 16.8 vaihdettu koko trimmi paketti.\nToimii vedessä jäiden tuloon asti joten koe ajo onnistuu.\n- Täydellinen kunnostus merkki liikkeessä 2015 syksyllä. TOIMII\nKatso myytävänä olevat Finnsport 600C vaihto vaihtoveneet »\n***** Vaihto? Vaihto-id: Lohi 585R (Myyty) - Nettivene\n***** Vaihto? Vaihto-id: SeaStar (Myyty) - Nettivene\n***** Paljonko on tiukka hinta suoralla käteiskaupalla ja trailerin kanssa?\n***** Kiinnostaako vaihto matkaveneeseen. Id 642858 Vaihto-id: Muu merkki Vaihdetaan (Myyty) - Nettivene\n***** Kiinnostaako vaihto 10m teräsveneeseen.\n***** Vaihdellaanko päikseen trailereineen? Vaihto-id: Omavalmiste (Myyty) - Nettivene\n***** Vaihtoa botnia 23 ht Juuri vaihdettu moottori ja uus akseli. Pientä verhoilu/fiksia vaatii vielä?\n***** vastasi Kuvia yms muuta tietoa\n***** miten vaihdeltais..? Vaihto-id: Flipper 570 HT + nelitahti mariner 50 (Myyty) - Nettivene\n***** ? Vaihto-id: Nautico 575 HT (Myyty) - Nettivene\n***** Vaihdatko Vaihto-id: Galax 650/Fiskari/Vaihto (Myyty) - Nettivene\n***** tarjoan 4300e?\n***** vaihto ID 653519\n***** Kiinnostaisiko päikseen vaihto ??\n***** vastasi Vene? Ei kiitos\n***** ?? Vaihto-id: Buster Vaihto Rahaan/autoon (Myyty) - Nettivene\n***** vaihtokauppaa?väliraha? Vaihto-id: Alfa (Myyty) - Nettivene\n***** Onko ollut merivedessä?\n***** vastasi Tämän kesän\n***** Onko takaosaan pressua? Paljonko kulkee tuolla moottorilla? Vaihto-id: Buster RS (Myyty) - Nettivene\n***** vastasi Ei kiitos, tuolla koneella 30solmua tehtaan suositus 50-80hv.\n***** vastasi Vain vene vaihdossa.\n***** vaihto Vaihto-id: Buster RS Vaihto (Myyty) - Nettivene\n***** Moi kiinnostaako vaihto TYÖ MK skidoo tundra 600 4tahti vm 2012/13 ajettu 1500km?\nNettivene ID 639837


Joustavatko ilmastotavoitteet - vai muisti? – Bioenergia ry\nJoustavatko ilmastotavoitteet – vai muisti?\nSuomen hiilineutraalius 2035 asetettiin tavoitteeksi vuonna 2019 Rinteen hallitusohjelmassa. Sitä on siitä saakka pidetty Suomen ilmastopolitiikan Pohjantähtenä, johon kaikkia suunniteltuja ilmastotoimia verrataan. Viimeksi näin tehtiin perjantaina, kun Ilmastopaneeli ja useampi tutkimuslaitos julkaisivat arvioitaan siitä, onko Suomi etenemässä riittävästi kohti vuosien 2030 – 2035 tavoitteita. Hiilineutraalius 2035 on samalla myös poliittista kenttää jakava tavoite: tavoitetta kannatetaan, sitä halutaan kiristää ja sitä kritisoidaan liian kunnianhimoisena EU:n tavoitellessa hiilineutraaliutta vasta 2050.\nSuomi ei ole kuitenkaan ilmastopolitiikassa saari, vaan yhteisten tavoitteiden yhteistä toimeenpanoa ajavan EU:n jäsenmaa. Vuonna 2014 EU päätti vähentää päästöjään vähintään 40 % vuoteen 2030 mennessä. Kansainvälisen ilmastopolitiikan seurauksena ja 40 % tavoitteen jatkumona nykyinen komissio esitti, että tavoitetta tulisi tiukentaa 55 %:iin. Se naulattiin EU:n lainsäädäntöön osana ilmastolakia viime keväänä. Sitä ennen Suomessa eduskunnan suuri valiokunta tuki ”erikoisvaliokuntien tavoin valtioneuvoston esitystä korottaa vuoden 2030 päästövähennystavoitetta 40 %:sta vähintään 55 %:iin ja sisällyttää korotettu tavoite neuvoteltavana olevaan ilmastolakiin oikeudellisesti sitovaksi velvoitteeksi.” (16.10.2020) Nyt keskustellaan enää vain tuon tavoitteen toimeenpanosta.\n55-tavoite tullaan siis viemään käytäntöön sitovalla EU-lainsäädännöllä, josta jo paraikaa neuvotellaan. Päästökauppasektorilla käytössä on EU:n laajuinen suuri päästöoikeusmarkkina, johon verrattuna kotimainen ilmastopolitiikka on lähinnä harrastelua. Taakanjakosektorilla taas tehdään jäsenmaakohtaisia toimia. Jos vaatimuksia ei täytä vuosittain jo ennen tavoitevuotta, tulee sanktioita. Päästökauppasektorilla sanktio on €100/tCO2 + vaatimus hankkia markkinoilta puuttuvat päästöoikeudet. Taakanjako- ja maankäyttösektorilla taas seuraavan vuoden tavoitetta kiristetään 8 %. Parlamentissa on esitetty rangaistuksiksi vielä kovempia vaatimuksia.\nOn huonomuistista ja lyhytnäköistä jättää näillä säännöillä toimet tekemättä – ainakaan, jos haluaa pysyä jonkinlaisena klubin jäsenenä.\nMitä tämä sitten tarkoittaa kotimaisen keskustelun kannalta?\n1. Pohjantähtenä EU-lainsäädäntö ja sen asettamat tavoitteet\nEnsiksi, Suomen ilmastopolitiikan todellinen Pohjantähti on jo pitkään ollut EU-lainsäädäntö, sen asettamat tavoitteet vuodelle 2030 ja tulossa olevat seuraavat tavoitteet esimerkiksi vuodelle 2040. Hiilineutraalius 2035 ja sitä täydentävä ilmastolaissa asetettava vuoden 2030 päästötavoite ovat itse asetettuja lisätavoitteitarajoitteita, mutta viime kädessä luonteeltaan viestintätarkoituksiin rakennettuja sivupolkuja. Kun EU uudistaa ilmastopolitiikkansa arkkitehtuuria, Suomessa on turha keskittyä rakentamaan ilmastopolitiikkaan kotimaisia perälautoja. Meillä on jo eurooppalaiset perälaudat ja lisää ehkä tulossa. Lähivuosina tarvitaan yksinkertaisesti – kaikki näkökulmat huomioon ottaen – tehokkaita päästöjen vähennystoimia ja niiden mitoituksen riittävää seurantaa 2020-luvulla.\n2. Valittavana millaisilla toimilla tavoitteet saavutetaan\nToiseksi, edellä mainitusta syystä emme voi myöskään ”joustaa” ilmastotoimissa. Sellaista valinnanvaraa meillä ei enää ole ollut pitkään aikaan – eikä takaisinpäin enää pääse, vaikka haluja olisi kuinka. Näissä oloissa voimme miettiä tutkimuslaitosten arvioiden tavoin vain sitä, millaisia ilmastotoimia teemme. Ja sitä pitäisikin nyt huolellisesti pohtia – eri näkökulmista.\n3. Päästövähennykset joka sektorille – ilman kustannuksia ei selvitä\nKolmanneksi, kaikki sektorit tulevat kohtaamaan paineen päästövähennyksiin. Taakanjakosektorilla Suomelle viime vuonna esitetty -50 % tavoite 2030 mennessä on niin kova ja liikenne niin suuri sektori, että liikenteessä on yksinkertaisesti pakko saada aikaan merkittäviä päästövähennyksiä 2030 mennessä. Liikenne on myös sektori, jolla päästöjen vähentäminen on tyypillisesti kallista. On siis turha teeskennellä, että tästä voitaisiin selvitä jotenkin kokonaan ilman kustannuksia valtiolle tai kansalaisille. Suomen kilpailukykyyn ja työllisyyteen vaikuttavia lisäkustannuksia yrityksille tulisi välttää. Kansalaisista toisilla on vaadittaviin toimiin varaa eikä esimerkiksi uuden auton hankintaan tarvita valtiota, toisten tilanne on vaikeampi ja pulaa voi olla perusasioista.\n4. Ilmastotoimista luopumisen sijaan tukea tarvitseville\nNeljänneksi, jos heikommassa asemassa olevia kansalaisia uhkaa energia- tai liikenneköyhyys, näiden kansalaisten tilannetta voidaan parantaa muillakin keinoilla, kuin luopumalla joka tapauksessa tarvittavista ilmastotoimista. Käytettävissä on laaja kirjo erilaisia tulonsiirtoja tai verotuksellisia keinoja.\n5. Taakanjakosektorille etupainotteisuus\nViidenneksi, EU-lainsäädännön rakenteen takia toimia on taakanjakosektorilla perusteltua suunnitella mieluummin etupainotteisesti kuin takapainotteisesti, kuten Ilmastopaneelikin arviossaan toteaa. Liian takapainotteisilla ratkaisuilla tilanne voi entisestään pahentua.\n6. Joustoja hyödynnettävä\nKuudenneksi, ilmasto- ja energiastrategian joulukuussa julkaistu taustaselvitys HIISI osoittaa, että joustoja on syytä hyödyntää maksimaalisesti. Myös EU-tason neuvotteluissa Suomen tulisi yleisesti tukea joustojen hyödyntämismahdollisuuksia tilanteessa, jossa tavoitteiden kunnianhimoa merkittävästi nostetaan. Samalla maankäyttösektorin joustojen varaan ei tulisi laskea omissa suunnitelmissa liikaa, kuten mm. Suomen ympäristökeskus toteaa omassa lausunnossaan. Maankäyttösektorilta joustoa varten tarvittava ylijäämän synty on ainakin vielä ennen huhtikuussa julkaistavaa maankäyttösektorin ilmastosuunnitelmaa ja EU-neuvotteluissa täsmentyvää Suomen vuoden 2030 LULUCF-tavoitetta epävarmaa. Lähtökohta on se, että hiilinielu vaihtelee runsaasti vuosittain useista syistä ja myös tieteellinen näkemys sekä nielujen koosta että nieluja hallitsevien metsien kasvusta on muuttunut viime vuosina merkittävästi.


