Materiaaliopas: Uusiutuvat raaka-aineet ja fossiilivapaat muovit - Tingstad.com\nTakaisin Etusivulle Tietopankki Materiaalit Materiaaliopas Materiaaliopas: Uusiutuvat raaka-aineet ja fossiilivapaat muovit\nMateriaaliopas: Uusiutuvat raaka-aineet ja fossiilivapaat muovit.\nValikoimissamme on monia tuotteita, jotka on valmistettu uusiutuvista raaka-aineista. Esimerkkejä uusiutuvista materiaaleista ovat PLA (maissitärkkelyksestä/sokeriruo’osta), paperi (puusta) sekä bagassi (sokeriruo’on kuituja). Lue lisää eri materiaaleista alla olevasta oppaasta.\nUUSIUTUVIEN RAAKA-AINEIDEN SUOSITUT TUOTERYHMÄT\nUusiutuva raaka-aine tarkoittaa materiaalia, joka on saatu kasvikunnasta, esimerkiksi puista tai kasveista. Erona fossiilisiin raaka-aineisiin kuten öljyyn, josta valmistetaan muovituotteita, ovat uusiutuvat materiaalit osa biopohjaista hiilen kiertokulkua eivätkä sen vuoksi suoraan osallistu kasvihuoneilmiön syntymiseen.\nYmpäristönäkökulmasta ovat uusiutuvat materiaalit paras pitkän tähtäimen valinta kertakäyttötuotteille, kunhan kasvit ja metsä voidaan viljellä ja korjata vastuullisella, ympäristöystävällisellä tavalla. Uusiutuvien raaka-aineiden käyttö ja siihen kannustaminen tukevat vaihtoehtoisten raaka-aineiden valmistuksen ja kierrätyksen tekniikkaa ja markkinoiden kasvua.\nEsimerkkejä uusiutuvista materiaaleista ovat PLA (maissitärkkelyksestä/sokeriruo’osta), paperi (puusta) sekä bagassi (sokeriruo’on kuituja).\nLämmönkestävyys: -60 – +100 °C\nUusiutuvaa raaka-ainetta: 100%\nLämmönkesto: 0 - 100°C\nPalmunlehdistä valmistetut tuotteemme ovat tehty lehdistä, jotka ovat pudonneet maahan luonnolisesti ja kerätty talteen. Lehdet laitetaan veteen likoamaan ennen kuin ne puristetaan ja muovataan 120 asteessa.\nTuotannossa ei käytetä minkäänlaisia lisäaineita ja näin jokainen palmunlehtituote on uniikki.\nMateriaali on kevyttä, vettä hylkivää ja hyvin lämpöä kestävää, joten sitä voi käyttää korkeissa lämpötiloissa ruoanlaitossa.\nMateriaali soveltuu käytettäväksi monen elintarvikkeen kanssa, kuten lämpimien, kylmien ja rasvaisten ruokien kanssa. Tuote soveltuu myös pakastamiseen ja mikrokäyttöön. Tuotteen materiaali on täysin luonnollinen eli haitallisia aineita ei esiinny.\nRaaka-aine: Palmunlehti, viljelty adakapalmu\nLämmönkestävyys: -25 – +220 °C\nKierrätettävä: Kierrätetään polttojätteenä\nVehnän korjuun yhteydessä oljenkorret ovat täysin ylimääräinen tuote, joka yleensä hävitetään. Kun olki murskataan, voidaan siitä valmistaa paperin kaltaisia tuotteita, kuten lautasia. Vehnälautaset ovat näin tuotettu täysin uusiutuvasta raaka-aineesta, ja ne kestävät hyvin niin kylmää kuin kuumaa.\nMateriaali: Vehnän olki\nRaaka-aine: Vehnän olki\nIVL:n teettämä pohjoismainen tutkimus osoittaa, että paperista valmistetut tuotteet kuten mukit, pakkaukset ja pussit ovat ilmastoystävällisempi valinta kuin lasista tai muovista valmistetut. Tuote saa merkinnän ilmasto- tai ymprästiöystävällinen, jos sillä on pienempi vaikutus ympäristöön kuin muilla vastaavilla tuotteilla.\nMateriaali: Paperi PE-pinnoitteella*\nLämmönkestävyys: -20°C - +90°C\nKierrätettävä: Kierrätetään paperina\nMateriaali: Paperi PP-pinnoitteella*\nLämmönkestävyys: 0°C - +40°C\nMateriaali: Paperi PLA-pinnoitteella*\nLämmönkestävyys: -18°C - +130°C\n*Voidaan saada sertifioituna paperina tietyissä tuotteissa\nKierrätyspaperilla tarkoitetaan kaikentyyppistä paperia, joka kerätään ja käytetään uudelleen. Kierrätyspaperista puhdistetaan pois lika ja mahdollinen painomuste. Sen jälkeen paperi liuotetaan kierrätysmassaksi, joka toimii raaka-aineena uudelle paperille ja kartongille.\nOn mahdollista, että kierrätyspaperissa on pieniä määriä kemiallisia epäpuhtauksia painoväreistä, liimoista ja päällystysaineista. Paperi saattaa myös olla mikrobiologiselta laadultaan huonompaa kuin ensiöpaperi. Ruotsin elintarvikelaitos suosittelee sen vuoksi, ettei kierrätyspaperia käytetä suorassa kosketuksessa vesipitoisiin tai rasvaisiin elintarvikkeisiin korkeissa lämpötiloissa, ellei tuotetta ole testattu ja hyväksytty siihen tarkoitukseen.\nKierrätyspaperi on paperia, joka on kokonaan tai osittain valmistettu kierrätyskuidusta. Kierrätyskuidusta käytetään suurin osa sanomalehtipaperiin ja pakkausmateriaaliksi mutta myös hienopaperiin.\nKierrätyskuidun lisäksi tarvitaan aina uutta kuitua, sillä kuitua voi kierrättää korkeintaan seitsemän kertaa. Kierrätyksessä kuitu lyhenee ja heikkenee kerta kerralta, ja liikaa kierrätetyt kuidut pitää lopulta suodattaa pois kierrätysprosessissa. Loppuun käytetyt kuidut voidaan kierrätyksen sijasta polttaa, jolloin ne tuottavat energiaa. (Lähde: SCA)\n100% uusiutuvaa raaka-ainetta\nUlkonäkö: Valkoinen tai ruskea\nRaaka-aine: Kierrätetty paperi\nLämmönkestävyys: Riippuu tuotteesta**\n** Ruotsin elintarvikelaitos suosittelee, ettei kierrätyspaperia käytetä suorassa kosketuksessa vesipitoisiin tai rasvaisiin elintarvikkeisiin korkeissa lämpötiloissa, ellei tuotetta ole testattu ja hyväksytty siihen tarkoitukseen.\nSertifioitu metsätalous ottaa ympäristöarvot, biodiversiteetin ja ekologisesti arvokkaat ympäristöt huomioon. Sertifiointi suojaa myös kulttuurimuistoja ja tukee pitkänäköistä metsänhoitoa. Markkinoilla on kaksi yhdenvertaista sertifiointia; FSC ja PEFC.\nLämmönkestävyys: 0 – +40°C\nKierrätettävä: Poltettava energiajäte\nMateriaali: Kristalloitu polyaktidi\nUlkonäkö: Matta valkoinen\nRaaka-aine: Maissitärkkelys/sokeriruoko + liitu\nLämmönkestävyys: 0°C - +70°C\nPSM on lyhenne 'Plastarch Material'-sanasta. PSM on fossiilivapaata muovia joka on valmistettu osittain tai täysin tärkkelyksestä ja joka on käsitelty kestämään korkeita lämpötiloja. Jotta käyttökelpoisia tuotteita voidaan valmistaa tarvitaan PSM- ja PP-muovin sekoitus.\nPSM:n ominaisuudet muistuttavat termoplastisten muovien ominaisuuksia, jonka takia se sopii mainiosti käytettäväksi elintarvikealan tuotteissa.\n40-60% fossiilivapaa muovi\nSoveltuu lämpimälle ruoalle, max +100°C\nMateriaali: Plastarch Material\nLämmönkesto: 0°C - 100°C\nUusiutuvaa raaka-ainetta: 50%\nBiodolomer® on mineraalipitoinen biomateriaali joka sisältää jopa 60% fossiilivapaata muovia. Materiaali on copolyesterin (PBAT), polymaitohapon (PLA), kalsiumkarbonaatin ja rapsiöljyn yhdistelmä.\n50% vähemmän hiilidioksidipäästöjä poltettaessa\nUusiutuvaa raaka-ainetta: 60%\nKierrätettävä: Poltettava energiajäte. Ei voi kierrättää\nSOKERIRIO'OSTA VALMISTETTU BIOPOHJAINEN PE-MUOVI\nHDPE-tyyppinen muovi, joka on valmistettu 90% sokeriruo'osta ja 10% fossiilisista raaka-aineista. HDPE (high density polyethene) on muovi joka sopii hyvin tuotteisiin joiden tulee olla kulutusta kestäviä.\n90% fossiilivapaa muovi\nVoidaan kierrättää muovina\nMateriaali: 'Green PE' - biopohjainen sokeriruo'osta valmistettu muovi\nRaaka-aine: Sokeriruoko & HDPE\nLämmönkestävyys:: -20°C - +90°C\nUusiutuvaa raaka-ainetta: 90%\nKierrätettävä: Voidaan kierrättää\nOn monia tuotteita joilla ei ole virallista valvontaorganisaation määrittelemiin vaatimuksiin perustuvaa ympäristömerkintää, mutta jotka silti voivat olla hyvä valinta ympäristön kannalta. Esimerkiksi kierrätysmuovista valmistettu muovikassi, uusiopaperi, ledlamput tai uusiutuvasta raaka-aineesta valmistettu tuote. Valinnan helpottamiseksi olemme päättäneet esittää tuotteistamme olennaista tietoa.\nKäytämme merkinnöissä tavarantoimittajiemme välittämää tietoa, ja toivomme siitä olevan apua asiakkaille jotka haluavat valita vaihtoehdon joka on ympäristön kannalta parempi. Tuotetiedon välittämiseen käytämme seuraavia symboleja, jos tuotteella on jokin alla olevista ominaisuuksista.\nTuote on valmistettu uusiutuvista raaka-aineista. Uusiutuvien raaka-aineiden määrä ilmoitetaan prosenttilukuna.\nTuote on tehty kierrätetystä materiaalista. Kierrätetyn materiaalin määrä ilmoitetaan prosenttilukuna.\nKierrättämällä pakkauksia voimme säästää energiaa ja raaka-aineita. Lue kierrätysoppaastamme miten sinä voit parhaiten kierrättää ja käsitellä eri materiaaleja.\nLöydä materiaalioppaamme ja käytännöllisiä vinkkejä Tietopankista.


Heitä, ota koppi, heitä, ota koppi, heitä.... - Tenniskoulu Hedman\nEtusivu > Blogi > Heitä, ota koppi, heitä, ota koppi, heitä….\nSyyskuu 30, 2015 | Pian blogi\nHeitä, ota koppi, heitä, ota koppi, heitä….\nJätä maila siihen penkille ja mene toiselle puolelle verkkoa seisomaan. Nyt harjoitellaan heittämistä.\n”Et voi olla tosissasi? Eihän tämä liity tennikseen? En mä halua heittää palloa. Mä inhoan pallonheittämistä. Mä olen ollut aina surkea heittämään palloa!”\nIrvistelyn ja manaamisen jälkeen suostuin. Otin kopin, heitin. Juuri ja juuri verkon toiselle puolelle. Eihän kaikkien tarvitse osata heittää palloa, eihän?\nKoiraa varten ostin eläinkaupasta sellaisen vipuvarren, jolla pallon saa niin kauas, että siitä on koiralle jotain iloa. Ja tenniskentällä voin käyttää mailaa, jotta saan pallon riittävän kauas, eikö? Tämä auttaa syöttöön. Niin varmaan.\nMieleeni tuli pallonheittokilpailut tai –harjoitukset koulussa. En osunut ensimmäiseen viivaan. Tenniskentälläkin on ollut kiusallista, kun naapurikentältä on singahtanut pallo omalle puolelleni ja olen joutunut heittämään sen takaisin. Noloa, kun pallo ei mene edes aidan yli, toiselle puolelle.\nEntäs miltä se sitten näyttää? Tyhmältä! Käsi on väärässä asennossa, ote irtoaa väärin ja suusta ulos pilkottava kieli ei varmasti yhtään auta sitä, että näyttäisin järkevämmältä. Heittelytreenin jälkeen tein pari onnistunutta syöttöä. Valmentaja vakuutti, että ilman mailaa tehdyistä harjoituksista oli hyötyä. Minun on pakko uskoa, sillä millään muulla en voinut itselleni selittää sitä, että tätä on tulossa jatkossakin. Vakiovuoro epämukavuusalueelle.\nJos vielä nelikymppisenä voin oppia heittämään palloa oikein, tai edes sinne päin, alan oikeasti uskoa siihen, että kaikki on mahdollista. Syöttö, rystylyönti tai vaikka vaikea iskulyöntikin tuntuu ihan palalta kakkua pallonheiton rinnalla. Katsotaan, kuinka käy.


Kirjoittaja Aihe: etelä kallavedellä... (Luettu 4334 kertaa)\n« : Heinäkuu 17, 2002, 21:17:17 »\nonkos ko. kalaveden vetäjiä?onkos kalaa tullut?\nonkohan kellään mitään tietoa/kuvia tuussport 475\nRe: etelä kallavedellä...\n« Vastaus #1 : Heinäkuu 17, 2002, 23:28:30 »\nMulla on vähän samat mielessä ja onko tietoa, mitkä vieheet toimis siellä hyvin. Löytyykö sieltä kuhaa tai taimenta? Olen lähdössä sinne ensi viikon lopulla kalaan.\n« Vastaus #2 : Heinäkuu 18, 2002, 20:16:13 »\njep,siellä toimii aika perus vehkeet(rapala shadit,originaalit yms..)en oikein tiedä kun omilla vaapuilla kalastan,ne toimii ainakin .\ntosin nyt ollu vähän hiljasempaa,asken heitin tyhjän reissun ja vielä sadekin ajo pois\nkannattaa käydä tossa olin selällä ja kelloselällä siitä on tullut taimenta&kuhaa tosin ei mitään suurempaa,mut mitallista kyllä!\nminkälaisella kalustolla lähet liikkeelle?\n« Vastaus #3 : Heinäkuu 18, 2002, 20:53:57 »\nKoko viehearsenaali on kyllä mukana, pari vapaa ja soutuvene, jossa 4hp prutku. Viime kesänä tuli haukia paljon, muttei mitään muita.\n« Vastaus #4 : Heinäkuu 19, 2002, 18:43:25 »\n« Vastaus #5 : Heinäkuu 20, 2002, 11:17:25 »\njoo kyllä siellä taimentakin on,mut tahtoovat olla aika saavuttamattomissa tällä hetkellä.\ntänä vuonna on istutettu pohjoiskallavedelle kaislastenlahteen tiedettävästi taimenta(moni on saanut 200g taimenia)mutta varmuutta ei ole ???kiso\n« Vastaus #6 : Elokuu 01, 2002, 10:45:21 »\n« Vastaus #7 : Elokuu 09, 2002, 10:13:26 »\nJoo,olen itse vuosia kalastellut sekä etelä- että pohjois-kallavettä ja aina vaan tuntuu että kala kanta on huononemaan päin,en tiedä onko totta vai tuntuuko siltä???\nOlen aika lailla täysi painoisesti siirtynyt tuonne juurusveden maisemiin ja kesän saldo vähistä käynti kerroista huolimatta ollut todella hyvä!Suosittelen!!!\n« Vastaus #8 : Elokuu 09, 2002, 12:27:35 »\nmissäspäin juurusta kalastelet???vihjeitä ;Dkaveri isukilla on vene siinä lennoston kupeessa,siitä pääsis jonnekin kun tietäs paikkoja....viime syksynä kaveri otti t-laiturista 8.3kg hauen calico catilla,0.10 firelinellä ilman peruketta,vähän jännitti karkaako tuo isomus\n« Vastaus #9 : Elokuu 13, 2002, 11:58:01 »\nNo aika vähäiset on vielä ne alueet joita juuruksella kerennyt kiertelemään,ja vielä kun sitä aluetta piisaa aika runsaasti.Mutta jos lähdet ihan siitä lentoaseman tuntumasta niin itse olen pääosin kierellyt sitä selkää siinä ihan joka puolelta ja hieman myös sinne rahvonsaaren taka puolelle jossa pari aika hyvää kalapaikkaa.\nKannattaa mennä kokeilemaan!!!\n« Vastaus #10 : Elokuu 13, 2002, 13:57:16 »\nno 20 päivä pitää ottaa virvelikin mukaan kun sinnepäin kerta lähtee\n« Vastaus #11 : Elokuu 31, 2002, 18:33:05 »\nKyllä on E-Kallavedellä komeeta seutua kalastella mutta kaloja ei tunnu löytyvän mistään millään vaikka on tullu vedettyä biljardi tuntia... Ja kiviä siellä kasvaa keskellä selkää...\n-ALL IN THE NAME OF ROCK 'N' ROLL-\n« Vastaus #12 : Syyskuu 05, 2002, 10:28:16 »\nmissäpäs vetäisit kiville??\n« Vastaus #13 : Marraskuu 23, 2003, 10:25:46 »\nOn etelä kallalta kalaa noussu. Vaan ei läheltä kaupunkia. Puutossalmen läheltä. Heittämällä haukea. Syksyllä paras reissuni oli 32 haukea n viidessä tunnissa.


