Luettelo televisiosarjan Hämmästyttävä Hämähäkkimies jaksoista (1. tuotantokausi) – Wikipedia\nLuettelo televisiosarjan Hämmästyttävä Hämähäkkimies jaksoista (1. tuotantokausi)\nHämmästyttävän Hämähäkkimiehen 1. tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 8. maaliskuuta 2008 jaksolla ”Survival of the Fittest”, joka tunnetaan Suomessa nimellä ”Vanhanaikaista koulutusta”. 1. kausi käsittää 13 jaksoa. Yhdysvalloissa ensimmäisen kauden esitys päättyi 14. kesäkuuta 2008.\nSuomessa sarjan esitys alkoi 7. tammikuuta 2010 ja päättyi 25. tammikuuta 2010.\n1.1 Vahvin selviää\n1.4 Markkina voima\n1.6 Näkymätön käsi\n1.13 Luontoa vastaan\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 8. maaliskuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 7. tammikuuta 2010\nEnsimmäisessä jaksossa ei kerrota Hämähäkkimiehen synnyintarinaa vaan hänellä on jo, voimat. Jaksossa Norman Osborn on varastanut Adrian Toomesin keksimän lentovaljaitten patentin. Toomes päättää Kostaa samaan aikaan kun, salaperäinen Big Man palkkaa Suostuttelijat Tappamaan Hämähäkkimiehen.\nBen Parker (valokuva)\nEnsiesitys Suomessa 8. tammikuuta 2010\nPeterin tiedeopettaja määrää tätä antamaan Liz Allenille tukiopetusta vastoin hänen (Lizsin) tahtoa. Samaan aikaan Curt Connorsin laboratoriossa (missä Peter Gwen ja Eddie ovat töissä) Sattuu huolimattomalle sähkömiehelle Maxwell Dillonille onnettomuus, minkä seurauksena hän hallitsee sähköä, mutta joutuu käyttämään eikoispukua. Miten käy, kun villiintynyt Elektro hyökkää Connorssin laboratorioon parannuskeinoa etsien.\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 15. maaliskuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 11. tammikuuta 2010\nKätensä menettänyt, jo aiemmassa jaksossa nähty Tohtori Curt Connors kokeileen itseensä liskojen DNA:ta sisältävää seerumia, jonka vaikutuksesta hän saa kätensä takaisin. Seerumin ikävänä sivuvaikutuksena Connors muuttuu tappavaksi Liskoksi ja ainoa parannus keino on ihmis DNA:ta sisältävä seerumi. Saako Connors seerumia ajoissa?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 22. maaliskuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 12. tammikuuta 2010\nBig Man varastaa voimapuvun, jolla voi suojata itseään voimakentällä ja "ampua" eräänlaisia iskuja. Big Man antaa puvun Montanalle ja Tärisyttäjä on syntynyt. Voiko Peter voittaa vihollisen, jota ei pyty edes koskemaan, entä saako hän töitä Daily Buglesta?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 29. maaliskuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 13. tammikuuta 2010\nHämähäkkimies on heittänyt Flint Markon ja Alex O'Hirnin vankilaan. Big man maksaa heidän takuunsa ja vie heidät Oscorpiin, missä Osbornin (jonka kanssa hän teki sopimuksen edellisen jakson lopussa) pitäisi tehdä heistä supervoimakkaita. Osborn altistaa Flintin säteilylle ja näin syntyy Hiekkamies. Big man haluaa Hiekkamiehen tappavan Hämähäkkimiehen, mutta hänelläpä on muita suunnitelmia. Ja pääsevätkö Peter ja Harry koulun jalkapallojoukkueeseen?