Vuokrataan kerrostalo 3 huonetta - Oulu Keskusta Pakkahuoneenkatu 21\n3h, ak, kph, s, wc, p , kerrostalo, 2 517 €/kk, 76 m²\nvuokrahuoneisto, Oulu, Keskusta, Pakkahuoneenkatu 21\nViihtyisä, kalustettu kolmio Oulun keskustassa palveluiden äärellä. Asunnossa on oma sauna ja parveke. Asunto on kalustettu neljälle. Keittiössä on astiat ruokailua ja ruuanlaittoa varten, kahvin- ja vedenkeitin, mikroaaltouuni sekä astianpesukone. Kylpyhuoneessa on myös pyykinpesukone. Majoitukseen sisältyy vuodevaatteet ja langaton internetyhteys. Asunto sijaitsee keskustassa, mistä on erinomaiset kulkuyhteydet ympäri Oulua. Kauppakeskus Valkea sekä keskustan palvelut ovat lyhyen kävelymatkan etäisyydellä. Oulun rautatieasemalle on vain 350 metrin matka. Asunnolle kuuluu oma parkkipaikka autohallissa.\n2 517 €/kk\n2 123 € / kk


Icy Wonders :: Pelaa ilmaista hedelmäpeliä 5000e kassalla\nIcy Wonders on osa kolmen samat jackpotit jakavan pelin sarjaa. Icy Wonders, Geisha Wonders ja Tiki Wonders antavat kaikki pelaajalle mahdollisuuden voittaa jopa satoihin tuhansiin euroihin nousevan Mega Wonder -jättipotin.\nIcy Wondersia on helppo pelata. Paina vain “Maksimi”-nappia, niin rullat pyörähtävät liikkeelle maksimipanoksella. Kolikon kokoa voi säätää erikseen, se vaikuttaa kierroksen hintaan. Tietystikään tässä leikkirahapelissä ei ole mitään syytä pelata muulla kuin maksimipanoksella, kolikon koolla ei ole niin väliä.\nKun panokset on asetettu kohdalleen, rullat saa pyörimään myös pyöreästä napista näppäinrivin keskellä. Samasta napista pyörimisen saa myös pysäytettyä, jos kärsivällisyys ei riitä odotteluun.\nVoittoja tulee, kun samalle voittolinjalle osuu peräkkäin vasemmalta oikealle samoja kuvioita. Kuvion laadusta ja määrästä riippuu, paljonko pamahtaa. “Paytable”-kyltin takaa löydät tiedot voitoista.\nPelissä on tavallisten kuvioiden lisäksi scatter-, jokeri- ja bonus-merkkejä, jotka antavat lisäherkkuja. Scatterit tuovat voittoja, vaikka ne eivät olisikaan samalla rivillä. Vähintään kolmella scatter-merkillä saa ilmaisia pyöräytyksiä, joiden aikana voitot ovat kaksinkertaiset. Jokeri korvaa minkä tahansa merkin, paitsi scatterin tai bonuksen.\nJos saat samalle riville vähintään kolme bonus-pingviiniä, pääset bonuspeliin, jossa saat valita pingviinejä, kunnes osut pingviiniin, jolla on kädessään kalanruoto. Hyvällä tuurilla voit voittaa suuren bonuspalkinnon, jos osaat valita oikeat pingviinit.\nJoissain kuvissa vilkkuu pieniä tähtiä nurkassa. Ne ovat jackpot-merkkejä. Neljällä jackpot-tähdellä voittaa Wonder-potin ja viidellä tähdellä Mega Wonderin.\nIlmaiseksi on kiva pyöritellä aikansa, mutta mieti, miten paljon harmittaisi, jos sattuisi voittamaan ilmaispelissä päävoiton! Jos peli tuntuu mukavalta, kannattaakin siirtyä oikean rahan peleihin. Niitä löydät CasinoEurolta, jonne pääset tästä:


Bilsport Classic tarjous - Tilaa itselle tai lahjaksi - Lehtitarjouksia.com\nLehden nimi: Bilsport Classic\nKustantaja: Förlags AB Albinsson & Sjöberg\nSisältö: Keskittyy amerikkalaisiin autoihin, kokoontumisajoihin, autonäyttelyihin ja itse harrastajiin\nBilsport Classic lehti lyhyesti\nBilsport Classic on ruotsalainen autolehti, joka keskittyy suurimmaksi osaksi amerikkalaisiin autoihin, kokoontumisajoihin, autonäyttelyihin ja itse harrastajiin. Lehtimarkkinoilla julkaisu on ollut jo vuosia, sen ensimmäinen numero painettiin vuonna 1992. Lehti pitää autoharrastajat ajan tasalla siitä, mitä jenkkiautojen maailmassa tapahtuu juuri nyt ja vinkkaa parhaat autotuotteet sekä kertoo, mitä tuotteita kannattaa välttää. Lehti on suunnattu etupäässä kaikille heille, jotka rakastavat vanhoja amerikanrautoja, kokoontumisajoja, nostalgiaa ja rock’n’rollia.\nBilsport Classic tarjous, tilaus ja irtonumero\nBilsport Classic on irtonumeromyynnissä lehtipisteissä kulloinkin voimassa olevaan irtonumerohintaan ja tilattavissa netistä tarjoushintaan suoraan kotiin toimitettuna postimaksutta. Katso edullisin Bilsport Classic tarjous ja tilaukseen sisältyvät tilaajalahjat ”katso tarjous” napista. Lehtitarjoukset ovat voimassa myös lahjatilauksissa.\nLehti on tilattavissa netistä 6 ja 12 numeron tilausjaksolla määräaikaistilauksena joka päättyy automaattisesti tilausjakson viimeiseen numeroon. Lehtitarjoukset päivitetään noin kahden kuukauden välein, joten lehti voi olla toisinaan tilattavissa myös vielä edullisempana kestotilauksena, joka tulee irtisanoa erikseen ilmoittamalla asiasta kustantajalle. Kestotilauksessa lehti ilmestyy tilaajalle niin kauan kunnes tilaus on irtisanottu.\nSuurin osa tilaajista valitsee nettitilauksen edullisen hinnan, helppouden ja nopeuden takia. Lehtitilauksen voi tehdä alle minuutissa alehintaan kotoa käsin omalla tietokoneella, tabletilla tai älypuhelimella. Tilaaja voi saada lisäksi kaupan päälle arvokkaita tilaajalahjoja. Lehden tilaaja saa aina tuoreen julkaisun ensimmäisten joukossa kotiin toimitettuna ilman toimituskuluja.\nBilsport Classic on täynnä upeita jenkkiautoja, nostalgiaa ja rock’n’rollia\nBilsport Classic on ruotsalainen ja ruotsinkielinen autolehti, joka on ollut lehtimarkkinoilla jo kunnioitettavat 27 vuotta. Amerikkalaisia autoja, autonäyttelyitä, nostalgiaa ja rock’n’rollia tihkuva julkaisu ilmestyy tällä hetkellä kuukausittain, eli yhteensä 12 kertaa vuodessa ja sen kustantajana toimii Förlags AB Albinsson & Sjöberg.\nLehden seurassa pääset tutustumaan erilaisiin ihmisiin ympäri maailmaa, joille jenkkiautot eivät ole enää ainoastaan harrastus, vaan he ovat onnistuneet tekemään harrastuksestaan ammatin. Lisäksi saat runsaasti tietoa erilaisista autoista, uusista tuotteista, tarvikkeista, osista, autonäyttelyistä, kesän tapahtumista sekä pääset selaamaan lehdestä myynti-ilmoituksia, joissa myydään jenkkiautoja ja erilaisia harvinaisuuksia.\nLehti on pitää lukijat ajan tasalla siitä, mitä amerikkalaisten autojen harrastajien ja ammattilaisten maailmassa tapahtuu juuri tällä hetkellä ja kertoo tuoreimmat uutiset ensimmäisten joukossa. Lehti on myös vahvasti mukana autoharrastuksessa, sillä se rakentaa myös itse projektiautoja. Projekteja pääset seuraamaan lehden projektiosioissa, joista löytyy paljon kuvia, vinkkejä, faktatietoa jenkkiautoista sekä niiden rakentamisesta.\nBilsport on tänä päivänä ylivoimaisesti oman genrensä suosituin ja ostetuin julkaisu. Lehteä ostetaan niin irtonumeroina kuin tilataan verkosta määräaikaistilauksena suoraan kotiin tai työpaikalle toimitettuna. Suurin osa lehden ostajista on noin 40 – 65 -vuotiaita miehiä. Koko lukijakunnasta naisia on noin 21 prosenttia.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Bilsport Classic” Peruuta vastaus


Kirjoittaja Aihe: Etsintäkuulutus (Luettu 1205 kertaa)\n« : 16.06.15 - klo:02:40 »\nKannattaa jakaa: Oletko nähnyt tätä valkoista pakettiautoa?\nTiedätkö missä on valkoinen Mercedes Benz Vito -pakettiauto, romanialaiselta rekisteritunnukseltaan NT20TAB? Auton tunnistaa mustasta konepellistä. Poliisi on kiinnostunut erityisesti auton tämänhetkisestä sijainnista.\nPoliisin tahtoo selvittää, onko autolla ja siinä matkustavilla henkilöillä osuutta useisiin Pohjois- ja Itä-Suomen alueella kesäkuussa tapahtuneisiin omaisuusrikoksiin, joista tuoreimmat ovat tapahtuneet viime viikonloppuna.\nJos olet aivan vastikään nähnyt tämän auton, poliisi pyytää ilmoittamaan tuoreista havainnoista hätäkeskukseen numeroon 112. Mikäli havaintosi ovat jo useamman päivän takaa, poliisi pyytää ilmoittamaan niistä tutkijalle, osoitteeseen seija.granat(a)poliisi.fi.\n« Vastaus #1 : 16.06.15 - klo:05:44 »\nTurhaa työtä. Auto tyhjennetään välittömästi ryöstökeikan jälkeen toiseen autoon, jotaa kukaan ei ole nähnyt. Nee-kereistä vain somput ovat rosvoja, mutta romanialaisista kaikki.\n« Vastaus #2 : 16.06.15 - klo:07:32 »\nMiksi mustat käyttäisi valkoista autoa, nehän näkyy semmosesta jo kaukaa\n« Vastaus #3 : 16.06.15 - klo:08:57 »\nmitä se vanhanen silloin aikoinaan sanoikaan älykkyydestä?\n« Vastaus #4 : 16.06.15 - klo:09:35 »\nLainaus käyttäjältä: Suuri Ajattelija - 16.06.15 - klo:05:44\nNäin toimivat ainakin täälläpäin. Ovat siirtyneet jo muualle.\n« Vastaus #5 : 16.06.15 - klo:17:16 »\nLöytyny jo eilen Moommalasta. http://yle.fi/uutiset/romanialaisten_auto_loytyi/8076382\n« Vastaus #6 : 17.06.15 - klo:08:03 »\nei ku kiertoon.


3D cup - Muut kilpailut ja tapahtumat - Primitiivijousi.fi\nAloittelijaJere 26. Helmikuu[ta] 2021, [klo] 14.47 #1\nJNystrom 26. Helmikuu[ta] 2021, [klo] 08.51 #2\nKiva että uusia kisoja keksitään.\nSitten seuraa se KUITENKIN…\nsiis samaan sarjaan ampumaan kokopuisella varustuksella kun vierellä ammutaan take-down rekulla, klikkerillä, 3 sormea alla ja hiilarinuolilla.\nNojuu, onpahan edes heillä ammuttavaa, mutta vaikea nähdä että tuommoiseen sarjaan puujousikansa voi oikeasti mennä kilpailemaan.\nJonkin verran olen ampunut nuolihyllylonkkareita vastaan maastoradoilla, silloin jää vain 20-30p maastoradalla kun kaikki käyttää puunuolia, olettaen että osaa ampua.\nAloittelijaJere 26. Helmikuu[ta] 2021, [klo] 14.35 #3\nOlen samaa mieltä, koko cupissa ei pärjää varmaan. En myös minä modernilla lonkkarilla. Noista ainut taitaa olla ffaa sm, joka pitää sisällään hb luokan. Sitten jos tykkää 3D ampumisesta ja ei tulokset kiinnosta niin noissa voi olla hyviä ja mietittyjä rasteja. Lähinnä siis kokemus mielessä.\nOlis pitänyt laittaa tämä muut kilpailut ryhmään varmaan olis sopinut sinne paremmin. koitan muokata…\nJNystrom 26. Helmikuu[ta] 2021, [klo] 14.52 #4\nNiin, ei se poissulje että kivaa voi olla. Jos vaikka saa jonkun puujousiampujan mukaan, jonka kanssa voi vähän kuulumisia vaihdella. Kävinhän minäkin viime vuonna monissa kisoissa missä oli suurin osa moderneilla jousilla ampumassa. Siinäkin kehittyy, mutta välillä saattaa olla raa’at etäisyydet.\n@Lehtis siellä oli järjestämässä näköjään, liekkö ampuukin mukana? Vai sulkeeko pois kun on ratamestarina.\nKetju oli tuolla yläotsikolla, “kilpailut ja tapahtumat”. Monella foorumiosiolla on tuommoinen ylätaso, jolle vältetään ketjujen teko. Mutta tosiaan jos moderneja sarjoja on, silloin on tavattu laittaa “muut kilpailut ja tapahtumat”. Minä siirsin tämän, kun ei sitä varmaan tavan käyttäjä saa tehtyä.\nJNystrom 24. Toukokuu[ta] 2021, [klo] 15.59 #5\nNiin oletkos sinä @AloittelijaJere Kerkkäsen Jere? Tosin Kerkkänen ei oo mikään aloittelija kai enää, kun kisavoittojakin tulee! Tuli vaan mieleen jostain.\n3D cupissa ei taideta juuri puujousia nyt nähdä.\nLehtis 24. Toukokuu[ta] 2021, [klo] 16.19 #6\nAmmunhan minä Rixun 3D-Cupin, joka on samalla SJAL:n 3D-SM. On ihan toinen hemmo ratamestarina ja me muut talkoolaiset ei olla mukana kuin kantamassa elukankuvia pusikkoon. Matkat ja paalut hoitaa paikoilleen ratamestari VV apulaisinen. Ainakin Kuitunen, Pentti ja minä ammutaan HB-kelpoisella kalustolla lonkkariluokassa ja olen mina kirjautunut Cupissa Vaistosarjaankin, johon menee kaikki vakio-otteella arvaamalla ampuvat. Saa nähdä, ammunko sitten muita Cup-osakisoja.\nAloittelijaJere 25. Toukokuu[ta] 2021, [klo] 11.00 #7\nJuu, olen. Toi aloittelija nimi oli nopea päätös keksiä jotain kun tänne rekistöröin itseni. Ajatus oli lähinnä se että olen vasta opettelemassa kuinka rakentaa jousia @Juri opissa yhden kurssin ollut ja tarkoitus olis jatkaa oppimista, kunhan vain tämä korona tilanne helpottaa.\nTosiaan jousta on tullut kyllä venytettyä ja jonkunverran kilpailtuakin. Välillä menee hyvin ja välillä ei niinkään hyvin.\nAloittelijaJere 25. Toukokuu[ta] 2021, [klo] 11.07 #8\nOlin ajatellut tulla kokeilee kisaamista ekaa kertaa petikon vaistoon lankkujousella, mutta ikäväkyllä en pääse se on samaan aikaan kun puretaan Siuntion vanha ffaa taulurata pois maastosta hapettumasta. Ehkä seuraavalla kerralla sitten.\nJNystrom 25. Toukokuu[ta] 2021, [klo] 11.40 #9\nNo niin just! Ja muistankin että puhuit Jurin kurssista.\nSyksyllähän noita kisoja on lisää, liedossa primikisa ja taka-hikiän mestaruus. Sinne vaan sitten. Laita kuvia tänne lankkujousesta, kiinnostaa nähdä minkälainen tuli. Moderneja lonkkareita sulla onkin jo nähnyt, niin nyt kokopuinen!