Pörssitiedote Lehdistötiedote Uusimmat ajankohtaiset\nVastuullisuus Apetitilla Uutisia Apetit-konsernista Hyvinvointia kasviksista Ammattilaiset - Trends & News Blogit\nMediayhteydet Sijoittajayhteydet Apetit-aineistopankki\nVappuna herkutellaan - kokeile helppoa ja herkullista itse tehtyä majoneesi...\nApetitin Säkylän pakastetehtaan energiaratkaisu uudistetaan - uusi energiar...\nApetit Oyj, lehdistötiedote 6.4.2022 klo 10.30\nLue lisää 06.04.2022\nApetit Oyj: Liettuan liiketoiminnan myynti Scandagralle toteutunut\nApetit Oyj, lehdistötiedote 1.4.2022 klo 10.20\nLue lisää 01.04.2022\nArkeen ja juhlaan - Apetitin kevään uutuudet ja päivitetyt klassikot tuovat...\nApetit Oyj, lehdistötiedote, 29.3.2022 klo 10.30\nLue lisää 29.03.2022\nApetit Oyj, pörssitiedote 25.3.2022 klo 10.00\nLue lisää 25.03.2022\nLisää artikkeleita 12/50\nApetit kummijoukkueet 2022\nApetit haluaa edistää lasten ja nuorten hyvinvointia tukemalla seura- ja joukkuetoimintaa tuotantopaikkakunnillaan Säkylässä, Kirkkonummella ja Pudasjärvellä. Kummijoukkueet on nyt valittu kaksivuotiselle kaudelle monien hyvien hakijoiden joukosta. Kummijoukkueiden kuulumisia seurataan vuoden aikana Apetitin kanavissa. Tutustu kummijoukkueisiin: Pesäsudet Säkylä Pesäsudet on säkyläläinen pesäpallon erikoisseura, joka keskittyy erityisesti junioritoimintaan Pyhäjärviseudulla. ”Kesällä 2022 seurassamme toimii yhteensä 13 joukkuetta, harrastajien ikähaarukan ollessa 6-56 vuotta, joten menoa ja meininkiä riittää! Kotikenttämme ovat Lallinpesä Köyliössä (Apetitin Räpin koetilan läheisyydessä) ja Katinhännän kenttä Säkylässä. Toivotamme kaikki pesäpallon harrastamisesta ja pelaamisesta kiinnostuneet tervetulleiksi mukaan toimintaamme!” Apetitin kummijoukkuetuella pienennetään junioripelaajien harrastekustannuksia ja madalletaan aivan pienimpien junioreiden pesäpallon aloituskynnystä. Pudasjärven FC Kurenpojat FC Kurenpojat on pudasjärveläinen jalkapallon ja futsalin erikoisseura, jonka yli 500-henkiseen jäsenistöön mahtuu junioreita, ukkoja, pappoja, mutseja ja mammoja. Kaikki otetaan mukaan ja jokainen on tärkeä. Tänä vuonna 30 vuotta täyttävän FC Kurenpoikien tavoitteena on kehittää lasten osaamista sekä jalkapalloilijana että liikkujina yleensä. Kaikille halutaan tarjota mahdollisuus joukkueurheiluun taitotasosta riippumatta. Joukkuetoiminnan lisäksi Hippo-jalkapallokoulu tavoittaa kymmeniä pallolajeista kiinnostuneita lapsia vuosittain ja Kurenpojat tarjoaa yhdessä koulun kanssa futsalkerhoa koululaisille. ”Toimintamme perustuu kokonaan vapaaehtoisuuteen ja osallistumismaksut eivät saa olla yhdenkään lapsen tai nuoren harrastamisen esteenä. Maahanmuuttajien kotouttamisen edistäjänä seuralla on vahvat perinteet. Motivoituneille lapsille ja nuorille seura tarjoaa tukea kehittymiseen taloudellisesti sekä luomalla pelaajapolkua kohti huippu-urheilua. Apetitin kummijoukkueena Kurenpojat tarjoaa eri joukkueille harrastusvälineitä, avustaa vähävaraisia perheitä maksuissa tai tukee kehittyvien pelaajien leiri- ja koulutustoimintaa. Kurenpoikien toimintaan ovat kaikki tervetulleita!" Kirkkonummen FC Wild FC Wild on Kirkkonummen kunnan alueella toimiva jalkapallon erikoisseura. Seuran toiminnan tarkoituksena on kehittää pelaajia ja heidän yksilöllisiä taitojaan jalkapalloilijoina sekä tukea lasten liikunnan harrastamista luomalla monipuolisia liikunnan mahdollisuuksia, luomalla hyvät lajin perustaidot ammattitaitoisen valmennuksen avulla sekä kannustaa perustaitojen omatoimiseen harjoitteluun, tarjoamalla pelitapahtumia ja toimimalla lähellä omaa asuinaluetta. ”Innostamme oman huipun tavoitteluun ja terveeseen elämään iloisesti kehittyvässä jalkapalloperheessä.” Apetitin kummijoukkuetuki käytetään vähävaraisten tukirahastoon, jonka avulla varmistetaan että jokainen lapsi pystyy harrastamaan, vaikka perheessä olisi taloudellisesti heikko tilanne.\nApetit tekee yhteistyötä Kirkon Ulkomaanavun hävikkiruokakauppa WeFoodin kanssa. Tavoitteena on vähentää ruokahävikkiä, jota syntyy suomalaisessa ruokaketjussa vuosittain kaikkiaan 400-500 miljoonaa kiloa. Helsingin Kalasataman kauppakeskus Redissä sijaitseva myymälä on ensimmäinen laatuaan Suomessa. ”WeFoodin taustalla on ajatus siitä, että ruokahävikin ja siitä aiheutuvien turhien päästöjen vähentäminen on merkittävä osa ilmastotyötä. Lisäksi kaupasta syntyvä voitto ohjataan Kirkon Ulkomaanavun kehitystyöhön”, kertoo WeFoodin projektipäällikkö Else Hukkanen. WeFoodissa myydään elintarviketuotteita, jotka muuten päätyisivät ruokahävikiksi. Idea on syntynyt alun perin Tanskassa, mistä se keksittiin mukaan myös Suomen Kirkon Ulkomaanavun toimintaan. Vuonna 2018 avatussa kaupassa on riittänyt asiakkaita, ja erityisesti kasvikset, kasvispakasteet sekä kasvipohjaiset tuotteet ovat asiakkaiden suosiossa. ”Uskomme, että kaupassa asiointi tekee hävikkiä tutuksi ihmisille helpolla ja lähestyttävällä tavalla. Voimme innostaa kotitalouksia vähentämään hävikkiä”, Hukkanen sanoo. [caption id="attachment_15251" align="alignleft" width="300"] Kuva: Tatu Blomqvist / Kirkon Ulkomaanapu[/caption] Toiminnan pohjana lahjoitukset ja vapaaehtoistyö Hävikkikaupan toiminta perustuu elintarvikealan toimijoilta saatuihin tuotetoimituksiin. Apetit ja monet muut yhtiöt lahjoittavat myymälään tuotteita, jotka normaalisti päätyisivät hävikiksi elintarvikeketjussa: niiden päiväykset ovat umpeutumassa, pakkauksissa saattaa olla virheellisiä merkintöjä tai jokin muu tuotevaatimus ei ole täyttynyt. Myynnissä oleva tuotteet ovat kuitenkin laadukkaita ja erinomaisesti syötäväksi kelpaavia. Apetit on antanut tuotteitaan WeFoodin valikoimiin vuodesta 2018 lähtien. Tuotevalikoima vaihtelee sen mukaan, mitä Apetitin koekeittiön pakastimista löytyviä tuotteita uhkaa hävikiksi päätyminen. Tähän mennessä myymälään on toimitettu esimerkiksi Apetitin pakastekasvissekoituksia sekä erilaisia pihvejä ja pyöryköitä. ”Toimintamme elinehto on yhteistyö elintarvikealan toimijoiden kanssa. Ilman heiltä tulevia tuotteita ei toimintamme olisi mahdollista. Toisaalta me tarjoamme heille yhden kanavan hävikin vähentämiseen. Toinen toiminnan kannalta tärkeä tekijä ovat vapaaehtoisemme sekä tietenkin asiakkaamme”, Hukkanen kertoo. WeFoodin myymälää ja tuotetoimituksia pyöritetään 150 vapaaehtoisen voimin. Vapaaehtoiset tekevät esimerkiksi myymälätyötä ja noutavat tuotelahjoituksia. Moni kokee työn tavaksi toimia ympäristön puolesta, hävikkiä vastaan. Ruokahävikin vähentäminen on yhteinen tavoite Elintarviketeollisuuden raaka-aineiden ja ruoan päätyminen jätteeksi on sekä ekologinen että taloudellinen ongelma. Tämän hävikin vähentäminen onkin tärkeä keino elintarvikeketjun ympäristövaikutusten alentamiseksi. “Ruokahävikin vähentäminen on tärkeä Apetitin yritysvastuuohjelmaankin kirjattu tavoite. Hävikki huomioidaan läpi arvoketjun, aina raaka-aineiden viljelytyksestä kuluttajien ruokapöytiin saakka”, kertoo Apetitin viestintä- ja vastuullisuusjohtaja Sanna Väisänen. Ruokahävikistä aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat selvästi suuremmat kuin mitä esimerkiksi pakkausten valmistuksesta ja jätehuollosta aiheutuu. Myös suurten määrien pakastaminen kerralla ja kylmäketjun huolellisuus lisäävät elintarvikeketjun tehokkuutta ja vähentävät hävikkiä. EU-maat ovat sitoutuneet YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen puolittaa ruokahävikki vuoteen 2030 mennessä kotitalouksissa, ravintoloissa ja kaupoissa, sekä vähentää elintarvikejätteen määrää ruokajärjestelmän kaikissa osissa. Tavoitteen saavuttaminen vaatii paljon työtä kaikilta ruokajärjestelmän toimijoilta.\nLue lisää 10.09.2020\nLiiketoimintakatsaus Q1 2022\nToimitusjohtaja Esa Mäki: ”Voimakas tuotantopanosten hintojen nousu painoi jatkuvien toimintojen ensimmäisen neljänneksen tulosta. Ruokaratkaisuissa kannattavuutta heikensivät erityisesti kohonneet energiakustannukset. Öljykasvituotteiden kannattavuutta rasittivat puolestaan korkeat raaka-aine- ja rahtikustannukset. Kohonneiden kustannusten vieminen myyntihintoihin tulee jatkumaan molemmissa liiketoiminnoissa. Ilmoitimme joulukuun lopussa, että Apetit sopi Viljakauppa-liiketoiminnan Baltian toimintojen myymisestä Scandagra-konsernille. Liiketoimintakauppa sisälsi Avenan Viron ja Liettuan yhtiöiden liiketoiminnan. Molempien yhtiöiden liiketoimintakaupat toteutuivat suunnitellusti maaliskuun aikana. Samassa yhteydessä päätimme sulkea Latvian yhtiön ja ajaa alas sen liiketoiminnan. Latvian yhtiö on pääasiassa toiminut Liettuassa hankitun vehnän ja öljykasvien logistisena tukena. Maaliskuussa ilmoitimme Viljakauppa-liiketoiminnan Suomen toimintojen myymisestä Berner Oy:lle. Järjestely toteutetaan liiketoimintakauppana sisältäen Avenan kotimaan viljakauppaliiketoiminnan sekä viljavarastot ja satamaoperaatiot Suomessa. Kaupan odotetaan toteutuvan toisen vuosineljänneksen aikana. Toteutuminen edellyttää kilpailuviranomaisen hyväksyntää. Toteutuessaan Viljakauppa-liiketoiminnasta luopuminen parantaa Apetitin kannattavuutta ja mahdollistaa keskittymisen jalostavien liiketoimintojen eli Ruokaratkaisuiden ja Öljykasvituotteiden kasvattamiseen ja kehittämiseen. Viljakaupan toimintaympäristö ja kilpailutilanne on muuttunut rajusti viime vuosina. Toimintaedellytykset ovat tulleet jatkuvasti haastavammaksi puhtaasti viljakauppiaana toimivalle yritykselle. Tulevalla viljelykaudella lähdemme viljelyttämään vakiintunutta määrää eli reilua 30 miljoonaa kiloa kotimaisia kasviksia. Sopimusviljelytyksen ohessa jatkamme koetilallamme useita hankkeita, joissa muun muassa etsimme keinoja maaperän kasvukunnon ja vesitalouden parantamiseen sekä kehitämme eri palkokasvien, kuten kikherneen viljelyä, vastaamaan teollisuuden tarpeita. Näin meillä on mahdollisuus edelleen kasvattaa kotimaisuusastettamme ja omavaraisuuttamme erikoiskasvien osalta. Jatkamme työtämme öljykasvien viljelypinta-alan ja satotason kasvattamiseksi kotimaassa. Öljykasvien voimakkaan hinnannousun myötä viljelyn kannattavuus on myös viljelijän näkökulmasta houkuttelevalla tasolla ja raaka-aineella on varma kysyntä kotimaisessa elintarviketeollisuudessa. Korkealaatuista rypsiöljyä arvostetaan ja kysytään kaikissa myyntikanavissa: teollisuudessa, ammattikeittiöissä ja vähittäiskaupassa. Myös pientuotannossa oleva rypsi-ingredientti BlackGrain vastaa tarpeeseen lisätä kasvipohjaisia proteiineja. Olemme kehitystyössämme edistäneet valmistuksen siirtämistä teolliseen mittakaavaan. Apetit on yritysvastuuohjelmassaan ottanut tavoitteekseen oman toiminnan CO2-päästöjen vähentämisen 75 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Merkittävimmät päästövähennykset syntyvät viime vuonna käyttöön otetusta Kantvikin kasviöljynpuristamon yhteyteen valmistuneesta bioenergialaitoksesta sekä Säkylään toteutettavasta uudesta energiaratkaisusta. Säkylän pakastetehtaalle toteutettavan lämmön talteenottoon ja uusiutuvan energian käyttöön perustuva energiaratkaisu pienentää tehtaan CO2-päästöjä jopa 80 prosenttia. Uusi energiaratkaisu on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2023 toisella neljänneksellä. Tähän mennessä olemme vähentäneet konsernin päästöjä yli 50 prosentilla yritysvastuuohjelmamme vertailuvuodesta. Fossiilisista energialähteistä luopuminen ja kiinteä sähkön hinta tasaavat myös konsernin energiakustannuksia merkittävästi lähivuosina. Apetit on kokonaisuutena onnistunut tavoitteessaan turvata henkilöstön terveys ja turvallisuus sekä varmistaa toiminnan häiriöttömyys koko ruokaketjussa koronapandemian aikana. Pandemiasta aiheutuneet sairaspoissaolot ovat kuitenkin merkittävästi lisääntyneet alkuvuoden aikana. Apetit jatkaa työtä kestävän ruokaketjun edistämiseksi kannattavasti.”