Zakynthos, naapurin tyttö joka bailaa - Karkkipäivä\n20.9.2015 by Sanni |\nZakynthos. Mitkä fiilikset?\nZakynthos Town Bochalin kukkulalta päin.\nEnsin muutamalla sanalla:\nSuuri. Paljon kyliä ja paikkakuntia. Tunnelmaltaan ja maisemiltaan ei erityisen karismaattinen. Mukava. Positiivinen. Vahvasti juhlivaan brittiturismiin leimautunut.\nSitten useammalla sanalla.\nJoonian saaret kuuluvat Kreetan, Evian ja muutamien Pohjois-Egean saarten kanssa pinta-alaltaan ja/tai väkiluvultaan Kreikan suurimpiin saariin. Tällä pohjalla ei yllätä, että Zakynthoksen tunnelma on erilainen kuin pienempien paikkojen, kuten useimpien Kykladien, Sporadien ja Dodekanesian saarten.\nZakynthos Townin modernia arkkitehtuuria.\nZakynthos on kaiken kaikkiaan sopiva lomakohde turistille, joka ei kaipaa historiallisia nähtävyyksiä tai perinteistä kreikkalaista saaritunnelmaa.\nTäällä juhlitaan ja löhöillään rannalla. Ja bongaillaan uhanalaisia kilpikonnia.\nTottahan toki Zakynthos on kaunis ja siellä on upeita rantoja ja kuvauksellista luontoa oliivilehtoineen ja dramaattisine rantakallioineen, mutta se on kaunis aivan eri tavalla kuin vaikkapa Milos, Folegandros tai Mykonos, Santorinista puhumattakaan. (Okei, mitään Kreikan saarta ei voi verrata Santoriniin.)\nZakynthoksen kauneus on niin sanotusti tavallista verrattuna muihin, tunnelmaltaan ainutlaatuisempiin paikkoihin. Ja tämä on tietenkin vain minun mielipiteeni, joku muu kokee Zakynthoksen kenties eri lailla ja jokaisen kokemus on yhtä oikea. :)\nVierailin Zakynthoksella pääkaupungin lisäksi yhdeksässä kylässä, joista osa tosin on lähes yhteenkasvanutta, alueen päätien ja rannan tuntumaan rakennettua turistialuetta vailla kylämäisiä piirteitä.\nYhden päivän vietin risteillen koko saaren ympäri, eli vaikka en kaikkiin pohjois-Zakynthoksen kyliin päässytkään, voin ainakin sanoa nähneeni koko saaren rannikon.\nTutustuin viikon aikana myös muuan paikalliseen, joka yllätti minut sanomalla (vaikka zakynthoslainen henkeen ja vereen onkin), että ”et missannut mitään kun et nähnyt saaren aidompia kyliä” (tai näinhän mä yhden, Kerín).\nMiehen mielestä Zakynthoksen kylät eivät ole erityisen kuvauksellisia. Kaverin lojaaliutta kotisaartaan kohtaan kuvaa mielipiteestä huolimatta se, että vaikka hänen perheellään on talo myös Ateenassa, ja hän työllistyisi pääkaupungissa paljon paremmin (mies on ammatiltaan saksan opettaja), hän ei halua lähteä Zakynthokselta.\nZakynthos Townin vaatimattomalla, ilmaiset aurinkotuolit tarjoavalla pikkukivirannalla ei turisteja näy\nKohtasin muitakin hyvin tiukasti Zakynthokselle juurtuneita ja melkein pelkästään siellä pysytteleviä paikallisia. Eräs jututtamani keski-ikäinen nainen ei ollut mm. edes koskaan käynyt naapurisaarella Kefaloniassa, joka on tunnin laivamatkan päässä…!\nTie Kerín kylästä alas rannikolle\nJos bilemeininki kiinnostaa, niin silloin Zakynthos on varmasti oikea kohde Kreikassa. Laganasin rannikko saaren eteläosassa on melkein yhtä suurta baaria, opaskirjani sanoin ”a 24-hour party venue that doesn’t give up from Easter till the last flight home in October”.\nAlueella kohtaa lähes pelkästään rannekkein varustettuja all-inclusive-rantahotelleissaan majailevia brittituristeja jotka juovat, juovat ja juovat. Kaikki Zakynthoksella puhuvat Laganasista ”paikkana, jossa ne juo”.\nAjoin Laganasin läpi matkalla Kerín kylään. Se oli pelottavan näköinen. Ei melkein Kreikaksi tunnistaisi… Ei mutkittelevia pikkukatuja ja kujia, ei aukioita tai puistoja joilla vaellella eikä paikallista asutusta. Vain yksi todella pitkä, leveä katu reunustettuna baareilla ja ravintoloilla.\nIhmisten lomakohdevalinnat ovat niin kiinnostavia. En minä party-reissaamista tuomitse, hell no, sehän on hauskanpitoa siinä missä luostarivierailu tai museot toisille. ;) Mutta juhliakin voi eri tyyppisissä paikoissa.\nEsimerkiksi Mykonos on legendaarinen bilesaari, ehkäpä se Maineikkain. Mykonoksella saat loputtoman baarilabyrintin ja aamusta-iltaan tanssimusaa huudattavien upeiden rantaklubien lisäksi kaupan päällisinä myös yhden Kykladien kauneimmista, kuvauksellisimmista kylistä. Samoin Skiathos, Ios, Kos ja Santorini ovat tunnettuja niin vilkkaasta bile-scenestään kuin tunnelmallisesta kauneudestaan.\nSilti joku menee Laganasiin. Meitä on moneksi.\nEniten mieleeni Zakynthoksen suosituista turistikohteista olivat häkellyttävän kirkasvetisen rannan äärellä nököttävä pikkuinen Limni Keriou sekä vilkas, Laganasin jälkeen saaren suurin turistikeskittymä Tsilivi.\nNämä paikat ovat enemmän perheorientoituneita. Toki Tsilivissäkin oli pääkadun varrella baaria baarin perään joissa britit seuraavat jalkapalloa, mutta tunnelmaltaan ja rakenteeltaan Tsilivi on ehdottomasti lämpimämpi ja inhimillisempi kuin Laganasin partyrannikko.\nSaaren ympäri-risteilystä sanon vain, että jos teillä ikinä on mahdollisuus päästä vastaavalle risteilylle ympäri Miloksen, älkää missatko tilaisuutta.\nKun on Miloksen risteilyn tehnyt, on muilla paikoilla enää heikot tsäännssit häikäistä omalla versiollaan. Kaikki kreikkalaiset tuntevat Miloksen rannikon häkellyttävän dramaattiset kalliot, kivien värit ja upeat luolat. Tämän kokeneena Zakynthoksen tarjokas jäi vain kalpeaksi aavistukseksi. Valtaosa maisemasta on pelkkää karua ja kuivaa kalliota. Mutta kuuluisa Navaiyo eli Shipwreck Bay, joka on yksi Kreikan kuvatuimpia maisemia, on todellakin juuri niin upea kuin kuvat antavat ymmärtää.\nNavaiyolla mä näin sitten caretta carettankin! Jes! Zakynthoksen visiitti ei kai ole täydellinen ilman kohtaamista kilpikonnan kanssa. :)\nVaikka Zakynthos ei tämän vierailun perusteella liittynyt niiden ihan suurimpien suosikkisaarteni joukkoon, löytyi saarelta kuitenkin jotain poikkeuksellista jonka vuoksi olisin voinut viipyä saarella pidempäänkin. Pelkästään sen vuoksi. Kerron tästä löydöstä myöhemmin omassa jutussaan.\n20.9.2015 at 21:54\nNäkyykö pakolaistulva millään tavalla tuolla seudulla? Joidenkin kreikan saarten rantaanahn näitä venepakolaisia on jo saapunut, ja paikalliset ovat ihmeissään ihmisvirran kanssa… Avustusjärjestöjä on saapunut auttamaan, kun Kreikan hallinnolla ei ole eväitä (kirjaimellisesti & kuvaannollisesti)\n20.9.2015 at 23:36\nZakylla ei näy millään lailla. Eikä paikallisten mukaan pitäisi näkyä muuallakaan Joonialla.\n21.9.2015 at 08:14\nOma kokemukseni Zakynthoksesta on pitkälti samanlainen – ei syntynyt ooh laah -elämyksiä. Lasten kanssa pyörittiin pääasiassa Tsilivissä (eli siis eat, sea, pool, repeat), mutta retkeiltiin myös muualla. Baarit ja sisäänheittäjät ja urpot britit jäivät mieleen. He mellastivat myös meidän (keskiluokkaisessa) hotellissa ja hyppelivät kännissä altaaseen lapsia pelottelemaan.\nZakynthos-klisee – se haaksirikkoutunut laiva – oli kyllä hieno.\nKyllä mun suosikit taitavat olla Karpathos, Santorini, Skiathos ja vanhanajan Kos :)\nMutta Sanni, näitä on IHANAA lukea!! <3\n21.9.2015 at 12:11\nKiva kuulla muidenkin Zakynthos-kokemuksia :)\nHuhhuh noita brittituristeja… pitkään luulin että pohjoismaalaiset olisivat etelän kohteiden pahimpia känniääliöitä, mutta vähämpä tiesin silloin briteistä…..\n21.9.2015 at 08:19\nMinua kiinnostaa, kun kerrot usein juttelevan paikallisten kanssa. Pärjäätkö hyvin noilla pienillä saarilla englannilla vai onko mukaan jo tarttunut vähän kreikankieltä? :)\n21.9.2015 at 12:13\nHei Eliisa! Kreikassa kohtaa aniharvoin kieliongelmia, etenkin nuorempi sukupolvi puhuu täysin sujuvasti englantia. Vanhemmatkin ihmiset osaavat useimmiten ainakin perus turistienglantia. Eilen itse asiassa yövyin ensimmäistä kertaa domatiassa, jonka omistaja puhui vain saksaa.\n21.9.2015 at 23:10\nOlen lukenut blogiasi jo pidempään ja käsittänyt, että vaikka palaatkin mielelläsi yhä uudelleen takaisin Kreikan saaristoon pyrit kuitenkin jokaisella kerralla kartoittamaan uusia saaria? Vai onko sinulla joitain ”vakisaaria”, kaupunkeja tai kyliä, joihin palaat toistuvasti? Olen itse tilanteessa, jossa olen menettänyt sydämeni eräälle maalle niin, että mieleni tekisi matkustaa sinne heti takaisin, vaikka palasin vasta muutama viikko sitten takaisin Suomeen.\nJollain tapaa tuntuu hieman hölmöltä matkustaa heti takaisin samaan maahan ja kaupunkiin, kun maailmassa on tuhansia sellaisia paikkoja, joissa en ole vielä käynyt ja joissa en ehdi koskaan käymäänkään, jos päädyn matkustamaan toistuvasti samoihin kohteisiin… Ajattelin, että sinä saattaisit ymmärtää tämän tunteen, miltä tuntuu, kun on löytänyt oman ”henkisen kotinsa”, mutta toisaalta hedonisti ja seikkailija itsessä haluaisi ahnehtia yhä uusia paikkoja. Toisalta taas niin monia lähialueita jäi vielä näkemättä…\n21.9.2015 at 23:40\nSatu, ymmärrän sinua todella hyvin :) <3 Minä nimenomaan haluaisin aina vain palata uudelleen niihin lempipaikkoihini joihin minulle on muodostunut erityisen vahva suhde ja tunneside. Kreikassa näitä paikkoja alkaa olla jo pitkä liuta, se on saarihyppelyn "huono puoli, jos nyt mitenkään näin voi sanoa :D Mitä useammassa paikassa täällä vierailee, sitä pidemmäksi niiden Erityisen Paikkojen lista kasvaa, ja sitä haastavammaksi tulee uusien Kreikan vierailujen suunnittelu. Haluan ehdottomasti nähdä uusia saaria, mutta samalla haluan palavasti takaisin niille ihanimmille, erityisen vahvoja tunteita herättäneille saarille. Tälläkin matkalla huomaan koko ajan ikävöiväni esimerkiksi Santorinia, Skopelosta ja Parosta. Ongelmaksi saarihyppelyillä muodostuukin nyt siis aika – minun pitäisi alkaa viettää täällä ainakin kolme kuukautta kerralla jos mielisin moikata vanhoja lemppareita ja samalla tutustua kuitenkin myös uusiin saariin.\nNo, eihän näitä saaria toisaalta loputtomiin ole… :D Kai minä jokusen vuoden kuluttua olen käynyt kaikilla (ainakin asutuilla) ja sitten voin vain alkaa palaamaan niille lemppareille :)\n24.9.2015 at 10:49\nIhania Kreikka-postauksia! Kiitos näistä :) Suojellaanko noita kilpikonnia jotenkin? Tai siis onko niillä siellä oma alue jonne turistit eivät pääse vai ovatko nämäkin känniääliöiden armoilla :/\n24.9.2015 at 10:54\nSuojellaanko noita kilpikonnia jotenkin? Tai siis onko niillä siellä oma alue jonne turistit eivät pääse vai ovatko nämäkin känniääliöiden armoilla :/\nSuojellaan, niille on rajattu rannoilla omat, valvotut alueet joille ei saa mennä. Jotkut rannat ovat kokonaan kilppareille eristettyjä. :)