Coast Sundance Lodge, Sun Peaks, Brittiläinen Kolumbia, KanadaMatkakohde\nRinteessä sijaitseva 3 tähden lomahotelli, jossa käytössäsi on suksivarasto; Sun Peaks Resort (urheilukeskus) lähellä\nSun Peaks Golf Course (1 minuutin kävelymatka)\nHeffley Lake – 15,2 km\nComfort-huone, 2 parisänkyä (Coast Two Doubles)\nPremium-sviitti, 1 makuuhuone (Coast Premium Two Queens Suite)\nSuperior-huone, 2 parisänkyä, Vuoristonäköala (Coast Two Doubles with Mountain View)\nSuperior-huone, 1 keskisuuri parisänky, Vuoristonäköala (Coast Queen with Mountain View)\nRoderick Haig-Brown Provincial Park – 38,8 km\nSunshore Golf Course (golfkeskus) – 41,5 km\nBottoms Bar and Grill – tämä pubi tarjoilee lounaan ja illallisen.\nLemmikeistä veloitetaan 20 CAD lisämaksu per majoitus per yö (korkeintaan 80 CAD per yöpyminen)\nLemmikkiystävällisiä huoneita voi varata lisäämällä erityispyynnön varauksen tekemisen yhteydessä.\nTarjoaako Coast Sundance Lodge ilmaisen peruutusoikeuden ja täyden hyvityksen?\nKyllä, Coast Sundance Lodge tarjoaa täysin hyvitettäviä huoneita sivustollamme. Ne voi peruuttaa siihen asti, kunnes sisäänkirjautumiseen on muutama päivä aikaa. Muista vain tarkistaa tarkat ehdot ja rajoitukset majoitusliikkeen peruutuskäytännöistä.\nMillaisiin puhtaus- ja hygieniatoimenpiteisiin Coast Sundance Lodge on ryhtynyt?\nTarjoaako Coast Sundance Lodge pysäköintipaikkoja paikan päällä?\nSalliiko Coast Sundance Lodge lemmikit?\nKyllä, kissat ja koirat ovat tervetulleita. Huoneessa saa yöpyä korkeintaan 2 lemmikkiä. 20 CAD:n maksu veloitetaan per majoitus, per yö. Ruoka- ja vesikulhot ovat käytettävissä.\nMitkä ovat majoitusliikkeen Coast Sundance Lodge sisään- ja uloskirjautumisajat?\nTarjoaako Coast Sundance Lodge ravintolapalveluita tai onko sen lähiseudulla ravintoloita?\nKyllä, paikan päällä on ravintola nimeltä Bottoms Bar and Grill. Läheisiin ravintoloihin kuuluvat Morrisey's (5 minuutin kävelymatkan päässä), Powder Hounds Restaurant (5 minuutin kävelymatkan päässä) ja Voyageur Bistro (6 minuutin kävelymatkan päässä).\nTarjoaako Coast Sundance Lodge lentokenttäkuljetuspalvelun?\nMitä tekemistä Coast Sundance Lodge ja sen lähiympäristö tarjoavat?\nTalvisin asiakkaat voivat hiihtää ja lumilautailla paikan päällä. Voit rentoutua esimerkiksi porealtaassa rinteissä vietetyn päivän jälkeen tai hyödyntää muut palvelut, kuten kuntosali.\nRobert, 4 yön matka, maalisk. 3, 2021\n3 yön matka, maalisk. 2, 2021\n3 yön matka, maalisk. 1, 2021\nJack, 4 yön matka, helmik. 28, 2021\nAmanda, 6 yön perhematka, helmik. 24, 2021\nlynn, 1 yön perhematka, helmik. 13, 2021\n2 yön perhematka, helmik. 12, 2021\nJaclyn, 4 yön matka, tammik. 21, 2021\n3 yön matka, tammik. 5, 2021


Helsinki 2025 -suunnitelma tuo maaseudun kaupunkiin - mallinnuskuvat näyttävät pääkaupungin tulevaisuuden | Ite wiki Helsinki 2025 -suunnitelma tuo maaseudun kaupunkiin - mallinnuskuvat näyttävät pääkaupungin tulevaisuuden | Ite wiki Ite wiki\nHelsinki 2025 -suunnitelma tuo maaseudun kaupunkiin – mallinnuskuvat näyttävät pääkaupungin tulevaisuuden\n1.4.2020 - Johannes Puro - Kaupunkisuunnittelu\nSuomalaisten poliitikkojen, aluesuunnittelijoiden ja metsästysseurojen perustama kollektiivi on muotoillut kaikessa hiljaisuudessa suunnitelman Helsingin tulevaisuuden viitoittamiseksi.\n”Helsinki 2025 -suunnitelma visioi pääkaupungin, jonka keskiöön on nostettu maatalous ja kurinalaisuus”, kertoo aloitteen puuhamies Jorma Turpeinen.\nSuunnitelma tulee yllättävältä suunnalta – maalta. Turpeisen mukaan muualla Suomessa on kyllästytty siihen että vain Helsinkiläiset saavat päättää maamme pääkaupungin asioista.\n”Helsinki 2025 -suunnitelma visioi pääkaupungin, jonka keskiöön on nostettu maatalous ja kurinalaisuus”\nAivan noviisi Ylivieskalainen Turpeinen ei Helsinginkävijänä ole, sillä mies on vieraillut kertaalleen ”Stadissa”.\n”Silakkamarkkinoilla 1988, vai oliko se valkosipuli?”, hän muistelee.\nHelsinki 2025 -suunnitelma aikoo kääntää päälaelleen kaupunkisuunnittelun vallitsevan trendin, jossa kaupunkirakennetta tiivistetään.\nMallinnuskuvat visualisoivat tulevan pääkaupungin\nJorma Turpeisen edustama kollektiivi on teettänyt mainostoimiston kanssa joukon mallinnuskuvia, jotka visualisoivat Helsingin tärkeimmät muutoskohteet.\nSuunnitelman ennen ja jälkeen -kuvat näyttävät muun muassa sen, kuinka radikaalisti Etu-Töölön ja Töölönlahden alueet muuttuisivat.\nEsimerkiksi Etu-Töölöstä puretaan useampia rakennuksia peltomaiden ja latojen tieltä.\nMyös Töölönlahden infrastruktuuria kevennetään ja Linnanmäki puretaan, koska tilaa vapautetaan metsätalouden käyttöön.\nViljelysalan kasvatus kantakaupungissa vaatii luonnollisesti lisää tilaa työkoneille. Tästä johtuen Senaatintori varataan jatkossa traktoreiden parkkipaikaksi ja alueen nimi muutetaan Traktoritoriksi.\nMitä tapahtuu turisteille, jotka ovat tähän saakka kansoittaneet Tuomiokirkon edustaa varsinkin kesäisin? Turpeinen visioi, että alueella selfieitä ottavia turisteja voisi rekrytoida kausityöläisiksi poimimaan marjoja tai ”tekemään mitä tahansa muuta hyödyllisempää”.\nTurkistarhausta kalliossa ja jobinpostia Antti Tuiskulle\nHelsinki 2025 -suunnitelma visioi myös uusia käyttötarkoituksia monille kaupungin keskeisille liikuntapaikoille.\nPallokenttä eli Bollis tarjoaa kollektiivin mukaan optimaaliset puitteet sokerijuurikkaan viljelyyn. Brahen kenttä puolestaan aiotaan muuttaa kalankasvattamoksi ja tekoaltaaksi pilkkimistä varten.\n”Bollis tarjoaa optimaaliset puitteet sokerijuurikkaan viljelyyn”\n“Brahen kentän alueella on harrastettu urheilun lisäksi päihteiden käyttöä ja joskus molempia samanaikaisesti. Siksi kollektiivi katsoi, että alue tulee rauhoittaa uudenlaiseen hyötykäyttöön, Turpeinen kertoo.\nTyöryhmä on ollut huolissaan pilkkiharrastuksen laskemisesta erityisesti 12-18 vuotiaiden keskuudessa ja Brahen kentän muokkauksella haetaan nostetta perinteiselle elinkeinolle.\nVaasankadun baarien ja muiden paheiden täyttämät korttelit työryhmä näkee eettisesti kestämättöminä. Siksi ne puretaan ja uudelleenkaavoitetaan turkistarhaukselle. ”Todennäköisesti minkkiä ja supikoiraa, niissä on parhaat katteet”, Turpeinen esittää tarkkaa bisnesvainua osoittaen.\nSuunnitelmassa myös Meilahden suosittu frisbeegolfrata suljetaan.\n“Vuonna 2017 murtomaahiihtäjä loukkaantui Meilahdessa saatuaan frisbeen pohkeeseensa. Kollektiivista on täysin sietämätöntä, että tällaiset hullutukset vievät elintilaa rehelliseltä kestävyysurheilulta. Helsinki 2025 -suunnitelma nostaa turvallisuuden takaisin kaupunkisuunnittelun keskiöön”, Turpeinen linjaa.\nOlympiastadionin keskeiseksi käyttötarkoituksesi nostetaan pesäpallo, jonka tieltä muun muassa Antti Tuiskun konsertti perutaan.\n”Ensimmäisenä pelinä on luvassa Etelä-Pohjanmaan derby Vimpeli – Koskenkorva. Ihan iho nousee kananlihalle kun mietin ensimmäisen ajolähdön tunnelmaa uudistetulla stadionilla”, Turpeinen kuvaa silmät loistaen.\n”Ensimmäisenä pelinä on luvassa Etelä-Pohjanmaan derby Vimpeli – Koskenkorva”\nSamalla Vappu muutetaan koronaviruksen muistopäiväksi, joina ihmisten tapaamiset rajoitetaan kahden hengen suuruisiin ryhmiin.\nLogistiikkaa tehostetaan kaivamalla tunneli Uudenmaan alitse.\n”Olemme kosiskelleet jo Peter Vesterbackaa lobbaamaan hankkeen tätä osiota”, Turpeinen paljastaa.\nErityisesti Salon ja Kotkan välinen liikenne on nopeutunut alustavissa paikkatietomallinnuksissa huomattavasti tunnelin myötä.\nUusi nimi Suomelle ja tukea valtakunnanpolitiikan huipulta\nKollektiivin innovointi ulottuu yhdessä asiassa myös pääkaupunkiseudun ulkopuolelle: työryhmä ehdottaa suomelle uutta kansainvälistä nimeä.\n“Ehdotamme, että Suomen uudeksi nimeksi tulee ”Swampland” joka kunnioittaa suosta juontavaa ”Suomi” -nimeä toisin kuin hienosteleva “Finland”. Eihän koko suomen kielessä edes ollut alunperin f-kirjainta”, Turpeinen perustelee.\nNähtäväksi jää, kuinka pian kollektiivin visiot toteutuvat, vai jäävätkö ne suunnitelmien asteelle. Ensimmäisissä arvioissa aikataulua väestön uudelleensijoittamisineen on pidetty vähintäänkin haastavana.\nInnokkaan yrityksen puutteesta toteutus ei ainakaan jää kiinni. Jorma Turpeinen kertoo jo pitchanneensa suunnitelman Jan Vapaavuoren puhelinvastaajaan.\nLisäksi kollektiivi on jo saanut taakseen yhden vaikuttajan valtakunnanpolitiikan huipulta.\nHankkeen suojelijana toimii europarlamentaarikko Teuvo Hakkarainen (Ps.)\nTeuvo Hakkarainen tunnetaan Donald Trumpin vannoutuneena kannattajana. ”Kun isänmaa kutsuu, täytyy vastata huutoon”, Hakkarainen kommentoi äkisti noussutta kiinnostustaan kaupunkisuunnittelua kohtaan. Kuva: Mikko Marttinen / IS.\nKuvat 1&3: Pete Aarre-Ahtio, 2&4: Signe Brander.\nKuvan 7 mallinnukset Jari Pakarinen, 3D Taito.\nLiity debattiin sosiaalisessa mediassa: Twiitti ja Linkedin-julkaisu tästä jutusta.\nSuomi ottaa emojit käyttöön ensimmäisenä maailmassa


Samurai cross 125cc 125 cm³ 2014 - Seinäjoki - Moottoripyörä - Nettimoto\nUusi takarengas. Takajarrupalat puuttuu, saa mukaan. Takajarru ei toimi. Ketjut ja rattaat huonossa kunnossa. Katteet huonossa maalissa ja takakate sulanut putken kohdalta.\nTakajarrupalat puuttuu, saa mukaan. Takajarru ei toimi.\nKetjut ja rattaat huonossa kunnossa.\nKatteet huonossa maalissa ja takakate sulanut putken kohdalta.\nNettimoto ID 2608705


Kotisivu > New Yorkin Konferenssi\nKolmesataaviisitoista henkilöä 23 maasta osallistui Kansainvälisen Urantia-yhdistyksen joka toinen vuosi järjestettävään konferenssiin. Konferenssin ajankohta oli 4.-7.8.2000 ja konferenssipaikkana Wagner College Staten Islandilla, Manhattanilta katsoen lahden vastarannalla. Osanottajien joukossa 41 iältään 7-18-vuotiasta nuorta sai osansa tästä kokemuksesta. Suur-New Yorkin Urantia-yhdistys (UAGNY) ja Uuden-Englannin Urantia-yhdistys (UAONE) toimivat Urantia-kirjan lukijakokoontumisen yhteisisäntinä. Urantia-säätiön johtokunta ja henkilökuntaa samoin kuin säätiön edustajaia ja haarakonttoreiden henkilökuntaa oli niin ikään mukana. Konferenssi oli oiva tilaisuus hoitaa asioita monista maista saapuneiden tuttavien kanssa, ja se tarjosi niin ikään mahdollisuuden henkilökohtaiseen kanssakäymiseen monien sellaisten lukijoiden kanssa, joihin on vuoden mittaan yhteydessä muutoin vain puhelimitse tai sähköpostitse. Konferenssia edelsivät Urantia-säätiön edustajien ja sivutoimistojen hoitajien, säätiön johtokunnan, IUA:n kansallisten puheenjohtajain neuvoston ja Yhdysvaltain Urantia-yhdistyksen kokoukset.\nKonferenssissa olivat edustettuina seuraavat maat: Alankomaat, Argentiina, Australia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Chile, Ecuador, Etelä-Korea, Indonesia, Kanada, Kolumbia, Kreikka, Liettua, Meksiko, Peru, Senegal, Ranska, Suomi, Venezuela, Viro, Yhdistynyt Kuningaskunta ja Yhdysvallat.