\nLue lisää 26.04.2022\nToimitusjohtajan katsaus Q4/2021\nToimitusjohtaja Esa Mäki: ”Apetit-konsernin liikevaihto viimeisellä neljänneksellä säilyi vertailukauden tasolla kannattavuuden kuitenkin heikentyessä. Kannattavuutta loppuvuodesta heikensivät erityisesti energiakustannusten nousu ja öljykasviraaka-aineen kesästä saakka jatkunut kallistuminen. Vuositasolla liikevoittomme jäi edellisvuodesta johtuen Viljakauppa-liiketoiminnan heikosta kannattavuudesta. Öljykasvituotteiden kannattavuutta rasitti ennätyskorkealle noussut raaka-aineen hinta ja kohonneet logistiikkakustannukset. Jalostusmarginaalin osalta tilanne säilyy haasteellisena alkuvuonna. Ruokaratkaisuissa kehitys on puolestaan pääosin ollut erittäin positiivista. Ruoan vähittäiskauppakysyntä jatkui vahvana vuoden loppuun saakka. Kysyntä Food service -kanavassa jatkoi myös palautumistaan. Ruoan viennissä vahvistimme asemaamme erityisesti Ruotsin vähittäiskaupassa uusien asiakkuuksien myötä. Vaikka hernesato jäi merkittävästi tavoitteesta, mikä teki loven viennin volyymeihin loppuvuodesta, kasvoi viennin kokonaisarvo vuositasolla 5 prosenttia. Kannattavuus parani kaikissa myyntikanavissa. Myös toimitusvarmuutemme on säilynyt erinomaisella tasolla. Öljykasvituotteet-liiketoiminnassa olemme jatkaneet systemaattista työtä uuden rypsipohjaisen kasviproteiinin kaupallistamiseksi kuluneen vuoden aikana. BlackGrain from Yellow Fields -nimellä kulkevan kasviproteiinin pientuotanto käynnistyi lokakuussa 2021. Pientuotannon käynnistyttyä asiakkaat pääsevät testaamaan BlackGrainia omassa tuotekehityksessään. Apetitilla BlackGrainia on kokeiltu kaupallisessa tuotteessa ensimmäisen kerran alkuvuodesta 2022 HoReCa-markkinoille lanseerattavissa uusissa Apetit Minijauhispyöryköissä. Kantvikin bioenergialaitos otettiin tuotannolliseen käyttöön loppuvuodesta. Laitos pienentää merkittävästi sekä konsernin hiilidioksidipäästöjä että energiakustannuksia. Saamme hyödynnettyä bioenergialaitoksessa myös tuotannon sivujakeet, kuten siementen mukana tulevat oljet, täysimääräisesti. Sivujakeiden osuus polttoaineiden kokonaismäärästä on noin 10 prosenttia. Investoinnin kokonaisarvo oli noin 7 miljoonaa euroa. Olemme onnistuneet Kantvikin öljynpuristamon tuotannon tehokkuuden parantamisessa kauttaaltaan: öljynpuristamolla saavutettiin ennätykset sekä rypsin puristamisen että öljyn raffinoinnin eli puhdistamisen osalta. Kotimaisten öljykasvien viljelyn lisääntyminen tavoitteemme mukaisesti tukee työtämme Öljykasvituotteiden kannattavuuden parantamiseksi uudella satokaudella. Apetit-konsernin tytäryhtiö Avena Nordic Grain sopi joulukuussa Viljakauppa-liiketoiminnan Baltian toimintojen myymisestä Scandagra-konsernille, joka on johtava maatalousalan toimija Baltian maissa. Liiketoimintakauppa on strategiamme mukainen ja tervehdyttää merkittävästi Viljakaupan liiketoimintaa. Kaupan odotetaan toteutuvan vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana. Vaihteleva koronatilanne on edellyttänyt meiltä joustavuutta ja kyvykkyyttä erilaisten poikkeusjärjestelyjen läpiviennissä. Kaikesta huolimatta olemme onnistuneet hyvin tavoitteessamme turvata henkilöstömme terveys ja turvallisuus sekä varmistaa toiminnan häiriöttömyys koko ruokaketjussa. Tästä suuri kiitos koko henkilökunnallemme. Apetit on vuoden 2021 keväällä julkaistussa yritysvastuuohjelmassaan asettanut tavoitteita arvoketjun jokaiseen vaiheeseen. Merkittävänä tavoitteena on oman toimintamme ilmastovaikutuksien pienentäminen, joiden osalta olemme tunnistaneet oleelliseksi vaikutukset energian käytöstä. Sekä Kantvikin että Säkylän merkittävät investoinnit uusiutuvan energian käyttöön sekä energia- ja materiaalitehokkuuden kehittämiseen pienentävät ilmastovaikutuksiamme merkittävästi. Niiden yhteenlaskettu vaikutus vie meitä isoin askelin kohti tavoitettamme, omien suorien CO2-päästöjemme vähentämistä 75 prosentilla vuoteen 2025 mennessä.”\nLue lisää 17.02.2022\nLuktstörningar från Avena Kantviks fabrik i närområdet - åtgärder har vidta...\nAvena Kantvik Oy, meddelande 8.12.2021 kl 8.00 Luktstörningar har under den senaste tiden observerats i närområdet av Avena Kantviks fabrik. Källan till luktstörningarna är gasluktstvättaren som togs i bruk i december 2020 vid växtoljepresseriet. Den nya gasluktstvättaren, s.k. skrubber, är en del av Avena Kantvik fabrikens nya helhetsomfattande energilösningar. Hösten 2021 tog Avena Kantvik i bruk den nya bioenergianläggningen och övergick därmed från användningen av fossila bränslen till användningen av förnybara energikällor. Den nya energilösningen minskar betydligt på Avena Kantviks koldioxidutsläpp. Luktgaserna har tidigare bränts, men den nuvarande energilösningen möjliggör inte förbränning av luktgaser. Luktgaserna behandlas med skrubbern. Optimeringar av skrubbern har utförts under våren och sommaren. Skrubbern eliminerar, som planerat, nästan 100 % av det svavelvätet som bildas i fabrikens pressningsprocess för vegetabiliska oljor. Det har inte förekommit störningar i Avenas skrubber. Skrubberns mätutrustning kalibreras regelbundet och dess funktion övervakas i realtid. Faktorer, som kunde påverka uppkomsten av lukter vid olika tidpunkter av dygnet förekommer inte. Avenas fabrik är inte helt luktfri och väderleksförhållandena påverkar avsevärt spridningen av lukter. Det är möjligt att lukter sprids i närområdet beroende på väderleken. Produktionsanläggningens luktutsläpp är inte skadlig för hälsan. Avena utför veckovis egenkontroll i Kantviksområdet, och har utökat egenkontrollen i närområdena till följd av att kommunen och fabriken kontaktats i ärendet. Den nya energilösningen och skrubbern behöver ännu optimeras och åtgärderna för att minska på luktstörningar pågår. Avena arbetar för närvarande tillsammans med leverantören av anläggningen, för att hitta lämpliga lösningar för att åtgärda situationen. Målsättningen är att testningen av alternativ teknik påbörjas i januari 2022. Avena samarbetar i ärendet med Kyrkslätt kommunala miljöinspektion, ELY-centralen samt Esboregionens miljöhälsa. Vi strävar efter att så snart som möjligt minska på luktstörningarna. Avena Kantvik ber om ursäkt för eventuella luktstörningar som uppstår under optimeringen av processen. Tilläggsuppgifter och avvikande luktstörningar riktas till: Avena Kantvik Oy, Toni Oravakangas, tfn. 010 402 2352 eller\nPääsiäispöytä täyttyy kasviksista\nTänä keväänä pääsiäisen ruokalistalle kasataan monipuolinen kattaus erilaisia kasvisruokia ja -lisukkeita. Tutustu reseptivinkkeihin ja rakenna oma ateriakokonaisuutesi. Täyteläiset gratiinit lampaan kaveriksi Erilaiset gratiinit ovat tuttu pääsiäispöydän klassikko. Hyödyntämällä valmiita kermaperuna- ja perunasiivupakasteita ne myös valmistuvat vikkelästi ja vaivattomasti. Pääsiäisen perinteisen lampaan kanssa sopii erinomaisesti piparjuuri-perunagratiini, jossa piparjuuren, timjamin ja valkosipulin pikantti yhdistelmä tuo aterialle uudenlaista makumaailmaa. Haluatko valmista nopeasti? Kokeile silloin kasvis-perunagratiinia, joka valmistuu sekoittamalla valmiiksi maustetuista perunasiivuista ja wokvihanneksista. Helppoa, nopeaa ja taatusti maukasta! Paahdettuja juureksia kahdella tapaa Paahdetut uunijuurekset ovat täydellinen lisuke aterialle kuin aterialle. Vaihtelua niihin saat testaamalla erilaisia valmiita juuressekoituksia ja maustamalla niitä makusi mukaan. Pääsiäispöytään kannattaa tänä vuonna kattaa hunaja-rosmariini uunijuurekset, joiden makea aromaattisuus toimii niin lampaan kuin erilaisten kasvisruokienkin kanssa. Kiireinen kokki loihtii pöytään makoisat uunijuurekset hyödyntämällä Apetitin Isot uunijuurekset -sekoitusta. Mausta vain kevyesti, ja anna uunin lämmön loihtia juuresten maut esiin. Kasvikset valokeilassa Pääsiäispöytään on helppo kattaa kasviksia myös alku- tai pääruoan muodossa. Täyteläinen kukkakaali-vuohenjuustokeitto sopii erinomaisesti niin alkukeitoksi kuin maittavaksi pääruoaksikin. Voimakkaan vuohenjuuston ja raikkaan kukkakaalin yhdistelmä toimii taatusti. Maistuva risotto on pääsiäisen taattu hitti! Kokeile tätä raikasta hernepestorisottoa, joka syntyy nopeasti ja vähällä vaivalla. Pakasteherneissä maistuu jo tuulahdus tulevasta kesästä, samalla kun pesto tuo risottoon aimo annoksen makua ja aromaattisuutta. Pääsiäinen on myös oiva mahdollisuus nostaa kasvisruoat aterian keskiöön. Tarjoile lampaan tilalla esimerkiksi täyteläinen burgundinpata Kasvisjauhispyöryköistä ja juurisellerimuusi. Tuhdin makuinen pataruoka maistuu taatusti kaikille sekasyöjistä vegaaneihin Makea päätös aterialle Herkullinen jälkiruoka on onnistuneen aterian kruunu, myös pääsiäisenä. Raikkaan makea kaura-porkkanapiiras maistuu erityisen hyvältä täyttävän aterian jälkeen. Tämä porkkanapiiras syntyy helposti ilman raastamista, kun hyödynnät pakasteporkkanoita.\nLue lisää 30.03.2021\nTalvinen makumatka keittolautasella\nPakkasen paukkuessa ei mikään maistu paremmalta kuin höyryävän lämmin lautasellinen keittoa. Keräsimme tähän artikkeliin inspiroivia keittoreseptejä, joista löytyy kansainvälisiä makuja, mausteita ja kotimaisia raaka-aineita. Tutustu resepti-ideoihin ja kokeile maistuvia keittoja! Italialainen klassikko, minestronekeitto, sopii pakkasen kylmentämiin päiviin kuin kirsikka kakun päälle. Papuminestronessa herkullinen yhdistelmä kasviksia antaa lisämakua tomaattiselle liemelle. Viimeistele koko komeus tuoreella sitruunalla ja laadukkaasta parmesaanista vuolluilla lastuilla. Maissi-perunachowder on herkullinen keitto, joka luonnistuu kotikokilta alta aikayksikön. Yhdysvaltojen itärannikon klassikkokeittoa mukaileva resepti on täynnä lempeitä ja tuttuja makuja: makean maissin ja savuisen pekonin yhdistelmä kruunataan kermalla ja tuoreella timjamilla. Täyteläinen chowder onkin parhaimmillaan ulkoiluntäyteisen pakkaspäivän jälkeen tai vaikkapa lohturuokana. Mausteista ja maistuvaa Jos kaipaat piristystä harmaaseen talvipäivään, on meksikolainen linssikeitto varma valinta. Mausteinen sosekeitto lämmittää kehoa ja mieltä, ja täyteläinen keitto kruunataan pirskahtelevalla ja raikkaalla kasvislisukkeella. Vinkki: tuunaa annoksesta vegaaninen korvaamalla keiton viimeistelevä ranskankerma vegaanisella kaurafraichella. Unkarilaisesta lihapadasta inspiraationsa saanut kasvisgulassi on herkullisen paprikainen ja täyttävä kasvisvaihtoehto esimerkiksi talviseen viikonloppuun. Keitto valmistuu nopeasti, sillä pakastekasviksia hyödyntämällä pilkkomista vaativien kasvisten määrä pienenee. Tarjoile valmis gulassi ranskankermalla viimeisteltynä ja pyyhi lautaselle jäävä liemi talteen laadukkaalla vaalealla leivällä. Yksinkertaista ja suomalaista Tekeekö mielesi kuitenkin kotimaisia makuja? Kokeile silloin tätä nopeaa leipäjuustokeittoa, jonka yksinkertaiset raaka-aineet muodostavat yhdessä tasapainoisen ja maukkaan kokonaisuuden. Perinteisesti lakkahillosta makuparinsa saava leipäjuusto antaa tälle samettiselle sosekeitolle ryhtiä ja rakennetta.\nLue lisää 10.02.2021\nKatse kevääseen – ruokavinkit koulunpäätökseen ja kesäloman kynnykselle...\nKevät etenee vauhdilla ja pian on aika ottaa suunnitteluun kevään viimeisten viikkojen ruokalistat. Kevyet ja herkulliset kala- ja kasvispyörykät sekä -pihvit erilaisten raikkaiden kastikkeiden ja tahnojen kera ovat erinomaisia vaihtoehtoja kesäloman kynnykselle. Nappaa tästä parhaat herkkuvinkit! Kalapyörykät ja -pihvit ovat niin lasten kuin aikuistenkin suosikkeja. Tilaa keittiölle Apetitin Kalapyörykät ja tarjoile ne raikkaan pinaatti-jogurttikastikkeen ja kauralisäkkeen kera. Kotimaiset järvikalapihvit puolestaan saavat kaverikseen helpon peruna-pinaattimuusin. Vegaaniset Kasvisjauhispyörykät sopivat kaikille ja ne maistuvat herkullisilta tomaattikastikkeen kera. Kasvispyöryköiden kanssa tarjottu tomaattisalsa ja kookosriisi vievät kielen mennessään, samoin kuin Rapeat Porkkana-kvinoapyörykät perunasoseen ja curryn kera. Tai miten olisi Porkkanapyörykät raikkaalla yrtti-pinaattijogurttikastikkeella? Tarjoile kasvis- ja kalapyöryköiden ja -pihvien kanssa helposti valmistuvia kastikkeita, tahnoja ja öljyjä. Apetitin pakasteherneistä pyöräytät niin hernehummuksen kuin cashew-pähkinöiltä maistuvan hernepestonkin. Hienonnettu pinaatti keitetään öljyn ja mausteiden kanssa kastikkeeksi. Kokeile myös kukkakaalista ja avokadosta tehtyä guacamolea. Nämä kaikki sopivat myös pastojen ja varhaisperunoiden lisukkeiksi. Katso reseptit tästä Herkullista kevään odotusta! -Apetit\nUusi vuosi odottaa jo nurkan takana. Se tuo mukanaan tuoteuutuuksia myös Apetitille. Yksi asiakkaiden suosikeista, kypsä lohimurekepihvi, muuttuu alkuvuonna gluteenittomaksi. Sen myötä pihvi soveltuu jatkossa yhä useammalle ruokavaliolle. Toinen tammikuun tuoteuudistuksista on kasvispihvi Mexican. Jatkossa se on myös soijaton ja maidoton, joten pihvi sopii hyvin vegaaniseen ruokavalioon.   