Pitäisikö papakoe hylätä? | Kauneus ja Terveys\nPitäisikö papakoe hylätä?\nKaikki 30–60-vuotiaat naiset saavat kutsun papaseulontaan viiden vuoden välein. Uusien tutkimusten mukaan HPV-testi olisi parempi vaihtoehto. Kannattaako papaan enää mennä?\nSuurin osa naisista käy papakokeessa, kun seulontakutsu käy. Seulonnan idea on, että kohdunkaulan syövät löydetään mahdollisimman varhain. Silloin niiden hoitaminen on helpompaa.\nPapakoe on kuitenkin menettämässä otteensa ensisijaisena menetelmänä. Se löytää kohdunkaulan syövistä ja syöpien esiasteista nykyään 70 prosenttia. HPV-testi löytää niistä 85 prosenttia tai hieman enemmän.\nKannattaako papakokeeseen enää mennä?\n– Seulonnoissa kannattaa ehdottomasti käydä. Se on helppoa, ja sillä saa kuitenkin hyvän suojan, sanoo ylilääkäri Johanna Mäenpää Taysista. Hän on myös synnytys- ja naistentautiopin professori Tampereen yliopistossa.\nHyviä tuloksia HPV-testistä\nJos joukkopapa on jäänyt ottamatta ja haluaa mennä tutkimuksiin oma-aloitteisesti, kannattaa kuitenkin valita HPV-testi papan sijasta.\nMäenpään mukaan neljä isoa eurooppalaista tutkimusta ovat osoittaneet, että HPV-testi havaitsee 60–70 prosenttia herkemmin kohdunkaulan syövät kuin papaseulonta. Vakavissa esiasteissa herkkyys on yli kaksinkertainen.\nHPV-testi on ollut Tampereella käytössä vuodesta 2012. Se on tehty 30 vuotta täyttäneille naisille papakokeen sijasta.\n– Ensimmäisen vuoden tulosten mukaan HPV-testi löysi kohdunkaulan syöpiä kaksinkertaisen määrän papaseulontoihin verrattuna. Tutkimme nyt kolmen vuoden seurannan tuloksia, ja niiden mukaan suoja on vielä suurempi. Testi on tehty jo yli 30 000 naiselle.\nLue myös: HPV-testi papakoetta herkempi kohdunkaulan syövän seulonnassa\nHaittana väärät hälytykset\nSuomessa 150–175 naista sairastuu kohdunkaulan syöpään vuosittain. Sen varhainen oire on emättimen verinen vuoto erityisesti yhdynnän jälkeen.\nPapakoe tunnistaa vain jo kehittymässä olevat syövät. HPV-testi on parempi, koska se etsii ihmisen papillooma- eli HPV-viruksia.\nKohdunkaulan syövän suurin riskitekijä on pitkittynyt HPV:n aiheuttama infektio. Testin huono puoli on, että se antaa myös vääriä hälytyksiä. Niistä voi tulla turhaa huolta.\n– HPV-testi saattaa löytää sellaisia viruksia, jotka paranisivat itsestään. Lähes kaikilla on jokin HPV-infektio elämänsä aikana. Suurin osa niistä häviää itsestään kahdessa vuodessa.\nNuorilla eniten viruksia\nEniten HPV-viruksia on alle kolmekymppisillä. Infektiot alkavat aiheuttaa merkittäviä esiasteita ja syöpiä kuitenkin yleensä vasta yli 30-vuotiaille.\nTavallisin ikä sairastua kohdunkaulan syöpään on 30–40 vuotta. Siksi papakokeessa tai HPV-testissä ei Mäenpään mielestä kannata käydä kovin nuorena.\n– Kohdunkaulan syövän kehittyminen kestää yleensä vähintään 10–15 vuotta. Sitä on siis aikaa hoitaa. Suurin syy on kuitenkin se, että jos kohdunkaulan alaosasta poistetaan muutoskohtia sähkösilmukkahoidolla, ennenaikaisen synnytyksen riski kasvaa.\nKohdunkaulan solumuutoksia ei ole hyvä poistaa varmuuden vuoksi. Mäenpään mukaan papakokeeseen ei siksi kannata mennä alle 25-vuotiaana eikä HPV-testiin alle 30-vuotiaana. Papakoe on tarpeen 25-vuotiaalle vain, jos on aloittanut seksielämän alle 17-vuotiaana.\nLue myös: Gynekologisia tutkimuksia ei tarvitse jännittää\nHPV16 on pahin\nYli 70 prosenttia kohdunkaulan syövistä on kahden virustyypin aiheuttamia.\nHPV16 aiheuttaa puolet syövistä ja HPV18 noin 20 prosenttia.\nKäytössä oleva HPV-rokote antaa suojan juuri näitä kahta virusta vastaan. Rokotteen saavat maksutta 11–12-vuotiaat tytöt. Kun sen ottaa ennen seksielämän aloittamista, saa parhaimman suojan.\nTutkijat ovat kehittäneet myös rokotteen, joka antaa suuremman, 85-prosenttisen suojan. Se maksaa nykyistä rokotetta enemmän, eikä ole siksi vielä kansallisessa rokotusohjelmassa.\nMäenpään mielestä HPV-rokote pitäisi antaa ehdottomasti myös pojille. Se vähentäisi nuorten keskuudessa kiertäviä viruksia.\n– Niin laumaimmuniteetti olisi kaikilla.\nLue myös: Hoidon pakoilu voi olla kohtalokasta – “Naiset kirjaimellisesti kuolevat häpeään”\nSeulontoja tarvitaan yhä\nKoska HPV-rokote ei anna suojaa kaikille kohdunkaulan syöpää aiheuttaville viruksille, seulonnat ovat tarpeen tulevaisuudessakin.\nMäenpään mielestä papaseulonnasta voitaisiin ajan mittaan luopua.\n– HPV-pohjaiseen seulontaan pitäisi siirtyä kokonaan viimeistään silloin, kun ensimmäiset rokotuksen saaneet täyttävät 30 vuotta.\nJos rokotetun naisen HPV-testin tulos on 30-vuotiaana negatiivinen, uuden testin voisi ottaa Mäenpään mielestä vasta kymmenen vuoden kuluttua.\nKansalliset seulonnat loppuvat nyt 60-vuotiaana. Mäenpää suosittelee, että 65-vuotiaat kävisivät vielä HPV-testissä.\n– Tämän hyödyistä on selvää näyttöä. Seulontalaki toivottavasti muuttuu. Ensisijaisesti kannattaa käydä HPV-testissä.\nJos aloittaa uusia suhteita yli 65-vuotiaana, HPV-testissä kannattaa käydä vielä 70-vuotiaanakin.\nSyöpäriski on periaatteessa sitä isompi, mitä enemmän erilaisille HPV-viruksille altistuu. Kohdunkaulan syöpään sairastuminen ei kuitenkaan tarkoita, että naisella olisi ollut paljon seksikumppaneita.\nNaisten kannattaa osallistua syöpäseulontaan\nKohdunkaulan syöpä jää seulomatta kehitysmaissa


JOUSESSA toukokuussa 2013\nToukokuun JOUSI kertoo, ketkä ovat uudet maakuntahallinnon johtavat luottamusmiehet. Ketkä käyttävät puheenjohtajan nuijaa maakuntavaltuustossa ja -hallituksessa? Entä millainen on uusi maakuntahallitus vuosina 2013 - 2016? JOUSESTA selviää myös, ketkä valittiin vuonna 2013 Etelä-Savon parhaiksi ja mikä on vuoden kivoin kylä. Entä miten maakunta markkinoi itseään kesällä? Sekin selviää JOUSEsta.\nEtelä-Savo on saanut uuden 13-jäsenisen maakuntahallituksen vuosille 2013 – 2016. Hallituksen valitsi uusi maakuntavaltuusto ensimmäisessä kokouksessaan. Valtuustossa puhetta johtaa kansanedustaja Lenita Toivakka. Hallituksen johtoon astuu toimitusjohtaja Jarkko Wuorinen.\nEtelä-Savon maakuntavaltuuston puheenjohtajaksi toiselle kaudelle valittu kansanedustaja Lenita Toivakka (kok.) Mikkelistä korosti kiitospuheessaan Etelä-Savon suuria mahdollisuuksia. Yrittäjistä ja nuorista maakunnan on pidettävä erityisen hyvää huolta.\nEtelä-Savon parhaat -palkinnot saivat tänä vuonna mikkeliläinen kirjailija Reijo Honkonen, helsinkiläinen toimittaja Kimmo Ohtonen ja maakunnallinen Etelä-Savon urheiluakatemia. Etelä-Savon maakuntaliitto myönsi palkinnot maakuntapäivässä, johon Päämajakoulun kolmasluokkalaiset toivat keväisen tuulahduksen.\nEtelä-Savon maakuntahallitus poisti tuulivoimakaavan luonnoksesta Rantasalmen Parkunmäen ja Heinäveden Kangaslamminmäen tuulivoimapuistoalueet. Maakuntaliiton saaman palautteen perusteella ne olisivat saattaneet uhata Linnansaaren kansallispuiston ja Heinäveden reitin arvokkaita maisemia.\nToukokuun 22. päivänä pidetty maakuntahallituksen kokous oli viimeinen vanhan maakuntahallituksen kokous. Se oli samalla viimeinen toimitusjohtaja Markku Kakriaisen (kesk.) johtama kokous. Myös muutama muu pitkäaikainen maakuntavaikuttaja jätti paikkansa nuoremmille.\nMaakunnat ja ELY-keskukset ovat tehneet yksimielisen esityksen siitä, miten Suomeen tulevat EU:n rakennerahastorahat jaetaan maakuntien kesken uudella EU-ohjelmakaudella 2014 – 2020. Etelä-Savon maakuntahallitus sai sovusta tiedon toukokuun kokouksessa.\nValtaa ja vastuuta on Suomessa siirrettävä entistä enemmän keskushallinnolta paikallis- ja aluetasolle. Tämä parantaa kansalaisten aitoja vaikutusmahdollisuuksia ja toteuttaa EU:n korostamaa läheisyysperiaatetta, toteaa Etelä-Savon maakuntaliitto kannanotossaan.\nEtelä-Savo etsii uusie eväitä hyvään huomiseen. Maakuntaliitto kannustaa kansalaisia jättämään ideoitaan ja ehdotuksiaan maakunnan verkkosivujen kautta. Kannustuskampanja liittyy uuteen maakuntaohjelmaan, jota liitto on aloittanut laatimaan.\nOlavinlinnan valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta ei ole syytä laajentaa Kyrönsalmen rautatiesillan pohjoispuolelle. Tätä mieltä on Etelä-Savon maakuntahallitus lausunnossaan, jonka se antoi maakunnan maisema-alueiden päivitysinventoinnista 22. toukokuuta.\nMikkelin ja Savonlinnan oikeusaputoimistot voidaan yhdistää yhdeksi Etelä-Savon oikeusaputoimistoksi, sillä hallinnollinen yhdistäminen ei heikennä palveluja. Tätä mieltä on Etelä-Savon maakuntahallitus lausunnossaan, jonka se antoi 22. toukokuuta oikeusministeriölle.\nEtelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitot esittävät opetusministeriölle, että itäsuomalaisista kouluista kiireellisin korjattava on Savonlinnan Kerimäen koulukeskuksen B-talon peruskorjaus. Maakuntien yhteiseen kiireellisyysjärjestykseen sisältyy lisäksi neljä muuta peruskorjaus- ja uudisrakennuskohdetta Etelä-Savosta vuosille 2014 – 2017.\nEtelä-Savon kesäasukkaat ovat saaneet tai saavat lähipäivinä kutsun lavatansseihin. Maakuntaliiton kustantama lippu kutsuu tanssin pyörteisiin Syvälahden lavalle Kangasniemelle lauantaina 29. kesäkuuta. Rytmin tanssijoille taikovat tuolloin Yölintu sekä Harri Kuokkanen ja Night Fever.\nMikkelin Ihastjärven kylä on Vuoden 2013 eteläsavolainen kylä. Kylä on kääntänyt kehityksensä nousuun, palkinnon perustelut kiittävät. Kyläläiset saivat torjuttua koulun lakkautusuhan, ja nyt oppilasmäärä kasvaa reippaasti. Avain menestykseen on pitkäjänteinen ja tehokas markkinointi.\nVerkkosivut ja kolme villiä videota markkinoivat elokuusta lähtien Etelä-Savoa ja erityisesti Mikkeliä maanmainiona opiskelupaikkakuntana. Ready Study Go -verkkosivut on jo julkaistu.\nEtelä-Savoa ja sen ihanuuksia voi nyt esitellä paitsi verkkovideoilla myös PowerPoint-esityksellä, jonka maakuntaliitto on tuottanut. Maakuntaa voi nyt esitellä vieraille värikkäästi vaikkapa suoraan verkossa.\nSavonlinnan kuitulaboratoriossa käynnistyy kaksi mittavaa EU-ohjelmavaroin rahoitettavaa kehittämishanketta. Kaikkiaan nämä Mikkelin ammattikorkeakoulun ja Savonlinnan Yritystilat ry:n alaisuudessa toteutettavat Sebi- ja Sebirak-hankkeet saavat rahoitusta 1,56 miljoonaa euroa.\nMikkelin ammattikorkeakoulu kehittää metsäopetusta ja sen oppimisympäristöjä Digimetsä-hankkeessaan. Hanke muun muassa luo virtuaaliympäristöjä opiskelijoille. Tavoitteena on, että metsäopetus vastaa entistä paremmin metsäkentän muutoksiin.\nFilosofian maisteri Minna Jumppanen, 36, Helsingistä on valittu maakuntajohtajan sihteerin sijaiseksi 1. heinäkuuta alkaen. Jumppanen sijaistaa Aino Saloa tämän äitiys- ja vanhempainvapaan ajan.\nMaakunnan yhteistyöryhmä kokoontuu pohtimaan uuden EU-ohjelmakauden ja muiden ajankohtaisten asioiden tilaa 30. toukokuuta Mikkeliin. Uusi, 27. toukokuuta valittu maakuntahallitus pitää ensimmäisen kokouksensa puolestaan 18. kesäkuuta. Entä mitä muuta maakuntahallinnossa tapahtuu?