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 12. huhtikuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 14. tammikuuta 2010\nBetty Brant on lupautunut Peterin tanssipariksi kouluntanssiaisiin. May-tadin mielestä moinen on sopimatonta Betyn ja Peterin ikäeron vuoksi. Samaan aikaan Otto Octavius ja Norman Osborn pukevat Hämähäkkimiestä vihaavan Alex O'Hirnin päälle puvun, joka antaa hänelle uskomattomat voimat. Alex on poissa ja Rhino on syntynyt. Tuleeko Bety loppujenlopuksi Peterin kanssa tanssiaisiin? Voittaako hän Rhinon? Entä kuka Big man on?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 26. huhtikuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 15. tammikuuta 2010\nKouluntanssijaiset näyttäisivät menevän hyvin, toisin kuin kaupunnilla pinettävä gaala-ilta, jonne Vihreä Menninkäinen tulee kuokkimaan. Pystyyky Hämähäkkimies pysäyttämään tämän uuden uhan, löytämään menninkäisen piilottaman pommin ja ehtiä takaisin tanssimaan Mary Janen kanssa.\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 3. toukokuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 18. tammikuuta 2010\nNorman Osbornin haukkuihin kyllästynyt Otto Octavius aloittaa säteilykokeensa, kun yllättäen paikalle ilmestynyt Vihreä Menninkäinen lukitsee hänet huoneeseen ja laittaa laitteet täydelle teholle. Oton työapuna käyttämät lonkerot sulautuvat osaksi häntä. Tohtori Mustekala tuntuu lonkeroineen ylivoimaiselta vastukselta, jopa Hämähäkkimiehelle, mutta hänellä on yksi heikkous.\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 10. toukokuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 19. tammikuuta 2010\nOn halloween ja John Jameson on jälleen avaruuslennolla. Varoittamatta meteori osuu sukkulaan aiheuttaen laitevian. Selviääkö miehistö? Samaan aikaan maassa Vihreä Menninkäinen kindappaa Nuijapään vaatien Big Manilta tämän rikollisimpeniumia lunnaiksi. Big Manin ja Hämähäkkimiehen on liittounuttava tätä yhteistä uhkaa vastaan, mutta riittääkö se? Ja kuka Vihreä Menninkäinen oikeasti on?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 17. toukokuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 20. tammikuuta 2010\nJohn Jamesonin avaruusaluksen kyljessä ollut symbiootti on viety Curt Connorssille tutkittavaksi. Yöllä Hämähäkkimies kiipeää laboratorion katolle ottaakseen kuvia symbiootista kattoikkunasta, mutta huomaa, jonkun ehtineen ensin, nimittäin murtopuuhissa oleva Musta Kissa. Taistelun aikana säiliö rikkoutuu ja symbiootti tarrautuu Hämähäkkimieheen kenenkään huomaamatta. Miksi sitten Hämähäkkimiehelle kiitollisuuden velassa oleva Connors väittää lehdistölle hänen varastaneen sen? Entä kuka tekee ryöstöjä Hämähäkkimieheksi pukeutuneena?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 31. toukokuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 21. tammikuuta 2010\nAshley Kafka on viime viikkojen aikana antanut terapiaa Elektrolle, joka on vain esittänyt haluavansa parantua vain henkisesti. Elektro on ollut kirjeenvaihdossa Tohtori Mustekalan kanssa ja he sopivatn joukkopaosta jota Big man avustaisi. Pian Tohtori Mustekala, Tärisyttäjä, Rhino, Härkä, Näppärä Dan, Hiekkamies ja Korppikotka ovat vapaita. Heistä viisi ja Elektro lähtevät etsimään Hämähäkkimiestä tappaakseen hänet. Pystyykö Hämähäkkimies voittamaan kuusi pahinta vihollistaan, entä miten käy May-tädin, joka saa sydänkohtauksen?