\nKonferenssin teemana oli "Hengellinen kokemus -Isämme tahdon toteuttaminen". Suuri joukko puhujia käsitteli niitä erilaisia tapoja, joilla suhtaudumme Isän tahtoon, ja sitä, miten parhaalla tavalla liitämme hänen tahtonsa arkielämäämme. Monet puhujista olivat Yhdysvaltain ulkopuolisista maista ja jotkin puheet esitettiin puhujan omalla kielellä. Kääntäjät tarjosivat apuaan, ja niin kaikki saivat käsityksen siitä, miten itse kukin puhuja ymmärtää Urantiakirjanopetukset. Ohjelmassa oli myös taiteellisia esityksiä, kuten humoristisia sketsejä ja lauluja, merkittävä draamaesitys, ilmeikästä tanssia ja joitakin ammattilaistasoisia instrumentaali-ja lauluesityksiä. Muuan energinen lukija jopa pani toimeen spontaanin rap-session. Päivittäisiin herkkupaloihin kuului vasta kokouspaikalla kootun tunnelman virittelijä "The Little Savages" -yhtyeen esitykset.\nNew Yorkin kaupungin kulttuuri, nähtävyydet ja ostosmahdollisuudet olivat kokouspaikalta helpon lauttayhteyden päässä. Kampus itse on maalauksellinen rakennusten välissä kiemurtelevine tiilipäällysteisine polkuineen. Jotkin rakennuksista ovat viime vuosilta, enimmäkseen ne kuitenkin ovat 1890-luvulta. Majoitustilana toimineesta 14-kerroksisesta rakennuksesta avautui fantastinen näköala Manhattanille siltoineen ja merellä liikkuvine laivoineen ja Vapauden patsaineen.\nSäätiön konferenssikirjakauppa oli esitysten välisinä aikoina vilkas paikka. Markkinoille tuotiin menestyksellisesti useita uusia myyntiartikkeleita. Vain rajoitettuun määrään (72) valmistetut lakit myytiin lähes loppuun. Kaikki myyntituotot lahjoitettiin nuorison stipendirahastoon. Urantia-kirjan eri laitosten ja kaikkien käännösten myynti ylitti odotukset.\nNuorten mukanaolo New Yorkissa oli inspiroivaa. Ohjelmassa oli eri ikäisten osallistujien tarpeiden mukaan mitoitettuja säännöllisiä opintotilaisuuksia; mutta nuoriso viihtyi kuitenkin parhaiten omissa jutusteluryhmissään. Konferenssin nuori väki piti kokouksia keskustellen toteutumassa olevista ja tulevista suunnitelmistaan, tavoitteistaan ja projekteistaan. Esitysten väliajoilla toisinaan kaupunkiin pistäytyen ja toistensa seurassa viihtyessään nuoret lukijat kertoivat, että kokemus oli ollut heille antoisa.\nKonferenssin viimeisenä päivänä ilmoitettiin, että vuoden 2002 kansainvälisen IUA-konferenssin isäntänä toimii Ranska. L'Association Francophone des Lecteurs du Livre d'Urantia haluaa tarjota vieraanvaraisuuttaan maailmanlaajuiselle lukijakunnalle. Konferenssi pidetään lähellä Pariisia olevassa paikassa elokuussa 2002. Tietoja tästä tapahtumasta julkaistaan heti, kun tarkempia yksityiskohtia on saatavilla.\nIlmoitettiin myös, että USUA:n ensi vuoden kansallista konferenssia isännöi Missourin Sebedeus-kilta. Konferenssi pidetään St. Mary Collegessa, Kansasin Leavenworthissa, 20.-23.7.2001. Lisätietoja tapahtumasta tarjotaan asiasta kertovassa, jäljempänä seuraavassa artikkelissa.\nSource URL: https://www.urantia.org/fi/news/2000-10/new-yorkin-konferenssi


Sodankylän Sakatin alueen uhanalainen perhoslajisto (Lepidoptera) Luontoselvitykset 2015 ja PDF Ilmainen lataus\nSodankylän Sakatin alueen uhanalainen perhoslajisto (Lepidoptera) Luontoselvitykset 2015 ja 2017\nDownload "Sodankylän Sakatin alueen uhanalainen perhoslajisto (Lepidoptera) Luontoselvitykset 2015 ja 2017"\n1 Sodankylän Sakatin alueen uhanalainen perhoslajisto (Lepidoptera) Luontoselvitykset 2015 ja 2017 Raportti AA Sakatti Mining Oy:lle\n2 Sisällys Tiivistelmä Tausta Työryhmä ja menetelmät Työryhmä Inventointimenetelmät Taustatyöt Perhosten havainnointi Esiintymistodennäköisyyden arviointi Vertailuaineisto Epävarmuustekijät Tulokset Perhoshavainnot Kohdelajien esiintymistodennäköisyys selvitysalueella Perhoslajiston lisäselvitystarpeet Sakatin perhoslajiston arvo valtakunnallisesti ja alueellisesti Johtopäätökset ja suositukset Lähteet Raportointi: Panu Välimäki, Marko Mutanen, Jani Raitanen & Albus Luontopalvelut Oy Maastotyöt: Jani Raitanen, Panu Välimäki & Marko Mutanen Kuvat: Panu Välimäki & Jani Raitanen Karttapohjat: MML ( Kannen kuva: Syöttirysä Kärväsniemen lehtomaisessa kangasmetsässä Sivu 2\n3 Tiivistelmä Sodankylän Viiankiaavan Natura-alueen ympäristössä on selvitetty luontoarvojen näkökulmasta merkityksellisen perhoslajiston esiintymistä vuonna 2015, mutta sääolosuhteiden seurauksena havaintoaineiston todettiin jääneen osin puutteelliseksi. Huomionarvoisen perhoslajiston jatkoselvitys toteutettiin Albus Luontopalvelyt Oy:n toimesta AA Sakatti Mining Oy:n toimeksiannosta kesällä Selvitys toteutettiin arvioimalla merkityksellisen lajiston esiintymistodennäköisyyttä olemassa olevaan tietoon perustuen sekä aktiivihavainnoinnilla ja passiivisella syöttipyynnillä otollisimmiksi arvioiduilla kohteilla kohdelajiston näkökulmasta otollisimpaan vuodenaikaan. Alueella havaittiin kesällä 2017 neljä vaarantunutta perhoslajia Xestia borealis, X. gelida, X. sincera ja Acasis appensata, joista ensimmäinen on rauhoitettu ja mainitaan EU:n luontodirektiivin liitteessä II. Lisäksi selvitysalueelta tunnetaan vaarantunut Rhigognostis kuusamoensis (2015) sekä Suomen kansainväliset vastuulajit Erebia embla (2017) ja Pyrgus centaureae (NT, 2015). Vuonna 2017 havaittiin myös silmälläpidettävät Alloclemensia mesospilella, Apamea kuusamoensis, Caradrina montana, Hillia iris, Phtheochroa vulneratana, Xanthorhoe annotinata, Xestia distensa, X. tecta, Autographa macrogamma, Entephria caesiata, Macaria loricaria, Platyptilia tesseradactyla ja Xanthorhoe decoloraria, joista viisi jälkimmäistä havaittiin myös vuonna Lisäksi selvitysalueelta tunnetaan aikaisempien havaintojen perusteella silmälläpidettävä Coleophora frischella. Sakatin merkittävin perhoshavainto koskee rauhoitettua, luontodirektiivin liitteessä II mainittua ja vaarantunutta Xestia borealis -lajia. Laji esiintyy Ruosteojan boreaalisen havumetsän luontotyyppikuviolla. Samalla paikalla esiintyy laajempi joukko kyseiseen elinympäristöön sidonnaista uhanlaista perhoslajistoa, joista ainoastaan Xestia sincera havaittiin myös Kärväsniemen lehtomaisessa kuusikangasmetsässä. Nämä luontotyyppikuviot muodostavat selvitysalueen merkittävimmät elinympäristöt sekä kansallisella että alueellisella tasolla ja niiden turvaaminen on suositeltavaa huomioida Sakatin maankäyttösuunnitelmissa. Sakatin suoperhoslajisto vaikuttaa alueellisella ja kansallisella tasolla tavanomaiselta. Kansallisesti ja alueellisesti merkittävät rehevillä lettosoilla elävät perhoslajit joko puuttuvat tai ovat Sakatissa hyvin harvinaisia. Vuoden 2017 selvitys tuotti luotettavan kuvan selvitysalueen merkityksellisestä perhoslajistosta. Jatkoselvitystarve kohdistuu erityisesti suojeltavaan ja erittäin uhanalaiseen Nola karelica -lajiin. Lettolajien esiintyminen Sakatissa on epätodennäköistä, mutta jos kasvillisuus- tai luontotyyppikartoituksissa ilmenee uusia lettokohteita, kohdennetut lajiselvitykset myös näiden osalta ovat perusteltuja. Sivu 3\n4 1 Tausta Sodankylän Sakatissa ja sen ympäristössä (mukaan lukien Viiankiaavan Natura alue) on selvitetty luontoarvojen näkökulmasta merkityksellisen perhoslajiston esiintymistä vuonna 2015 (Albus Luontopalvelut Oy 2015). Selvityksessä havaittiin valtakunnallisesti vaarantunut (VU; Kaitila ym. 2010) lapinkaalikoi (Rhigognostis kuusamoensis) ja silmälläpidettävät (NT) käpäläsulkanen (Platyptilia tesseradactyla), suokirjosiipi (Pyrgus centaureae), pensasmittari (Macaria loricaria), purppurakenttämittari (Xanthorhoe decoloraria), metsäpohjanmittari (Entephria caesiata) ja isovaskiyökkönen (Autographa macrogamma). Alueen silmälläpidettävistä lajeista suokirjosiipi on suoluontoon tiukasti sidonnainen (ks. Pöyry 2001) Suomen kansainvälinen vastuulaji ( FI/Luonto/Lajit/Uhanalaiset_lajit/Kansainvaliset_vastuulajit) samoin kuin alueen rämeillä havaittu Suomessa elinvoimaiseksi (LC) luokiteltu suonokiperhonen (Erebia embla). Toistaiseksi suhteellisen tavanomaisten kulttuuriympäristö- (käpäläsulkanen, purppurakenttämittari ja isovaskiyökkönen), kangasmetsä- (metsäpohjanmittari) tai pensaikkolajien (pensasmittari) tapaan mainitut suoluontoon sidonnaiset lajit ovat Etelä-Suomessa harvinaisia ja/tai taantuvia (Viidalepp & Mikkola 2007). Selvitysalueen uhanalaisiin perhoslajeihin perustuvat luontoarvot arvioitiin valtakunnallisesti ja alueellisesti vähämerkityksellisiksi, mutta toisaalta kesän 2015 viileyden ja sateisuuden seurauksena havaintoaineiston todettiin jääneen puutteelliseksi (Albus Luontopalvelut Oy 2015). Luontoarvojen kannalta merkityksellinen lajisto voidaan määritellä monilla perusteilla, jotka yksittäisten lajien kohdalla saattavat olla päällekkäisiä. EU:n luontodirektiivin (92/43/ETY) liite II listaa yhteisön tärkeinä pitämät taksonit (lajit, alalajit ja lajiryhmät), joiden suojelemiseksi jäsenvaltioiden on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita (Natura verkosto). Luontodirektiivin liitteessä IV(a) (eläimet) mainitaan yhteisön tärkeinä pitämät taksonit, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua. Liitteen IV lajien lisääntymispaikkojen (elinympäristö) hävittäminen tai heikentäminen on kiellettyä. Lajien kansallisesta rauhoituksesta ja siten EU:n luontodirektiivin tarkoittaman suojeluvelvoitteen käytäntöönpanosta on säädetty luonnonsuojelulaissa (1096/1996, 6:39 ja 6:42 ) tai erikseen asetuksella (LSA 160/1997, 5:20, liitteet 3a c). Rauhoitetun eläimen tappaminen tai tarkoituksellinen häiritseminen on kielletty. Kansallisesti erityisesti suojeltavien lajien häviämisuhka on ilmeinen. Asemasta on säädetty luonnonsuojelulaissa (1096/1996, 6:47 ) ja lajit luetellaan luonnonsuojeluasetuksen 160/1997, 5:22 liitteessä 4 sekä Suomen lajien uhanalaisuus -kirjan liitteessä 1 (Rassi ym. 2010). Erityisesti suojeltavan lajin esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. Lajeista, joiden luontainen säilyminen on uhattuna, on säädetty luonnonsuojelulaissa (1096/1996, Sivu 4\n5 6:46 ) (LSA 160/ 1997, 5:21 liite 4). Uhanalaisia ovat lajit, jotka on luokiteltu IUCN-kriteeristön mukaisiin luokkiin: CR (äärimmäisen uhanalainen), EN (erittäin uhanalainen), VU (vaarantunut) (Rassi ym. 2010). Silmälläpidettävät (NT) lajit eivät ole uhanalaisia, mutta niiden esiintyminen on otettava huomioon. Suomen kansainväliset vastuulajit ovat lajeja, joiden Euroopan kannasta vähintään % on maassamme. Näiden lajien säilymisessä Suomella on erityinen vastuu. Vastuulajiasemalla ei ole lainsäädännöllistä perustaa, mutta vastuulajiesiintymien säilyminen on pyrittävä varmistamaan osana luonnon monimuotoisuuden turvaamista. Edellä mainituista lähtökohdista Sakatin alueen huomionarvoisen perhoslajiston jatkoselvitys toteutettiin kesällä Erityinen painoarvo jatkoselvityksessä annettiin EU:n luontodirektiivin liitteissä mainittujen lajien esiintymisselvitykselle, mutta selvitykset suunniteltiin kattamaan myös laajemmin alueella mahdollisesti esiintyvät erityisesti suojeltavat ja uhanalaiset perhoslajit. Näiden lisäksi myös kansainvälisten vastuulajien ja kansallisesti silmälläpidettävien lajien havainnot huomioitiin. Albus Luontopalvelut Oy toteutti jatkoselvityksen AA Sakatti Mining Oy:n toimeksiannosta. 