Muotkalle – Voimavarat.com\nVaativa, mutta lempeä Muotka. Näin totesi myös Raimo Kojo kirjassaan Pohjoiset erämaat. Erittäin hyvin kuvaava lausahdus. Tuon sain kokea hyvässä sekä pahassa reissullani. Tässä blogissa kerron havainnoista, tunteista ja oivalluksista, joita tein tuon matkan aikana. Valitettavasti en tule kertomaan sankaritarinoita vaelletuista kilometreistäni eikä reitistäni ole mitään hienoa GPS kuvaa, joka kuvaisi jokaisen otetun askeleen. Muun muassa niitä ja muita upeita blogeja löytyy osoitteesta retkipaikka.fi.\nOdotin reissultani ja Muotkalta todella paljon. Poikkeuksellisen lumitilanteen vuoksi ja monen muun sattuman kautta jouduin kuitenkin tekemään monta kompromissia matkan aikana. Alkuperäinen suunniteltu reittini lyheni lähes puolella. Aluksi tämä tuntui suurelta pettymykseltä, mutta ajan kuluessa tajusin sen olevan juuri sitä mitä tarvitsin.\nOdotin todella suuria asioita, mutta sain jotain vielä suurempaa takaisin.\nHerätyskello soi 03.00. Aina samainen pikkupoikamainen jännitys ja täpinä päällä edellisenä iltana, joten yöunet jäivät reiluun kahteen tuntiin. Vajaat yöunet eivät juuri painaneet, vaan odottaen kohti matkaa. Hätäinen aamupala, viimehetken pakkailut, kahvit termariin ja ei muuta kuin autonrattiin!\nFanipostia oli ilmestynyt Volkkarini tuulilasinpyyhkimen alle. Postit ja tavarat kyytiin ja seuraavaksi hyvä-ja-halpa liikahti noin kilometrin, josta poimin Anskun kyytiin. Hän oli samaisella päivämäärällä menossa Ouluun, joten sain ainakin hetkeksi matkaseuraa reissulleni. Lahti Oulu väli on yleensä perkeleen puuduttava matka, mutta nyt matka tuntui menevän erittäin sujuvasti. Uskollisesta pakettiautostani on turbo kadonnut johonkin, joten matkanteko ei ole aina kovinkaan vauhdikasta. Syvälliset keskustelut ja elämästä filofosointi Anskun seurassa joudattivat matkaan senkin edestä. Hieno persoona ja upea ihminen! Kannattaa muuten lukea hänen omaa blogiaan. Siellä melkoisesti lisää viisauksia! Pääset siihen tästä!\nMatkaseura sekä hyvä-ja-halpa\nOulusta sitten yksin kohti seuraavaa stoppia. Kemijärvi ja mummola kutsuivat. Siellä viimeiset voitelut kehoon sekä mieleen. Porokeittoa kapeisiin kasvoihin, lyhyet päikkärit, sauna, palauttava lenkki ja unelle. Aamulla kello soi inhimilliseen aikaan 06.00. Siitä sitten kohti mystistä Muotkaa, joka oli minulle täysin uusi tuttavuus.\nReissuillani menomatka on yleensä yksi siisteimmistä jutuista. Suuret odotukset ja jännitys tulevasta seikkailusta. Nyt fiilis oli kuitenkin jotain ihan muuta. Suuret odotukset olivat vaihtuneet lähinnä peloksi ja jännitys vaihtunut väsymykseen. Saariselällä oli täysi talvi ja siellä availtiin laskettelurinteitä – kesäkuussa?! Lumi on kiva elementti, lähinnä jouluaattona, mutta kesäisellä vaelluksella se tuppaa yleensä olemaan ongelma. Sain matkaani lumikengät, mutta silti hieman arvelutti koko homma.\nSesongin ekaa reissuani olen valmistellut pitkään ja odottanut kuin tuota kuuluisaa kuuta nousevaa. Odotus oli poissa eikä sopivaa jännitystä löytynyt sitten yrittämälläkään. Kyselin itseltäni monta kertaa, että mitä helvettiä!?\nVasta kohteessa parin päivän vaelluksen jälkeen tajusin mistä kaikki johtui. Olin todella, todella väsynyt. Syitä siihen on monia ja sen pystyi huomaamaan vasta 1200kilometrin päästä kotoa. Tässä kohtaa hyvä korostaa, että kotona kaikki asiat ovat viimeisen päälle kunnossa. Teen asioita joista nautin, saan toteuttaa itseäni ja arki on yhtä juhlaa. Fakta on kuitenkin se, että kaikki tekeminen kuluttaa ja vie energiaa. Joskus jopa teräsmiehenkin on levättävä. Viimeksi olin pitänyt viikon talviloman lokakuussa, jolloin tein reissun Utsjoelle, Kaldoaivin erämaahan. Lokakuusta kesäkuuhun on mahtunut paljon asioita. Tai oikeastaan vain yhtä – työntekoa. Tein pitkän jakson jopa kolmea työtä päällekkäin. Olin täysipäiväinen työntekijä isossa firmassa, valmensin C-ikäisten lätkäjunnujoukkuetta ja perustelin omaa firmaani. Kaikista tietysti nautin, mutta työpäivän venyessä kahteenkymmeneen tuntiin ja toistaa sitä päivärutiinia pidemmän jakson, niin alkaa se jossain näkymään. Jopa tässä naamassa!\nReissulla sen väsymyksen vasta huomasi. Nukuin lähes joka yö yli kymmentä tuntia. Yösijoina toimi milloin telttani, milloin laavu ja satunnaisesti myös autiotupien laverit. Päiväunia tuli otettua myös päivittäin. Ne suoritin yleensä jonkin sopivasti kohdalle osuneeni tunturin huipulla taivasalla kivikko makuualustana ja rinkka tyynynä. Ulkona nukun muuten paremmin kuin missään muualla oli ulkona vallitseva säätila mikä tahansa. Suosittelen sitä myös muille!\nPäämääräni oli edessä ja auto parkissa. Mielessä jyskytti, että ei helvetissä. Viivyttelin lähtöäni erämaahan kaikin keinoin. Purin tavaroitani ja karsin ylimääräistä tavaraa pois. Rinkka tuntui hyvin raskaalta, joten vähäisistä tavaroistani karsin vielä lisää kiloja pois. Nyt ei voisi olla mitään ylimääräistä kannettavaa! Sitten lompsin vielä Ruoktuun kaahville, kuten täällä on tapana sanoa.\nPaikka tuntui kodikkaalta, mutta samalla autiolta. Ei muita autoja parkissa, ei muita ihmisiä majatalossa. Sitten paikan omistaja kömpi esiin. Ainakin 200vuotias herrasmies Hans kysyi kuinka voisi palvella minua. Ilmoitin vain, että kahvi maistuis ja erämaahan olen menossa. Siinä sitten kahvia join ja hän kysyi mistä olen tulossa. Vastasin yhdellä sanalla: Lahest. Seuraavaa lausetta en osannutkaan odottaa. ”Niin sieltähän tuleekin Suomen kovin räppäri!”. Mietin hetken mitähän tuo äijä nyt meinaa ja miten hän muka voisi olla skenessä? Samassa hän jatkoi ja kertoi Nikke Ankaran olevan Suomen paras. Repesin nauramaan ja nyökyttelin myöntävästi. Kuulemma hänen sukulaispoikiaan ja käski viemään terveiset. Asia kunnossa! Kahvit oli juotu ja mietin, että nyt on kyllä kaikki kuultu ja aikoihin eletty… Rinkka selkään ja erämaahan siis!\nEnsimmäinen vaelluspäivä on aina se rankin. Rinkka tuntuu painavan enemmän kuin kaikki ne synnit mitä on lyhyen elämän aikana ehtinyt tekemään. Jalkoja hapottaa jokainen pienikin nousu ja helpoimmat jängätkin tuntuvat raskailta astella. Tiedostin tämän ja olin suunnitellut ensimmäisestä päivästä todella helpon.\nMuotkalla ei ole opastettuja polkuja tai reittejä, mutta Ruoktulta lähtee polku Peltojokea myötäillen, joka vie lähes Peltojärvelle asti. Tuota polkua on monet retkeilijät ja porot kulkeneet vuosikymmenien aikana. Sain siis helpon startin ja ensimmäiselle leiripaikalle ei olisi kuin muutaman tunnin marssi edessä.\nEnsimmäinen vaelluspäivä on aina se rankin, edelleen. Kaunis ajatus kevyestä alkutaipaleesta, mutta totuus toista. Lunta oli enemmän kuin uskalsin pelätä ja vettä hiljaa ripsutteli vasta kalpeita kasvojani. Polku seuraili mutkaista erämaajokea ja kiitos lumen paljouden siinä oli vaikea pysyä mukana. Kartalla en tuntunut pysyvän lainkaan ja jokitörmän runsas kasvillisuus peitti näkyvyyden. Mietin jo mitä mä täällä Muotkalla pyörin.\nRinkka painoi lähtiessä 24kg\nEnsimmäinen yö oli tarkoitus viettää entisessä opettaja Lahtisen kalakämpässä. Se sijaistee joen varrella ja lähtöpaikastani sinne on noin kymmenen kilometrin taival. Olin toispuolel jokkee, joten se oli vielä ylitettävä ennen kuin pääsisin tuvan turvaan keräilemään. Ruoktun isäntä oli räppijuttujensa ohella antanut vinkin mistä joki kannattaa ylittää. Sopiva ylitys paikka löytyikin helposti ja siitä sitten varmoin ottein yli. Joki näytti matalalta, joten en alkanut itseäni riisumaan. Kuljen aina vanhoissa kunnon kumisaappaissa, kuten todelliset Lapin erämaantaitajat, joten oletin etten pahemmin kastuisi. Paskat. Vettä olikin syvimmillään yli polven, joten nokialaiset hörppäsivät kunnolla vettä ja hetkessä olin läpi märkä.\nKastuminen ei painanut, koska kämpälle olisi enää puolisen kilometriä ja aurinko alkoi näyttäytymään. Sää oli hetkessä jopa kuuma. Ulkona olisi ollut hyvä yöpyä, mutta sitkeästi piti päästä tuohon kömmänään leiriytymään. Kämpälle päästyäni totesin ilokseni ettei siellä ollut muita kulkureita. Märissä tamineissa avasin oven ja hämmästyin. Noin pientä mökkiä en ole eläessäni nähnyt. Neliöitä oli maksimissaan kaksi. Onneksi koko komeuteni kattaa kokonaiset 173cm (saappaat jalassa), joten juuri ja juuri mahduin siellä itseni oikaisemaan. Romppeet narulle kuivumaan ja kamiinaan tulet. Lämpenee muuten pari neliötä aika nopeasti!\nTupa on hyvin pieni, mutta kodikas!\nNukuin todella hyvin tuossa Lahtisen kyhäämässä kämpässä. Mietin vain, että olisi herra voinut edes yhden ikkunan tuohon mökkiinsä aikanaan rakentaa. Tosin pimeys oli hyvä, sillä yötöntäyötä pohjolassa eletään. Aamu oli todella kaunis. Aurinkoa pilvettömältä taivaalta. Ihmeitä tekee yksikin yö erämaassa. Tunsin itseni taas omaksi itsekseni. Virtaa täynnä, jännittyneenä kohti uutta päivää ja kroppa tuntui energiseltä.\nLämpimästä säästä huolimatta lunta näytti olevan huolestuttavan paljon. Kiitos vain lumikengistä. Ne jätin tietysti heti alkuun autooni. Ei auttanut kuin elää tuon jäätyneen veden kanssa ja muutettava hieman suunnitelmia. Alkuperäinen reittini kiertäisi pitkän lenkin kattaen suuren osan koko laajasta Muotkasta. Suunnitelmaa oli vaihdetta, koska mitä syvemmäs erämaahan etenin, niin sitä syvemmäksi lumi kävi. Koko reissun luonne muuttui ja samalla tajusin, miten hyvä olikin suunnitelmien muuttuminen.\nLunta riitti kesäkuussa\nAlkuperäinen reitti oli jo pelkästään kartalla pitkä ja vaativa. Se olisi vaatinut suunnitelmallista etenemistä ja ehkä juuri syyt edellispäivän fiiliksiin olivat aikataulut, tietyt kilometrit, jatkuva eteneminen, suorittaminen. Eli juuri niitä asioita joita teen arjessa, päivittäin. Päätin, että teen täällä kaiken päinvastoin kuin arjessani. Ei suunnitelmia, ei aikatauluja, ei edes kelloa, huolettomia kilometrejä ilman määränpäätä.\nJärvet tukevassa jäässä\nToisena päivänä rinkka alkoi jo tuntumaan taas ihan hyvältä kaverilta. Jalat liikkuivat kevyesti ja matkaan oli siisti lähteä. Päätin, että vedän tosi lyhyen etapin ja leiriydyn läheiselle järvelle Peltoaivi nimisen tunturin juurelle. Järvellä ei ollut nimeä, joten se kuulosti riittävän hyvältä! Matka sinne oli kohtuullisen helppo, mutta kuuma sää yllätti niin pahoin, että jouduin riisumaan tärkeimmän varusteeni. Oranssi kolmikerroksinen Häglöfsin kuoritakki joutui nyt rinkan uumeniin. Ilman tuota vaatekappaletta harvoin poistun edes kotiovea pidemmälle. Loisto rotsi! Pitää tuulen kuin tuulen, kestää rankimmatkin sateet, mutta silti hengittää. Täydellinen kompo!\nNimettömälle järvelle mentäessä joutuu hieman nousemaan tunturiin. Puusto hävisi ensimmäisen kerran ja Peltojoen koskien pauhu alkoi jäädä taakse. Ensimmäistä kertaa Muotkalla meikälle aukesi loputtomiin jatkuva erämaa ja lukuisat suuret tunturit. Näkyvyys oli täydellinen, joten horisontissa siinsi Norjan vuoristomaisema. Aloin päästä siihen Lappiin, joka tuntuu kotoisalta! Fiilistä nosti se, että tajusin ettei ole kiire mihinkään. Ei ole kiire jatkamaan taivalta. Koko päivä aikaa väsätä leiriä, nauttia maisemista ja olla vain omien ajatusteni kanssa.\nOlen miettinyt paljon mikä tuosta kaikesta tekee niin kovin ihmeellistä. Mikä tekee Lapista niin ihmeellisen ja mistä edes koko Lappi alkaa? Yksinkertainen vastaus lienee meikällä: tunturit. Etelässä kaikki on niin tasaista ja samanlaista joka puolella. Luonto, ihmiset, arki, rutiinit, etc. Lapissa luonnossa ja ihmisissä on suuria eroja. Tuntureilla on omat muotonsa ja omat luonteensa. Samoin ihmisissä sekä heidän rutiineissaan. Moni asia pyörii edelleen luonnonehtojen mukaan. Kesässä on valoisaa ympäri vuorokauden ja talvella taas kaamos painaa pimeyttään kellon ympäri. Kasvukausi on lyhyt ja siitä on otettava kaikki irti.\nTuntureilla koen olevani maailman katolla. Ei ole puita tai suuria rakennuksia varjoineen peittämässä näkymää. On vain loputonta taidemaalausta niin kauas kuin silmä kantaa. Se tuntuu hyvältä, jopa kotoisalta. Etelässä tätä ei voi kokea koskaan, geologinen fakta! Ehkä se myyttisyys piileekin tässä. Se ei ole osa omaa arkeani. Siksi ajaessani aina Saariselän korkeudelle ja nähdessäni ensimmäiset ”oikeat” tunturit, niin mieleni rauhoittuu. Siitä alkaa muuten mun Lappi. Oma rajani menee Saariselällä, ei Lapinläänin rajoissa tai napapiirin rajalla. Miksi? Yhtenä syynä pidän paluumatkojani. Saariselän ohitettuani tiedän, ettei edessä näy enää yhtään jylhää mykistävää maankohoumaa, vaan alkaa tasaisuus. Pian koittaa siis koti ja arki.\nToinen vaelluspäivä oli parasta pitkään aikaan. Puhelimesta hävisi viimeiset kentän rippeet ja tunsin aidosti olevani hetken täysin vapaa kaikesta. Ei ketään missään, vain minä ja tämä erämaan valtava avaruus. Oli todella helpottunut olo. Kireät hartiat tuntuivat kuin olisi käynyt hierojan hellässä käsittelyssä ja ennen reissua alkanut selkävamma tuntui kuin olevan muisto vain. Tunsin olevani todella rento henkisesti ja fyysisesti.\nSeikkailun kuului kuitenkin jatkua. Oli vielä paljon koettavaa. En malttanut oleilla vain yhden nimettömän järven rannalla viikkoa. Seuraavaksi alkoi uusien tunturien huiputus, matka syvemmälle erämaahan, alitajuntainen hallittu eksyminen. Kulkea sai metsän suojissa, laajoilla jängillä, petollisessa rakassa, hiekka dyyneillä, aavoilla aroilla, kahlata lumessa sekä astella kuivilla kankailla. Muotka osoitti lempeytensä, mutta samalla nöyryytti ja koulutti meikäläistä todella paljon. Näistä tapahtumista kirjoitan lisää myöhemmin.\nNyt vetäydyn piilopirttini lavereille ja kääriydyn porontaljaani. Loppu matkaa purkailen hieman mielessäni ja lueskelen epämääräistä päiväkirjaa, jota kirjoittelin Jaloviinan höyryissä makuupussissani.\nVyyhdin purkaminen tässä piilopirtissä\nTagsMuotka, Peltoaivi, Peltojärvi, Tehtävä Lapissa, Tunturissa, Vaellus


Diet Food Erytritoli - Hyvän Olon Maailma\nDiet Food Erytritoli eli karppisokeri on sokerialkoholi, jota on luontaisesti monissa hedelmissä, sienissä ja fermentoiduissa ruuissa. Sitä löytyy myös jonkin verran ihmisen elimistöstä. Erytritolin glykeeminen indeksi on nolla. Erinomainen makeuttaja karppaajille, ketogeenista ruokavaliota noudattaville ja laihduttajille ja hyvä vaihtoehto myös veren sokeriarvoja tarkkaileville.\nMakeudeltaan erytritoli jää hiukan tavallisesta sokerista. Se on noin 60-80 % tavallisen sokerin makeudesta. Kun siirryt tavallisesta valkoisesta sokerista Erytritoliin, joudut aluksi luultavimmin käyttämään sitä hiukan enemmän, jotta sokeriin tottuneet makunystyräsi ovat tyytyväisiä. Kun olet ollut jonkin aikaa ilman sokeria, huomaat ehkä, että makuaistisi on herkempi. Erytritoli onkin makeaa eikä sinun tarvitse enää laittaa sitä niin paljon saadaksesi makeutta ruokiin. Erytritolilla ei ole vuorokausisaantirajoitusta joten sitä voivat käyttää koko perheen makeutusaineena.\nSokeria parempi vaihtoehto myös hampaille! Erytritoli ei aiheuta kariesta eli hammasmätää. Syötynä erytritoli lisää väliaikaisesti syljen eritystä samoin kuin ksylitoli.\nIhmisillä 90 % erytritolista poistuu virtsan ja 10 % ulosteen mukana lähes muuttumattomana, sillä keho ei kykene pilkkomaan sitä energiaksi. Elimistö sietää erytritolia muita polyoleja paremmin erityisesti sen verrattain helpon suolistollisen imeytymisen vuoksi. Siten Diet Food erytritoli ei helposti aiheuta osmoottisesti ripulia toisin kuin useat muut laksatiiviset polyolit (esim. sorbitoli).\nDiet Food Erytritoli ja sen käyttö\nDiet Food Erytritolia käytetään aivan samalla tavalla kuin tavallista sokeria. Diet foodin reilun kokoisesta 500 g pussista riittää hyvin myös leivontaan. Kannattaa muistaa, että erytritolilla makeutetut leipomukset vaativat hiukan pidemmän nostatusajan. Joissain herkkuresepteissä vaaditaan tomusokeri. Jos kaapin hyllyt notkuvat jo muutenkin moninaisia tarvikkeita, erytritolikiteet muuntuvat tomusokeriksi helposti, kun jauhat niitä n. 5 s. teho- tai sauvasekoittimella. Runsaalla käytöllä lievästi laksatiivinen vaikutus.\nKurkkaa täältä herkullisen Diet Food tuorejuustoraakakakun resepti – vie kielen mennessään!\nTutustu myös muihin Diet Foodin tuotteisiin.\nRavintoarvo /100 g\nEnergiaa 0,84 kJ / 0,2 kcal\nPolyolit 99 g\nDiet Food Erytritolin jälleenmyyjät\nErytritolia saa mm. Ruohonjuuren kivijalkamyymälöistä ja verkkokaupasta.