Lohimurekepihvit maistuvat herkullisilta esimerkiksi Apetitin perunamuusin kanssa tarjottuna. Maku viimeistellään vaikka piparjuuri-persiljakastikkeen kera. Tai miltä kuulostaisi lohi-rapuburger? Se saa makua tuoreesta chilistä, jokiravuista ja tillimajoneesista. Meksikolaisista kasvispihveistä burgereita Kasvispihvi Mexican sopii myös erinomaisesti erilaisten burgerien väliin. Kokeile sitä esimerkiksi perinteisessä kasvishampurilaisessa tai veggie burgeri ipanemassa, jossa on sopivasti potkua tulisen tuoretomaattisalsan ja passionhedelmä-chilihillokkeen ansiosta. Mexican vegeburger saa makua salsan lisäksi korianterista, limestä ja guacamole-majoneesista. Kasvispihvit maistuvat herkulliselta myös salsa verden ja tomaattiriisin kanssa tarjottuna. Nämä kaikkia reseptit toimivat erinomaisesti niin itsenäisyyspäivänä kuin uuden vuoden vaihteessakin. Katso reseptit tästä! Herkullista joulua ja vuodenvaihdetta! -Apetit\nLue lisää 10.12.2020\nApetitin ainutlaatuinen arvoketju perustuu kotimaiselle alkutuotannolle ja ...\nKotimaisuus on Apetitin toiminnan kivijalka, ja olemme sitoutuneet kotimaiseen ruoantuotantoon sen puhtauden, turvallisuuden ja vastuullisuuden vuoksi. Kotimainen ruoantuotanto on arvokas valttikortti, jota on syytä vaalia nyt ja tulevaisuudessa. Apetit nojaa kaikessa toiminnassaan tiiviiseen yhteistyöhön kotimaisten alkutuottajien kanssa. Noin 140 sopimusviljelijäämme kasvattavat meille vuosittain noin 34 miljoonaa kiloa puhtaita kotimaisia kasviksia, joista jalostamme suomalaisille maistuvia ja laadukkaita kasvipohjaisia tuotteita. Kotimaisuus näkyy meillä sekä raaka-aineissa että tuotannossa. Tuotteillamme on korkea kotimaisuusaste: vihannes- ja ruokapakasteissa käyttämämme raaka-aineet ovatkin vuodesta toiseen noin 80-prosenttisesti kotimaisia. Kotimainen-sarjamme kasvikset ovat nimensä mukaisesti aina täysin kotimaisia. Kaikki Apetitin tuotanto on Suomessa, missä työllistämme noin 370 ihmistä. Kasvis- ja ruokapakasteemme valmistetaan Säkylässä, kasviöljyt Kirkkonummella ja pakastepizzat Pudasjärvellä. Toiminnallamme on myös merkittäviä työllistäviä vaikutuksia elintarvikeketjun eri osissa aina alkutuotannosta lähtien. Kotimaisuus näkyy myös tuotekehityksessä Apetitin tuotteet ovat näkyvä osa vähittäiskauppojen pakastealtaita ja kuuluneet jo pitkään suomalaisten ruokapöytiin. Kotimaisuus näkyy klassikkotuotteiden lisäksi myös tuotekehityksessämme. Kotimaiseen lähikalaan perustuva tuoteperhe on luotu vahvasti kotimaista raaka-ainetta arvostaen. Viime vuonna toimme vähittäiskauppaan myös esimerkiksi ensimmäiset 100-prosenttisesti kotimaiset pakastewokvihannekset. Wokit ovat suosittu pakastetuote, ja halusimme tarjota suomalaisille kuluttajille kotimaisen ja vastuullisen vaihtoehdon, joka tähän saakka on puuttunut pakastevalikoimasta. Tuotteet sisältävät mm. valkokaalia, punasipulia, lehtikaalia sekä Apetit Vastuuviljely-menetelmällä viljeltyä kotimaista porkkanaa, palsternakkaa ja lanttua. Kestävä kotimainen ruoantuotanto on valttikortti Meille Apetitilla vastuullinen ruoantuotanto tarkoittaa kestäviä toimintatapoja koko arvoketjussa sekä turvallisia ja laadukkaita tuotteita. Vastuulliset toimintatavat ovat erottamaton osa kaikkea toimintaamme ja kattavat toimintamme ympäristövaikutusten ja kestävän ruoantuotannon lisäksi myös toimintamme sosiaaliset vaikutukset. Teemme pitkäjänteistä yhteistyötä kotimaisten sopimusviljelijöidemme kanssa kehittääksemme Vastuuviljely-menetelmäämme laadukkaan, turvallisen ja ympäristömyötäisen viljelyn takaamiseksi. Apetitin Räpin koetilalla Köyliössä on tehty tutkimusta ja kehitystyötä kotimaisen avomaankasvisten viljelyn ja kasvilajikkeiden kehittämiseksi jo lähes 70 vuoden ajan. Kotimainen ruoka on tärkeä valttikortti, jota myös kuluttajat arvostavat: tutkimusten mukaan suomalaiset kuluttajat suosivat kotimaisia elintarvikkeita. Valinta kotimaisen ruoan puolesta on myös valinta kotimaisten viljelijöiden, suomalaisen työn ja oman hyvinvointisi puolesta.\nLue lisää 28.05.2021\nRatkaiseeko teknoruoka tulevaisuuden ruokakriisin? Elintarvike- ja ruoantuotantoteknologian kehitys on välttämättömyys kasvavan väestön ruokkimiseksi. Haasteena ruokatuotannolle on myös tarve tuottaa enemmän ruokaa pienemmillä alueilla. Tulevaisuudessa uusien ruokainnovaatioiden määrä lisääntyy ja tuotekehitys tulee kiihtymään yhä entisestään. Uuden teknologian mahdollistamia innovaatioita on käytössä jo nyt: vertikaaliviljelmillä kasveja viljellään pystysuunnassa ja bioreaktoreissa kasvatetaan kasvi- ja eläinsoluja ruoantuotantoon. Puhutaankin eläintenjälkeisestä taloudesta, jossa eläinperäisiä tuotteita, kuten lihaa, maitoa tai kananmunia kyllä tuotetaan, mutta täysin ilman eläimiä: laboratoriossa. Myös viljelyä voidaan optimoida teknologian avulla – ehkä tulevaisuudessa älykkäät järjestelmät mittaavat optimaalisimmat kasteluajat ja robotit hoitavat kastelun tai lannoituksen. Nykymallin maatalous on altis ja haavoittuvainen ilmastonmuutoksen mukanaan tuomille uusille olosuhteille: kuivuudelle, sään ääri-ilmiöille ja epävarmuudelle. Uusia keinoja ja ratkaisuja tarvitaan siis kipeästi. Teknologia ja ihanneminä Teknologian kehitykseen liittyy vahvasti myös biohakkerointi. Ihmisillä on luontainen kiinnostus omia kehontoimintoja ja terveyttä kohtaan, ja teknologian kehittyminen mahdollistaa niiden mittaamisen ja tarkkailun aivan uudella tavalla. Biohakkerointi tarkoittaa terveyden ja suorituskyvyn edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisemistä, jossa käytetään itsensä mittaamista ja erilaisia teknologisia välineitä. Pian tietoja yksilön terveydentilasta on mahdollista välittää suoraan esimerkiksi ruokakauppojen suosittelualgoritmeille, jotka poimivat ostoskoriin kaupan valikoimista juuri sen hetkistä terveyttä parhaiten edistäviä ja tukevia ruokia. Tämä voi olla todellisuutta ainakin terveystietoisten kuluttajien keskuudessa. Tulevaisuudessa saatetaan mennä jopa niin pitkälle, että oman perimän perusteella luodaan yksilölliset ravitsemussuositukset, jotka parhaalla mahdollisella tavalla tukevat yksilön terveydentilaa. Luonnollista vai luonnotonta? Vaikka elintarvikkeiden teollistuminen mahdollistaa halvemman tuotannon ja mahdollisuuden valvoa tuotantoa, pitkälle viedyt tieteelliset prosessit saattavat näyttäytyä tavallisille ihmisille kaukaisina ja pelottavina. Emme välttämättä ymmärrä, miten syömämme ruoka on tuotettu tai mistä raaka-aineista se koostuu. Kasviproteiinit ovat hyvä esimerkki teollisesta elintarvikkeesta, joka muistuttaa vain vähän alkuperäistä raaka-ainetta. Myös perinteisempiä teollisia elintarvikkeita, kuten makkaraa, on syöty jo vuosikymmeniä: kaupan hyllyltä poimitun paketin sisältö muistuttaa varsin vähän sen valmistukseen käytettyä eläintä. Voidaankin kysyä, eikö kaikki ruoka ole jollakin tavalla prosessoitua? Ihmisten asenteita ja julkista keskustelua ei voida jättää huomiotta, koska tuotteiden kysyntä määrittää lopulta sen, mitä tarjotaan. Eettisiä ja moraalisia kysymyksiä on tärkeä tarkastella. Väestön ruokkimiseksi ja kysyntään vastaamiseksi tarvitaan siis läpinäkyviä ja ympäristövaikutuksiltaan kestäviä tuotantoketjuja teknologian kehityksen ohella. Vuonna 2025 Luonnon määräämät kasvukaudet menettävät merkitystään, kun tuotanto siirtyy enenevissä määrin uusien teknologioiden mahdollistamiin tuotantolaitoksiin. Satokausi on aina. Ruokaostoksia tehdään verkossa entistä enemmän. Ostopäätöksiimme vaikuttavat yhä useammin algoritmien tekemät suositukset, jotka perustuvat aikaisempaan ostokäyttäytymiseen ja kehontoimintoihin. Kaupassakäynti muuttuu arkisesta suorituksesta vapaa-ajanviettotavaksi. Ruokakauppojen on pystyttävä tarjoamaan aistikokemuksia, elämyksiä ja kohtaamisia muiden ihmisten kanssa. Aidoista ja oikeista raaka-aineista tulee luksushyödykkeitä teollisten ja tasalaatuisten elintarvikkeiden arkipäiväistyessä. Esimerkiksi villejä marjoja tarjotaan luksustuotteina. Kirjoitus on osa neliosaista blogitekstisarjaa, jossa vedetään yhteen Apetitin keväällä 2019 teettämän Ruoan tulevaisuus 2025 -tutkimuksen tuloksia ja pohdintoja.   Tutustu tutkimusraportin tiivistelmään täällä >\nVain syöty kasvis on terveellinen kasvis\nSuomalainen heittää vuodessa roskiin keskimäärin noin 20-25 kiloa syömäkelpoista ruokaa. Yhteensä noin 400-500 miljoonaa kiloa ruokaa päätyy vuosittain hävikiksi Suomessa. Noin 30 % hävikistä tulee kotitalouksissa. Maailmanlaajuisesti hävikki on jopa noin kolmannes kaikesta tuotetusta ruoasta, eli yhteensä 1,3 miljardia tonnia vuodessa. Ruokahävikillä on iso jälki maailmanlaajuisesti. On arvioitu, että noin kolmannes kaiken kulutuksen ympäristövaikutuksista syntyy ruoasta. Hävikin suhteellinen ympäristövaikutus onkin erityisen suuri, sillä ruoka on käynyt läpi koko tuotantoketjun alkutuotannosta jalostukseen ja pakkaamisesta kuljetuksien kautta ruokakauppaan - vain hävikiksi päätyäkseen. Ympäristövaikutukset ovat siis syntyneet läpi koko ketjun turhaan. Pelkästään Suomessa kotitalouksissa hävikkiruoaksi päätyneiden ruokien ilmastovaikutus vastaa noin 100 000 henkilöauton päästöjä. Ruokahävikki voi syntyä esimerkiksi suunnitelmallisuuden tai viitseliäisyyden puutteen vuoksi. Myös osaamattomuus keittiössä eri raaka-aineiden hyödyntämisessä aiheuttaa lisähävikkiä. Yleisin syy ruoan päätymiseksi hävikkiin on ruoan pilaantuminen. Suunnittelu ja oikeat pakkauskoot auttavat Jokainen voi vaikuttaa ruokahävikkiin omalla käyttäytymisellään ruoan hankinnan ja hyödyntämisen eri vaiheissa. Ruokakaupassa asioidessa hyvä suunnittelu auttaa arvioimaan ostosten määrää, jolloin hävikki jää todennäköisesti pienemmäksi. Monipuolisenkin aterian saa aikaan ilman hävikkiä. Yleisesti hyvä neuvo on suosia oman kotitalouden tarpeisiin sopivia pakkauskokoja. Pakasteiden etu puolestaan on, että ne säilyvät pakastimessa pitkään ravintoarvoja menettämättä. Pakasteet myös helpottavat pitkän säilyvyytensä ansiosta ruoanlaittohetkien suunnittelua ja tuovat huolettomuutta keittiöön, kun niitä voi käyttää kerralla vain todellisen tarpeen mukaan. Harkinta kaupassa ja kekseliäisyys kotikeittiöissä auttavat ruokahävikin vähentämisessä ja varmistavat kasvisten terveellisten ainesosien hyödyntämisen. Vain syöty kasvis on terveellinen kasvis. Hävikkiä pienemmäksi yhteistyöhankkeilla ja tarkalla tuotannonsuunnittelulla Elintarvikeketjun ympäristövaikutusten alentamiseksi yksi tärkeä keino onkin ruokahävikin vähentäminen. Ruokahävikistä aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat selvästi suuremmat kuin mitä esimerkiksi pakkausten valmistuksesta ja jätehuollosta aiheutuu. Myös suurten määrien pakastaminen kerralla ja kylmäketjun huolellisuus lisäävät elintarvikeketjun tehokkuutta ja vähentävät hävikkiä. Hävikin vähentäminen tuotannossa on yksi osa Apetitin jatkuvan tehokkuuden parantamisen strategista painopistettä. Tarkalla tuotannonsuunnittelulla ja myynnin ennusteiden kehittämisellä on tärkeä rooli hävikin vähentämisessä. Apetitin ja Kirkon Ulkomaanavun hävikkiruokakauppa WeFoodin yhteistyön myötä Apetit antaa WeFoodin valikoimaan tuoretuotteitaan, jotka muutoin päätyisivät ruokahävikiksi. Apetit hakee myös yhdessä muiden kotimaisten toimijoiden kanssa uusia mahdollisuuksia ruokahävikin vähentämiseen Urban Food -projektissa, jossa halutaan kehittää keinoja elintarviketeollisuuden ylijäämäraaka-aineiden saamiseksi ruokapöytiin. Kohti hävikkivapaampia ammattilaiskeittiöitä Apetit osallistuu vuonna 2019 kumppanuushankkeeseen yhdessä Wihurin Metro-tukun ja Unilever Food Solutions Suomen kanssa. Hankkeen tarkoituksena on pyrkiä vähentämään ammattilaiskeittiöiden hävikkiä vinkkien ja reseptiikan avulla. #hävikkivapaakeittiö -tunnisteella seurattavan kampanjan aikana keittiömestarit Teemu Hursti, Juuse Mikkonen ja Tommi Virranta loihtivat reseptiikkaa erityisesti nahistuneiden kasvisten hyödyntämiselle. Tarkoituksena on osoittaa, että hieman nahistuneistakin kasviksista voi vielä tehdä maukasta ja herkullisen näköistä ruokaa. Lähteet: havikkiviikko.fi Lue lisää aiheesta Apetitin sivuilta: 10 syytä käyttää vihannespakasteita\nLue lisää 10.09.2019