2 Työryhmä ja menetelmät 2.1 Työryhmä Pääsuunnittelija FT (eläinekologia) Panu Välimäki ja vanhempi suunnittelija FT (eläinekologia) Marko Mutanen vastasivat perhosselvityksen suunnittelusta ja maasto-ohjeistuksesta sekä osallistuivat maastohavainnointiin. Päävastuun maastotöistä kantoi suunnittelija FM (eläinekologia) Jani Raitanen. Välimäki, Mutanen ja Raitanen vastasivat yhdessä näytteiden määrittämisestä, havaintoaineiston koostamisesta sekä tulosten raportoinnista. Välimäki (erityisosaaminen: perhoset) on harrastanut perhosia yli 35 vuoden ajan. Hänellä on noin 15 vuoden kokemus ekologisten tutkimusten suunnittelusta, näytteenotosta ja aineistojen analysoinnista Oulun yliopistossa. Hän on julkaissut kymmeniä tieteellisiä luontoartikkeleita sekä toiminut valtakunnallisessa perhostensuojelutoimikunnassa vuodesta 2001 alkaen ja osallistunut tässä toimessa perhosten uhanalaistarkasteluihin ja erityisesti suojeltavien lajien esityksiin. Välimäki on osallistunut erilaisiin hyönteisiä koskeviin luontoselvityksiin ja niiden koordinointiin 1990-luvulta alkaen. Hänellä on runsaasti aiempaa kokemusta kymmenistä toimeksiantoa vastaavista luontoselvityksistä (erityisesti suoympäristöjen ja Pohjois-Suomen perhoslajistoa koskien), luontoselvitysten koordinoinnista sekä luontoselvitys- ja raportointikäytäntöjen kehittämisestä. Sivu 5\n6 Mutanen [erityisosaaminen: selkärangattomat eläimet (erit. perhoset, kovakuoriaiset, sahapistiäiset, hämähäkkieläimet)] on hyönteistutkija, Suomen johtava perhosasiantuntija ja molekyylitaksonomi, joka toimii Albus Luontopalvelut Oy:n asiantuntijatehtävien lisäksi intendenttinä Oulun yliopistossa. Hän johtaa kansallista DNA-lajitunnistehanketta ja Suomen Akatemian rahoittamaa molekyylitaksonomista tutkimushanketta, minkä perusteella hänellä on korkealuokkainen pätevyys laajojen tutkimus- ja selvitysprojektien suunnittelusta, koordinoinnista ja raportoinnista. Hän on julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita v alkaen, osallistunut lukuisiin hyönteis- [mm. vertailuaineistona käytettävä Vuotoksen perhosselvitys (Itämies & Mutanen 1994)] ja hämähäkkieläinselvityksiin 1990-luvulta lähtien ja perhosten uhanalaisarviointiin Albus Luontopalvelut Oy:ssä hän on toiminut päävastuullisena konsulttina 19 toimeksiantoa vastaavassa luontoselvityksessä. Raitanen (erityisosaaminen: perhoset) on harrastanut perhosia yli 25 vuotta. Albus Luontopalvelut Oy:n asiantuntijana hän on ollut toteuttamassa erilaisia luontoselvityksiä v alkaen. Erityisesti hän on vastannut kattavasti koko suoperhoslajistoa tai yksittäisiä erityisesti suojeltavia perhoslajeja koskeneiden luontoselvitysten maastotöistä ja osallistunut näiden selvitysten raportointiin yhdessä yrityksen vanhempien suunnittelijoiden kanssa. Toimeksiannon kannalta on olennaista, että Raitanen toimi pääasiallisena maastotyöntekijänä Sakatin perhosselvityksessä vuonna 2015 (Albus Luontopalvelut Oy 2015). Tämän perusteella hänellä on hyvä etukäteisnäkemys selvitysalueen potentiaalisimmista perhosselvityskohteista ja käytettävistä menetelmistä. 2.2 Inventointimenetelmät Vuoden 2017 lajistoselvitys toteutettiin samoilla periaatteilla ja menetelmillä kuin aikaisempi selvitys vuonna 2015 (Albus Luontopalvelut Oy 2015). Arvioimme selvitysalueella (kuva 1) potentiaalisesti esiintyvän merkityksellisen perhoslajiston, mitä kartoitettiin etukäteistiedon perusteella otollisimmilla kohteilla sekä aktiivihavainnoinnilla että passiivisilla syöttipyydyksillä. Selvitys kohdennettiin erityisesti EU:n luontodirektiivin liitteissä mainittujen lajien, erityisesti suojeltavien lajien ja uhanalaisten lajien esiintymisen toteamiseen. Perhoslajistoselvitysten kattavuuden arvioimiseksi merkityksellisen perhoslajiston esiintymistodennäköisyyden arviointiin keskityttiin aikaisempaa tarkemmin Taustatyöt Alustavasssa työvaiheessa pyrimme rajaamaan alueen potentiaalisen merkityksellisen perhoslajiston. Rajaus pohjautui vuonna 2016 suoritettuun Sodankylän Viiankiaavan Natura alueen ja sitä ympäröivän alueen perhoslajiston esiintymistodennäköisyysarvioon (Albus Luontopalvelut Oy 2016). Sivu 6\n7 Kuva 1. Perhoslajistoselvityksen yleisaluerajaus (musta katkoviiva) ja malminetsintäluvan aluerajaus (Sakatti 1 5, musta vinorasterirajaus) ja sen ympärille sijoittuva 3 kilometrin varoalue (punainen rajaus) sekä tilaajan nimeämä lisäselvitysalue (sininen rajaus). Asiantuntijatyönä toteutettu esiintymistodennäköisyysarvio perustui tietämykseen alueen luonnonoloista (elinympäristöt ja perhosten ravintokasvit) sekä hyönteistietokantaan ( Database.html) ja ympäristöhallinnon ylläpitämään Hertta-tietojärjestelmään talletettuihin lajihavaintoihin ja lajihavaintoihin edellisen perhosselvityksen yhteydessä (yleislevinneisyys ja tarkat havaintotiedot) (Albus Luontopalvelut Oy 2015). Tarvittaessa vuoden 2016 kevättalvella tuotettuja lajikohtaisia esiintymistodennäköisyysarvioita päivitettiin hyönteistietokantaan ennen talletettujen Sivu 7\n8 uusien havaintojen pohjalta. Perhoshavaintojen osalta hyönteistietokanta on kattava tietolähde ja päivittyy Hertta-tietojärjestelmää olennaisesti nopeammin. Kohdelajisto laajassa mielessä käsitti lajit, joiden arvioitiin mahdollisesti esiintyvän Viiankiaavan Natura alueen ympäristössä [esiintymistodennäköisyysluokat: % (mahdollinen), % (todennäköinen) ja 100 % (havaittu)]. Lisäksi kohdelajistoon sisällytettiin EU:n luontodirektiivin liitteissä II ja IV(a) mainitut lajit, vaikka niiden esiintyminen olisi arvioitu epätodennäköiseksi [6 30 % (epätodennäköinen)]. Lajit, joiden esiintymistodennäköisyys oli arvioitu tätä alhaisemmaksi, jätettiin tarkastelun ulkopuolelle [0 5 % (hyvin epätodennäköinen tai mahdoton)]. Esiintymistodennäköisyysarvio käsitti tähän perhoslajistoselvitykseen verrattuna huomattavasti laajemman alueen Viiankiaavan Natura alueen ympärillä, minkä seurauksena myös elinympäristöjen monimuotoisuus oli arviointialueella korkeampi. Tällä perusteella karsimme kohdelajilistasta lajit, jotka esiintyvät lähinnä tunturiluontoon rinnastettavilla paikoilla (mm. puuttomat lakialueet ja rakkakivikot), koska näitä elinympäristöjä ei ole Sakatin selvitysalueella. Lopullinen kohdelajilista käsitti 29 uhanalaista (VU EN) lajia (, joista 3 ns. direktiivilajia ja 2 kansainvälistä vastuulajia), 45 silmälläpidettävää (NT) lajia (, joista 4 kansainvälistä vastuulajia) ja kaksi elinvoimaista (LC) lajia, jotka kuuluvat Suomen kansainvälisiin vastuulajeihin (ks. taulukko 5) Perhosten havainnointi Perhosten havainnointi keskitettiin alueille, minne sijoittuvat kohdelajiston kannalta merkityksellisimmät varttuneet metsät, kulttuuribiotoopit ja suokuviot. Metsä- ja kulttuuriympäristöt hahmoteltiin ennen maastotyövaihetta selvitysalueen ilmakuvatarkastelun pohjalta tukeutuen vuoden 2015 maastohavaintoihin. Suokohteet noudattivat vuonna 2015 syntynyttä käsitystä lajistollisesti mahdollisesti arvokkaista rämeistä tai nevarämeyhdistelmistä (kuva 2). Potentiaaliset niitty- ja metsäkohteet tarkastettiin ensimmäisen maastokäynnin aikana, minkä perusteella valittiin lopulliset kohdekuviot. Varttuneeseen havumetsään sidonnaista lajistoa kartoitettiin pääsääntöisesti Ruosteojan ympäristössä (kuvio 1: Ruosteoja), Kärväslammen ympäristössä (kuvio 2: Kärväslampi), Isoautton ympäristössä (kuvio 3: Isoautto), Pieskan ympäristössä (kuvio 4: Pieska [myös suolajistokohde]) ja Kärväsniemen ympäristössä (kuvio 5: Kärväsniemi [myös kulttuurilajistokohde]). Kulttuurilajistoa selvitettiin pääsääntöisesti Kärväsniemellä (kuvio 5), suolajistoa Kotavaaran ja Isoautton välisellä rämesuolla (kuvio 6: Kotavaara), Pieskan ympäristössä (kuvio 4). Kulttuurilajistoa selvitettiin lisäksi aktiivihavainnoinnilla Kitisen itäpuolen rantaniityllä Pyöriönnivan alueella (kuvio 7: Pyöriönniva), Kärväsniemen (Kärväsniemi NW) ja Hieta- Sivu 8\n9 Palokumpu 6 Tiukuoja NE 3 4 Viiankijärvi 7 Kärväsniemi NW 8 5 Kiimakuusikko 2 1 Hietakangas 9 Kuva 2. Sakatin perhosselvityksen 2017 pääkohdekuviot (kohdenumerointi + vihreä rajaus) ja erilliset aktiivihavainnointikohteet (vihreät pisteet + rasteri). kankaan soranottoalueilla ja suolajistoa Koistamonpuljun rämesuolla (kuvio 8: Koistamonpulju), Tiukuojan koillispuolen koivuletolla (käsittäen Moskuvaarantien ojanpientareet, Tiukuoja NE), Kiimakuusikon ympäristössä ja Viiankijärven luontopolun ympäristössä. Metsä- ja kulttuuri- ja suolajeja etsittiin aktiivihavainnoilla selvitysalueen etelälaidalla sijaitsevan Kuusivaaran alueella (kuvio 9: Kuusivaara) ja metsälajeja Palokummun ympäristöstä. Aktiivihavainnointi tarkoitti tässä yhteydessä lentävien perhosten havainnointia sekä kasvillisuudessa piilottelevien perhosten kenttähaavintaa eri vuorokauden aikoina. Eri vuorokauden aikoina suoritetut Sivu 9\n10 käynnit olivat välttämättömiä, sillä kohdelajien vuorokausiaktiivisuus vaihtelee. Päiväaktiivisista päiväperhosista poiketen esimerkiksi hitukoit (Elachista) ovat havaittavissa parhaiten auringon laskiessa ja monet muut ns. pikkuperhoset (heimot: Micropterigidae Pyralidae) sekä mittarit (Geometridae) alkuyöstä. Havaintoja täydennettiin tapauskohtaisesti varhaisempien kehitysasteiden etsinnällä. Esimerkiksi alkukesällä aikuisena tavattava luhtakultasiipi (Lycaena helle) on helposti kartoitettavissa munavaiheessa heinäkuun alussa nurmitattaren (Bistorta vivipara) lehtien alapintoja tarkastelemalla ja harvakseltaan aikuisena tavattava pohjanliuskamittari (Acasis appensata) toukkana konnanmarjan (Actaea) marjoilla tai lehdillä. Maastokäynnit ajoitettiin siten, että kukin kohdelaji olisi havaittavissa useammalla kuin yhdellä käynnillä. Selvitysalueella suoritettiin perhosten aktiivihavainnointia kuudella erillisellä käynnillä, joiden yhteenlaskettu kesto kattoi n. 14 vuorokautta (taulukko 1). Olosuhteet perhosten havainnointiin olivat hyvät tai erinomaiset. Perhoshavaintojen lisäksi maastokäynneillä kirjattiin havainnot kohdelajiston elinympäristöistä ja ravintokohteista, mitä hyödynnettiin huomionarvoisten perhoslajien esiintymistodennäköisyyden arvioinnissa (ks ). Taulukko 1. Perhosselvityksen maastokäynnit ja niiden aikaiset olosuhteet kesällä 2017 [JR = Jani Raitanen, PV = Panu Välimäki, MM = Marko Mutanen]. Aika Kohteet Olosuhteet Huom! (JR & PV) (JR) (MM) (PV) (JR) (JR) (JR) Selvitysalue, valmistelevan työvaiheen mukaan otolliset kohteet Ruosteoja, Kärväslampi ja -niemi, Kotavaara, Viiankijärvi, Tiukuoja, Koistamonpulju, Kuusivaara, Hietakangas Pyöriönniva, Kärväsniemi NE Kärväsniemi, Pieska, Viiankijärvi Kärväsniemi, Pieska, Viiankijärvi, Kärväslampi, Tiukuoja NE, Kotavaara,Palokumpu, Jerusaleminlampi Ruosteoja, Kärväslampi, Kotavaara, Isoautto, Pieska, Viiankijärvi, Kärväsniemi, Koistamonpulju, Palokum pu, Kiimakuusikko, Pyöriönniva, Kuusivaara Kiimakuusikko, Ruosteoja, Kärväslampi, Kotavaara, Iso-autto, Pieska, Viiankijärvi, Kärväsniemi, Koistamonpulju Ruosteoja, Kärväslampi, Kotavaara, Isoautto, Pieska, Viiankijärvi, Kärväsniemi, Kärväsniemi