Pilkillä Hammaskairassa – Tietokaira\nSyönti loppui kuin seinään noin vartin jälkeen siitä, kun se alkoi. Tuomas sai sinä aikana kaksi harria ja mie vain yhden. Tapiolla oli hyvä reikä, magical touch tai jotain, ei ummarra. Mutta äkkiä muuttui saalistilanteemme. Nyt oli kotiin viemistäkin kilokaupalla. Yhtä hyvin meillä olisi voinut olla pelkät ruokakalat, jos Tapio ei olisi illan päätteeksi vielä kokeillut tuosta reiästä… Nyt oli leuhkat eväät illaksi. Kyllä sitä harria paistettiinkin, kunhan asennolle päästiin.\nLähtöpäivänä 16.5. kasattiin asentopaikka, pakattiin rinkat ja käytiin vielä riu’ulla tyhjennyksellä ennen kuin lähdettiin autoa ja kotia kohti. Olin jättänyt pilkkirepun jäälle ja sen taskuun pilkkivavan pyytämään. Kun pääsin jäälle, kokeilin siimaa. Tunsin, että siima oli hyvin tiukalla. Selvästikin rautupilkissä oli kala kiinni. Päästiin siimaa kelalta kymmenkunta metriä löysälle ja aloin varovasti sormien välissä vetää kalaa ylös. Se tulikin helposti vähän matkaa ennen kuin veto alkoi väärään suuntaan minusta katsoen. Jarruttelin menoa mutta siima vinkui ja sauhusi sormien välissä (jos vähän liioitellaan).


Esa Pesonen - Elämänehtoja: Kuka nyt naapuriksi kelpaisi?\nViime viikonlopulla julkaistiin tutkimus suomalaisten naapurihaluista. Eipä ollut suuri yllätys, ettei naapuriksi haluttu narkomaaneja, alkoholisteja tai rikollisia. Homoja ja maahanmuuttajiakaan ei naapureiksi riemusta kiljuen haluttu. Mistä muuten edes voi tietää, että naapuriin on muuttanut homo? Tuskinpa homotkaan nahkapuku päällään tulevat ensi töikseen naapurin ovikelloa pimputtelemaan.\nNuoret taitavat muuten olla nykyisin konservatiivisempia kuin koskaan. Pettämistutkimuksessa 15-24-vuotiaat olivat eniten pettämistä vastaan ja nyt naapuritutkimuksessa he eivät halua lastentarhoja tai edes vanhusten palvelutaloja naapuriinsa. Nuoret kai pelkäävät, että saavat itse lapsia tai että näkevät, miltä itse näyttävät vanhoina. Iäkkäät taas pelkäsivät rikollisia ja homoja. Summa summarum, harva vastanneista halusi ylipäätään ketä tahansa naapuriinsa, ymmärrettävää sinänsä. Jos naapureina asuu hankalia ihmisiä, niin eihän se toden totta mukavaa ole.\nItselläni ko. ei-halutuista ryhmistä on varmuudella omakohtaista kokemusta vain narkomaaneista, alkoholisteista ja maahanmuuttajista. Alakerrassani asui Korsossa asuessani narkomaaneja. Ja ei se mukavaa ollut. Metallica saattoi alkaa soimaan aamuyöstä, puhumattakaan muusta trafiikista ja huudosta. Järkyttävintä oli, että ko. perheessä oli ollut koirakin, jonka olemassaolosta ei edes tiennyt, koska koiraa ei koskaan ulkoilutettu, eikä se edes haukkunut. Roskaa ja paskaa oli kuulemma lattiolla huoltomiehen mukaan viiden sentin paksuudelta, kun narkomaanit lopulta häädettiin. Samoin Korsossa asui maahanmuuttajia taas yläkerrassani. Ko. perhe alotti elämän oikeastaan vasta yöaikaan. Yritä siinä sitten saada unta ja mennä virkeänä töihin. Tavallinen perusjuoppo on taas aika harmiton naapuri, varsinkin kun Suomi on muutenkin täynnä kotijuoppoja. Mutta tietysti ihmisiä on aina erilaisia, ettei kukaan leimaa minua nyt rasistiksi ja yms. suvaitsemattomaksi omakohtaisten kokemuksieni perusteella.\nMinusta naapureiden kanssa pitää vain elää rauhanomaisessa rinnakkainelossa. En ole koskaan liiemmälti puuttunut naapureideni asioihin, eivätkä he minun. Nykyisessä asunnossani siihen ei ole tarvettakaan, kun on hyvä taloyhtiö missä asuu. Ja itse elän hiljaa kuin hiiri mitä nyt parveketupakointini saattaa jotain häiritä. Tiedän, että tämä naapureihin tutustuttamuus ja toisten asioihin ei-puuttuminen on väärin, mutta itselläni ei yksinkertaisesti riitä voimavaroja elää muiden elämää. Omassakin on joskus tarpeeksi tekemistä. Puhutaanhan aina näistä vuosia asunnoissaan kuolleena olleistakin. Mutta enhän minä voi joka päivä käydä kysymässä naapurin vointia. Hulluintahan maailmassa on, että maalla ollaan kilometrien päässä asuvien naapureiden kanssa enemmän tekemisissä kuin seinän toisella puolella asuvien kanssa kaupungissa. En ole mitenkään tietoisesti eristäytynyt, haluan vain yksinkertaisesti olla omissa oloissani.\nMinusta tuntuu, että omakotialueilla erilaisuuten suhtaudutaan kyllä nuivemmin kuin esim. vuokrakerrostaloissa, joissa olen ikäni asunut. Vuokrakerrostaloalueilla sitä joutui väkisinkin tottumaan erilaisiin ihmisiin pikkulapsesta asti. Siksi en kai vieläkään oikein osaa vierastaa erilaisuutta. Omakotialueille tai omistusasuntoalueille kun ei saada mitään rakennettua ilman taistelua. Kenellekään ei kai tule mieleen, että joskus sitä itsekin tarvitsee palvelutaloa tai voi joutua itsekin tarvitsemaan mielenterveyskuntoutusta. Tuntuu siltä, että unelmanaapurin täytyisi joillekin ihmisille olla, ettei ole naapuria ollenkaan. Sitten täytyisi varmaan hommata tontti kallioluodolta tai tunturin laelta.\nPS. Työt alkoivat maanantaina. Alkoikin ihan kivasti. Sain synttärilahjaksi työkavereilta Reino-tossut. Niillä sitä on hyvä laahustaa kultaisia vuoden kohden. Sain myös paperit kuva-artesaanin tutkinnostani vihdoinkin. Tupakanvieroituslääkereseptinkin hain, en ole vielä vain uskaltanut hakea lääkkeitä apteekista.\nLähettänyt Esa Pesonen klo 7/31/2007 06:52:00 ip.


12.6.2017 Teksti: Hanna Maaria, Yli pyykkivuorten\nKaupallinen yhteistyö UCB Pharma Oy Finland\nRakastan kesää. Mitä kuumempi, sitä parempi. Rakastan auringon lämmittämiä kiviä, kesämökkiä, riippumatossa lukemista, vastaleikatun nurmikon tuoksua ja paljaiden varpaiden upottamista laiturilta veteen.\nNautin leppoisasta lomatunnelmasta, balleriinoista, jäätelötötteröistä, lasten uimisen ja trampoliinilla hyppimisen synnyttämistä iloisista äänistä ja lokkien kirkunasta.\nOn ihana nähdä lapsen onnellisuus, kun hän huomaa niittykukkia. Lapsen silmät loistavat, kun hän ojentaa äidille pienissä sormissa nuhjaantuneen kimpun kukkia, joista osa on katkaistu niin läheltä kukintoa, että vartta ei ole juuri nimeksikään.\nRakastan tätä kaikkea, vaikka kesä on minulle vuodenajoista vaikein.\nNielua kutittaa kuin kaktuksella sivelisi\nKesä tarkoittaa kaikkea ihanaa, mutta myös kurjaa oloa.\nSilmiä kutittaa kuin niissä olisi uimarannan hienoa hiekkaa. Nielua kutittaa kuin sitä siveltäisi kaktuksella. Kurkussa tuntuu olevan ruisleipä poikittain. Nenä vuotaa. Aivastan seitsemän kertaa peräkkäin kesken lauseen.\nJoskus tunnen itseni voimattomaksi, väsyneeksi ja jopa flunssaiseksi. Sänky ja peitto houkuttelevat välillä enemmän kuin laiturin nokka, festareiden villi fiilis ja mansikoiden osto torilta.\nAllergiaoireeni vaihtelevat sään ja kesänviettopaikkani mukaan. Joinakin vuosina oireita on vähän ja joinakin paljon. Kotona saatan pärjätä hyvin, mutta sitten jonkun ystäväni luona oireita on valtavasti. Sateen jälkeen on hyvä olla, mutta heti, kun porottaa kauemmin, voin huonommin.\nHeinät veivät ensiapuun\nLapsen liikuttava kukkakimppu on aina ihana lahja, paitsi silloin, kun siihen on päivänkakkaroiden ja sinikellojen seuraksi nyhdetty niityltä muutama heinä. ”Kiitos rakas, jätetään tämä kimppu kuistille”, sanon silloin.\nKurjan oloni tekevät erityisesti heinät nimeltä timotei ja pujo. Muutaman kerran on käynyt jopa niin, että olen saanut heinien kukinta-aikaan anafylaktisen reaktion ja päätynyt ensiapuun.\nNykyään on helpompaa, kun lapset ovat jo isoja. Aivastellessani kukaan ei polta itseään nuotioon, eksy metsään tai huku uimarannan rantaveteen. Ajattelen monesti pikkulasten äitejä, jotka kärsivät laillani allergioista. Minä tiedän, millaista on elää siilin piikit nielussa ja nenäliinat nenään teipattuna, ja samalla vaihtaa vaippoja ja keittää puuroa. Halaus teille!\nAllergiasta huolimatta aion nauttia kesästä täysillä. Kesä on vain kerran vuodessa!\nTeksti on toteutettu yhteistyössä UCB Pharma Oy Finlandin kanssa.\nLue lisää allergia-asioista www.zyrtec.fi\nVaikuttava aine: Setiritsiinidihydrokloridi. Käyttöaiheet: Kausiluontoiseen ja ympärivuotiseen allergiseen nuhaan liittyvien nenä- ja silmäoireiden lievitykseen sekä pitkäaikaisen nokkosihottuman hoitoon. Annostus ja antotapa: Aikuiset ja yli 12-v. nuoret 1 tabl. tai 20 tippaa tai 10 ml kerran vrk:ssa. Lapset 6–12-v. puoli tablettia tai 10 tippaa tai 5 ml 2 kertaa vrk:ssa. Lapset 2–6-v. 5 tippaa tai 2,5 ml 2 kertaa vrk:ssa. Huom: Älä ota Zyrtec-valmistetta, jos sinulla on vaikea munuaisten vajaatoiminta tai jos olet allerginen Zyrtec-valmisteen jollekin aineosalle. Varmista lääkkeen soveltuvuus lääkäriltäsi, jos olet raskaana tai imetät. Haittavaikutukset: Yleiset: Uneliaisuus, uupumus, huimaus, päänsärky, nielutulehdus, ripuli, pahoinvointi, suun kuivuminen. Varmista lääkkeen sopivuus itsellesi apteekista. Lue pakkausseloste ennen käyttöä. Markkinoija: UCB Pharma Oy Finland, puh. 09-2514 4221, ucb.finland@ucb.com


Vesiliikuntakeskus Sampola - Juvan kunta\nNauti veden virkistävästä voimasta modernin valoisassa allastiloissa ja rentoudu viihtyisissä saunoissa. Kevennä arkeasi kehittämällä voimatasojasi kuntosalillamme. Sampolasta löydät myös kokoustilat ja esimerkiksi luentotilaisuuksiin ja ryhmäliikuntaan soveltuvan monitoimisalin. Sampolassa on myös edullinen tilaussauna.\nKatso aukioaloajat ja hinnasto Sampolan kotisivuilta\nKuusi allasta, vesihierontapisteet, vesiliukumäki ja viisi perinteistä saunaa.\nIso allas: neljä 25 metrin rataa, syvyys 1,3 m - 2 m\nLasten allas: syvyys 0,3 m - 0,6 m\nTerapia-allas vesihierontapistein: syvyys 1,15 m - 1,3 m\nIso allas 27 C⁰\nLasten allas ja terapia-allas 30 C⁰\nPoreallas ja kahluuallas 32 C⁰\nKylmävesiallas 7 C⁰\nLue lisää uintiharjoittelusta\nLue lisää vesijuoksuharjoittelusta\nKuntosalilla laadukkaan ja monipuolisen harjoittelun mahdollistavat vapaat painot ja TechnoGym -painopakkalaitteet. Lämmittelyä ja aerobista harjoittelua varten salilta löytyy soutuergo, kuntopyörä, juoksumatto sekä watt-bike.\nLue lisää kuntosaliharjoittelusta\nSampolan 36-paikkaisessa kahviossa on tarjolla makeaa ja suolaista purtavaa sekä erilaisia juomia.


Kangasalan kaupungin laskutuskäytäntö uudistuu - Kangasala\nEtusivu / Ajankohtaista / Kangasalan kaupungin laskutuskäytäntö uudistuu\nKangasalan kaupungin laskutuskäytäntö uudistuu\nKaupungin talousjärjestelmää kehitetään ja sen myötä myös laskutuskäytäntöä yhtenäistetään. Osalle asiakkaista tämä tarkoittaa muutoksia suoramaksu- tai e-laskusopimuksiin.\nMikä muuttuu ja keitä muutos koskee?\nKangasalan kaupungin suoramaksu- tai e-laskusopimuksissa on nykyisin käytössä useita eri laskutusaiheita, mutta uudistuksessa käyttöön jää vain yksi yhteinen laskunaihekoodi ”Laskut”, jonka kautta asiakas saa jatkossa kaikki laskunsa joko suoramaksuina tai e-laskuina omaan verkkopankkiinsa.\nMuutos edellyttää toimenpiteitä niiltä asiakkaita, joilla ei nykyisissä sopimuksissaan ole lainkaan käytössä laskutusaihetta ”Laskut”, vaan sen sijaan muita aiheita, kuten varhaiskasvatus, tehostettu palveluasuminen, laitoshoito, kehitysvammahuolto ja kotihoito.\nNäiden asiakkaiden suoramaksu- tai e-laskusopimukset on tehtävä uudestaan joko asiakkaan verkkopankissa tai pankin asiakaspalvelussa. Meneillään olevat muutokset valmistuvat toukokuun aikana.\nAsiakkaiden, joilla jo on suoramaksusopimus tai e-laskusopimus ”Laskut”-laskunaiheella, ei tarvitse tehdä muutoksia sopimuksiinsa. Jatkossa myös kaikkien muiden mahdollisesti käytössä olevien laskunaiheiden laskut saapuvat automaattisesti samalla ”Laskut”-aiheella.\nUudista suoramaksu- tai e-laskusi näin\nJos sinulla on ollut suoramaksu- ja e-laskusopimus laskunaiheilla varhaiskasvatus, tehostettu palveluasuminen, laitoshoito, kehitysvammahuolto ja kotihoito, mutta ei laskunaiheella ”Laskut”, uudistuksen jälkeen ensimmäiset laskut saapuvat sinulle postissa paperiversioina.\nPaperilaskujen muuttaminen suoramaksuiksi tai e-laskuiksi\nMikäli haluat laskusi jatkossakin e-laskuna, tee e-laskutilaus verkkopankissasi. Huomioithan, että e-laskutilaus on henkilökohtainen ja koskee kaikkia Kangasalan kaupungin laskuja. Jos laskulla on kaksi vastaanottajaa, e-laskutilaus tulee tehdä laskussa ensimmäisenä olevan asiakkaan verkkopankkiin.\nMikäli haluat jatkossa laskusi suoramaksuna, ota yhteys omaan pankkiisi.\nErityistä huomioitavaa laskuissa, joissa on kaksi vastaanottajaa\nJos laskulla on kaksi vastaanottajaa, e-laskutilaus tulee tehdä laskussa ensimmäisenä olevan asiakkaan verkkopankkiin. Näitä laskuja voivat olla esimerkiksi varhaiskasvatus, vesilaskut sekä tonttivuokrat. Laskulla ensimmäisenä olevaan nimeen liittyvä henkilötunnus on kiinnitetty laskun tietoihin, joten pankissa tai verkkopankissa tehtävä suoramaksu- tai e-laskusopimus linkittyy tähän ensimmäisenä olevan nimen henkilötunnukseen.\nMyös siinä tapauksessa, että e-laskutilaus tehdään laskulla toisena olevan asiakkaan verkkopankkiin, laskuun linkittyy kuitenkin ensimmäisenä olevan asiakkaan henkilötunnus. Tämän seurauksena kaikki ensimmäisenä olevalle asiakkaalle osoitetut Kangasalan kaupungin laskut menevät jatkossa toisena olevan asiakkaan verkkopankkiin. Yleensä tämä ei ole toivottu tilanne.\nJos laskulla olevien asiakkaiden nimien järjestystä halutaan muuttaa, pyydämme teitä ottamaan yhteyttä kyseisen laskun laskuttajaan, jonka yhteystiedot löytyvät laskulta.\nKangasalan kaupunki informoi asiakkaita laskutuksen muutoksista kirjeitse, verkkosivuilla ja paikallislehdissä.\nKaikille laskuille on lisätty infotekstit, joissa on kerrottu suoramaksu- ja e-laskusopimuksiin liittyvistä muutoksista. Lisäksi kaikille niille asiakkaille, joiden suoramaksu- ja e-laskusopimukset tulevat päättymään uudistuksen yhteydessä, on lähetetty maaliskuussa henkilökohtainen kirje.\nValitettavasti asiakastietojen poiminta on joidenkin yksittäisten asiakkaiden kohdalla epäonnistunut, ja tästä syystä kirje on aiheettomasti lähetetty myös joillekin edesmenneille asiakkaille. Talousjärjestelmän muutoksen yhteydessä asiakastiedot käydään läpi, jotta vastaavaa virhettä ei tapahtuisi jatkossa. Laskuttajilla ei kuitenkaan aina ole tietoa kuolemantapauksista. Kangasalan kaupunki pahoittelee aiheettomista kirjeistä koitunutta haittaa edesmenneiden asiakkaidemme läheisille.\nKangasalan kaupunki kehittää taloushallinnon järjestelmiään yhteistyössä Sarastia Oy:n kanssa.\nLaskuihin liittyvissä kysymyksissä kannattaa ensisijaisesti olla yhteydessä laskuttajaan, jonka yhteystiedot löytyvät laskulta. Muissa talouteen liittyvissä asioissa lisätietoja antavat:\nTalousjohtaja Petri Lätti Sosiaali- ja terveyskeskuksen talousjohtaja Markus Auvinen\np. 040 631 2324 p. 050 543 5394