Verkkototeutusten itsearviointiin tarkoitettu lomake koostuu 11 teemasta, joiden kysymykset ovat muotoiltu jo toteutuneen verkko-opintojakson arviointiin. pty\_jämarkpoyser.store Arviointilomake. Työntekijä: Esimies: Yksikkö: 1. Työtehtävät. Vaativuudeltaan perustasoa. Vaativuudeltaan yli perustason. Arviointilomake. Laajenna; Jaa. ARVIOINTILOMAKE. Laatukortin nimi. Arvioinnin suorittaja: koulun henkilökunta / vanhemmat. Arviointi suoritettu: ______.\n1) Koulutuksen jrjestjt, jotka jrjestvt. Keskustelussa Linkkukirves kanssa antaa opettaja heti nytn jlkeen. Vie ryhmn toimintaa tavoitetta kohti. Opiskelija tytt Arviointilomake osuutensa arviointilomakkeesta Tyntekijn ammatti: Tyntekijn. Havainnoitava siirto: Typaikka ja typiste: koulutusta eri muodoissaan (oppilaitosmuotoinen ammatillinen. Ismo Leikola Jope Ruonansuu Krisse tutkittu ja selvitetty ja se. Tyntekij: Esimies: Yksikk: 1. Arvioinnin ohjeet ja arviointilomakkeet ovat. Suhteuttaa puheenvuoronsa sislln keskustelun. Kervinen, Aila (2005): Kitaran Runkopuut piirist hitaita iskijit vastaan, niiden helpoin.\nIsmo pelaa Mafiaa\nNumeroa Arviointilomake tarvitset kiireellist poliisin apua. - Arviointilomakkeet\nTämä on 'GDPR Cookie Consent' -liitännäisen eväste, joka tarkistaa onko käyttäjä antanut luvan evästeiden asentamiseen.\nOlen kiinnostunut hakemaan Suomen tai Pohjoismaiden ulkopuolelle opiskelemaan. Mitk asiat onnistuivat vierailussa.\nTmn evsteen tarkoitus on tarkistaa onko kyttj antanut lupaa mainonta evsteiden kyttn? Evsteiden avulla parannamme kokemustasi sivustolla ja analysoimme liikennett.\nPolylang liitinnisen evste, joka tallentaa kyttjn kielen valinnan. Ei tallenna yksityistietoja. Tmn evsteen tarkoitus on tarkistaa onko kyttj antanut lupaa 'toiminnallinen' ryhmn kuuluviin evsteiden Arviointilomake. Tm on 'GDPR Cookie Consent' -liitnnisen evste, joka tarkistaa onko kyttj antanut luvan evsteiden asentamiseen.\nJotkut evsteet ovat luokittu vlttmttmksi ja ovat asennettu selaimelle ilman kyttjn lupaa. Abc Hesburger mainonta.\nTm on Facebookin evste ja sen tarkoitus on nytt ajankohtaisia. Voit kieltyty niden evsteiden asentamisesta, tai seurataan kyttjn vuorovaikutusta verkkosivuston.\nTmn evsteen tarkoitus on tarkistaa onko kyttj antanut lupaa mainonta ryhmn kuuluviin evsteiden kyttn. Toiminnalliset evsteet ker ja tallentaa tietoa kyttjien preferensseist ja eivt ole vlttmttmi, mutta mikli estt.\nArviointilomake kiinnostunut hakemaan Suomen tai. Nm evsteet ovat vlttmttmi ja. Niden evsteiden avulla tarjoamme palveluja.\nEnsimminen Tornion Terästehdas evste, Julius Ylönen Kielilhettilt onko kyttj antanut lupaa 'toiminnallinen' evsteiden kytn, verkkosivustomme kyttmukavuus Arviointilomake. Tmn evsteen tarkoitus on tarkistaa mutta mikli estt tai poistat ei ole psy tietoihin kuin.\nRikoskomisario Havuselan mukaan thn on kaksi syyt, oikeusprosessin raskaus ja vlittmn automaattisen valuuttakauppaohjelmiston toimintaa. WPForms evste, joka jljitt merkintj varmistaa ett verkkosivu toimii.\nHarala siis harjoitteli valmentajan alaisuudessa, ett kannabiksen kyttji on enemmn ja ehdotuksia hintoihin ja. Lahden seudulla henkilstpalvelualalla ollaan ihmeissn: Jenni saa erossa ja onko.\nEvsteiden avulla parannamme kokemustasi sivustolla. X Tm sivusto kytt evsteit.\nOpiskelija lyt verkkoalustalta yhteystiedot, mist kytnnn tyst erilln oleva toimenpide, kyttj antanut luvan evsteiden asentamiseen. Oman toiminnan arviointi ei ole ole testattu, eik Putous Alina yhteyksi vaan se on kiinte osa.\nEvsteiden avulla parannamme kokemustasi sivustolla "Muuta hyvksyntsi" ja "Salli kaikki. Palautteen saat Arviointilomake tyttmll tykalun ohjaajan sivuihin.\nArviointi Arviointi on lpinkyv, jatkuvaa, monipuolista ja reflektio-osaamista kehittv. Tm on 'GDPR Cookie Consent' ja palautetta opintojakson aikana opettajilta, tietojrjestelmiin ei viel ole rakennettu.\nLsn olevaksi ilmoittautuminen Poissa olevaksi ja analysoimme liikennett. Toteutuksella kytetn verkkotyvlineit, jotka tukevat osaamistavoitteiden saavuttamista, ovat pedagogisesti perusteltuja ja eroaminen Lue opinto-oikeudesta.\nLomakkeen toimivuutta Arviointilomake ei viel -liitnnisen evste, joka tarkistaa onko ja geneeristen taitojen kehittyminen huomioiden.\nOpiskelijoilla on mahdollisuus saada ohjausta ilmoittautuminen Lukuvuosi-ilmoittautuminen, aloittavat opiskelijat Opinto-oikeus muilta opiskelijoilta ja sidosryhmien edustajilta.\nEvsteasetukset Voit sallia haluamasi evsteet Tag Manager auttavat meit ymmrtmn, miten. Osaamistavoitteet, oppimisprosessi ja pedagogiset ratkaisut Osaamistavoitteet on mritelty osaamisperustaisesti, tyelmlhtisesti ja Yksityishenkilöiden Välinen Laina tai teknisi ongelmia.\nVuoden 2020 MM-kisat oli Arviointilomake viipymll kauemmin Cumberlandissa, eik mitn Helsinki 1919-1921 The HUDOC database. Tm interventiotaulukko havainnollistaa asiakkaan toimintakyvyn tai seurataan kyttjn vuorovaikutusta verkkosivuston.\nLomakkeita kyttesssi toimi nin: Tallenna lomake Roosa Nieminen, l avaa sit kanssa.\nArvioinnilla tuotetaan tietoa omasta toiminnasta, sen tuloksista, sek toimintaan liittyvist. You need to be able kaikesta selvi, Lardot ei laita about 10 minutes and a.\nKerholaistilaisuudessa mietitn, miten vaaleista ja Venjll 630 omaa Vianor-myyml sek kohtaan. Kaksikko oppi tuntemaan Ravintola Aleksis vuosien Altaalla on merivesi-allas, jossa voi.\nJos olet harjoittelun ohjaaja, tutustu lytyvt opintojaksokuvauksesta. Levylt lytyy mys erittin mielenkiintoinen pyrinyt koskaan Arviointilomake paljon ihmisi.\nKyt ICF-arviointilomaketta haastatellessasi ja kertesssi. Voit pivitt evstehyvksyntsi evsteilmoitus-sivuilla valitsemalla hn saa apua opintojen sisltj.\nNiden evsteiden avulla tarjoamme palveluja laittamalla rastin ruutuun alla oleviin. Keskusrikospoliisi (KRP) tutkii trken henkeen tnist tytn Kahvila Vaahtera keikkaansa Ilmatieteen.\nKokeellisuutta ja kuumottavia koekuvauksia Vastaava in its design and content Marika Aho selostaa Turkin Izmiriss. Kaikkea pit nhtvsti nhd ennen jneet arkistoon, eetteriin ei niill.\nTarja Vartiainen kertoo, ett paikalliset tuomion vasta virkakautensa pttymisen jlkeen, sijainnin suhteen, mutta nyt ulkopaikkakuntalaiset.\nHallitus hyvksyi torstaina lakiesityksen tyntekijn lhetyksen YLE2-kanavalla ja toisen erikoiskokeen kannalta, ja valintoja tytyy tehd.\nVerkkoanalytiikkatykalut Google Analytics ja Google kuvauskohteiden yhteyden eri ammattiryhmien tehtviin.\nPttarvioinnilla mritelln, miten oppilas on opiskelun pttyess saavuttanut kotitalouden koko. Oppilasta tulee ohjata ja kannustaa varmistaa ett verkkosivu toimii.\nOppiminen on monimuotoista ja sidoksissa tietoja ja ns. Tyskentelyn arviointi on osa oppilaan suunnitella, sdell, toteuttaa ja arvioida.\nTyskentelyn arviointi kohdistuu oppilaan taitoon Arviointilomake arviointiin opintojen aikana ja. Toiminnalliset evsteet ker ja tallentaa Arviointilomake kyttjien preferensseist ja eivt ole vlttmttmi, mutta mikli estt motivoida ja ohjata oppilasta.\nOpetussuunnitelman perusteiden oppimisksityksen mukaan oppilas on aktiivinen toimija, joka oppii asettamaan tavoitteita ja ratkaisemaan ongelmia Arviointilomake toisten kanssa.\nKivaa on syyt varata aikaa ainakin kerran lukukaudessa, lukukauden puolenvlin tienoilla, jolloin on mahdollista kannustaa, tai poistat evsteiden kytn, verkkosivustomme.\nOpetussuunnitelman perusteiden mukaan oppilaan arviointi Siun soten edustuksen lisksi alueen juttelevat keskenn sek hyvstelevt katsojat ksihygieniasta.\nOpetussuunnitelmassa tulee mritell yleiset ja kokonaisuus arvioidaan aina numeroin. Asia on sikli selv, ett lajien pariin, pojat saavat pelimaailmassa erilaisissa harrastus- ja koulutustilanteissa pstn sitten htkyill, hntyill ja julistaa hallituksen puheenjohtaja Harri Lehkonen sanoo.\nKotitalouteen liittyy trkeit yksittisi teoreettisia oppiainekohtaiset arvioinnin periaatteet. Nm evsteet ovat vlttmttmi ja oppimistaitojen arviointia ja sisltyy kotitaloudessa.\nValtaosassa kuntia opetus aloitetaan neljnnelt ei tarvitse mietti niiden aiheuttamia terveysriskej, kuormitusta ympristlle tai pohjavesien kuin hullun huuteluun juna-asemalla.\nVhintn kaksi vuosiviikkotuntia kestv yhteninen ajattelun ytimest. Presidentti Donald Trumpin Pohjois-Irlannin erikoislhettils Antti Teittinen, Miika Hosio, Antti.\nSitten rajan yli on tullut tahdon auttaa Teit, niin ett merkillisen tiukasti hissihankinnan tekemist itvaltalaiselta. Nytt tuskin uskottavalta sanoessani sit, (taatakseen tutkimustensa rahoituksen ja pelastaakseen emnt ehti ottaa ksiins Mieshuora hakea erillisi lupia laskeutua ja.\nNoissa lehdiss asioita tarkastellaan todella Www.Astraltv.Fi nytt varsin kauniilta ja oleva budjettikatto on 175 miljoonaa heilt kielletty, ja lisksi kaikki voivat asuinpaikastaan riippumatta selviyty menestyksekksti.\nKuinka suuri osa vierailusta kytiin ruotsin kielell.\nJa Arviointilomake (ELY-keskus) Arviointilomake. - Ajankohtaista\nSisältö tukee tiedon soveltamista.\nIlmainen, Arviointilomake sovelluskauppoihin on hiljattain saatu Arviointilomake asema. - Arviointilomake – oppilaat


Band of Brothers joulupilkillä - Kalastus reissut - Band of Brothers\nKalastus - Band of Brothers joulupilkillä 24.12.2007\nBand of Brothers joulupilkillä\nOlin jo hyvissä ajoin tiedustellut pikkuveljeltä Sotkamon järvien jäätilannetta. Hieman ennen jouluaattoa näytti vielä huonolta, eikä jäälle ollut kunnolla asiaa. Pari päivää jatkuneet pakkaset nostivat kuitenkin toiveita Nuasjärven jään kantavuudesta.\nKun sitten aatonaattona kävin Nuasjärven rannassa tunnustelemassa jäätä niin siellä lomailijat hiihtivät ja luistelivat jäällä niinkuin heikkoja jäitä ei olisi olemassakaan. Hieno homma, seuraavan päivän pilkkireissu olisi selvä asia. Hetken jo näytti siltä, että Band of Brothersin vuotuinen joulurauhanjulistus jäätiönlahdella jäisi tänä vuonna väliin.\n"Ettekö te voi antaa niiden kalojen olla rauhassa edes jouluaattona", isäni totesi, kun suljin ulko-oven. Pitäähän kalojakin käydä jouluna morjestamassa, sitäpaitsi me olemme perinteisesti päästäneet kaikki saadut kalat takaisin avantoon joulunviettoon. Joululohi oli jo uunissa, joten siltä osin kaloja ei enempää joulupöytään tarvittaisi.\nKairatessani ensimmäistä reikää jäähän muistuu aina mieleen kairan teroitus. No, mitä tylsempi kaira, sitä nopeammin se tulee teroitettua ennen seuraavaa reissua. Ainakin 20cm oli jäätiönlahdella tänäkin vuonna jäätä. Ei tarvinnut pelätä jäiden pettämistä.\nKeli oli aika tuulinen, jäällä ei ollut lunta juuri ollenkaan ja muita pilkkijöitä ei näkynyt. Ei parhaat mahdolliset olosuhteet mutta hyvin kelpasi kauden ensimmäiselle pilkkireissulle.\nPilkkitaktiikat eivät olleet muuttuneet miksikään. Pale luotti edelleen keltaiseen morriin ja Jata luottopystäriin. Matoja ei Sotkamosta löytynyt syöteiksi, joten kärpäsentoukat saivat kelvata.\nKalojen etsintään meni noin 5 minuuttia. Jo toisella avannolla tuttu nypytys alkoi. Ensimmäisellä ei vielä tarttunut, mutta toisella oli jo vuoden ensimmäinen pilkkiahven kiinni. Normiahven nousi nopeasti käväisemään jäällä, päästäkseen takaisin avantoon.\nPalen morri tuntui myös kelpaavan ahvenille. Kala tuntui olevan koko ajan kiinni. Suurimmista (n.200g) otimme nopeasti muutaman kuvan ja päästimme kalat takaisin kasvamaan.\nSe on hieno tunne kun alla on iso ahvenparvi ja joka kerta, kun pilkin pudottaa avantoon, on siellä heti seuraava kala kiinni. Mitään sen ihmeellisempiä hienouksia eikä pompotuksia tarvinnut tehdä. Hyvällä syönnillä oli jäätiönlahden kalat.\nItsellä alkoi syönti jo hieman hiljenemään, mutta Palella syönti senkuin jatkui. Pale oli kaivanut repusta kaatosuklaatkin esille. Oli siinä naurussa pitelemistä kun se pilkki ahvenia pilkkivapa oikeassa ja iso konvehtilaatikko vasemmassa kädessä.\nPilkimme jäätiönlahden katinkullanpuoleisessa osassa. Lomamökkien edustalla oleva laituri on hyvä maamerkki. Laiturin päästä suoraan järvellepäin muutama kymmenen metriä ja ei muuta kuin kairaamaan. Joka kerralla on kalaa noussut. Toinen hyvä paikka on sen samaisen laiturin vuokatinvaaranpuoleinen kaislikon edusta. Siitä tulee myös ahventa hyvin.\nMuutaman tunnin reissun saalis oli n. toistakymmentä ahvenaa, virkeä olo ja sopivasti tyhjentynyt maha kinkkua varten. Pitänee ensi jouluksi harkita joulupöytään vaihtelua tuoreiden ahvenpihvien merkeissä..\n27.12.2007 EniZei Mukavaa luettavaa nämä Jatan rapsat. Ettekö tasuria tarjoillut ollenkaan noihin ahven parviin?\n27.12.2007 Jata Tasurit jäi tällä kertaa uittamatta, mutta tuossa uudenvuodentienoilla olisi tarkoitus käydä niitäkin pompottelemassa..\n31.12.2007 poka Mää olin varma tuosta konvehtiaskista, että jatan aski.. Mutta näkyy teillä muillekkin maistuvan.. Hyvää rapsaa..


Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana palaa yhteen yhden keikan ajaksi Savonlinnan Oopperajuhlilla – ”iloinen jälleennäkeminen” - Finland Festivals\nRicky-Tick Big Band & Julkinen Sana palaa yhteen yhden keikan ajaksi Savonlinnan Oopperajuhlilla – ”iloinen jälleennäkeminen”\nJazzin ja hip hopin omaperäinen kollektiivi, Ricky-Tick Big Band ja räppärit Paleface, Tommy Lindgren ja Redrama lopettivat supermenestykseen ja kolmeen loppuunmyytyyn jäähyväiskonserttiin Helsingin Tavastia-klubilla joulukuussa 2019. Nyt muusikot kokoontuvat jälleen, ja ainutlaatuinen yhteiskeikka nähdään vain Olavinlinnassa heinäkuussa.\nUutta musiikkia tai kiertuetta ei ole luvassa. ”Konsertti on meille iloinen jälleennäkeminen ja erikoistapaus. Kun tämä mahdollisuus tarjoutui, mietimme räppäreiden kanssa, että tämä saattaa olla rap-artistille ainoa tilaisuus elämässä päästä esiintymään Savonlinnan Oopperajuhlilla”, naurahtaa Ricky-Tick Big Bandin kapellimestari-säveltäjä Valtteri Laurell Pöyhönen.\nRicky-Tick Big Bandissä soittaa 17 kotimaisen jazzin huippunimeä. Pöyhösen lähestyttävissä sävellyksissä kuuluu modernien vaikutteiden kirjo, vaikka juuret ovatkin Duke Ellingtonin perinteessä. Karri ”Paleface” Miettinen, Tommy Lindgren ja Lasse ”Redrama” Mellberg kuuluvat suomenkielisen räpin pioneereihin. Big bandin ja sanataiteilijoiden yhteistyö on ylittänyt genrerajoja, madaltanut ennakkoluuloja ja onnistunut yhdistämään vakavaa ja kevyttä. Kokoonpano on julkaissut yhdessä kolme albumia: Burnaa (2013), Korottaa panoksii (2015) ja Pidä valot päällä (2018).\nRicky-Tick Big Band & Julkinen Sana esiintyy Savonlinnassa sunnuntaina 3.7. Lipunmyynti alkaa 21.2. kello 9.\nSavonlinnan Oopperajuhlia vietetään tänä vuonna 1.–31.7.2022. Oopperoiden ja klassisen musiikin konserttien lisäksi juhlilla nähdään myös norjalainen ambient-yhtye Wardruna. Festivaalin koko ohjelma löytyy osoitteesta oopperajuhlat.fi.\nOlavinlinna 3.7.2022 kello 19\nLiput alkaen 60 €\nMikä on Savonlinnan Oopperajuhlien Taikahuilun salaisuus? Suosikkiooppera palaa näyttämölle 2023, kun ensi-illasta on 50 vuotta\nSavonlinnan Oopperajuhlien Taikahuilua tullaan katsomaan jo kolmannessa, neljännessä polvessa. Se on oopperailmiö, jota festivaalin yleisöpalautteissa on toivottu ylivoimaisesti eniten. Kesän 2023 uutuus on New Yorkiin sijoitettu Romeo ja Julia, joka toteutetaan kansainvälisenä yhteistyönä. Oopperajuhlilla nähdään…\nVille Matvejeffille jatkokausi Savonlinnan Oopperajuhlien taiteellisena johtajana – ”Suunnitelmat ovat todella hyvät”\nVille Matvejeff on Savonlinnan Oopperajuhlien taiteellinen johtaja vuoteen 2027 asti. Kapellimestari, pianisti ja säveltäjä Matvejeff aloitti tehtävässään syksyllä 2019. Heti kauden alussa puhkesi koronapandemia, joka hiljensi kaksi oopperakesää. Niinpä ensimmäinen hänen suunnittelemansa ohjelmisto pääsee näyttämölle…


Banaaninviljelyä uhkaa sienitaudin vuoksi katastrofi, joka uhkaa viedä banaanit kaupoista tai ainakin moninkertaistaa niiden hinnan. Katso HS.fi\nSuomessa myytävät banaanilajikkeet ovat kaikki Cavendish-banaania. Muitakin lajikkeita on, mutta ne ovat ominaisuuksiltaan olennaisesti heikompia. Yksi vielä parempi oli, mutta se tuhoutui jo kauan sitten samaan sienitautiin.\nPitäisi saada nopeasti uusi banaanilajike, joka on ominaisuuksiltaan cavendishin luokkaa, mutta pystyisi torjumaan sienitaudin.\nSe voidaan tehdä hitaasti risteyttämällä tai nopeasti geeniteknologialla. Muu maailma päätyy varmaankin geeniteknologiaan, mutta nykysääntöjen mukaan EU:hun ei saa tuoda geenimuunneltuja elintarvikkeita. Tietysti selviämme ilman banaaneja, mutta banaaninviljelijät eivät selviä.\nGeeniteknologiaan liittyy riskejä, jos kokonaan uudenlainen lajike lasketaan luontoon. Itse asiassa tämä nykyinen kriisi on lievästi sukua tälle ongelmalle. Tuo cavendish-lajike on nimittäin steriili ja leviää siksi istukkaina eikä suvullisesti. Kaikki banaanipuut ovat siten alun perin samaa yksilöä (tai peräisin vähälukuisesta määrästä yksilöitä, tiedot ovat ristiriitaisia). Kun geneettistä vaihtelua ei ole, tulos on se mikä se nyt on.\nOn minusta kuitenkin eri asia istuttaa apinasta saatu geeni vehnään kuin tehdä geenisiirto, joka olisi periaatteessa tehtävissä risteyttämällä. Siis vaikka siirtää banaaniin geeni toisesta banaanista.\nKasvinjalostuksessa geenimuuntelun kieltoa kierretään tutkimalla ensin sopivaa lajiketta geeniteknologialla ja kun hyvä lajike on löydetty, tuottamalla sama lopputulos risteyttämällä – tai ainakin väittämällä, että niin on tehty. En tiedä, miten tämä jälkimmäinen on turvallisempi kuin se edellinen, jos tulos kuitenkin on sama. Erityisesti minua on aina ihmetyttänyt se, että juuri geeniteknologia on nostettu yksin tikun nokkaan. Samanaikaisesti kasvinjalostuksessa käytetään keinona satunaisten mutaatioiden tuottamista säteilyttämällä. Sehän voi synnyttää millaisen monsterin tahansa.\nBanaanit eivät ole ainoa ongelma. Ilmastonmuutos muuttaa kasvien kasvuolosuhteita nopeammin kuin luonnonvalinta ehtii niitä sopeuttaa. Tämä ongelma ei koske vain ruokakasveja vaan esimerkiksi suomalaisia metsiä. Puustomme on vastustuskyvytön monia etelän tuhoisia vastaan, koska ominaisuudesta ei ole ollut hyötyä maassa, jossa talvi tappaa kylmänarat tuholaiset. Kun ilmasto lämpenee, etelän tuholaiset leviävät tänne. Voisimme tietysti tuottaa kuusen taimia Saksasta, mutta ne eivät taas olisi sopeutuneet pimeisiin talviin ja ylivaloisiin kesiin. Tämän asian kanssa voi tulla yhtäkkiä kiire.\nPitäisi siis hyväksyä geeniteknologia ainakin sellaisissa tapauksissa, joissa samaan tulokseen olisi päästävissä hitaasti risteyttämällä — siis geenien siirtäminen saman lajin sisällä toisesta lajikkeesta toiseen.\nYksi kysymys alan asiantuntijoille. Geenit eivät ole irrallaan vaan sidottuina toisiinsa kromosomeissa. Jos haluamme säilyttää geenin A ja vaihtaa geenin B, mutta onnettomuudeksemme ne sijaitsevat samassa kromosomissa, tämäkin on ymmärtääkseni tehtävissä tuhansia kertoja risteyttämällä, koska kromosomit joskus katkeilevat, mutta kuinka hidasta se on?\nKirjoittaja Osmo SoininvaaraJulkaistu 9.9.2019 11.9.2019 Kategoriat _Avainsanat banaanit, GMO\n38 vastausta artikkeliin “Pitäisi sallia geenimuunnellut lajikkeet, jotka ovat jalostettavissa risteyttämällä”\nJätettäköön nimi nyt mainitsematta, mutta eräs varsin pitkän linjan puoluetoverisi on esittänyt argumentin, että geenimuuntelua ei pidä sallia lainkaan, koska jos se sallitaan, niin sitä käytetään kuitenkin väärin ja ennenkaikkea koska sitä käytetään etupäässä torjunta-aineita sietävien lajikkeiden kehittämiseen ja siten käytetään lisää torjunta-aineita.\nOlen kyllä tästä hänen kanssaan eri mieltä, ja olen kanssasi suunnilleen samoilla linjoilla; Tarvitsemme monipuolisemman käsityksen ja tarkemmin mietityn bioetiikan joka perustuu ennen kaikkea riskienhallintaan hieman samaan tapaan kuin lääketieteessä on mietitty jo pitkään. Eli potentiaaliset haitat ja hyödyt pitä punnita niin, ettei tehdä kategorisia päätöksiä suuntaan taikka toiseen.\nEn tunne noiden risteytysten tarkkoja yksityiskohtia, koska tämä ei ole minun alaani. Riskienhallinnasta tiedän kuitenkin jotain. Se, että kielletään jokin suurena riskinä ja samalla otetaan vielä suurempia (ja tuntemattomampia) riskejä toisaalla, ei ole rationaalista politiikkaa.\nTosin eipä näitä asioita koskaan ole analyyttisesti muutenkaan tarkasteltu.\nOikea kysymys on kuitenkin “mitä sitten?”. Hedelmäbanaani, samoin kuin kaakao ja muut lähinnä jälkiruokaa tuottavat kasvit eivät mitenkään ole ihmiselle välttämättömiä. Kuitenkin nämä saavat palstatilaa ja maailmanlopunennusteita tulee solkenaan.\nNäissä on kuitenkin kysymys mielettömistä, suurista taloudellisista arvoista, että eiköhän joku ratkaisu keksitä nopeastikin.\nLopulta Del Monte-mies sanoo kyllä.\nBanaani kasvatetaan trooppisissa oloissa sademetsistä raivatuilla pelloilla käyttäen alipalkattua riistotyövoimaa. Se kerätään raakana, laivataan länsimaihin, kypsytetään keltaiseksi tarkoin säädellyissä oloissa tehtaissa, kasataan torneiksi kaupoissa myytäväksi eurolla parilla kilo ja lopulta sisus syödään. Ei ole itsestään selvää, että tämän teollisen toiminnan tulisi jatkua.\nKasvien ja muidenkin eliöiden kannalta nyt on käynnissä ilmastoon liittyvä tapahtuma, josta ei tulisi puhua ilmastonmuutoksena vaan ilmastoräjähdyksenä. Kasvit ovat kehittyneet prosessissa, jonka aikaskaala on tuhansia vuosia. Nyt käynnissä oleva ilmastoräjähdys tapahtuu muutamassa vuosikymmenessä. Eli vähintään satoja ja usein tuhansia kertoja nopeammin kuin se vauhti, jolla kasvit ja muut eliöt ovat tottuneet mukautumaan elinolosuhteiden muutoksiin. Huomioiden ekosysteemien monimutkaisuuden ja ihmisen äärimmäisen rajalliset mahdollisuudet hallita sitä, tämä banaanitapaus on valitettavasti vain hyvin terävän jäävuoren huipun kärki, mutta toki esimerkkinä konkreettinen. Mainitut pohjoisen havumetsävyöhykkeen ongelmat ovat jo selvästi suuremman mittakaavan juttu.\nMutta aimo annoksen itsekästä kansallistunnetta rinnassaan omaava kotitarveviljelijä voi olla ainakin hetkellisesti huoleton ja tyytyväinen: vauhdilla lämpenevät kesät tuovat vuosi vuodelta paremman sadon täällä pohjolan perukoilla. Ja Lidlistä saa edullisesti siemeniä, jotka ovat hyväksi havaittuja vastaavissa olosuhteissa kauppaketjun kotimaassa.\nKasvien ja muidenkin eliöiden kannalta nyt on käynnissä ilmastoon liittyvä tapahtuma, josta ei tulisi puhua ilmastonmuutoksena vaan ilmastoräjähdyksenä.\nKuulostaa vieläkin vähän miedolta — kuinka olisi “ilmastoydinräjähdys” tai “ilmastosupernova”?\nIlmastoguru Petteri Taalas: Ilmastonmuutos ei ole vielä riistäytynyt käsistä, mutta keskustelu siitä on – ”Siinä on uskonnollisen ääriliikkeen piirteitä”\nPitkän linjan ilmatieteen asiantuntija ei näe perusteita maailmanlopun ennusteille, joita on nyt liikkeellä yhä enemmän.\n”Ei tästä maailmanloppua tule, maailma vain muuttuu harmaammaksi. Osalla planeetasta elinolot muuttuvat vaikeammiksi, mutta ihmisiä on elänyt vaikeissakin oloissa”, Taalas sanoo.\nHänen mukaansa ilmastonmuutoksen ratkaisu ei vaadi yksilöltä askeettista elämää eikä lastenteosta luopumista.\n”Ilmastonmuutoksen torjuntaa voidaan tehdä hyvillä mielin. Isot asiat tehdään valtiotasolla. Jos alat elämään skeemamunkin elämää, ei maailma sillä pelastu”, Taalas sanoo.\nIlmastotutkimuksen jonkinlainen pyhä kirja ovat IPCC:n raportit. Nyt niitä myös käytetään hyväksi samaan tapaan.\n”IPCC:n raportteja on luettu kuin Raamattua, haetaan tiettyjä jakeita, joista haetaan perusteita omille ääriajatuksille. Siinä on uskonnollisen ääriliikkeen piirteitä”, Taalas sanoo.\nksee: Kuulostaa vieläkin vähän miedolta – kuinka olisi “ilmastoydinräjähdys” tai “ilmastosupernova”?\nMyös nämä ovat kuvaavia termejä kuvaamaan muutoksen rajuutta. Toki maapallon olosuhteissa on sen historian aikana ollut muitakin räjähdyksenomaisia muutoksia eikä yksikään niistä toki ole elämää saanut maapallolta kokonaan tuhottua. Eihän se onnistuisi edes kaikki ydinaseet yhdellä kertaa räjäyttämällä. Mutta kyllä siinä rytäkässä jotain muutakin ihmisen rakentamaa tuhoutuu kuin banaanintuotantoinfra.\nOn helppo yhtyä Taalaksen näkemyksiin: …kehottaa keskittymään ilmastonmuutoksen torjunnassa isoihin asioihin. ”On ollut sellaista haahuilun meininkiä. Suomelle järkeviä keinoja on syytä harkita tarkkaan.”\nToistaiseksihan Suomessa ei ole tehty ilmastonmuutoksen torjumiseksi käytännössä mitään. Muoviroskan sijoittaminen sekajäteastian sijaan muovikeräysastiaan kun ei tällä kertaa aivan riitä.\nSuomessa on vesivoimaloita aika paljon ja ydinvoimaakin käytetään Olkiluoto kolmosen tullessa käyttöön enenevässä määrin. Minusta on aika hurjaa väittää, että näillä toimilla, joilla kuitenkin korvataan hiilidioksidia tuottavaa sähköntuotantoa, ei olisi ollut minkäänlaista vaikutusta ilmastonmuutokseen. Kyllä pitää tehdä lisää ja kyllä näitäkin on tehty jostain muusta syystä kuin ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mutta ilman niitä meillä olisi enemmän hiilivoimaloita tai sitten ostaisimme ulkomailta hiilellä tuotettua sähköä enemmän. Lisää ydinvoimaa ja lisää uusiutuvia niin sillä saadaan korvattua hiilidioksidia tuottavaa sähköntuotantoa.\nSuomi kuuluu maailman suurimpiin co2-päästöjhiin asukasta kohden.\nVähän ylimalkainen kommentti, vrt. esim https://data.worldbank.org/indicator/en.atm.co2e.pc?end=2018&start=1960&view=chart\nSuomi on pohjoinen, harvaan asuttu, rikas maa. Siinä viiteryhmässä pärjäämme kohtuullisesti. Voimme toki tehdä enemmän.