NE, Hietakangas, Koistamonpulju Sateista, +2 ºC, fenologisesti myöhäiskevät Pilvetöntä, tyyntä, perhosten aktiivisuus vilkasta Sadekuuroja, melko tyyntä, perhosten aktiivisuus vilkasta Pilvetöntä, tyyntä, perhosten aktiivuus vilkasta Pilvetöntä, tyyntä, perhosten aktiivisuus vilkasta Pilvetöntä, tyyntä, perhosten aktiivisuus vilkasta Pilvetöntä, tyyntä, perhosten aktiivisuus vilkasta Maastokatselmus ja syöttien asennus Viiankijärvellä sadekuuro haittasi havainnointia klo kosteus häiritsi kenttähaavintaa Sivu 10\n11 Kuva 3. Syöttirysä Ruosteojan edustavassa boreaalisessa havumetsässä Passiivisilla syöttipyydyksillä havainnoitiin lähinnä selvitysalueen yökköslajistoa metsä- ja suokuvioilla. Syöttipyynti jatkui Juhannukselta elokuun ensimmäisen kolmanneksen loppuun ( ), mikä kattoi syöttipyynnillä tavoitettavien lajien vuosittaiset lentojaksot kokonaan. Syöttipyydyksenä käytettiin perinteistä ns. Jalas-mallin syöttirysää (Jalas 1975, kuva 3) ja syöttinesteenä fariinisokerilla makeutettua etikoitua punaviiniä. Tarvittaessa syöttinestettä lisättiin rysän syöttisäiliöön (0,5 l) koentojen yhteydessä. Punaviinipohjainen syötti soveltuu erittäin hyvin mm. kohdelajistoon kuuluneiden harmoyökkösten (Xestia) houkutteluun. Saalistustehon lisäämiseksi syöttipyydykset sijoitettiin muutaman metrin korkeuteen siten, että pyydys jäi riiputuspuun oksiston varjoon. Syöttipyynti toteutettiin 20 syöttipyydyksellä, jotka jakautuvat pääselvityskuvioiden kesken seuraavasti: Ruosteoja (6 pyydystä), Kärväslampi (2 pyydystä), Kotavaara (2 pyydystä), Isoautto (4 pyydystä), Kärväsniemi (3 pyydystä) ja Pieska (3 pyydystä). Alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen Kuusivaarassa (kuvio 9) suoritettiin vain aktiivihavainnointia, mutta ei käytetty kestopyydyksiä. Kohteella suoritetut metsätaloudelliset toimenpiteet olivat muokanneet ympäristöä harmoyökkösille epäedulliseen suuntaan eikä sen nykytila edustanut varttunutta boreaalista havumetsää kuin paikoin. Syöttipyydyksillä kerätty aineisto määritettiin pyyntikauden päätyttyä laboratorio-olosuhteissa. Kaikki yksilöt määritettiin lajilleen ja kohdelajien yksilömäärät laskettiin rysäkohtaisesti. Kohdeharmoyökköslajien (Xestia borealis, X. brunneopicta, X. sincera, X. gelida) lisäksi laskimme kaikki harmoyökkösyksilöt myös yleisemmistä lajeista (Xestia alpicola, X. speciosa ja X. fennica) kohdekuvion yleisen laadun arvioimiseksi. Sivu 11\n12 2.2.3 Esiintymistodennäköisyyden arviointi Vähintään silmälläpidettävien kohdeperhoslajien esiintymistodennäköisyysarviota selvitysalueella päivitettiin suorien havaintojen, aikaisemman havaintoaineiston ja luonnonolosuhteiden perusteella viisiportaisella asteikolla:  havaittu (100 %),  esiintyminen todennäköistä (61 99 %),  esiintyminen mahdollista (31 60 %),  esiintyminen epätodennäköistä (6 30 %), ja  esiintyminen hyvin epätodennäköistä tai mahdotonta (0 5 %) (taulukko 2). Lajin arvioitiin esiintyvän paikalla (luokka I), jos kohdealueelta oli ilmoitettu havainto vuoden 1980 jälkeen ja elinympäristöä oli edelleen jäljellä tai vuosien 2015 ja 2017 selvityksissä saatiin havainto lajista. Aikaisempi havaintoaineisto käsitti Hyönteistietokantaan talletetut perhoshavainnot saakka. Alueella todennäköisesti esiintyviksi (luokka II) perhoslajeiksi tulkittiin lajit, joita on havaittu Sompion Lapin eliömaantieteellisessä maakunnassa säännöllisesti ja joiden ravintokasveja esiintyi oikeassa elinympäristössä selvitysalueella. Mahdollisesti esiintyviksi (luokka III) perhoslajeiksi arvioitiin ravintokasvin oikeassa elinympäristössä esiintymisen perusteella Sompion Lapissa myös harvemmin löydetyt lajit. Perhoslajin esiintyminen arvioitiin epätodennäköiseksi (luokka IV), jos laji tunnetaan Sompion Lapista vain yksittäisinä löytöinä tai ravintokasvia / elinympäristöä (tai niiden oikeanlaista yhdistelmää) esiintyi selvitysalueella niukasti riippumatta lajin runsaudesta ympäröivillä alueilla. Kohteella hyvin epätodennäköisesti esiintyviksi tai mahdottomiksi (luokka V) arvioitiin lajit, joiden elinympäristövaatimukset (ravintokasvi + elinympäristö) eivät täyttyneet riippumatta lajin runsaudesta selvitysalueen ympärillä. Esiintymistodennäköisyyden arvioinnissa hyödynnettiin omia kahden vuoden aikana kertyneitä havaintoja elinympäristöistä ja perhosten ravintokasveista. Havaintoaineistoa täydennettiin tilaajan teettämien tarkkojen kasvillisuus- ja luontotyyppiselvitysten perusteella. Todennäköisyysluokkaa laskettiin, jos ko. perhoslajia oli tuloksettomasti etsitty vuosien 2015 ja/tai 2017 selvityksissä. Taulukko 2. Sovelletut kohdelajien esiintymistodennäköisyysluokat ja niiden pääperusteet. Luokka Todennäköisyys Pääperusteet I (esiintyy) 100 % (1) Havaittu vuosien selvityksissä tai (2) ilmoitettu alueelta Hyönteistietokantaan v jälkeen. II (esiintyminen todennäköistä) % Havaittu Sompion Lapissa säännöllisesti + ravintokohteita oikeassa elinympäristössä III (esiintyminen mahdollista) % Havaittu Sompion Lapissa epäsäännöllisesti + ravintokohteita oikeanlaisessa elinympäristössä IV (esiintyminen epätodennäköistä) 6 30 % (1) Havaittu Sompion Lapissa yksittäisinä löytöinä + ravintokohteita oikeassa elinympäristössä tai (2) ravintokohteita ja/tai elinympäristöä selvitysalueella niukasti riippumatta lajin runsaudesta selvitysalueen ulkopuolella V (esiintyminen hyvin epätodennäköistä / mahdotonta 0 5 % Elinympäristövaatimukset (ravintokohde/ elinympäristö) eivät täyty selvitysalueella riippumatta lajin runsaudesta selvitysalueen ulkopuolella Sivu 12\n13 2.3 Vertailuaineisto Keski-Lapin alueella tehdyistä perhosselvityksistä Pelkosenniemen Vuotoksen suunnitellulle tekoallasalueelle vuonna 1994 tehty perusteellinen perhoskartoitus (Itämies & Mutanen 1994) tarjoaa vertailukelpoisimman havaintoaineiston Sakatin alueelle tehdyille selvityksille. Vuotoksen selvitysalue on maantieteellisesti lähellä ja eliömaantieteellisesti samalla vyöhykkeellä, joskin Sakatin aluetta laajempi ja elinympäristöiltään monipuolisempi. Marko Mutanen suunnitteli ja suoritti pääasiassa Vuotoksen alueen perhosselvityksen maastotyöt, mikä osaltaan parantaa aineistojen vertailukelpoisuutta. Suomen johtavia pikkuperhosasiantuntijoita kokoontui Vuotoksen alueelle kesällä 1995, mikä tuotti täydentäviä havaintoja alueen merkitykselliseen perhoslajistoon (Itämies ym. 1996). Vuotoksen kartoituksissa havaittiin kahdeksan uhanalaista (EN: 3 lajia, VU: 5 lajia) ja 19 silmälläpidettävää perhoslajia, joista yksi kuuluu Suomen kansainvälisiin vastuulajeihin yhdessä ainoan uhanalaisasemaltaan elinvoimaiseksi (LC) arvioidun merkityksellisen lajin kanssa (taulukko 3). Uhanalaisista lajeista kaksi (Scrobipalpopsis petasitis ja Aethes kyrkii) on Suomessa erityisesti suojeltavia. Yhtään EU:n luontodirektiivin liitteissä II tai IV(a) mainittua lajia ei havaittu. Kahdeksan uhanalaisen lajin tarkempi tarkastelu osoittaa, että neljä lajia [Scrobipalpopsis petasitis (ravintokasvi: Petasites frigidus), Aethes kyrkii (Saussurea alpina), Eucosma saussureana (S. alpina), Kessleria fasciapennella (Parnassia palustris)] esiintyvät ravintokasviensa elinympäristövaatimusten seurauksena ensisijaisesti ravinteikkailla lettosoilla. Vaarantuneista lajeista Gnorimoschema herbichii elää kortteisissa (Equisetum) hietikkoympäristöissä, Rhigognostis kuusamoensis ristikukkaisia (Brassicaceae) ja Eucosma suomiana kultapiiskua (Solidago virgaurea) kasvavissa kulttuuriympäristöissä. Acasis appensata elää Lapissa lähinnä konnanmarjoilla (Actaea) ja suosii lehtomaisia kangasmetsiä. Vuotoksen kansainväliset vastuulajit (Erebia embla ja Oeneis jutta) ovat lähinnä rämeiden ja niiden laiteilla esiintyviä lajeja Vuotoksen alueen uhanalaislajistossa silmiinpistävää on, että lajit eivät ole boreaalisen havumetsän lajeja, vaan sidoksissa ravinteikkaisiin soihin tai erilaisiin kulttuuriympäristöihin. Erilaisilla soilla ja kulttuuriympäristöissä elävä lajisto on edustettuna myös muiden merkityksellisen lajien (silmälläpidettävät + kv. vastuulajit) joukossa. Boreaalista metsälajistoa tässä joukossa edustavat Entephria caesiata, Xanthorhoe annotinata, Xestia distensa ja X. tecta. Kaksi jälkimmäistä ovat sidoksissa nimenomaan boreaaliseen havumetsävyöhykkeeseen ( kun taas kaksi ensin mainittua lajia ovat vasta viime aikoina taantuneet Etelä-Suomessa ja vetäytyneet pohjoiseen mahdollisesti ilmastonmuutoksen seurauksena (Viidalepp & Mikkola 2007). Sivu 13\n14 Taulukko 3. Pelkosenniemen Vuotoksen alueen perhosselvityksissä havaitut vähintään silmälläpidettävät perhoslajit (*erityisesti suojeltava) ja niiden ensisijaiset elinympäristöt (pl. merenranta- ja tunturihabitaatit) Kaitilan ym. (2010) mukaan. Laji Asema Elinympäristöt *Scrobipalpopsis petasitis, lettopetokoi EN Letot, kosteat niityt ja ojanpientareet *Aethes kyrkii, läätekätkökääriäinen EN Letot, lehtomaiset kangasmetsät Eucosma saussureana, läätepeilikääriäinen EN Letot, kosteat niityt ja ojanpientareet Kessleria fasciapennella, vilukkokehrääjäkoi VU Letot, kosteat niityt ja ojanpientareet, jokien ja järvien rantaniityt, rämeet, ruderaatit Rhigognostis kuusamoensis, lapinkaalikoi VU Kosteat niityt ja ojanpientareet, tuoreet niityt, jokien ja järvien rantaniityt Gnorimoschema herbichii, kortehietakoi VU Jokien ja järvien rantahietikot, ruderaatit, tienvieret, ratapenkereet Eucosma suomiana, suomenpeilikääriäinen VU Kangasmetsät, niityt Acasis appensata, pohjanliuskamittari VU Jokien ja järvien rantaniityt, tuoreet ja kuivat lehtometsät, tuoreet niityt, kosteat niityt, ojanpientareet Erebia embla, suonokiperhonen LC, kv. Rämeet vastuulaji Oeneis jutta, rämekylmänperhonen NT, kv. Rämeet vastuulaji Alloclemensia mesospilella, herukkaseulakoi NT Kosteat lehtometsät Myrmecozela ochraceella, kekokoi NT Suot, ruderaatit Scrobipalpa murinella, käpäläjäytäjäkoi NT Kuivahkot ja karummat harjukangasmetsät, ruderaatit, tienvieret ratapenkereet, kuivat niityt ja kedot Elachista imatrella, rytöhitukoi NT Rämeet, korvet, letot Elachista kebneella, NT Letot, kuivat niityt ja kedot, tuoreet niityt, rämeet Elachista krogeri, NT Järvien ja jokien rantaniityt Entephria caesiata, metsäpohjanmittari NT Metsät, suot Coleophora frischella, pohjanapilapussikoi NT Kuivat niityt ja kedot, ruderaatit, tienvieret, ratapenkereet Coleophora pappiferella, kissankäpäläpussikoi NT Kuivahkot ja karummat harjukangasmetsät, Kuivat niityt ja kedot, ruderaatit, tienvieret, ratapenkereet Coleophora ramosella, kultapiiskupussikoi NT Kuivahkot ja karummat harjukangasmetsät, Kuivat niityt ja kedot, kalliot, ruderaatit, tienvieret, ratapenkereet Platyptilia tesseradactyla, käpäläsulkanen NT Kuivahkot ja karummat harjukangasmetsät, ruderaatit, tienvieret, ratapenkereet, kuivat niityt ja kedot Phtheochroa vulneratana, korukätkökääriäinen NT Letot Sesia melanocephala, mustapäälasisiipi NT Vanhat kangas- ja lehtometsät Carterocephalus palaemon, keltatäplähiipijä NT Tuoreet niityt, kosteat