\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 7. kesäkuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 22. tammikuuta 2010\nMay-täti on sairaalassa eikä Peterillä ole tarpeeksi rahaa sairaalakuluihin. Symbiootin vallassa/yllyttämänä hän hakee töitä Big manilta ja alkaa olemaan töykeä ystävilleen ja kaikille muille joista välittää. Pystyyky Peter voittamaan hänen ja symbiootin välisen sisäisen taistelun?\nMurskaaja Hogan (takaumassa)\nEnsiesitys Yhdysvalloissa 14. kesäkuuta 2008\nEnsiesitys Suomessa 25. tammikuuta 2010\nVastoin Peterin uskoa symbiootti on elossa ja on löytänyt uuden isännän Eddie Brockin. Venom yrittää hakea töitä Big manilta, joka vaatii häneltä todisteita hänen kyvykkyynestään ja tapa, jolla hän vaatii sitä todistettavan mielyttää Venomia: "Tapa Hämähäkkimies." Enää ei ole vaakalaudalla pelkästään Peterin henki vaan myös Gwen Stacyn. Karvevaali on saanut uuden ohjelmanumeron: Hämähäkkimiehen ja Venomin kamppailun.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Luettelo_televisiosarjan_Hämmästyttävä_Hämähäkkimies_jaksoista_(1._tuotantokausi)&oldid=17724426”\nViimeksi muokattu 22. marraskuuta 2018 kello 19.04


Facebookilla väkivaltaa vastaan | Rauhanliitto\nKirjoittanut admin To, 12/26/2013 - 17:28.\nAfrikan toiseksi suurimmassa slummissa väkivaltaa torjutaan joukkoistamalla\nKeniassa jännitteet purkautuivat väkivaltana, kun oppositio syytti istuvaa presidentti Mwai Kibakia vaalivilpistä parlamentti- ja presidentinvaaleissa joulukuussa 2007. Arviolta noin tuhat ihmistä sai surmansa ja 600 000 ihmistä joutui pakenemaan kodeistaan. Kenialaiset halusivat varmistaa, etteivät tapahtumat pääse toistumaan.\nSyntyi lukuisia hankkeita väkivallan ennaltaehkäisemiseksi. Yksi niistä oli Ushahidi. Se kehitti väkivallasta raportoimiseksi virtuaalisen kartta-alustan. Kansalaisjournalistit löysivät sen omakseen ja verkkosivustolla oli vaaleja seuranneiden väkivaltaisuuksien aikana 45 000 käyttäjää. Tietoja voi lähettää tietokoneelta, mutta melkein kaikki käyttävät tekstiviestejä ja kuvaviestejä.\nSosiaalisen median käyttöä pro gradussaan tutkinut Saila Lindroos selittää joukkoistamisen suosiota teknologialla.\n– Melkein kaikilla Afrikassa on nykyään matkapuhelin.\nLindroosin mukaan rauhanpropaganda levisi sosiaalisessa mediassa levottomuuksien jälkeen. Se auttoi organisoimaan väkivaltaisuuksien ennaltaehkäisyä varsinkin ennen seuraavia vaaleja.\n– Sosiaalinen media tuo vihamiehiä lähemmäs toisiaan ja ihmiset tietävät voivansa jäädä kiinni etnisiä ryhmiä leimaavista päivityksistä tai väkivaltaan kiihottavista sisällöistä.\nSosiaalista mediaa voi hyödyntää pahaan siinä missä hyväänkin. Kaikkeen tietoon ei voi luottaa ja kansalaisille on opetettava medialukutaitoa.\nOma televisiokanava tekee ongelmista näkyviä\nNairobin suurimmassa slummissa Kiberassa kansalaisjournalismia laajennettiin televisiotuotantoon. Kibera TV pyörittää riippumatonta Youtube-kanavaa. He ovat yleensä ensimmäisenä ja ainoa paikalla, kun slummeissa tapahtuu jotain. Kansainväliset uutiskanavat BBC ja Al-Jazeera ostavatkin heiltä kuvaa.