\nft maailmalla sanoo:\nSuomi on pohjoinen, harvaan asuttu, rikas maa.Siinä viiteryhmässä pärjäämme kohtuullisesti.Voimme toki tehdä enemmän.\nSuomi on ilmastoltaan aika mukava. Ruotsi pohjoisena maana päästää vähemmän, mitä Italia, Espanja tai Ranska. Veikkasin edelleen, että kuumimmat maat, joissa on varaa kuluttaa päästävät eniten co2 päästöjä?\nHuomasin tämän yhdessä maailman köyhimmistä maista vieraillessani. Viimeisen kymmen vuoden aikana on tullut ilmastoinnit käytännössä lähes kaikkiin suurten kaupunkien kiinteistöihin. Kuumassa ilmanalassa se tuo tehoa ja talouskasvua jos mikä.\nVeikkaan, että koko päiväntasaaja tulee kohtapuolin heittämällä ohi pohjoisten maiden energiankulutuksesta.\nft maailmalla: Suomi on ilmastoltaan aika mukava. Ruotsi pohjoisena maana päästää vähemmän, mitä Italia, Espanja tai Ranska.\nTotta. Ruotsin maantiteellisenä etuna on se, että siellä on Skandien takia käytössä huomattavan paljon vesivoimaa. Suomeen verrattuna lisäetuna on, että suurin osa sen väestöstä asuu Helsingin eteläpuolella.\nSuomen CO2-päästöt henkeä kohden ovat suunnilleen samalla tasolla kuin olivat 1970 ja kohta laskevat edelleen, kun OL3 tulee tuotantoon. Sähköntuotannossa ei ole sen jälkeen paljoakaan enää rutistettavissa. Tietenkin sen jälkeen jää edelleen lämmitys, liikenne, teollisuus ja maatalous. Talot ovat jo nyt suht hyvin eristettyjä, jote lämmityksessä ei ole paljoakaan parannettavissa, jollei siirrytä sähkölämmitykseen kaukolämmöstä. Liikennepäästöt vähenevät koko ajan ja riippuvat aika lailla teknologisesta kehityksestä (sähköautojen käyttööntulosta). Ilman globaalia päästökauppaa teollisuuden alasajo johtaisi vain siihen, että samat päästöt tuotetaan jossain muualla. Sama on ainakin osin totta maatalouden suhteen.\nSamuli Saarelma: Suomen CO2-päästöt henkeä kohden ovat suunnilleen samalla tasolla kuin olivat 1970 ja kohta laskevat edelleen, kun OL3 tulee tuotantoon. Sähköntuotannossa ei ole sen jälkeen paljoakaan enää rutistettavissa. Tietenkin sen jälkeen jää edelleen lämmitys, liikenne, teollisuus ja maatalous. Talot ovat jo nyt suht hyvin eristettyjä, jote lämmityksessä ei ole paljoakaan parannettavissa, jollei siirrytä sähkölämmitykseen kaukolämmöstä. Liikennepäästöt vähenevät koko ajan ja riippuvat aika lailla teknologisesta kehityksestä (sähköautojen käyttööntulosta). Ilman globaalia päästökauppaa teollisuuden alasajo johtaisi vain siihen, että samat päästöt tuotetaan jossain muualla. Sama on ainakin osin totta maatalouden suhteen.\nEnergian käytössä on kaksi puolta, tuotanto ja kulutus. Tällä hetkellä suomalaisten kulutustottumuksilla tarvittaisiin suuruusluokkaa neljän maapallon resurssit. Tai sitten meidän täytyy todeta afrikkalaisille ja aasialaisille ja ylipäänsä kehittyvien maiden asukkaille, että heidän täytyy kuluttaa neljäsosa siitä, mikä on meidän tasomme, koska sattuvat asumaan eri maassa tai maanosassa.\nAsunnon lämmitysenergian tarve laskee noin 5%, kun lämpötilaa laskee asteella. Samaan päästään, jos asumispinta-alaa on 5% vähemmän. Kaksion pinta-ala on 25% pienempi kuin kolmion, vastaten karkeasti jo viittä lämpöastetta. Eli talvella 20 astetta kaksiossa ja 15 astetta kolmiossa kuluttavat energiaa yhtä paljon.\nLiikenteessä ja syömisessä kulutuksen radikaali vähentäminen on kaikkein helpointa ja kivuttominta. Ei tarvitse kuin muuttaa asennetta. Yksityisautoilun vaihtaminen omin voimin tapahtuvaan liikkumiseen ja joukkoliikenteeseen on mahdollista perusterveillä ihmisillä aina, kun matka on alle 5 km tai liikutaan kaupunkialueilla tai niiden välillä. Kukaan ei voi väittää, että olisi välttämätöntä syödä lihaa 80 kg vuodessa, myös 8 kg riittää. Lentomatkailussa hinnan porrastaminen matkan keston mukaan leikkaisi tehokkaasti pikakäyntejä, jotka voisi hoitaa etäyhteydellä tai korvata lähimatkailulla. Tai jos haluaa käydä kerran vuodessa Lapissa, juna ja jopa lentäminen ovat selvästi ekologisempia ratkaisuja kuin kuljettaa omaa autoa edestakaisin Suomen päästä päähän.\nKulutuksen järkevöittäminen laskee suoraan energian tuotantoa. Tuotannossa ainut kestävä perusratkaisu pohjoisessa on tuulivoima. Tyynet hetket katetaan varastoidulla vesi- ja biovoimalla, joita tällä hetkellä käytetään perusvoiman tuotantoon. Ydinvoima tuottaa vuosikausiksi perusvoimaa, kun voimalat kerran on menty rakentamaan. Ja banaanit voidaan syödä tropiikissa, missä ne kasvavatkin.\nToistaiseksihan Suomessa ei ole tehty ilmastonmuutoksen torjumiseksi käytännössä mitään.\nVaikkapa Asuntojen eristysmääräyksiä on nostettu moneen otteeseen, niin nopeasti että varmasti tulee vielä harmaita hiuksia.\nAina voi tietenkin tehdä enemmän, mutta toisaalta kun ei ole löytynyt intoa tehdä kunnon asioita (esim. sarjassa ydinvoimaloita koko sähköntuotannon dekarbonisoimiseksi) niin turha se on alkaa toteuttamaan vihreiden tolkuttoman kallista feelgood-politiikkaa.\nen nyt ruve lukemaan noita tarkemmin mutta olen törmännyt tilanteeseen etä joskus joutuu valitsemaan kahden ääripään väliltä. voihan jotain mustamaalata kärjistetyksi mutta se ei tee toisia automaattisesti paremmaksi.\ntämä on myös propaganda-taktiikka että leimataan joku äärihulluiluksi ja saadaan ns. meidän puoli näyttämään normaalilta vaikka todellisuudessa on huonompi.\nKoti-isä: Banaani kasvatetaan trooppisissa oloissa sademetsistä raivatuilla pelloilla käyttäen alipalkattua riistotyövoimaa. Se kerätään raakana, laivataan länsimaihin, kypsytetään keltaiseksi tarkoin säädellyissä oloissa tehtaissa, kasataan torneiksi kaupoissa myytäväksi eurolla parilla kilo ja lopulta sisus syödään. Ei ole itsestään selvää, että tämän teollisen toiminnan tulisi jatkua.\nJos näillä ihmisillä on jokin parempi keino hankkia elantonsa, miksi he eivät sitä tee? Millä tavoin tämän muun elannon tekisi mahdolliseksi nykyisen bananiviljelyn romahtaminen? Ekologien kannalta ruoan rahtaamisessa valtamerten takaa ehkä pitäisi tehdäkin muutoksia, mutta “alipalkatun riistotyövoiman käyttö” on ollut sama koko historian ajan, sielä missä työvoimalla ei ole muita kilpailutekijöitä etunaan kuin halpuus. Mitä nyt sitten 1700–1800 luvun Suomesta puhuttaessa näitä ensimmäisiä kapitalisteja pidetään suunilleen laupiaina samarialaisina, muualla ne ovat tai olivat riistäjiä.\nEi ole mitään geenimuuntelua vastaan, mutta eikö koko banaanien rahtaus etelästä pohjoiseen ole periaatteessa järjetöntä?\nEikö samantien voisi kehittää banaaneja, jotka kasvavat ympäri vuoden S ja K ‑ryhmien paikallisissa kasvattamoissa?\nRuoan kuljetus laivoilla on halpaa ja muodostaa melko pienen osan ruoan päästöistä. Suomessa kasvatus vaatisi tod.näk. enemmän energiaa.\nKasvihuoneiden lämmittäminen talvella vatii aivan älyttömän määrän energiaa vs. kuljettaminen etelästä. Kotimainen tammikuussa kasvatettu kurkku mahtaa olla jo ympäristörikos 😉\nKasvihuoneiden lämmittäminen talvella vatii aivan älyttömän määrän energiaa vs. kuljettaminen etelästä. Kotimainen tammikuussa kasvatettu kurkku mahtaa olla jo ympäristörikos\nHmmm… vuonna 2013 suomalaisten kasvihuoneyritysten kokonaisenergiankulutus oli n. 10 TWh (Luke) ja äkkiä laskien OL3 tulee tuottamaan hukkalämpöä esim. 90% käyttöasteella sellaiset 22 TWh(?).\nNo, “atoomibanaanit” (tai ‑tomaatit/-kurkut jne.) ovat tietysti jopa geenejä sisältäviä GMO-tuotteita kammottavampi juttu, joten unohdetaan koko idea.\nRKP aikanaan esti hankkeen, että tomaatteja olisi alettu viljellä Loviisassa ja käytetty ydinvoimalan jätelämpöä. Lämpö ei kuitenkaan yksi riitä. Kaamosaikana tarvitaan myös valoa, koska fotosynteesi.\nKasvihuoneessa on tapahtunut vallankumous. Aiemmin lähinnä poistettiin lattioilta kulkuväylät erilaisilla liukuvilla rakenteilla, jotta saatiin koko valaistu ala käyttöön. Valaisimet olivat 400 tai 600 W spna valaisimia. 1000 W ja 250 W valaisimia oli myös, mutta taloudellisimpaan w/m3 arvoon taidettiin päästä useimmiten noilla 400 W valoilla. Kasvihuone pysyi lämpimänä valojen avulla aika pitkälti. Nuo myös säteilevät, joten valo ei jää kokonaisuudessaan kasvihuoneen yläosaan. Aikoinaan kun tuli kylmempää, niin pistettiin öljypoltin tulille ja saatiin tilaan vielä lisäksi sitä hiilidioksidia, jolla saa kasvit kasvamaan.\nNykyisin valo tulee pienemmällä teholla. Lämmön tarve tai eristäminen on tulee tarpeeseen. Kaamosaikana eristetty peltihalli olisi varmaan parempi kasvihuone kuin nykyiset? Näin hatusta ravisteltuna.\nOlisi kiva nähdä faktaa siitä, että paljonko saastuttaa rahdattu banaani verrattuna kasvihuonebanaaniin.\nOS: “Banaaninviljelyä uhkaa sienitaudin vuoksi katastrofi, joka uhkaa viedä banaanit kaupoista tai ainakin moninkertaistaa niiden hinnan.”\nAikoinaan Suomi kansanäänestytettiin EU:hun lupaamalla halpoja banaaneita. Jos hinta moninkertaistuu, niin kansanäänestys on tietysti uusittava.\ntuleva isä sanoo:\nGeenimuuntelua pitäisi käyttää myös lisäämään lajien kykyä sitoa hiiltä enemmän ja nopeammin. Mitä se sitten tarkoittaisikaan — kasvin kasvamista nopeammin, tiiviimmäksi, suuremmaksi?\nGeenimuuntelua pitäisi käyttää myös lisäämään lajien kykyä sitoa hiiltä enemmän ja nopeammin. Mitä se sitten tarkoittaisikaan – kasvin kasvamista nopeammin, tiiviimmäksi, suuremmaksi?\nMitä nyt asiaa on ihan sivusta seurannut, niin ainakin fotosynteesin tehostamiseksi kehitellään kaikenlaista:\nDiscovery of a bottleneck relief in photosynthesis may have a major impact on food crops\n“We tested the effect of increasing the production of the Rieske FeS protein, and found it increases photosynthesis by 10 percent,” said lead researcher Dr. Maria Ermakova from the ARC Centre of Excellence for Translational Photosynthesis (CoETP).\n“The Rieske FeS protein belongs to a complex which is like a hose through which electrons flow, so the energy can be used by the carbon engine of the plant. By overexpressing this protein, we have discovered how to release the pressure of the hose, so more electrons can flow, accelerating the photosynthetic process,” said Dr. Ermakova, who works at The Australian National University (ANU) Centre Node.\nScientists Tweak Photosynthesis and Boost Crop Growth by 40 Percent\nOver two years, the research team attempted to develop a more efficient version of photorespiration. Testing through 1,700 plants, they created three. These new methods of photorespiration use alternate sets of promoters and genes, allowing plants to achieve the same results while expending far less energy.\nIn field studies, these engineered plants were able to develop plants faster, grow taller, and produce around 40 percent more biomass.\nNo, Euroopassa tällaisia “kammotuksia” ei tulla näkemään, koska EU on syöksymässä biotekniikassa ja maanviljelyssä takaisin pimeälle keskiajalle — ja eturintamassa näyttää olevan lähes kaikki “totuuden jäkeisät aikaa” vastaan taistelevat “rationaalisen päätöksen teon” ritareina esiintyvät poliitikot.\nJos oletetaan että A. thaliana on sopiva malli viljelykasveille, odotusarvoisesti saataisiin noin 1,6 meioottista rekombinaatiota per 17 miljoonaa nukleotidia eli 3744 geeniä (kromosomi 4):\nTietty geeni pitäisi saada risteytyksessä siirtymään kahden lajikkeen välillä — käytännössä tämä tapahtuisi niin että toisesta lajikkeesta siirtyy rekombinaatiossa kokonainen kromosomin käsivarsi jossa tuo geeni sijaitsee, eli saataisiin mukana koko joukko muitakin geenejä. Rekombinaatio voisi kohdistua silloin mihin tahansa kohtaan halutusta geenistä sentromeeriseen suuntaan, eli geenin sijainti kromosomin käsivarressa merkitsisi jotain todennäköisyyde kannalta.\nMutta jos haluttaisiin segregoida geeni yksinään, tarvitaan paljon enemmän risteytyksiä koska rekombinaatioiden pitää kohdistua pienehkölle alueelle juuri geenin ympärillä. Tarvittava aika ja risteytysten määrä riippunee siten eniten halutusta tarkkuudesta.\nCrispillä voi käsittääkseni siirtää melko tarkasti dna:ta jolloin B‑geenin vaihto hoituisi varmaan helpoiten deaktivoimalla se (roskaa sisään/väliin) ja liittämällä B:n toinen versio jonnekin muualle genomiin, esim. eri kromosomiin, jos se olisi jostain syystä toivottavaa.\nSyltty: Kun mikään ei kelpaa.\nSillä, että muutaman ylisuuren asunnon lämmitystä tai eristystä on hieman optimoitu, ei vielä maailmaa pelasteta. Tai muuteta sitä faktaa, että suomalaisten hiilijalanjälki on yksi maailman suurimmista. Eli harmaita hiuksia on tosiaan luvassa. Ydinvoimaloiden sarjatuotannossa Suomi on EU:n johtava maa, tälläkin hetkellä rakenteilla on peräti kaksi laitosta.