niityt ja ojanpientareet, rämeet, ruderaatit Xanthorhoe decoloraria, purppurakenttämittari NT Tuoreet niityt, kosteat niityt, järvien ja jokien rantaniityt Xanthorhoe annotinata, metsäkenttämittari NT Metsät Xestia distensa, hammasharmoyökkönen NT Tuoreet kangasmetsät, korvet Xestia tecta, ruskoharmoyökkönen NT Tuoreet ja kuivat kangasmetsät Sivu 14\n15 2.4 Epävarmuustekijät Vuoden 2017 perhosselvityksen yhteydessä ei havaittu tekijöitä, jotka aiheuttaisivat merkittävää tai odottamatonta epävarmuutta tuloksiin. Olosuhteet maastohavainnointikerroittain olivat vähintään kelvolliset, ympäristö pääsääntöisesti kuivaa ja perhoset aktiivisia. Syöttipyydykset houkuttelivat saalista odotetulla tavalla ja aineisto oli kauttaaltaan määritettävissä (kaikki yksilöt). Kesä 2017 edistyi poikkeuksellisen hitaasti. Tämän viipymisen seurauksena kohdelajit olivat yleisesti havaittavissa suhteellisen pitkällä aikavälillä, mikä helpotti havainnointia. Osa kohdelajeista elää kuitenkin huomaamattomilla kasvilajeilla, silmämääräisesti mitäänsanomattomissa elinympäristöissä tai viettää pääsääntöisesti piilottelevaa elämää. Tällaisten lajien esiintymiskuvan varmistaminen (etenkin puuttuminen) on käytännössä mahdotonta yhden vuoden koko lajistoa koskevassa selvityksessä selvitysalueen laajuuden seurauksena ja vaatisi (monivuotisen) kohdennetun lajiselvityksen. Tätä epävarmuutta pyrittiin hallitsemaan esiintymistodennäköisyysarvioinnilla, mikä käytettävissä olevien tietojen perusteella käytännössä sulki pois usean kohdennettua lajiselvitystä edellyttävän lajin esiintymisen selvitysalueella ja tuki jo toimitettujen perhosselvitysten kattavuutta. Edellä mainituilla perusteilla koko perhoslajistoa koskevilla jatkoselvityksillä tuskin saadaan merkittävää lisätietoa selvitysalueen perhoslajistoon perustuvista luontoarvoista. 3. Tulokset 3.1 Perhoshavainnot Selvitysalueella havaittiin kesällä 2017 neljä vaarantunutta perhoslajia Xestia borealis, X. gelida, X. sincera ja Acasis appensata, joista ensimmäinen on rauhoitettu ja mainitaan EU:n luontodirektiivin liitteessä II. Lisäksi selvitysalueelta (Pyöriönniva) tunnetaan vaarantunut Rhigognostis kuusamoensis vuodelta Uhanalaisten lajien lisäksi selvitysalueella havaittiin Suomessa elinvoimaiseksi arvioitu maamme kansainvälinen vastuulaji Erebia embla. Vuoden 2015 selvityksessä havaittiin selvitysalueen toinen kansainvälinen vastuulaji Pyrgus centaureae, joka on Suomessa arvioitu silmälläpidettäväksi. Vuonna 2017 havaittiin myös silmälläpidettävät (13 lajia) Alloclemensia mesospilella, Apamea kuusamoensis, Caradrina montana, Hillia iris, Phtheochroa vulneratana, Xanthorhoe annotinata, Xestia distensa, X. tecta, Autographa macrogamma, Entephria caesiata, Macaria loricaria, Platyptilia tesseradactyla ja Xanthorhoe decoloraria, joista viisi jälkimmäistä havaittiin myös vuonna Lisäksi selvitysalueelta (Kersilö) tunnetaan aikaisempien havaintojen perusteella silmälläpidettävä Coleophora frischella. Yhteensä Sakatin perhosselvitysalueelta tunnetaan siis yksi EU:n Sivu 15\n16 luontodirektiivin liitteissä mainittu luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu perhoslaji, viisi vaarantunutta lajia, kaksi Suomen kansainvälistä vastuulajia ja 15 silmälläpidettävää perhoslajia (taulukko 4). Havaintoaineiston perusteella Ruosteojan ympäristön varttunut ja etenkin aivan Ruosteojan varressa korpi- / lehtomaisia piirteitä omaava boreaalinen havumetsäkuvio on perhoslajiston perusteella selvitysalueen luontoarvoiltaan merkittävin kohde. Arvio on selvä yksistään selvitysalueen ainoan EU:n luontodirektiivissä mainitun lajin (X. borealis) esiintymisen seurauksena. Xestia borealis tuskin elää Taulukko 4. Sakatin selvitysalueen merkittävät perhoslajit ja niiden esiintyminen selvityskuvioilla. Laji Asema Havainnot Xestia borealis (R) EU liite II, 2017: 1 ex. + rauhoitettu, VU Erebia embla Kv. vastuu, LC 2017: 9 exx Pyrgus centaureae Kv. vastuu, NT 2015: 1 ex. + Acasis appensata VU 2017: 1 ex. + Rhigognostis kuusamoensis VU 2015: 1 ex. + Xestia gelida VU 2017: 3 exx. + Xestia sincera VU 2017: 22 exx. + + Alloclemensia mesospilella NT 2017: useita + toukkia Apamea kuusamoensis NT 2017: 3 exx. + + Autographa macrogamma NT 2015: 1 ex : 2 exx. Caradrina montana NT 2017: 1 ex. + Coleophora frischella NT *1985: 1 ex. Entephria caesiata NT 2015: useita yksilöitä 2017: useita yksilöitä Hillia iris NT 2017: 3 exx. + Macaria loricaria NT 2015: useita yksilöitä 2017: useita yksilöitä Phtheochroa vulneratana NT 2017: 2 exx. + Platyptilia tesseradactyla NT 2015: 4 exx : 5 exx. Xanthorhoe annotinata NT 2017: 2 exx. + + Xanthorhoe decoloraria NT 2015: useita yksilöitä 2017: useita yksilöitä Xestia distensa NT 2017: 1 ex. + Xestia tecta NT 2017: 1 ex. + + * Sodankylä, Kersilö; ; Jorma Kyrki & Reijo Teriaho leg (Hyönteistietokanta) Sivu 16 Ruosteoja Kärväslampi Kotavaara Isoautto Kärväsniemi Pieska Viiankijärvi Tiukuoja NE Koistamonpulju Palokumpu Kuusivaara Pyöriönniva\n17 Keskimääräinen runsaus (logx+1) Ruosteoja Kärväslampi Kotavaara Isoautto Kärväsniemi Pieska 0 Xestia borealis Xestia gelida Xestia distensa Xestia sincera Kuva 4. Harmoyökkösiin (Xestia) kuuluvien boreaalisen havumetsävyöhykkeen lajien runsaus Sakatin syöttipyyntikohteilla kesällä 2017 [Huomaa y-akselin logaritminen asteikko]. selvitysalueella muilla boreaalista havumetsää edustavilla kuvioilla, niiden pinta-alan suppeuden ja kyseenalaisen laadukkuuden perusteella. Lisäksi alueella elävät boreaaliseen havumetsään sidonnaiset vaarantuneet Xestia sincera ja X. gelida sekä silmälläpidettävät Xestia distensa, Entephria caesiata ja Xanthorhoe annotinata. Boreaaliseen lajistoon tietyillä varauksilla voidaan laskea myös vaarantuneen lajin Acasis appensata, mikä havaittiin toukkana ravintokasvinsa konnanmarjan (Actaea) lehdiltä (kuva 5). Harmoyökköslajisto kokonaisuudessaan korostaa Ruosteojan merkitystä edustavana varttuneen boreaalisen havumetsän kuviona (kuva 4). Ruosteojalla havaittiin kaikki selvitysalueelta tunnetut seitsemän boreaaliseen havumetsään sidonnaista harmoyökköslajia, jotka yhtä lukuun ottamatta (Xestia alpicola) olivat muihin syöttipyyntikohteisiin verrattuna runsaita Ruosteojalla. Muut Ruosteojan metsälajit, silmälläpidettävät Entephria caesiata ja Xanthorhoe annotinata, elävät näillä leveysasteilla käytännössä kaikissa vastaavissa biotoopeissa (ks myös taulukko 4). Xestia fennica Xestia speciosa Xestia alpicola Sivu 17\n18 Kuva 5. Pohjanliuskamittarin (Acasis appensata) toukka konnanmarjan lehtien väliin kutomassaan seittipesässä. Huomionarvoisista harmoyökköslajeista vaarantunut Xestia sincera havaittiin Ruosteojan lisäksi Kitisen vastarannalla sijaitsevalla Kärväsniemen kohteella. Kärväsniemen lajisto käsitti suhteellisen runsaasti myös muuta huomionarvoista lajistoa. Lajiston monipuolisuus on seurausta siitä, että kuviolla sijaitsee sekä metsä- että kulttuuriympäristöä. Xestia sincera -lajin lisäksi metsälajistoa edustivat silmälläpidettävät Entephria caesiata, Xanthorhoe annotinata ja Alloclemensia mesospilella. Näistä jälkimmäinen elää viinimarjoilla (Ribes) ja heijastaa Kärväsniemen metsäympäristön erityispiirrettä Lapin olosuhteissa poikkeuksellisen ravinteikkaana lehtomaisena kuviona. Rehevyydestä huolimatta Kärväsniemessä ei todettu konnanmarjaa, millä elävä Acasis appensata - mittari havaittiin Ruosteojalla. Acasis appensata elää todennäköisesti myös Kärväslammen ympäristössä, missä konnanmarjaa kasvoi Ruosteojan kuviota runsaammin. Kärväsniemen kärjen kulttuurilajistoa edustivat silmälläpidettävät Apamea kuusamoensis, Autographa macrogamma, Xanthorhoe decoloraria ja Caradrina montana. Apamea kuusamoensis voidaan tosin luokitella myös boreaaliseksi metsälajiksi (Omat havainnot, ks. alla). Kärväsniemenniityn ranta-alueet vaikuttivat erinomaiselle elinympäristölle vaarantuneelle Colostygia turbata -lajille, mutta yhtään yksilöä ei havaittu. Sen sijaan rantaviivan pajupensaikoissa elävät silmälläpidettävät Pohjois-Suomessa tavanomaiset pensaikkolajit Macaria loricaria ja Hillia iris. Niityllä kasvoi jonkin verran kultapiiskua (Solidago virgaurea) ja kissankäpälää (Antennaria dioica), mutta kultapiiskulla (VU: Gnorimoschema valesiellum, Scrobipalpula diffluella; NT: Coleophora ramosella) ja kissankäpälällä (EN: Gnorimoschema streliciellum, Levipalpus hepatariellus; NT: Coleophora pappiferella, Scrobipalpa murinella, Platyptilia tesseradactyla) eläviä kohdelajeja ei havaittu. Näistä lajeista Platyptilia tesseradactyla havaittiin selvitysalueella vuonna 2017 Kuusivaarasta ja 2015 sekä Pyöriönnivan rantaniityltä sekä vt 4:n pientareelta Sattasesta (34843:74919). Sivu 18\n19 Edellä mainituista Kärväsniemellä havaituista silmälläpidettävistä lajeista Apamea kuusamoensis on selvästi boreaaliseen vyöhykkeeseen sidonnainen, mutta esiintyy kulttuuriympäristöjen lisäksi avoimissa ja puoliavoimissa heinäisissä metsäympäristöissä. Laji havaittiin syöttirysällä Kärväsniemen lisäksi Isoauton ja Kotavaaran välisellä rämesuolla (kuvio 6: Kotavaara). Yksilö on suurella todennäköisyydellä peräisin rämesuon pohjoispuoliselta Kotavaaran etelärinteen hakkuuaukealta. Kotavaaran rämekuvion luontoarvojen kannalta merkityksellisempiä lajeja ovat Suomen kansainväliset vastuulajit elinvoimainen Erebia embla ja silmälläpidettävä Pyrgus centaureae. Nämä lajit ovat taantuneet Etelä- Suomessa (Viidalepp & Mikkola 2007), mutta esiintyvät laajasti Keski-Pohjanmaalta Tunturi-Lappiin ulottuvalla alueella. Kokonaispinta-alaan suhteutettuna Suomi on maailman soisin valtio ja absoluuttisesti mitattuna Suomessa on viidenneksi eniten luonnontilaista suota (Salminen 1983), minkä johdosta Suomella on merkittävä rooli alkuperäisen suoluonnon suojelussa. Kotavaaran rämesuon (3 exx.) lisäksi Erebia embla havaittiin Koistamonpuljulla (5 exx.) ja Kuusivaarassa (1 ex.). Sakatin laajoista suoalueista huolimatta uhanalainen suolajisto vaikuttaa havaintojen perusteella niukalta. Monet tähän joukkoon kuuluvat lajit elävät ravinteikkailla lettosoilla esiintyvillä kasveilla. Lettomaisuutta ei Sakatissa havaittu Tiukuojan koillispuolella sijaitsevaa pienialaista ja epäselvästi rajautuvaa koivulettoa lukuun ottamatta. Huomionarvoisista uhanalaisten perhoslajien ravintokasveista kohteella kasvaa niukasti läätettä (Saussurea alpina). Läätettä kasvoi paitsi koivuletolla, mutta myös Moskuvaaraan johtavan tien ojanpientareella. Tienpientareella kasvoi lisäksi EU:n luontodirektiivin liitteissä II ja IV(a) mainitun rauhoitetun luhtakultasiiven (Lycaena helle) ravintokasvia nurmitatarta (Bistorta vivipara). Aktiivipyynnillä alueella havaittiin läätteellä elävä silmälläpidettävä Phtheochroa vulneratana. Muita läätteellä eläviä kohdelajeja (EN: Aethes kyrkii, Eucosma saussureana) ei havaittu haavinnoissa eikä vaarantuneen Agonopterix broennoeensis -lajin toukkia löydetty läätteeltä. Tiukuojan silmälläpidettävät Moskuvaarantien pientareella havaitut lajit Autographa