\nKibera TV pyrkii aktiivisesti vähentämään ryhmien välisiä jännitteitä ja tuomaan esille alueen asukkaiden näkökulmia tulevaisuuden kehittämisestä. Nuoret kansalaisjournalistit kuvaavat pienten käsikameroiden avulla uutisia sieltä mistä niitä ei aiemmin ole tehty.\n– Se tuo äänen paikallisille ja luo yhteishenkeä sekä auttaa pitämään rauhan kasassa, Lindroos summaa.\nHollannissa opiskellut Saila Lindroos on kiinnostunut sosiaalisen median käytöstä rauhanrakentamisessa.\nKibera on Afrikan toiseksi suurin slummi Kenian pääkaupungin Nairobin länsipuolella. Pinta-ala kaksi neliökilometriä ja asukkaita noin 170 000. Alueella on kuvattu useita elokuvia kuten Fernando Meirellesin Oscar-voittaja Uskollinen puutarhuri (The Constant Gardener, 2005)\nUshahidi on swahilia ja tarkoittaa todistusta. Se tuottaa avoimeen lähdekoodiin perustuvia kartta- ja paikkatietojärjestelmiä.\nKibera TV on kansalaisjournalismia tuottava nettitelevisio. Taustatukena yhdysvaltalainen "Hot Sun -säätiö" ja yhteistyötä kuvaamista ja editointia kouluttavan Kibera Film Schoolin kanssa.\nSaila Lindroosin tutkimuksen "Facebook and Peace in Nairobi: A Reception study of social media in post-conflict Kenya" voi lukea osoitteessa http://dare.uva.nl/document/333382


Kuinka vaihtaa työpaikkaa? - Urakehitys | Kookas.fi\nJos työsi tuntuu tylsältä, eikä palkkakaan tunnu vastaavan tekemääsi työtä, tai jos vaikkapa työajat eivät ole elämäntilanteeseesi sopivat, on ehkä aika vaihtaa työpaikkaa. Uuden työn etsiminen saattaa tuntua liian vaivalloiselta raskaan työpäivän päätteeksi, mutta etsimällä uusia uria elämääsi voit toisaalta päästä väsymyksestäsi. Mieti mitä työltäsi haluat ja missä työssä saat käyttää sinulle tärkeitä ominaisuuksia.Ota kynä ja paperia esiin, ja kirjaa ylös asiat, jotka harmittavat eniten nykyisessä työssäsi. Siirry sitten asioihin, joita työltäsi toivot. Näin saat selkeitä suuntaviivoja uuden työn etsintään.\nTyönhakusivustoja selaamalla huomaat, että töitä on kyllä tarjolla - työnantaja saattaa etsiä juuri sinua. Tutki tarjolla olevat paikat joihin koulutuksesi riittää. Mieti jokaisen kohdalla, miltä työ tuntuisi ja olisiko siinä aineksia unelmatyöksesi.\nHarjoittele kiinnostavan CV:n muotoilua. Älä unohda mainita harrastuksiasi, toiveitasi ja unelmiasi. Kiinnostava CV antaa mahdollisuuden päästä eteenpäin hakuprosessissa.\nMikäli sinulla ei ole ammatillista koulutusta tai se on vanhentunut ja täysin hyödytön, ota selvää esimerkiksi etäopiskelusta ja oppisopimuskoulutuksesta. Kouluttautumismahdollisuuksia on runsaasti, joten valitse itsellesi sopivin ja lähde rohkeasti oppimaan uutta. Tutki, mitä tukia sinulla on mahdollisuus saada opiskeluusi.\nMuista myös että, työpaikkoja voi olla tarjolla, vaikkei niitä ilmoitettaisikaan. Soita rohkeasti yritykseen, johon haluaisit töihin. Esittele itsesi ja kysy onko mahdollisesti tarjolla töitä juuri sinunlaisellesi osaajalle. Voi hyvin olla, että heiltä on juuri joku lähdössä vuorotteluvapaalle, äitiyslomalle tai opiskelemaan, ja voit onnistua nappaamaan työn ennen kuin sitä ehditään muille edes tarjota.