in flames | Metallimusiikki.net\nTällä sivulla listataan kaikki yhtyeeseen in flames liittyvä aineisto Metallimusiikki.netissä. Tällä sivulla nimittäin listataan kaikki sivustolla julkaistut artikkelit, jotka liittyvät tavalla tai toisella sellaiseen bändiin kuin in flames. Tuoreimmat bändiin kytketyt julkaisut löytyvät sivun yläosasta ja vastaavasti vanhimmat sivun alaosasta. Hakemistosivulla ei välttämättä listata ihan kaikkea tagiin in flames liittyvää informaatiota, joten käyttämällä Metallimusiikki.netin hakukonetta voit löytää uusia artikkeleita samasta aiheesta.\nIn Flames soittaa Suomessa huhtikuussa.\nRuotsissa juuri kultalevyrajan edestä uusinta albumiaan myynyt In Flames (www.inflames.com) tiedottaa lähtevänsä klubikiertueelle ensi vuoden huhti–toukokuussa. Yhtye kommentoi odottavansa kovasti Skandinavian alueelle suunnattua reissua, sillä In Flames ei ole viime vuosina tällaista toimintaa harrastanut. Bändi kehottaakin fanejaan saapumaan keikkapaikoille, sillä ensi kertaa voi joutua odottamaan. Kiertueella metallimiehet koluavat huolellisesti myös Suomen lavoja: bändi nähdään huhtikuun lopussa Seinäjoella, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä ennen Tukholmassa soittamista. Lipunmyynti keikoille käynnistyy 25. marraskuuta kello yhdeksän aikaan aamulla. Myynti loppuu huhtikuussa 2010. Suomen alueen keikoilla In Flamesin kanssa nähdään Ghoul Patrol.\nIn Flames: "Where the Dead Ships Dwell".\nJulkaistiin torstaina 27.10.2011.\nVuonna 1990 perustettu In Flames (www.inflames.com) tulee julkaiseman vajaan kuukauden kuluttua digitaalisen singlen kappaleesta "Where the Dead Ships Dwell". Se on lohkaisu ruotsalaisbändin seuraavalta, "Sounds of a Playground Fading" -nimiseltä, studiokiekolta. Metallimiehet tarjoavat perinteisen musiikkimateriaalin lisäksi singleraidastaan omintakeisia remixejä, joissa kuullaan saksalaista räppärimuusikko Casperia sekä drum-and-bass-bändi The Qemistsiä. Lisäksi In Flames käyttää bläkkisyhtye Dawn of Ashesin vokalistia, Kristof Bathorya, eräässä singleraidan tulkinnassa. In Flamesin solisti Anders Fridén kertoo rakastavansa yhteistyön tekemistä artistien kanssa ja halunneen tällä kertaa nähdä minkälaista jälkeä syntyy, kun metallibändin musiikkia tulkitaan aivan eri musiikkityylin edustajien toimesta.\nIn Flames julkaisee "Deliver Us" -singlen.\nJulkaistiin torstaina 07.04.2011.\nRuotsalainen melodeathia tekevä In Flames (www.inflames.com) tulee julkiasemaan toukokuussa ensimmäisen singlen kesäkuussa ilmestyvältä ja pitkään ja hartaasti odotetulta "Sounds of a Playgound Fading -albumiltaan. Digitaalisesti julkaistava single on "Deliver Us". Suomalainen fanikunta saa sen ulottuvilleen 11. toukokuuta. Ruotsalaisille se julkaistaan viikkoa aikaisemmin. Ohessa näkyvä kansitaide levyä varten on Dave Correian toteuttama. Saman miehen kuvitusta käytetään In Flamesin uudella albumillakin. "Sounds of a Playground Fading" ilmestyy 15.6. Ruotsissa, kahta päivää myöhemmin Saksassa ja 20.6. muualla Euroopan alueen markkinoilla. Päivää myöhemmin se rantautuu Pohjois-Amerikkaan.\nNiclas Engelin In Flamesin kitaristiksi.\nJulkaistiin keskiviikkona 09.03.2011.\nRuotsin In Flames (www.inflames.com) varmistettiin helmikuun puolen välin jälkeen esiintyjäksi sekä Ruotsin että Suomen Sonisphere Festivalin esiintyjäksi. Suomen Sonisphere koetaan Helsingissä 2. kesäkuuta ja Ruotsin versio Tukholmassa kuukautta myöhemmin. Kyseinen konsertti lienee ensimmäinen, jolla In Flamesin uusi kitaristi Niclas Engelin nähdään Suomessa. In Flames nimitti juuri Engelinin virallisesti bändin kakkoskitaristin viranhaltijaksi. Mies on jo parin vuoden ajan toiminut epävirallisena jäsenenä kiertueilla ja keikoilla — Niclas Engelin on hoitanut alkoholismista kärsivän ja siitä vieroituksessa olevan Jesper Strömbladin tointa. Strömblad erosi bändistä viime vuoden helmikuussa voidakseen keskittyä paremmin katkaisuhoitoonsa.\nIn Flamesilta albumi touko–kesäkuussa.\nJulkaistiin tiistaina 25.01.2011.\nMelodeathia tekevä In Flames (www.inflames.com) listaa tällä hetkellä kesäajan festivaalikeikkoja samalla kun ryhmä valmistautuu julkaisemaan odotetun uuden studioalbuminsa. Bändi on tähän mennessä vienyt päätökseen uuden albumin äänitysprosessin. Tällä hetkellä kiekkoa miksataan. In Flamesin omassa, Göteborgissa sijaitsevassa In Flames Studiossa nauhoitettu kiekko tullaan julkaisemaan jossain vaiheessa touko–kesäkuuta. Kiekkoa nauhoitettiin Sonic Syndicaten kanssa samoissa merkeissä töitä tehneen Roberto Laghin tuella. Yhtye kertoo olevansa tyytyväinen siihen, miltä levy kuulostaa. Ryhmä ei ole vielä paljastanut milloin albumi tullaan tarkalleen julkaisemaan.\nIn Flamesilta albumi ensi vuonna.\nJulkaistiin sunnuntaina 31.10.2010.\nVuodesta 1990 asti toiminut ruotsalaisyhtye In Flames (www.inflames.com) tiedotti lokakuun alussa aloittavansa seuraavan albumin esituotantovaiheen. Yhtyeen omassa IF Studiolla käytävän prosessin on suunnitelmien mukaan tarkoitus jatkua vuoden 2010 loppuun asti. Myös ensi vuoden alkuhetket kuluvat seuraavan albumin luomisessa — äänittämisessä. Seuraaja huhtikuussa 2008 julkaistulle "A Sense of Purpose" -levylle ilmestyy ensi vuoden aikana. Se tulee olemaan jo kymmenes pitkäsoitto In Flamesilta. Nauhoituspaikaksi valittu IF Studio sijaitsee yhtyeen kotikaupungissa Göteborgissa. Dark Tranquillity, Sonic Syndicate ja The Haunted ovat hyödyntäneet tätä studiota nauhoitellessaan kiekkojaan.\nJesper erosi In Flamesista.\nRuotsalainen In Flames (www.inflames.com) tiedottaa kitaristinsa Jesper Strömbladin eronneen ryhmästä lopullisesti. Antamassaan lausunnossa bändiä perustamassa ollut mies kokee In Flamesin kanssa vietettyjen vuosien olleen mahtavia ja niistä hän saa olla ylpeä. Hän ei perustele eroamispäätöstään eilen julkistamassaan tiedonannossa, mutta päätös liittynee muusikon alkoholiongelmaan. Strömblad hankkiutui viime vuoden alussa vieroitusklinikkaan päästäkseen eroon alkoholista. Hän sai soittaa joulukuussa In Flamesin keikan kahden viimeisten kappaleen ajan. Keikalla Strömbladia kahta kappaletta lukuunottamatta korvasi Engel-nimisen ruotsalaisyhtyeen kitaristi Niclas Engelin.\nNummirock: 28. päivää lähtölaukaukseen.\nBändit: destruction, in flames, satyricon\nVihdoinkin on saatu ohjelma kokonaisuudessaan valmiiksi! Viimeisenä julkaistaan raskasta ohjelmaa piristämään tribuuttibändit, jotka nousevat perjantaina ja lauantaina olutteltan lavalle. Tribuuttilavalta kuullaan mm. Deep Purplen, Judas Priestin, Venomin ja Iron Maidenin tuotoksia vuosien varrelta.\nAikaisemmin julkaistuista ulkomaisista kirkkaimpina tähtinä ovat Ruotsista uuden levyn siivittämänä saapuva In Flames sekä Norjasta tuleva mustan metallin ilosanomaa levittävä Satyricon. Muut ulkomaiset artistit ovat Destruction Saksasta, God Dethroned Hollannista ja Watain Ruotsista.\nKotimaisten artistien kärkikimaraa pönkittävät mm. Mokoma, Diablo, Norther, Turisas sekä tällä viikolla Belgradin Viisufinaalissa jyristelevä Teräsbetoni.\nRuotsalainen In Flames (www.inflames.com) on nyt nimensä mukaisesti liekeissä. Sen uusi albumi alkaa olemaan julkaisukunnossa. Kiekko, jolle ristittiin nimeksi "A Sense of Purpose", tullaan julkaisemaan Nuclear Blast Recordsin kautta täällä Euroopan konnuilla 4. huhtikuuta. Kiekosta tulee ylväs seuraaja bändin vuonna 2006 julkaisemalle "Come Clarity" -pitkäsoitolle. Uuden albuminsa yhtye kävi äänittämässä omistamassaan göteborgilaisessa IF Studioissa, josta Metallimusiikki.net uutisoi jo viime vuonna marraskuussa.\nIn Flames auttaa Degradeadia debytoinnissa.\nJulkaistiin lauantaina 15.12.2007.\nBändit: degradead, in flames\nTukholmalainen melodista dm-pauketta tarjoava Degradead (www.septima.nu) sai apua debyyttialbuminsa "Till Death Do Us Apart" luomisessa huomattavassa määrin ruotsalaiselta In Flames -yhtyeeltä. Degradeadin debyytti ilmestyy Dockyard 1 Recordsin julkaisemana tammikuun viimeisten päivien aikana.\nIn Flames avusti Degradead-miehistöä esikoisalbumin äänitystöissä. Kiekko ääniteltiin IF Studioilla Göteborgissa, Ruotsissa. Kiekon tuottajana toimi tuottajakopla H.O.R.D.E. Kiekon miksaajana toimi Björn Gelotte ja sound engineering -osastoa hoiti Jesper Strömblad yhdessä Daniel Svenssonin kanssa.\nIn Flames: Touch Of Red.\nGöteborgilainen death metal -bändi In Flames (www.inflames.com) antaa "Touch Of Red" -musiikkivideollaan kovin mustavalkoisen, turmeltuneen ja rappioituneen mielikuvan tästä maailmasta. Lyhyt dokumenttielokuva siis. Biisi on erittäin vahva, jämerästi rakennettu. Siinä kuultava lauluääni rastapäiseltä partasuulta voi jakaa mielipiteet kahteen eri kastiin — toiset tykkäävät ja toiset taas eivät. "Touch Of Red" kuullaan bändin vuonna 2004 julkaisemalla pitkäsoitolla "Soundtrack to Your Escape". Kiekko on tällä hetkellä In Flamesin albumisarjan toiseksi tuorein. Uusin kiekko on viime vuoden puolella ulostunut "Come Clarity".\nIn Flames: Albumi lähes valmis.\nJulkaistiin torstaina 15.11.2007.\nRuotsin Göteborgissa majailevan In Flames (www.inflames.com) -yhtyeen basisti Peter Iwers kertoo, että hänellä on ollut kova kiire viime aikoina. Studiossa on peuhattu urakalla, elokuvia kuvattu ja basso-osuuksia äänitelty. Uusi In Flamesin albumi on miehen mukaan lähes valmis, sillä kaikki instrumentit on käytännössä jo purkitettu, mutta jäljellä on vielä muutamien yksityiskohtien hiomista. Iwers kertoo yhtyeen jäsenillä olleen todella hauskaa tätä tulevaa albumia tehdessään. Se on samalla ensimmäinen kiekko sitten vuoden 2002 puolella ilmestyneen "Reroute to Remain" -albumin, jolloin yhtyeen kaikki jäsenet äänittävät saman katon alla. Tällä kertaa he päätyivät oman studion syövereihin työstämään pitkäsoittoaan.\nIn Flames Hove Festivalin lavalle.\nJulkaistiin keskiviikkona 31.10.2007.\nRuotsalainen In Flames on varmistettu esiintyjäksi ensi vuoden kesäkuussa järjestettävään Hove Festival -tapahtumaan, mitä vietetään Norjassa keskellä Tromøyn saarta. Festivaalia vietetään aikavälillä 24.–24. kesäkuuta ja In Flamesin remmi saapastelee lavalle 27. päivä.\nBändi on lähdössä tammikuussa Venäjälle, jossa se tekee kaksi konserttia. Toinen keikoista on Pietarissa ja jälkimmäinen Moskovassa. Molemmat live-esiintymiset soitetaan tammikuun viimeisellä viikolla.\nIF työstää tällä hetkellä omassa göteborgilaisessa IF Studioissaan seuraavaa albumia. Kiekosta tulee seuraaja bändin viime vuonna julkaisemalle "Come Clarity" -pitkäsoitolle. Uuden levyn lauluosuuksien taltioinnista ryhmää avustaa tuottaja Daniel Bergstrand — sama heppuhan avusti myös julkaisuilla "Reroute To Remain" sekä "Soundtrack To Your Escape".\nJulkaistiin maanantaina 03.09.2007.\nMusiikkivideo kappaleesta "Pinball Map" on vanhempaa ruotsalaisen In Flamesin (www.inflames.com) tuotantoa, sillä biisi kuullaan yhtyeen vuonna 2000 Nuclear Blast -levymerkin kautta ilmestyneellä "Clayman"-albumilla. Levy on bändin viides studioalbumi. Se tarjoaa soittoaikaa noin 44 minuutin edestä 11 kappaleellaan. "Clayman" myi muutamassa kuukaudessa enemmän kuin sitä edeltäneenä vuonna ilmestynyt "Colony".\nBändi perustettiin Ruotsin Göteborgissa viime vuosikymmenen alussa. Se on yksi niistä ns. Göteborg-metallia kehittäneistä rytmiryhmistä. Yhtye ryhtyy nyt työstämään uransa järjestyksessä yhdeksättä pitkäsoittoa, joka on ilmestyvä tähän maailmaan ensi vuoden puolella.\nIn Flames: My Sweet Shadow.\nBändi on Ruotsista\nRuotsalainen In Flames (www.inflames.com) julkaisi tämän "My Sweet Shadow" -musiikkivideon, joka kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 ilmestyneellä "Soundtrack to Your Escape" -albumilla. Kyseinen pitkäsoitto on IF:n järjestyksessä seitsemäs. Bändi työsti albumia Tanskassa, sillä haluttiin vähentää häiriöitä projektin ollessa käynnissä. "Soundtrack to Your Escape" -levyä seurasi kahdesta DVD:stä ja CD:stä koostuvan "Used & Abused… In Live We Trust" -levypaketin, mikä sisältää musiikkivideoita, haastatteluita bändin jäsenistä, sekä tietysti live-keikoilta taltioitua materiaalia.\nIn Flames: Trigger.\nJulkaistiin tiistaina 17.04.2007.\nBändin kokoonpano v. 2005\nRuotsin In Flames (www.inflames.com), joka on tulossa Suomeen esiintymään Ruisrock 2007 -tapahtumassa, julkaisi aikoinaan netisssä tämän musiikkivideon kappaleestaan "Trigger". Kyseessä on "Trigger"-nimisellä EP:llä julkaistu musiikkivideo. Sama julkaisu sisältää videoleikkeen myös "Cloud Connected" -biisistä.\nYhtyeen tällä hetkellä tuorein pitkäsoitto on "Come Clarity", mikä julkaistiin vuoden 2006 helmikuussa. Kiekko kipusi aikoinaan suoraan Suomen ja Ruotsin levylistojen kärkisijoille.\nIn Flames Suomeen.\nNämä tulevat tänne\nRuotsin yksi tunnetuimmista metallibändeistä, In Flames (www.inflames.com), on tulossa käymään Turussa. Bändi soittaa tämän vuoden Ruisrock-tapahtumassa, jota vietetään heinäkuussa. Tapahtuman esiintyjäkaartiin kuuluu IF:n lisäksi muitakin metallimaailman suuruuksia, sillä Ruisrock 2007 on värvännyt lavalle mm. kotimaisen Children Of Bodomin, Amorphiksen ja Poisonblackin. Tapahtumassa nähdään In Flamesin lisäksi myös muitakin ruotsalaisia, koska Deathstars ja Pain saapuvat paikalle.\nIn Flames: Only For The Weak.\nAlbumilta "Clayman" löytyvästä kappaleesta "Only For The Weak" on tehty rujo musiikkivideo, jolla on kestoa lähemmäs 5 minuuttia. In Flames julkaisi vuonna 2000 "Clayman"-albumin — Nuclear Blastin kautta — jonka musiikillinen tyyli osittain on huomattavasti raskaampaa kuin nykypäivän In Flames.\nIn Flames (www.inflames.com) julkaisi "Come Clarity" -kappaleesta musiikkivideon syksyllä -06. Bändi oli jo aikaisemmin vuoden 2006 helmikuussa laskenut liikenteeseen samannimisen albumin, joka sisältää yhteensä 13 kappaletta.