macrogamma ja Xanthorhoe decoloraria edustavat kulttuurilajistoa ja esiintyvät kaikissa tutkituissa tutkituista varsinaisissa kulttuuriympäristöissä (Kärväsniemi, Pyöriönniva). Muista suoalueista Viiankijärven luontopolun pohjoispuolella, Pieskan itäpuolella lähellä Viiankijärveä sijaitseva laaja suurasaraikko ja sen laiteet vaikuttivat soveliailta elinympäristöiltä silmälläpidettävälle Suomen kansainväliselle vastuulajille Oeneis norna ja vaarantuneelle lajille Erebia disa, mutta yhtään yksilöä ei aktiivihavainnoinnilla löytynyt. Suolajeista silmälläpidettävä kansainvälinen vastuulaji Oeneis jutta esiintyy suurella todennäköisyydellä selvitys-alueella, mutta lähinnä parillisina vuosina havaittavana lajina sen esiintymistä ei vuosien 2015 ja 2017 selvityksissä pystytty todentamaan. Sivu 19\n20 3.2 Kohdelajien esiintymistodennäköisyys selvitysalueella Luontoarvojen kannalta merkityksellisimmätsalueelta toistaiseksi löytymättä olevat EU:n luontodirektiivin liitteessä II tai IV(a) mainitut lajit Lycaena helle (esiintymistodennäköisyys: 0 5 %) ja Xestia brunneopicta (6 30 %) eivät suurella todennäköisyydellä esiinny selvitysalueella (taulukko 5). Taulukko 5. Sakatin selvitysalueella esikarsinnan mukaan mahdollisesti esiintyvät merkitykselliset perhoslajit, niiden luonnonsuojelullinen asema (*erityisesti suojeltava) sekä perhosten, niiden elinympäristöjen ja ravintokasvien maastohavainnoinnin perusteella päivitetty arvio lajien esiintymistodennäköisyydestä ko. alueella [havaitut lajit tummennettu]. Laji Asema Havainnot Arvio esiintymisestä Lycaena helle (R) Xestia borealis (R) Xestia brunneopicta (R) Erebia embla Luontodir. liite II+IV(a), rauhoitettu, EN Luontodir. liite II, rauhoitettu, VU Luontodir. liite II, rauhoitettu, VU Kv. vastuu, LC 2017: 9 exx. 2015: useita yksilöitä *Gnorimoschema streliciellum Kv. vastuu, EN %; Taantunut (pl. Kuusamon ja Tornion ydinesiintymisalueet), Moskuvaarantien nurmitatarkasvustot (B. vivipara) tutkittu munien löytämiseksi 2015 ja : 1 ex. 100 %; Syöttirysillä Ruosteojalla, ei muita potentiaalisia esiintymispaikkoja %; Harvinainen ja vähälukuinen, esiintyminen todettu vain Oulangan kansallispuiston ympäristössä, havainnoitu elinympäristössä oikealla menetelmällä vuosina 2015 ja %; Aktiivihavainnointi, Kotavaaran rämesuolla (3 exx.), Koistamonpulju (5 exx.), Kuusivaara (1 ex.), 2015 kahdelle ensimainitulla paikalla runsaammin, esiintyy todennäköisesti laajasti alueen rämesoilla 0 5 %; Lajille välttämättömät avoimilla hietikoilla kasvavat kissankäpälät (A. dioica) niukkoja, potentiaalinen paikka Sattasessa selvitetty 2015 *Nola karelica Kv. vastuu, EN %; Elää erilaisilla soilla (erit. rämeet ja rämenevayhdistelmätyypit), joita alueella on laajasti, tunnetaan maakunnasta ja monin paikoin Lapista (Hyönteistietokanta), etsitty tuloksettomasti elinympäristöstä 2015 ja 2017, vaikeasti havaittava, lentää lyhyen aikaa illasta, aktivoituu harvoina iltoina Phyllodesma ilicifolium Kv. vastuu, LC %; Elää runsaana ja yleisenä Rovaniemen ympäristössä, vaikea havaita aikuisena, toukkia / koteloita ei aktiivisesti etsitty syksyllä Boloria freija Kv. vastuu, NT %; Elää selvitysalueella tavallisilla hillaa (R. chamaemorus) kasvilla rahkarämeillä, tunnetaan useasta paikasta Sodankylästä (Hertta & Hyönteistietokanta) ja laajasti Lapista, mutta puuttuu mm. Rovaniemen ympäristöstä, etsitty elinympäristöstä 2015 ja 2017, elinympäristövaatimuksiltaan vaativampi lähilaji B. frigga esiintyy mm. Kotavaaran rämesuolla ja Koistamonpuljulla (havainnot 2015) Oeneis jutta Kv. vastuu, NT %; Elää monenlaisilla soilla (erit. niiden rämereunuksilla), joita alueella on laajasti, tunnetaan Sodankylästä (Hyönteistietokanta), lähinnä parillisina vuosina alueella lentävänä lajina ei käytännössä havainnoitu selvitysvuosina (2015 ja 2017) Oeneis norna Kv. vastuu, NT 6 30 %; Esiintyminen Metsä-Lapissa laikuttaista, löytyy Kuusamon ja Muonion alueelta ja Saariselän ympäristön märiltä suursaranevoilta. Sivu 20\n21 Pyrgus centaureae Kv. vastuu, NT 2015: 1 ex. 100 %; Aktiivihavainnointi, Kotavaaran rämesuo, esiintyy todennäköisesti myös alueen muilla rämeillä Scopula frigidaria Kv. vastuu, NT 6 30 %; Laji elää juolukkaa (V. uliginosum) kasvissa kangasmetsissä ja soiden laiteilla, itäpainotteinen (mm. Savukoski), etsitty elinympäristöstä 2015 /2017 *Scrobipalpopsis petasitis EN 0 5 %; Ravintokasvia pohjanruttojuurta (P. frigidus) ei tunneta alueelta, levinneisyydeltään mahdollinen *Aethes kyrkii EN 6 30 %; Ravintokasvi lääte (S. alpina) hyvin niukka, Tiukuojan koillispuolen läätealue tutkittu 2015 ja 2017, laji tunnetaan Pelkosenniemeltä (Hertta, omat havainnot). *Chionodes violaceus EN %; Lajille välttämättömät erään hietikkosammalen valtaamat hiekkakentät puuttuvat *Levipalpus hepatariellus EN 6 30 %; Lajille ominaiset paahteiset kissankäpälät (A. dioica) niukkoja, elinympäristö Sattasessa (2015), Kärväsniemellä ja Pyöriönnivalla (2017) tutkittu, lähin esiintymä Kuusamossa (Hyönteistietokanta) Eucosma saussureana EN %; Ravintokasvi lääte (S. alpina) hyvin niukka, Tiukuojan koillispuolen läätealue tutkittu 2015 ja 2017, levinneisyydeltään mahdollinen (Hyönteistietokanta) Scythris noricella EN 6 30 %; huonosti tunnettu, harvalukuinen ja vaikeasti havaittava laji, lähin tunnettu esiintymisalue Kuusamossa (Hyönteistietokanta, omat havainnot) Syngrapha hochenwarthi EN %; Taantunut, esiintyy vain tunturialueella Acasis appensata VU 2017: 1 ex. 100 %; Toukka konnanmarjalla (Actaea sp.) Ruosteojalla, ravintokasvin perusteella myös Kärväslammen ympäristössä Agonopterix broennoeensis VU %; Ravintokasvi lääte (S. alpina) hyvin niukka, Tiukuojan koillispuoliselta koivuletolta löydetyt kasvit tutkittu toukkien varalta Bryotropha purpurella VU %; Lajille soveliaat sammaloituneet hiekkapohjaiset kentät niukkoja, otollisin ympäristö Kärväsniemessä tutkittu 2017 Coleophora arctostaphyli VU 6 30 %; Lajille välttämättömät paahteisella hiekalla kasvavat sianpuolukat (A. uva-ursi) puuttuvat Colostygia turbata VU 6 30 %; Elää mataroita (Galium) kasvavilla rantaniityillä, laji tunnetaan mm. Jeesiöjoelta (Hyönteistietokanta) ja Sodankylän Pappilanniemestä (Omat havainnot), etsitty tuloksettomasti 2015 ja 2017 Kitisen rantaniityiltä, v keskimääräistä runsaampi mm. Pappilanniemessä Cydia cornucopiae VU 0 5 %; Lajin suosimat valoisilla paikoilla seisovat kärsivät / kuolevat haavat (P. tremula) niukkoja tai puuttuvat, tunnettu levinneisyys ei ulotu Lappiin (Hyönteistietokanta), esiintymisalue epäluotettava Ectoedemia albibimaculella VU %; Lajille välttämättömät paahteisella hiekalla kasvavat sianpuolukat (A. uva-ursi) puuttuvat Erebia disa VU %; Laji elää selvitysalueella runsailla suursaranevoilla ja niiden laiteilla, tunnetaan mm. Sodankylän Iso-Postoaavalta ja Vuotsosta (Hertta), etsitty tuloksettomasti elinympäristöstä 2015 ja 2017 Eucosma suomiana VU %; Lajille välttämättömät paahteiset kultapiiskut (S. virgaurea) niukkoja, elinympäristö Kärväsniemellä 2017 tutkittu Sivu 21\n22 Eulamprotes superbella VU 0 5 %; Välttämättömät paahdehiekkakentät puuttuvat Euxoa recussa VU 6 30 %; Lajille välttämättömät avoimet hiekkapohjaiset niityt ja ruderaatit niukkoja, potentiaalisimmat hiekan- ja soranottoalueet (Kärväsniemi NW & Hietakangas) tutkittu 2017, pohjoisimmat havainnot Rovaniemeltä (Hyönteistietokanta) Gnorimoschema herbichii VU 0 5 %; Lajille välttämättömät avoimella hiekalla kasvavat kortteet (Equisetum) puuttuvat Gnorimoschema valesiellum VU 6 30 %; Lajille välttämättömät paahteiset kultapiiskut (S. virgaurea) niukkoja, elinympäristö Kärväsniemellä tutkittu 2017 Hypoxystis pluviaria VU 6 30 %; Elää erilaisilla soilla, joita alueella on laajasti, vanha havainto Pelkosenniemeltä (Hyönteistietokanta), etsitty elinympäristöstä 2015 ja 2017, suhteellisen helppo löytää, joskin aktiivisuus vaihtelee Kessleria fasciapennella VU 6 30 %; ravintokasvi vilukko (P. palustris) havaitsematta, levinneisyydeltään mahd. (Hyönteistietokanta) Rhigognostis kuusamoensis VU 2015: 1 ex. 100 %; Aktiivihavainnointi, Pyöriönnivan rantaniitty, esiintyy todennäköisesti muillakin ristikukkaisia (erit. Barbarea) kasvavilla kulttuuripaikoilla Scrobipalpula diffluella VU 6 30 %; Lajille välttämättömät paahteiset kultapiiskut (S. virgaurea) niukkoja, elinympäristö Kärväsniemellä sekä hiekan- ja soranottopaikoilla (Kärväsniemi NW & Hietakangas) tutkittu 2017 Xestia gelida VU 2017: 3 exx. 100 %; Syöttirysillä Ruosteojalla, esiintyy mahdollisesti myös Kärväslammen ympäristössä Xestia sincera VU 2017: 22 exx. 100 %; Syöttirysillä Ruosteojalla (14 exx.) ja Kärväsniemessä (8 exx.), muut potentiaaliset kohteet tutkittu 2015 ja 2017 Alcis jubatus NT 6 30 %; Vaatii naavaisia (Usnea) havumetsiä, esiintyy mm. Kuusamossa ja Kolarissa (Hyönteistietokanta), levinnyt ja runsastunut, levinneisyys saattaa nykyisin yltää kohdealueelle, lähinnä Ruosteoja Alloclemensia mesospilella NT 2017: useita 100 %; Toukkia, viinimarja (Ribes), Kärväsniemi, ei muita potentiaalisia elinympäristöjä Apamea kuusamoensis NT 2017: 3 exx. 100 %; Syöttirysillä Kärväsniemessä (2 exx.) ja Kotavaarassa (1 ex.), esiintynee laajemmin alueen avoimilla kangasmailla ja kulttuuriympäristöissä Arctia lapponica NT 0 5 %; Taantunut, esiintyy vain tunturialueella Argyroploce concretana NT %; Esiintyy laajasti Lapin soilla (Hyönteistietokanta), ei täsmällisesti etsitty Autographa macrogamma NT 2015: 2 exx. 2017: 1 ex. 100 %; Aktiivipyynnillä Kärväsniemessä, Pyöriönnivan rantaniityllä ja Tiukuojalla, esiintynee laajasti tienpientareilla ja kulttuuriympäristöissä Caradrina montana NT 2017: 1 ex. 100 %; Syöttirysillä Kärväsniemessä, esiintynee laajemmin kulttuuriympäristöissä Carterocephalus palaemon NT %; Elinympäristö [puoliavoimet korpikastikkaniityt] niukka, elinympäristö Kärväsniemessä tutkittu 2017, esiintyy lähialueilla (Hyönteistietokanta) Coenocalpe lapidata NT %; Esiintyy todennäköisesti Kitisen rantaniityillä ja kulttuuriympäristöissä, tunnetaan laajasti Lapista (Hyönteistietokanta), myöhäinen lentoaika. Coleophora frischella NT 1985: 1 ex. 100 %; Havaittu Kersilössä (J. Kyrki & R. Teriaho) (Hyönteistietokanta), epäilemättä alueen kulttuuriympäristöissä edelleen Sivu 22\nPeränevanholman perhoskartoitus 2018\nPeränevanholman perhoskartoitus 2018 Järvinen Ari JOHDANTO JA MENETELMÄT Lapuan ja Seinäjoen kuntien alueella sijaitseva Peränevanholman Natura2000 -alue muodostuu kahdesta erillisestä osasta: Peränevanholman\nPERHOSSELVITYS 16X VAPO OY\nPERHOSSELVITYS 23.11.2015 VAPO OY Perhoslajisto (Lepidoptera) Jalasjärven Iso-Korvanevan ja Kontionnevan ympäristössä 2015 1 Sisältö 1 JOHDANTO 1 2 SELVITYKSEN TAUSTA 1 2.1 Suot perhoslajiston elinympäristönä\nPisa-Kypäräisen (FI ) sammalkartoitukset 2017\nPisa-Kypäräisen (FI0600076) sammalkartoitukset 2017 Timo Kypärä JOHDANTO JA MENETELMÄT Kartoitusten tavoite ja tarkoitus Tämä raportti on tuotettu EU:n LIFE-rahoituksen tuella Hydrologia-LIFE -hankkeessa.