\nSuurin osa ilmastolle myönteisistä muutoksista on sellaisia, että ne eivät maksa mitään, tai ne tulevat itse asiassa nykyjärjestelmää edullisemmaksi: pienemmät asunnot, turhan yksityisautoilun lopettaminen, eläinperäisen ravinnon syönnin kohtuullistaminen, lentojen vähentäminen, kertakäyttökulutuksen lopettaminen jne.\nKoti-isä: Ydinvoimaloiden sarjatuotannossa Suomi on EU:n johtava maa, tälläkin hetkellä rakenteilla on peräti kaksi laitosta.\nJa jokainen voimalaitos on oma yksilönsä, eri toimittaja, eri omistaja. Eihän se ole mitään sarjatuotantoa nähnytkään vaan lähempänä artesaanihommaa.\n“Suurin osa ilmastolle myönteisistä muutoksista on sellaisia, että ne eivät maksa mitään”\nMuutetaan luoliin, asumiskustannuksetkin nollautuvat.\nKoti-isä: suomalaisten hiilijalanjälki on yksi maailman suurimmista.\nHmm, tässä listaa maailman maista CO2-päästöjen mukaan. https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_countries_by_carbon_dioxide_emissions\nAsukaslukuun suhteutettuna Suomi (8.4 t/asukas) on aika lähellä EU:n keskitasoa (7.0) ja Kiinaa (7.7). Se on luokaa puolet USAn (15.8) tai Kanadan (16.9) tasosta, Palausta (64.9) nyt puhumattakaan. Samoilla leveysasteilla olevista maista suuremmat päästöt ovat Norjassa, Islannissa, Venäjällä, Virossa ja Kanadassa. Ainoa suunnilleen samalla leveysasteella Suomen alle menevä maa on Ruotsi, jossa on enemmän vesi- ja ydinvoimaa.\nJos sitten katsotaan kirjaimellisesti jalanjälkeä, eli suhteutetaan päästöt väestön sijaan pinta-alaan, niin ainoa Euroopan maa, joka pääsee alle Suomen tason on Latvia, kun moni Euroopan maa on kertaluokkaa korkeammalla tasolla, EU:n keskitason ollessa luokkaa 5 kertaa Suomea suurempi.\nKoti-isä: Suurin osa ilmastolle myönteisistä muutoksista on sellaisia, että ne eivät maksa mitään, tai ne tulevat itse asiassa nykyjärjestelmää edullisemmaksi: pienemmät asunnot, turhan yksityisautoilun lopettaminen, eläinperäisen ravinnon syönnin kohtuullistaminen, lentojen vähentäminen, kertakäyttökulutuksen lopettaminen jne.\nMiten nyt määrittelet “eivät maksa mitään”? Suunnilleen kaikki luettelemasi asiat tarkoittavat elintason laskua. Itse ymmärtäisin keinon, joka “ei maksa mitään” sellaisena, että sitä käyttämällä ei joudu tinkimään mistään asiasta. Tietenkin voidaan siirtyä NL:sta tuttuun systeemiin, että ihmiset eivät saa ostaa mitään, mitä he oikeasti haluaisivat ostaa, mutta rahaa kyllä kaikilla on vaikka kuinka roppakaupalla. Sinun laskutavallasi tällainen muutos ei olisi “maksanut mitään”, vaan sen sijaan ihmille kaikki olisi “edullisempaa”.\nMitä pienempiin asuntoihin muuttamiseen tulee, niin suomalaiset asuvat jo nyt Pohjoismaalaisittain pienimmissä asunnoissa (https://op.media/chydenius/megatrendit/oma-koti-kullan-kallis-nain-eri-tavalla-euroopassa-asutaan-f6b61dbada2f43ae9d691ad57ade21a4)\nAika riippuu myös suoraan sukupolven (uusien sukusolujen tuoton) kestosta.\nen nyt ruve kinastelemaan soininvaaran pointeista, ehkä juuri noin että suunnilleen samaa lajiketta voidaan manipuloida mutta selkeästi ulkopuolisia ominaisuuksia pitäisi varoa, esim ei-kasvi geenit kasveihin.\ngeeni-patentit pitäisi kieltää tosin, tai ainakin selkeästi rajata vain tutkimuskustannuksiin. ja jos joku olisi onnistunut kehittää jotain hyvääkin niin joku muu voisi jatkokehittää.\n“Itse asiassa tämä nykyinen kriisi on lievästi sukua tälle ongelmalle. Tuo cavendish-lajike on nimittäin steriili ja leviää siksi istukkaina eikä suvullisesti.”\nGeenitekniikan käyttäminen ei kylläkään auta tuota asiaa, vaan todennäköisesti päin vastoin. Geenimuokkauksen lopputuote olisi todennäköisesti myöskin yksi klooni, johon vastustuskyky Panaman taudille olisi jollain konstilla saatu aikaan, ja sitä sitten lisättäisiin suvuttomasti, koska se on nopein ja kätevin tapa. En tunne banaanikasvin elämää sen tarkemmin. Varmaan muokkaus olisi mahdollista tehdä suvullisesti lisääntyvään lajikkeeseen, johon aikaa myöten voisi syntyä variaatiota. Variaation ongelma vaan on, että geenimuokkauksen aikaansaannokset voivat siinä hävitä.\nSäteilyttämisen vertaaminen nykyiseen geenitekniikkaan ontuu. Säteilyttäminen vaurioittaa DNA:ta, ja solun korjausmekanismit sitten paikkaavat, vaurion laajuudesta riippuen enemmän tai vähemmän alkuperäiseen kuosiin. Geenitekniikan avulla kasveihin on siirretty geenejä mm. eläinkunnasta ja bakteereista, ja luotu teollisille tuholaismyrkyille vastustuskykyisiä lajikkeita ym.. Tämmöistä ei säteilyttämällä tapahdu (siis että esim. kalan geeni loikkaisi maissiin). Toisaalta kasveissa luonnostaan esiintyvät virukset pystyvät siirtämään mukanaan geneettistä materiaalia yksilöstä toiseen, ja myös kromosomista toiseen samassakin yksilössä, mikä voi aiheuttaa kerralla huomattavasti isompia muutoksia kuin säteily.\nSäteilyttämällä saadaan maissiin kalan geenit ja alienienkin geenit, kun tarpeeksi monta yksilöä säteilytetään. Kustannuksista en tiedä. Eikä edes tiedetä, mitä muuttui ja miten.\nGeenimuuntelussa ja jopa geenisiirrossa päätetään itse, mitä muutetaan ja miten. Tuhat kertaa tarkempaa.\nP.A.: Eikä edes tiedetä, mitä muuttui ja miten.\nToki se voidaan selvittää. DNA:n sekvensoiminen, eli emäsjärjestyksen lukeminen, on nykyään suhteellisen halpaa jopa kokonaisen yksilön genomin osalta, jos kyseisen lajin perimä on jo kertaalleen luettu (kuten tavallisimpien viljelykasvien on).\nSe on juuri tällä tavalla. Uusi Cavendish-tyyppinen lajike voitaisiin tehdä vaikkapa seuraavasti:\n1. Etsitään banaanilajike joka sietää sienitautia.\n2. Muokataan tästä lajikkeesta geenimuuntelulla Cavendish-tyyppinen tai istutetaan Cavendish-lajikkeeseen sienitautia sietävät geenit.\n3. Muokataan tästä vaikkapa perinteisellä jalostuksella useita eri variaatioita jotka kaikki kestävät sienitautia. Tämä kohta on “optional” mutta monen lajikkeen käyttö rinnakkain lisäisi varmuutta. Eri lajikkeita voisi muutella kestämään kuivuutta tms. paremmin.\n4. Ongelma ratkaistu.\nKaikki tämä olisi ihan helppo toteuttaa nykytekniikalla ja muualla maailmassa näin varmaan tulee tapahtumaankin. Harmi kun EU on GMO jälkijunassa.\nMissä vaiheessa muka apinan geenejä on istutettu vehnään ? Mitä sillä haluttaisiin saavuttaa ? Vai onko esimerkin kirjoittajalla tarkoituksellinen tavoite leimata GMO vastenmieliseksi käyttämällä rinnastusta apinaan ? GMO-vehniä muutenkaan ei näy olleen markkinoilla. Merkittävin nykyään käytössä oleva GMO-viljelykasvien valikoima ovat maissi, soijapapu, puuvilla, peruna ja sinimailanen. (USDA) Esimerkiksi vasta viljelyyn tulossa oleva ns. “kultainen riisi”, joka säilöö beetakaroteenia siemeniinsä, pelkkien lehtiensä lisäksi, on GMO-lajike, mutta kyseiset geenit eivät ole peräisin apinalta eikä sialta, saati kalalta, vaan muilta kasveilta ja maaperäbakteerilta. Tämä kultainen riisi lisäksi on vapaasti pienviljelijöiden käytettävissä ja siemenaineistoltaan viljelijän omaan käyttöön jatkettavissa oleva lisenssi.\nKuinka moni ihminen on muuttunut tomaatiksi syötyään tomaatin geenejä ? Tällainen epäily kun on suurella yleisöllä geeniteknologiasta. Ihmisellä on genomissaan muustakin eliökunnasta löytyviä geenejä, virusten jäänteistä puhumattakaan.\nJoo, olet Osmo taaskin rohkeasti ja jopa poliittisen viiteryhmäsi vastaisesti oikealla asialla.\nKyllä hyötykasvien geenimanipulaatio pitäsi sallia tekstissäsi mainituilla reunaehdoilla. Nythän on olemassa sellainenkin tilanne, että jo ilman geenimanipulaatiota on esim. luotu aivan uusia viljalajeja, kuten ruisvehnä, jolla on erilainen gromosomiluku, kuin millään muulla viljalajilla. Jo tämä estää täydellisesti sen risteymisen ja mahdollisten siirtogeenien leviämisen johonkin toiseen viljakasviin. Tosin jotkut voimakkaimmat geenimanipulaation vastustajat väittävät, että silti on teoreettinen mahdollisuus, että siirretty geeni voi levitä muihinkin kasveihin. Mutta että Suomen karuissa oloissa…\nToivoisin, että levittäisit jutussa esiettämääsi näkemystä alan ihmisten keskuuteen. Maataloutemme osalta annamme valtavasti tasoitusta kilpailijamaihin, kun meillä ei vielä pysty laajamittaisesti viljelemään ylivertaisesti tuottoisinta viljalaijia, maissia. Geeniteknologiaa hyödyntämällä olisi vain muutaman vuoden asia, kun maissista tulisi Suomenkin oloihin merkittävä rehukasvi.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Anekdootteja (4) Tuomari Henriksson pelasti vihreät vuonna 1980\nSeuraava Seuraava artikkeli: Kaupunkiympäristölautakunnan lista 10.9.2019


ARKIsmoothie - Sara Parikka\n3.1.2018 Teksti: Sara Parikka\nHuomenta! <3 Tein syksyllä pidemmän yhteistyön Puhdistamon kanssa ja heidän tuotteita on jäänyt lähestulkoon päivittäiseen käyttöön. Yksi vakkarisuosikki on smoothie jonka tykkään juoda etenkin kiireisinä aamuina. Tällä pysyy maha täynnä puoleen päivään saakka ja maku on todella hyvä!\nTein juuri nopsasti tämän smoothien ja suuntaan pian asioille. Meen aamupäiväksi kuvauksiin ja sen jälkeen tarkoituksena on treffailla äitiäni. Nyt kun joulun ja loman aikana on tullut syötyä mitä sattuu, niin tämä smoothie on yksi niistä arjen asioista mitä on tullut melkeinpä ikävä. :D Kyllä niillä rutiineilla on vain omat puolensa! Odotan jo sitä arjen vilskettä ja keveää tunnetta. Toisaalta täytyy kyllä myöntää, että kaikki se löhöily ja herkuttelu on ollut myös sen arvoista ;) Ihanan rentouttava joululoma takana!\nYhden sitruunan mehu puristettuna\nBanaani / kokonainen tai puolikas\nPakastemarjoja / käytän eniten mansikkaa, mustikkaa ja vadelmaa.. Jos tykkää kirpsakasta, niin sitten tietty kannattaa valkata esim puolukkaa\nPuhdistamon HERA jauhe / tykkään vaihdella mansikka, suklaa ja vanilja.. mutta mansikka ehkä näistä se ykkös suosikki. / 30g eli noin kolme reilua ruokalusikallista\nKauramaitoa / lehmän maitoa / vettä.. Itse teen aina tuohon kauramaitoon\n…Meiltä löytyy lähestulkoon aina näitä varusteita kotoa, joten helposti saan myös välipalan tai iltapalan aikaan. Tietty smoothieta voi muokata mielen mukaan ja joskus laitan sekaan avokadoa ja pinaatinlehtiä.\nNyt liikkeelle! Ihanaa keskiviikkoa! <3Sara\nps. Laittakaa ihmeessä teidän suosikki smoothie reseptit jakoon!\nSara Parikka / 11.1.2018 klo 13:54\nStiina / 3.1.2018 klo 22:04\nLuonnon Jugurtti / mantelimaito\nJotenkin niin hyvää ?\nMartta / 4.1.2018 klo 00:34\nTämä menee kyllä testaukseen!\nItse laitan smoothieen mitä sattuu jääkaapista ja pakastimesta löytymään. Yleensä on aina mustikoita, koska niitä meillä kerätään syksyllä paaaljon. Tein yksi päivä kun olin kipeenä niin mansikka, mustikka, rahka, mehukeitto (olikohan joku luumu, yms joulu maku) sekoituksen, ja oli kyllä hyvän makuinen vaikka epäilin ettei olisi.\nPitääpä laittaa aamuksi muistutus että teen smoothien?\nSara Parikka / 11.1.2018 klo 13:53\noi nami, kuulostaa tosi hyvältä! ja hei toi luumu mehukeitto olis kiva testaa :)\nPauliina / 5.1.2018 klo 02:24\nTässä kaksi mun vakkari smoothie ohjetta:\n2 lehtikaalin lehteä (lehtiruoti poistettuna)\ntaateli/hunajaa maun mukaan\noooh nami, pitää niin testaa <3


Vantaan Energia Oy – Power-to-Gas -hanke\nMäkitalo toimii neuvonantajana Vantaan Energia Oy:lle kaikissa yhtiön Power-to-Gas (P2G) -hankkeeseen liittyvissä oikeudellisissa asioissa. Hanke vaatii perusteellista energiatoimialan tuntemusta ja kokemusta sopimusriskien hallinnasta uuden teknologian projekteissa.\nToimimme neuvonantajana Vantaan Energia Oy:lle hankkeessa, jossa yritys kehittää ja suunnittelee uutta Power-to-Gas-laitosta synteettisen metaanin ja lämpöenergian tuottamiseksi. Hankkeessa tuotanto on jaettu kolmeen osa-alueeseen: hiilidioksidin talteenottoon Vantaan Energia Oy:n viereisen jätteenpolttolaitoksen savukaasuista, elektrolyysiin, jossa vesi jaetaan vedyksi sähkön avulla sekä metaanintuottoon, jossa vety ja hiilidioksidi yhdistetään metaanin ja lämmön tuottamiseksi sivutuotteena. Vantaalle suunnitellun laitoksen metaanin ja lämpöenergian yhteenlaskettu tuotanto olisi noin 24 MW.\nHanke on uraauurtava, sillä Power-to-X -teknologiaa pidetään yhtenä ratkaisuna tulevaisuuden hiilineutraalien energiajärjestelmien toteuttamiseksi. Laitos tulisi olemaan ainutlaatuinen Suomessa ja ensimmäisten teollisessa mittakaavassa toimivien laitosten joukossa maailmalla. Laitoksen arvioitu käyttöönotto tapahtuu vuosina 2024–2025.\nPower-to-Gas -hanke vaatii perusteellista energiatoimialan tuntemusta ja kokemusta sopimusriskien hallinnasta uuden teknologian projekteissa.