Johanna järjesti yllätyksen rakkaalle siskolleen Julialle tarjoamalla tutulla reseptillä valmistettua vispipuuroa. Lisätaikaa yllätykseen toivat omat tutut lusikat, joilla sisarukset nauttivat vispipuuronsa.\nVispipuurosta tulee siskoksille Johannalle ja Julialle mieleen lapsuus, kodin mukava tunnelma ja äidin muisto, joka on siskoksille erityisen tärkeä. Vispipuuro valmistettiin tuoreista puolukoista, jotka poimittiin usein yhteisvoimin saunan lähinurkilta. Valmis vispipuuro nautittiin aina koko perheen voimin saman pöydän ääressä. Jopa perheen kissakin söi omia ruokiaan lattialla.\nKoulun penkiltä äidin ruokapöytään\nÄidin tekemä ihanan kuohkea vispipuuro oli siskosten lapsuuden yksi lemppariruoista. Vispipuuroa nautittiin paljon jo lapsuudessa, mutta erityisen hyvältä vispipuuro maistui opiskeluaikoina, kun oli koti-ikävä ja kotiin tullessa pääsi heti syömään äidin vispipuuroa. Tilanteessa oli juhlan tuntua, vaikkei vispipuuroa varsinaisesti mielletäkään gourmet-ruoaksi.\nVispipuuroa itse poimituista puolukoista - niin kuin äidillä oli tapana tehdä\nVispipuuro tehtiin tietenkin itsepoimituista puolukoista. Saunan ympärillä oli tosi hyvät puolukka-apajat, josta siskokset keräsivätkin monesti äidin kanssa ämpärikaupalla puolukoita sillä aikaa, kun sauna lämpesi. Erityisesti äiti oli innokas marjanpoimija ja siskokset muistelivatkin lämmöllä, kuinka äiti aina jaksoi kannustaa pikkuisia marjanpoimijoita esimerkiksi kehumalla, kuinka hienosti tytöt olivat kerännet puolukoita tai kuinka he saivat luvan lopettaa silloin, kun ämpärin pohja oli piilossa.\nPerheen äiti vaahdotti puuron aina sähkövatkaimella ja siitä tuli tosi samettista, jos sen söi heti. "Äiti jaksoi aina vispata. Itse kun tekee, ei jaksa vaahdottaa niin pitkään. Äiti oli aina niin malttamaton, ei jaksanut edes odottaa, että vispipuuro jäähtyy vispaamiseen sopivaksi. Äidin vispipuuro oli parasta", Johanna tiivistää.\nÄiti oli yksinkertaisesti paras\nVispipuurosta tulee siskoksille tosi kodikas ja turvallinen olo, semmoinen mitä lapsuudessa oli. "Äiti oli yksinkertaisesti paras. Teki pienistäkin jutuista ihmeellisiä. Kyseiset vispipuurohetket eivät vaadi ihmeellisyyksiä, vaikka aina tuntuu, että pitäisi olla jotain hienoa. Kuitenkin tällaiset pienet jutut jäävät mieleen. Siinä äiti onnistui", Julia summaa.\nSiskosten ja koko perheen yhteinen vispipuurohetki on jäänyt siskoksille mieleen ikuisesti. Maitoa, vispipuuroa ja talouspaperia. Siitä on Johannan ja Julian onnen eväät tehty.


Uskotaan, että kaikki käy hyvin (MaikkiMoon) - Seniori-Info\n18/05/2022 09/06/2022 / MaikkiMoon, Seniorit, ajatuksia, mielipiteitä\nUskotaan, että kaikki käy hyvin. Riimikoira nukkuu levollisesti kopassaan ja näkee äänistä päätellen mukavia unia. Ehkä hän uneksii niistä uusista porsaankorvista, jotka omistajansa Oiva Ruoho toi eilen kaupasta. Ehkä tyytyväinen olo syntyykin erään naapurikorttelissa asuvan ihanan daamin muistelemisesta.\nTV-ruudulle on asetettu pyörimään Areenasta ruotsalaisten hirvien suuri hirvivaellus. Mielenkiintoista seurattavaa hölyn pölyn sijaan ainakin Oivan, oivan hirvimiehen mielestä. Linnut laulavat kosiolaulujaan ruudulla ja tiheässä kuusikossa lähimetsässä. Aurinko paistaa kovin lämpimästi, onhan nyt jo toukokuu. Kesä on edessä, virus kuta kuinkin takana ja maailma odottaa. On rauhallista. Kaikki vaikuttaisi olevan hyvin.\nKun koira herää uniltaan, tunnelma muuttuu. Seesteisyys vaihtuu hektisyydeksi. Tupaan tulee vauhtia ja iloista tohinaa. Koiradaamin tapaamisia, kesälomasuunnitelmia, monenlaisia velvollisuuksia. Illansuussa Ruotsin hirvet sekä Oiva asettuvat iltalevolle.\nSitten TV alkaa pukata uutisia. Tunnelma muuttuu entisestään.\nPelko muutti suit sait kohdettaan. Juuri äskenhän tässä pelättiin virusta. Euroopan sisälle tullutta sotaa ja sen laajenemisen uhkaa ei voi ohittaa. Tähänkin on reagoitava, määriteltävä suhtautuminen, oltava kuulolla. Vaikka ei katsoisi tai kuuntelisi minkäänlaista uutisointia, levottomuuden vaistoaa.\nKun uutisia seuraa päivästä toiseen monta kuukautta, niihin alkaa väsyä. Sodan edetessä päivän uutiset ovat eilistä synkempiä. Omatunto alkaa ihmetellä ja soimata. Onko minusta tullut välinpitämätön vai peräti tunteeton? Väsymys ja oma julmuuksien sietokyky antavat rajat sille millaista uutisointia jaksaa seurata.\nSotia on siellä täällä ympärillämme, niin on aina ollut. Jokainen on koulussa oppinut, että ihminen on kautta historiansa ollut sotajalalla. Sodan kylmät kasvot eivät ole kuitenkaan pitkään aikaan katsoneet meitä näin läheltä.\nKaiken keskellä voi oppia\nKaikki paha on väärin, on se sitten missä ja minkälaista tahansa. Sitä pitää vastustaa ja heikompia kuuluu puolustaa. Uhreja pitää auttaa. Heitä saa surra. Nyt saa päivitellä, suuttua, raivota, huutaa ja noitua. Voi paskan marjat kuulostaa kyllä nyt liian vaisulta.\nJos lapsena koulussa oppiminen oli sijalla kaksi, tai oppi on päässyt unohtumaan, niin nyt on saanut ilmaisia oppitunteja ainakin Ukrainan maantieteestä ja Venäjän historiasta. Oiva epäilee, ettei hänelle kyllä koulussa kerrottu mitään pajareista, Transnistriasta, hybridivaikuttamisesta tai kyberturvallisuudesta.\nOnneksi meillä on…\nOnneksi on Riimi-koira, aurinko, linnut ja voikukat. Onneksi on ystävät, lääkäri jolta saa lääkkeet. Onneksi on hyvät muistot ja uudet unelmat.\nOnneksi meillä on mahdollisuus välillä sulkea median kanavat ja keskittyä ihan tavalliseen omaan arkeen. Presidentti Mauno Koiviston hautakivessä lukee: Olettakaamme, että kaikki käy hyvin. Näin hän on itse todennut.


★ Iso kahvi, kiitos! : Ohrarievä\nKuivakaappia siivotessa tuli eteen pussillinen täysjyväohrajauhoja. Ohrarievä on tosi hyvää ja olen aiemminkin leiponut sitä hyvällä menestyksellä. Tuore leipä saa ihan arkisenkin perusjauhelihakeiton uusiin sfääreihin :)\n(Ohje Myllyn Paras)\n5 dl täysjyväohrajauhoja\nSekoita hiiva lämpimään veteen. Lisää suola ja jauhot. Alusta taikinaksi. Kohota taikina peitettynä lämpimässä paikassa kaksinkertaiseksi.\nLeivo taikinasta 3 pyöreää matalahkoa leipää ja kohota leivät kaksinkertaisiksi peitettynä. Pistele leipiä haarukalla ennen uuniin laittoa. Paista 250 asteiseessa n. 20 minuuttia kauniin ruskeiksi.\nJos haluat leipiin pehmeän kuoren, pidä niitä leivinliinan alla uunista ottamisen jälkeen.\nLähettänyt JenniE klo 21.32\nLinda 7. toukokuuta 2014 klo 12.04\nSä oot leipämestari!\nJenniE 7. toukokuuta 2014 klo 22.09\nKiitti! Tuli kyllä ihan hitsin hyvää!


21.10.20 - klo:10:03\nRokkirallifoorumi > ROKKIRALLI > Junior- ja Lady Rock > heinola 2\nKirjoittaja Aihe: heinola 2 (Luettu 14926 kertaa)\n« : 16.06.13 - klo:20:27 »\nKertopaaka mielipiteenne jos siirrettäisiin 20.-21.07.-13 junior luokka sunnuntailta lauantaille, Koska sunnuntaina jää muutamalta junnulta kisa väliin henkilö kohtaisten syiden takia. t.j12\nVs: heinola 2\n« Vastaus #1 : 16.06.13 - klo:21:03 »\nPikaisesti Junnu- ja Lady kuskien mielipiteitä tähän.\nVastauksen perään mielellään oma kilpailunumero.\n« Vastaus #2 : 16.06.13 - klo:21:09 »\nEipä oo vissiin ennenkään kisakalenteria mulkattu jonkun/joidenkin henk.kohtaisten menojen mukaan.On sentään ollu toi kalenteri esillä jo puolivuotta.Asiat on vaan joskus laitettava tärkeysjärjestykseen(Äläkä ota ittees,itehän kysyit)\n« Vastaus #3 : 16.06.13 - klo:21:12 »\nToisilta taas voi jäädä kisa väliin jos sen muuttaa lauantaille. t:j15\n« Vastaus #4 : 16.06.13 - klo:21:37 »\nItseltäni jäisi ainakin kisat väliin jos lauantaille siirtyisi.eli ei hyvä homma sumplia kilpailukalenteria enempää.. J33\n« Vastaus #5 : 16.06.13 - klo:23:34 »\nItselläkin sumplittu kaikki jo sunnuntaille. J32\n« Vastaus #6 : 17.06.13 - klo:08:53 »\nKumpikin käy J8\n« Vastaus #7 : 17.06.13 - klo:15:58 »\nMielestäni yhtenä kautena kun Junnu ja ladyt ajoivat lauantaisin oli todella hyvä järjestely.\nMuuttuiko tämä sen vuoksi että junnuja alkaa olemaan jo niin paljon?\nIhan sama meille miten ajetaan.\nSundayn junnujen puolesta\n« Vastaus #8 : 18.06.13 - klo:05:56 »\nItselle ei ole väliä millon ajetaan ko luokat, mutta pakko vaan kommentoida et jos näitä aletaan yhden foorumi pyynnön perusteella muuttelemaan niin sitten tämmönen äänestys tulee olemaan joka kisassa, koska aina on joku kenelle ei käy. Joka tarkoittaa sitä, että kukaan ei voi enää etukäteen suunitella oikeastaan mitään. Etc majoitukset, yhteiskyydit yms.\n« Vastaus #9 : 18.06.13 - klo:15:57 »\nSwoopeli se täällä taas toitottelee...\nÄlkääs menkö liian pitkälle...\nEnsinnäkin, pakko mainita että näitä kilpailukalentereita on iät sun ajat muokattu (mahdollisien mulkkausmahdollisuuksien takia kilpailukalenterit ovat alustavia ja on varoitettu, että muutokset ovat mahdollisia...) eikä siitä koskaan aikaisemmin sanomista ole tullut...\nHeinolan Katuratakisojen mulkkaus tehtiin varikon ahtauden minimoinnin takia ja nytkin tästä asiasta infotaan hyvissä ajoin, tässä on Heinolan jokkisrata kisoihin vielä kuukausi aikaa...\nTässä tapauksessa on kyseessä konfirmaatio- / rippijuhlat, joita juhlitaan tietääkseni hyvinkin useassa paikassa Karstulan kisaviikonlopun sunnuntaina.\nMinun mielestä kyseinen henkilökohtainen syy on hyvinkin hyvä syy pikku mulkkaukseen, vai olenko väärässä??!?\n« Viimeksi muokattu: 18.06.13 - klo:16:14 kirjoittanut Swoop » tallennettu\n« Vastaus #10 : 18.06.13 - klo:19:30 »\nkonkari on aivan oikealla jäljellä rippijuhlia on monia silloin\n« Vastaus #11 : 18.06.13 - klo:22:53 »\nMulle käypi kumpikin. Lauantaille saisi paremmat kisat koska enemmän tulisi osallistujia luultavasti.\n« Vastaus #12 : 19.06.13 - klo:14:20 »\nsitähän minäkin et on niitä aikasemminkin muokattu....hyvä swoop!!\n« Vastaus #13 : 19.06.13 - klo:14:29 »\nSunnuntai ihan jees,\nNimimerkillä jää meikäläiseltä vetarit ajamatta jos eripäivänä junnujen kanssa\n« Vastaus #14 : 29.06.13 - klo:18:14 »\nKyllä se sunnuntai on parempi. Jos on alustavalle kisapäivälle jotain muuta että ei pystyisi saapumaan paikalle niin sitten pitää päättää kumpi on tähellisempi ja kummasta on valmis luopumaan. Ja omallakin kohdalla kaikki sumplittu sunnuntaille. T: J48 (nro viimekaudelta)


Helles hellettä odotelles 10: Neumarkter Lammsbräu Urstoff\nNeumarkter Lammsbräu, Saksa\nPaluu Baijeriin. Tällä kertaa Münchenin ympäristöstä koillisempaan Baijeriin Oberpfalzin alueelle, Neumarkt in der Oberpfalzin kaupunkiin. Kaupungissa on "lammaspanimo" Lammsbräu. Perinteinen baijerilainen perhepanimo. Panimolla on perinnepanimon tapaan historiaa jo neljänsadan vuoden takaa. Viimeisen pari sataa vuotta panimoa on hallinnut Ehrnspergerin perhe.\nPanimo on siitä poikkeuksellinen, että se on ottanut "bio-" eli luomumeiningin vahvaan fokukseen. Näemmä hyvin varhain jopa, panimolla on ollut ympäristöasiat keskiössä jo 1970-luvulta alkaen, kunnes 1995 viimein asiat oli saatu siihen kondikseen, että olutta voitiin mainostaa täysin luomutuotteena. Eli päälle 25 vuotta tehty luomuolutta. Arvostettava meininki.\nHistoria näkyykin etiketissä, koska se muistuttaa sellaisesta ajasta jolloin luomu oli jotain mitä piti hakea luontaistuotekaupoista. Niiden etiketissä pitää olla sellainen "parantava yrttiuute"-fiilis, lääkemäisen luotettava, mutta luonnontuote korostettuna kuvassa. Sellaista mitä voisi ostaa jostain Ruohonjuuresta tai Ekolosta ja se joko olisi oikeasti terveellistä tai sitten tyhjentäisi voimakristallin magneettivärinällä suolen demoneista. Jotenkin kovin ysäriä, että luomutuotteen pitäisi näyttää sellaiselta, luomuhan on ollut ihan tavallisen kaupan kamaa jo pitkään. Ei suoraan sanoen herätä mitään oluenjuontifiiliksiä.\nOlut on tumman kultainen ja kirkas. Taitaa olla tummin sarjassa tähän mennessä. Tuoksussa myös monipuolisempi mallas kuin perushellesissä, tummempaa paahtoleipää, jopa pientä karamellisuutta tulee. Myös aivan hitusen hapettunut on.\nSuussa ohut, turhankin lötkö. Maussa on mausteisen puolella olevaa humalaa ja pehmeää maltaisuutta. Aika makea lopulta, humalan mainostuksesta huolimatta. Ihan miellyttävä kuitenkin, vaikkakin turhankin löysä, mutta toisaalta ei niin töksähtävä kuin Müllerbräu, joten nostan sen edelle.\nHell of a ranking\n1. Spaten Münchner Hell\n2. Paulaner Münchner Hell\n3. Augustiner Lagerbier Hell\n4. Tegernseer Hell\n5. Chiemseer Hell\n6. Hacker-Pschorr Münchner Hell\n7. Neumarkter Lammsbräu Urstoff\n8. Müllerbräu Hell\n9. Stigbergets Ringöbräu Helles\n10. Kloster-brauerei Scheyern Klosterbier Hell\nHelles Hellettäodotelles2021 Neumarkter Lammsbräu Saksa\nYann 3. maaliskuuta 2021 klo 23.01\nKaritspanimon alkoholiton Weizen on yksi parhaista, jos se on tuore. :)\nKeskiviikon keskinkertainen? Karhu Laku Portteri\nHelles hellettä odotelles 22: Laitilan Kukko Helles\nHelles hellettä odotelles 21: Ayinger Jahrhundert ...\nHelles hellettä odotelles 20: Urban Chestnut Halle...\nHelles hellettä odotelles 19: Augustiner Edelstoff\nHelles hellettä odotelles 18: Weltenburger Kloster...\nHelles hellettä odotelles 17: Löwenbräu Original\nHelles hellettä odotelles 16: Oettinger Helles\nHelles hellettä odotelles 15: Hailuodon Laakeri\nHelles hellettä odotelles 14: Sonnisaari Hyöky\nHelles hellettä odotelles 12 & 13: Fraugruber Hell...\nHelles hellettä odotelles 11: Weihenstephaner Orig...\nHelles hellettä odotelles 10: Neumarkter Lammsbräu...


Volt Athletics treeniohjelma sopii jenkkifutarille—\nAjankohtaista, U15 pojat, U17 pojat, U19 Miehet, U19 Naiset, Yleinen\nVolt Athletics treeniohjelmalla voit harjoitella määrätietoisesti kohti seuraavaa kautta.\nUrheilija valitsee neljästä eri pelipaikkaohjelmasta (qb, ol&dl, wr&db&rb, fb&te&lb, k) sopivimman. Näille ohjelmille on kaksi eri vaativuustasoa. Lisäksi Volt Athleticsin kautta voi harjoituttaa koko joukkuetta omalla yleisohjelmalla.\n-parasta Voltissa ovat ohjelman järjestelmällisyys, suunnitelmallisuus ja jaksotus\n– urheilijan ei tarvitse miettiä yhtään mitään treenin aikana: ei liikkeitä, ei toistomääriä, ei painoja, ei palautumisaikoja; ei siis yhtään mitään! Volt Athletics tekee tämän puolestasi ja urheilija voi keskittyä vain olennaiseen eli treenaamiseen\n– yksittäisten treenien sisältö on myös jaksotettu tarkasti. Yhdessä treenissä on yksi kova pääliike ja muutamia apuliikkeitä. Tästä syystä kroppa pysyy tuoreena muita viikon treenejä varten. Ohjelmassa on myös huomioitu eri pelipaikolla tarvittavat fyysiset ominaisuudet\nShare the post "Volt Athletics treeniohjelma sopii jenkkifutarille"


Antti Ruuskanen lopetti uransa – näin käy hänelle myönnetylle suurelle apurahalle - Yleisurheilu - Ilta-Sanomat\nOpetusministeriö edellyttää lopettaneen urheilijan ilmoittavan asiasta nopeasti. Jos urheilijasta ei kuulu, ministeriö soittaa perään.\nAntti Ruuskanen lopetti uransa lauantaina Tampereen Kalevan kisoissa hienossa jäähyväisseremoniassa. Kuva: Markku Ulander / Lehtikuva\nKeihäslegenda Antti Ruuskanen kuului 20. tammikuuta 12 yleisurheilijan joukkoon, jolle opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi 20 000 euron verottoman urheilija-apurahan kesälajien rahanjaossa.\nMyöntämispäivänä kunkin suurimman, veikkausvaroista maksettavan, apurahan saajan tilille siirrettiin ensimmäinen erä eli 1 667 euroa. Edellinen erä urheilijoille maksettiin 20. tätä kuuta. Tästä ehti kulua runsas viikko, kun heittokäden vammasta kärsivä Ruuskanen Kalevan kisoissa ilmoitti lopettavansa uransa saman tien. Samalla päättyi myös hänen oikeutensa nostaa jo myönnettyä apurahaa.\nKomeaa, heittäjäkollegoiden käsikirjoittamaa jäähyväisseremoniaa todisti Ratinan stadionilla myös Hannu Tolonen, joka on apurahajärjestelmän johtava asiantuntija. Tolonen työskentelee erityisasiantuntijana ministeriön nuoriso- ja liikuntapoliittisella osastolla.\n– Kun urheilijan olosuhteisiin tulee erittäin merkittäviä muutoksia – kuten pitkäaikainen loukkaantuminen, raskaus tai uran päättyminen – se tulee viipymättä saattaa maksajan tietoon. Tieto voi tulla urheilijalta itseltään, mutta usein saamme sen Olympiakomitean huippu-urheiluyksiköltä, Tolonen kertoi maanantaina.\nHänen mainitsemistaan kriteereistä loukkaantuminen tai raskaus eivät katkaise automaattisesti apurahaa, jos urheilijalla on vankka paluuaie. Lopettaminen ei jätä ministeriölle vaihtoehtoja.\n– Nyt odotamme viestiä huippu-urheiluyksiköstä tai urheilijalta. No, minä tietysti näin lopettamisen aitiopaikaltakin, mutta ei ole mitään syytä epäillä, että Antti asian kanssa vitkastelisi. Ei varmasti tarvitse perään soitella.\nTampereella kuultu uutinen ei sinänsä yllättänyt, sillä Ruuskanen, 37, olisi lopettanut uransa jo syksyllä 2020, jos Tokion olympiakisat olisi pidetty ajallaan. Myönnettyä apurahaa jää hänelle maksamatta 6 668 euroa.\nRuuskanen nousi apurahaurheilijaksi ensimmäisen kerran 2008. Kolminkertaiselle arvokisamitalistille myönnettiin urheilija-apurahaa uran aikana yhteensä 191 000 euroa, josta maksamatta jää siis 6  668 euroa.\nVuoden 2008 jälkeen hän oli pois apurahalta vuodet 2011 ja sen jälkeen olkapääoperaatiosta toipilaana vuodet 2017 ja 2018. Uransa viimeiset kolme kautta Ruuskanen sai täyttä 20 000 euron apurahaa.\nMyös Tokiossa olympiapronssia iskeneen Mira Potkosen suuren urheilija-apurahan maksatuskausi jää kesken. Kuva: Ou Dongqu / ZUMA\nHannu Tolosen mukaan on äärimmäisen harvinaista, että urheilija yrittäisi pimittää lopettamisensa apurahan maksajalta.\nLue lisää: Tällaisiin töihin uransa lopettanut Antti Ruuskanen ryhtyy – salaperäisenä omistuksistaan: ”Ei voi savolaiselta tuollaista kysyä”\n– Jos tällainen menettely jonkun kohdalla paljastuisi, säännöstö antaa mahdollisuuden takaisinperintään, Tolonen kertoo.\nRuuskanen ei ole ainoa tammikuussa suuren apurahan saanut kesälajien huippu-urheilija, jonka apurahakausi jää kesken. Näin käy myös tuoreille olympiaedustajille eli purjehtija Tuula Tenkaselle ja nyrkkeilymitalisti Mira Potkoselle, joiden ura päättyi Tokiossa.


Tule opiskelemaan musiikki ammatiksi meillä! - Concis\nJos olet pitkänlinjan musiikin harrastaja ja haaveilet ammattiurasta musiikin parissa, nyt on oiva aika tehdä päätös hakea koulutukseen kevättalven yhteishaussa.\nMeillä soi niin klassinen kuin pop-jazz!\nTutustu koulutukseemme ja katso Suomen konservatorioliiton tuottama esittely konservatorioiden ammattikoulutuksen mahdollisuuksista.\nMe tietysti toivomme, että valintasi on Lahti!


kaupunginosat | Kysy kirjastonhoitajalta\nTilaa aihepiirin kaupunginosat RSS-syöte\nOnko Kowloon Walled City oikeasti ollut olemassa? 116 20.7.2021 Walled City oli Hongkongissa, Kowloonin kaupunginosassa sijainnut asuinalue. Sen koko oli noin 2,6 hehtaaria ja sillä asui noin 33 000 ihmistä, joskin joidenkin arvioiden mukaan asukkaita oli enemmänkin. Laskennallinen asukastiheys oli joka tapauksessa yli miljoona ihmistä neliökilometrillä, ja aluetta pidetään tiheimmin asuttuna paikkana historiassa. Esimerkiksi erittäin tiheästi asutulla Dharavin slummialueella Mumbaissa asuu nykyään noin 200 000 ihmistä per neliökilometri. Walled City oli suurelta osin viranomaisten hallinnan ulottumattomissa ollut alue, jolla harjoitettiin monenlaista laitonta toimintaa uhkapelistä ja huumekaupasta luvattomiin lääkäripalveluihin. Se purettiin vuonna 1994, ja sen paikalla sijaitsee nykyään puisto....\nAiemmin Kypärämäen kaupunginosan rajan sisälle kuului myös osa Ruokkeen kylästä… 110 19.3.2021 Palvelupiste Hannikainen palvelee kaupunkilaisia asuinympäristöön ja rakentamiseen liittyvissä asioissa. https://www.jyvaskyla.fi/asuminen-ja-ymparisto/palvelupiste-hannikainen Siellä vastattiin kysymykseen näin: Kaupungin suuraluejaossa Ruoke on tosiaan ollut osa Kypärämäki-Kortepohjan suuraluetta ennen kuntien yhdistymistä. Vuodesta 2009 eteenpäin alue on ollut suuraluejaossa osa Kuohu-Vesankaa.Suuraluejaon lisäksi on olemassa myös muita aluejakoja (mm. kaupunginosajako), mutta esim. tilastollisessa tarkasteluissa hyödynnetään useimmin suuralue – tilastoalue – pienalue -jakoa. Näitä aluerajoja voi tutkia tarkemmin esim. kaupungin karttapalvelun kautta.https://kartta.jkl.fi/IMS/?layers=Opaskartta&lon=Pienalueet&lon=Suuralueet...\nKun eräs kahvinpaahtimo ja maustetehdas kertoo olevansa Vallilasta, esimerkiksi "terveiset Vallilasta" ketsupin televisiomainoksessa, niin onko tosiasia, että… 161 8.2.2021 Helsingin karttapalvelusta voi tarkistaa kaupunginosien rajojen sijainnit. Kaupunginosien rajat saa näkyviin kohdasta Aineistot > Aluejaot > Kaupunginosat. Alppiharjun ja Vallilan raja kulkee Aleksis Kiven katua Sturenkadun ja Hämeentien välissä.\nMummilani sijaitsi Tuirassa kauppakujalla 1940-n. 1970 luvuilla. En mistään löydä sen nimistä katua tai kujaa. Mummila sijaitsi valtatien radan puoleisella… 251 12.1.2021 Kauppakujaa ei ole enää Tuirassa, vaan siinä paikalla on nykyään Caritas Matriitti. Kauppakujalla olleista puutaloista löytyy kuvia ja taustatietoa Puu-Tuira Appreciation Society -nimisestä Facebook-ryhmästä.\nTiedän asuvani Helsingin Ullanlinnassa, mutta en tiedä missä se on. Luulin tänne muuttaessani Ullanlinnan etelärajan olevan Tehtaankatu, mutta Ullanlinna… 629 20.11.2020 Kysyin asiaa Helsingin kaupunginkansliasta. Sieltä kerrottiin, että viralliset Helsingin kaupunginosat ja niiden rajat löytyvät Helsingin paikkatietopalvelusta. Se löytyy täältä: https://kartta.hel.fi/ Kaupunginosatietoihin pääsee reittiä: Aineistot > Aluejaot > Kaupunginosat. Sieltä löytyvät myös Ullanlinnan viralliset rajat.\nHelsingissä Pitäjänmäellä sijaitsee Karvaamokuja. Mikä on karvaamo? 636 17.2.2020 Karvaamo on vanhanaikainen nimitys nahkurinverstaalle. https://fi.wiktionary.org/wiki/karvari Leikkisästi nimitystä on käytetty myös parturista. https://www.kielitoimistonsanakirja.fi/ En löytänyt Pitäjänmäen netti-historiikeista mainistaa nahkureista, mutta mahdollisesti sellainenkin on paikalla toiminut. Pitäjänmäki tunnetaan varsinkin konepajoista, korjaamoista ja tietenkin rantaradan asemasta. http://www.helsinki.fi/kansalaismuisti/pitajanmaki/historiaa.html https://kaupunginosat.net/pitajanmaki/alueen-historia-mainmenu-136 https://www.hel.fi/static/liitteet/kaupunkiymparisto/julkaisut/julkaisut/julkaisu-17-18.pdf http://www.pita.fi/jaakiekko/historia/\nMistä saisin lisää tietoa Malmin kaupunginosasta? 133 25.4.2019 Helmet-kirjastoista löytyy hyvinkin paljon Malmin kaupunginosaa käsittelevää kirjallisuutta. Löydät ne Helmet-tietokannasta yksinkertaisesti kirjoittamalla hakukenttään sanat Malmi Helsinki ja rajaamalla hakutuloksen tietokirjallisuuteen. Tässä suora linkki tuloslistaan: https://haku.helmet.fi/iii/encore/search/C__Smalmi%20helsinki__Ff%3Afacetcollections%3A11%3A11%3ATietokirjat%3A%3A__Orightresult__U__X0?lang=fin&suite=cobalt Kunkin teoksen sisältöä ja saatavuutta eri kirjastoista pääset tutkimaan klikkaamalla teosten nimiä.\nHelsingin Kallion kaupunginosan historia 764 6.9.2018 Kallion kaupunginosa on kokenut monia vaiheita ja muutoksia 1800-luvulta tähän päivään, niistä löytyy paljon sekä tutkittua tietoa että henkilökohtaisia muistoja sekä verkosta että painetusta kirjallisuudesta. Historiikit yltävät aika kauas menneisyyteen nykylukijan silmin. Kattavin historiikki lienee Juha Koskisen Kallion historia vuodelta 1990 (Kallio-Seura) (kts. linkki): http://haku.helmet.fi/iii/encore/record/C__Rb1349799?lang=fin Kallion kirjasto on koonnut Kallio-aiheista kirjallisuutta omaksi kokoelmaksi, sen sisältöön kannattaa tutustua. Tässä linkki Kallio-kokoelman tietokirjallisuusosaan(kts. linkki): https://bit.ly/2oL4OMo Nyky-Kalliota, sen boheemia ilmapiiriä ja toisaalta gentrifikaatiota ja on tutkittu paljon, sitä...\nKuka kirjailija on kirjoittanut 2000-luvun alkupuolella kirjan, jossa keskeisessä roolissa on Pansion lähiö läntisessä Turussa? Tämä ei ole googlella tai… 373 19.1.2018 Niinkuin jo kysymyksessä arvelit, tämä ei ollut yksinkertaisella googlauksella selviävä juttu. Turusta kirjoittavat kirjailijat käyttävät mieluusti kaupungin lähiöitä tapahtumaympäristönä. Usein lapsuuden ja nuoruuden naapurustot näyttäytyvät tekstissä tunnistettavina vaikkei niitä nimettäisikään. Esimerkiksi Riku Korhonen esikoisromaanissaan Kahden ja yhden yön tarinoita (Sammakko, 2003) yhdistelee ominaispiirteitä useista lähiöistä, mutta antaa kuitenkin maantieteellisen kiinnityspisteen käyttämällä kadun nimeä. Marko Kitin Viidakossa (Arator, 2003) esiintyy Varissuo. Muissa novelleissaan lähiö on nimetön. Yksi romaani kuitenkin löytyy, jossa Pansion (ja Pernon) alue mainitaan oikein nimeltä. Marko Fromin Hiljaisten polkujen varrella...\nHelsingin Alppiharjun kaupunginosa muodostuu Harjun ja Alppilan osa-alueista. Onko Harjun alue kuulunut joskus Kallion kaupunginosaan? 1452 20.11.2017 Kallion kaupunginosa näyttäisi olevan osin Harjun tilan mailla. http://www.vihreatsylit.fi/?p=5087 Heikki Wariksen kirjassa Työläisyhteiskunnan syntyminen Helsingin Pitkänsillan pohjoispuolelle kerrotaan tilanteesta vuonna 1900: "entiset huvila-alueet olivat laajentuneet kaupunginosiksi, joista suurin oli Kallio... Sen takana olivat Kaiku, Surutoin, Harju ja satamaradan toisella puolella Vallila. (s. 53) Alppiharjun (ja Harjun historiasta) löytyy tietoa mm. Alppila-seuran sivuilta: http://www.alppila.net/alppiharju\nKysymykseni liittyy Espoon asuinalueisiin ja niiden jakoihin. Kuuluuko Lystimäki Olariin? Olen aina ajatellut, että Lystimäki ja esim. Tontunmäki ovat omia… 900 10.4.2017 Espoon kaupungin sivuston mukaan Espoo jakaantuu viiteen kaupunkikeskukseen (Leppävaara, Tapiola, Matinkylä-Olari, Espoonlahti ja Espoon keskus) ja pienempiin paikalliskeskuksiin (Kauklahti ja Pohjois-Espoon Kalajärvi): http://www.espoo.fi/fi-FI/Asuminen_ja_ymparisto/Kaupunginosat Espoon virallisen kaupunginosaluettelon mukaan Lystimäki ja Tontunmäki eivät ole virallisia kaupunginosia: http://www.espoo.fi/download/noname/%7B1FB2DFBE-D345-44E0-A003-B7082925… Wikipedia-artikkelin mukaan Lystimäki on Olarin kaupunginosan osa-alue ja Tontunmäki Niittykummun: https://fi.wikipedia.org/wiki/Luettelo_Espoon_kaupunginosista\nSeppo Jokisen Koskisia olen lukenut, mutta en kaikkia... Nyt pohdin että muistaakseni yksi kirjoista tapahtuu Kissanmaa / Hipposkylä -kulmilla. Vai tapahtuuko?… 506 4.8.2016 Hukan enkeleissä on keskeisenä tapahtumapaikkana Kissanmaalle sijoitettu Hukantupa-niminen palvelutalo.\nOnko sellaista kirjastosivustoa enää olemassa, jossa kerrotaan kirjoista jotka liittyvät Helsingin kaupunginosiin? En muista sen sivuston nimeä, mutta… 588 15.4.2015 Tarkoittanette Tarinoiden Helsinki -verkkopalvelua. Palvelun toiminta on valitettavasti lopetettu vähäisen käytön vuoksi 30.3.2015. Pääkaupunkiseudun HelMet-kirjastojen tietokannasta voitte etsiä Helsinkiin ja Helsingin kaupunginosiin liittyvää kirjallisuutta kyseisen kaupunginosan nimellä. Tulossivun vasemmassa laidassa on rajoittimet, joilla voi rajata kokoelman, kielen jne.. Myös Kirjasammosta (ks. linkki alla) voi etsiä tiettyyn paikkaan liittyvää kirjallisuutta. http://www.hel.fi/hki/Kirjasto/fi/Palvelut/Tarinoiden+Helsinki http://luettelo.helmet.fi/search~S9*fin/k http://www.kirjasampo.fi/fi#.VS5M2fPyV1N\nKaarinassa on kaupunginosa Kultanummi. Onko nimi vanha vai onko se uusi keksintö? Mistä se tulee? 824 30.6.2014 Kaarinan alueen paikannimissä on pyritty tuomaan esille alueen historiaa. Nimiksi on pyritty saamaan tunnettuja ja arvokkaita nimiä, erityisesti juuri kylän- ja talonnimiä sekä huomattavien luonnonpaikkojen nimiä. Kultanummi on näistä kumpaakin, sillä Kultanummi oli alun perin peltoaukeama Kauselassa sijainneella Isotalo-nimisellä tilalla, mutta Kauselasta löytyi myös samanniminen asuintila. Kultanummi löytyy jo vuoden 1702 kartoista eli kohtalaisen vanhasta paikannimestä on kyse. Lähteet: Aalto, Anja (toim.) 2006. Nummesta Kaarinaksi. Paikannimien historiaa. Kaarina seura ry. Lisätietoja: Oja, Aulis 1946. Kaarinan pitäjän historia osa I. Kaarinan historiatoimikunta.\nMistä saisin tilastotietoa Helsingin eri alueiden autottomien talouksien määrästä? Olen löytänyt yleistä tilastotietoa Helsingistä, mutta en tarkempaa, eri… 982 9.9.2013 Hei, Tilastokeskuksen Suomi postinumeroalueittain -palvelusta löytyy tieto postinumeroalueella olevista asuntokunnista auton käyttömahdollisuuden mukaan. Käyttömahdollisuus tarkoittaa että asuntokuntaan (talouteen) kuuluu yksi tai useampi auton omistaja tai haltija. Postinumeroalueella 00530 (Kallio) on auton käyttömahdollisuus 29,5 %:lla asuntokunnista. Suomi postinumeroalueittain on maksullinen palvelu, jota voi käyttää ilmaiseksi Tilastokirjastossa Helsingin Kalasatamassa tai Helsingin yliopiston kirjaston Kaisa-talossa sijaitsevassa Tilastotiedon palvelupisteessä. www.tilastokeskus.fi/info\nMinulla olisi kolme Oulun historiaan liittyvää kysymystä: 1. Missä (synnytys)sairaalassa (ja osoitteessa) oululaisvauvat syntyivät vv. 1963-1964 ja oliko… 3370 3.9.2013 1. Synnytykset hoidettiin 1960-luvulla Oulussa Tuiranpuistossa sijainneessa sairaalassa. Synnytyslaitos valmistui vuonna 1925 ja se otettiin seuraavana vuonna käyttöön. Synnytyssairaalana paikka sai toimia Oulun yliopistollisen keskussairaalan tuloon asti, vuoteen 1975. Sairaala kuuluu kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen Tuiran rakennuskantaan. Lisäksi asiakaskommentissa kerrotaan, että Oulun diakonissalaitoksella on myös syntynyt oululaisvauvoja 1960-luvulla. 2. Tästä Google Mapsin kartasta voi katsoa, mitä paikalla jossa Huvilatie on 1960-luvulla sijainnut, on nykyään. Huvilatie on jäänyt tavallaan Merikoskenkadun rakentamisen alle: http://goo.gl/maps/i6UL3 3. Ritva Toropaisen väitöskirja Oulun paikannimet (2005) kertoo, että nimi...\nMistä tulee Tampereen kaupunginosien Haukiluoma ja Multisilta nimet? 944 17.6.2013 Haukiluoma on vanha paikallisnimi, jossa luoma merkitsee jokea pienempää virtaavan veden uomaa. Haukiluoma- nimellä on aikoinaan tarkoitettu huomattavasti nykyistä kaupunginosaa laajempaa maantieteellistä aluetta. Ilmeisesti alue kattoi koko Länsi-Tampereen ja alueita myös Nokian (entistä Pohjois-Pirkkalan maalaiskuntaa) puolelta. Nimi Haukiluoma viittaa ilmeisesti Nokian puolella sijaitsevaan Haukijärveen. Multisillan kaupunginosa on saanut nimensä Multiojan aikanaan ylittäneen puusillan mukaan.\nMitkä ovat tuoreimmat Jyväskylän kaupunginosien väkimäärät, siis kaupunginosittain eriteltyinä? 1879 9.12.2011 Jyväskylän kaupungin internetsivulta löytyy Jyväskylän kaupungin väestöarvio http://www.jyvaskyla.fi/info/tietoja_jyvaskylasta/vaestotilastoja


Villa Bougainville by Happyculture - Nizza, alk. 70 €: Löydä parhaat tarjoukset | momondo\nperustuu 1449 arvosteluun\nTietoja: Villa Bougainville by Happyculture, Nizza\nVilla Bougainville by Happyculture sijaitsee keskustassa, ja Clinique Saint-Antoinen hammasklinikka sijaitsee 4 minuutin kävelymatkan päässä ja Basilique Notre Damen kirkko 10 minuutin kävelymatkan päässä. Käytössäsi on ympäri vuorokauden auki oleva business center, kuivapesula-/pesulapalvelut ja ympäri vuorokauden auki oleva vastaanotto. Palveluihin kuuluu maksullinen omatoiminen pysäköinti.\nVilla Bougainville by Happyculture valokuvat\nVilla Bougainville by Happyculture huonehinnat ja tarjoukset\nHaemme tärkeimmiltä varaussivustoilta ja yksittäisiltä hotellien nettisivustoilta, jotta voit vertailla Villa Bougainville by Happyculture huoneiden parhaita tarjouksia.\nNähtävyydet lähellä Villa Bougainville by Happyculture\nVilla Bougainville by Happyculture osoite: 29 Avenue Thiers, Nice\nVilla Bougainville by Happyculture arvostelut\nHyväPerustuu 1449 vahvistettuun arvosteluihin\nVilla Bougainville by Happyculture huonevarauksen tiedot\nKuinka hotelli Villa Bougainville by Happyculture vertautuu muihin 4-tähden hotellleihin kaupungissa Nizza?\n4-tähden hotelleissa kaupungissa Nizza (166 €/yö) ja hotellin Villa Bougainville by Happyculture keskimääräisessä yöhinnassa (77 €/yö) on 90 €/yö ero keskivertohinnassa.\nKuinka kaukana majoituspaikka Villa Bougainville by Happyculture on kentältä Nizza Côte d'Azur?\nAjomatka kentältä Nizza Côte d'Azur majoituspaikkaan Villa Bougainville by Happyculture on liikenteestä riippuen yleensä noin 11min etäisyyden ollessa 6,1 km. Vilkkaammilla alueilla sijaitseviin hotelleihin matka-aika voi olla pidempi, koska liikennettä on enemmän.\nMiten pääset sujuvasti majoituspaikasta Villa Bougainville by Happyculture kentälle Nizza Côte d'Azur?\nMajoituspaikka Villa Bougainville by Happyculture tarjoaa vieraille pysäköintimahdollisuuden paikan päällä. Tästä syystä tehokkain tapa päästä kentältä Nizza Côte d'Azur hotellille ja ympäri kaupunkia Nizza vierailusi aikana on vuokrata auto. Autonvuokraus kaupungissa Nizza on keskimäärin 17 €/päivä. Erittäin suosittu vaihtoehto matkustajille, jotka yöpyvät hotellissa Villa Bougainville by Happyculture on ottaa taksi tai käyttää kimppakyytipalvelua lähimmiltä kentältä Nizza Côte d'Azur suoraan hotellille.\nOnko Villa Bougainville by Happyculture lemmikkiystävällinen majoitusvaihtoehto?\nHotellin Villa Bougainville by Happyculture majoitusasiakkaat voivat yöpydä yhdessä koirien kanssa.\nLöytyykö majoituspaikasta Villa Bougainville by Happyculture uima-allasta?\nTällä hetkellä datamme näyttää, että majoituspaikassa Villa Bougainville by Happyculture ei ole uima-allasta. Muutokset tarjottuihin palveluihin voivat kuitenkin olla mahdollisia. Saadaksesi varmasti ajankohtaista tietoa, soita suoraan majoituspaikkaan numeroon +33 4 93 88 96 81.\nMikä on hotellin Villa Bougainville by Happyculture puhelinnumero?\nSaat yhteyttä majoituspaikkaan soittamalla numeroon +33 4 93 88 96 81.\nTarjoaako Villa Bougainville by Happyculture WiFi-internetyhteyden?\nKyllä, Villa Bougainville by Happyculture hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraiden käytettävissä.