Kihlauksia ja keskitysleirejä - Mamma rimpuilee\nMelkein yhdeksän vuotta yhdessä ja viimein se sen teki. Aikani olin vienosti (yeah right) vihjaillut, ja eräänä joulukuisena päivänä -...\nMelkein yhdeksän vuotta yhdessä ja viimein se sen teki. Aikani olin vienosti (yeah right) vihjaillut, ja eräänä joulukuisena päivänä - tasan kolme vuotta sitten - se vihdoin kosi minua.\nLomamatkamme Gdánskissa muuttui kihlajaismatkaksi, kun mieheni yllättäen polvistui eteeni ollessamme Pyhän Marian kirkossa. Minä siellä muina urpoina ratkoin muka Da Vinci -koodeja ja tutkin vanhoihin kivilattioihin kaiverrettuja tekstejä, kun yhtäkkiä mies näki tilaisuutensa tulleen. Mieheni hämäsi saksaa osaamattomalle tyttöystävälleen lattiakivetyksessä kehoitettavan istumaan tähän, joten hän ehdotti minun tekevän niin, jotta saisi otettua kuvan minusta siinä - niinku hauskasti istumassa siinä missä käskettiin, hehhe. Kun pahaa aavistamaton tuleva morsmaikku teki työtä käskettyä, mies kaivoikin sormuksen kameralaukusta ja kysyi jotain, mitä siinä kohtaa nyt yleensä kysytään. Ja minä taisin suostua, koska nyt ollaan naimisissa.\nLoppureissu menikin minun ihastellessa nimetöntäni ja leijaillessani jossain pilvissä.\nPaitsi että pientä laskua leijailulle aiheutui toki jo kihlauspäivää seuraavana päivänä, kun toivomuksestani matkasimme 50 kilometrin päähän Gdánskin keskustasta, Stutthofin keskitysleirille.\nKoska Stutthofiin ei tehdä talvella turistimatkoja, päätimme ihan omatoimisesti löytää perille. Otimme selvää mikä bussi ajaa lähelle ja painelimme kohteeseen. Lämmittämätön, rämisevä ja hyvin holtittomasti kulkenut bussi sai jo menomatkalla meidät tärisemään kylmyyden lisäksi vähän myös pelosta, mutta paras oli vasta tulossa.\nPäästyämme keskitysleirille, huomasimme paikan olevan kahta infotiskin tyttöä ja kahta vartijaa lukuun ottamatta autio. Jotenkin olin olettanut, että ainahan turistikohteissa jokin kahvila on, josta saisi murua rinnan alle, joten emme oleet syöneet mitään, mutta ilmeisesti ainakaan talviaikaan ei Stutthofissa kahviloita ylläpidetä. Myöskään opastettuja kierroksia ei ollut, eikä edes sellaiset korvalappustereo-oppaat olleet silloin käytössä - ei ainakaan englanniksi. Kuitenkin päättäväisinä ja pitkän, rämisevän bussimatkan tehneinä halusimme kiertää leirin. Keskitysleiristä kertovaa elokuvaa oltaisiin esitetty, mikäli vähintään neljä ihmistä olisi ollut sitä katsomassa. Toisin sanoen, me kahdestaan emme muodostaneet tarpeeksi suurta yleisöä elokuvan esittämiselle, joten se jäi näkemättä.\nKiersimme sinnikkäästi kaikki parakit, talot ja rakennukset, vaikka jaloista alkoi jo olemaan tunto pois rämpiessämme lumihangissa. Yritimme parhaamme mukaan saada käsitystä mitä missäkin oli tapahtunut, mutta tietämys jäi vähän kenhonpuoleiseksi. Kun koko pitkä ja jo historiansakin puolesta ankea kierros oli tehty, menimme takaisin infopisteeseen, jossa ystävälliset tytöt tarjoilivat - ehkä säälistä - meille kupit teetä lämmikkeeksi.\nPäätimme lähteä takaisin keskustaan, mutta emme olleet muistaneet ottaa selvää bussiaikatauluista. Menimme samaisen tien varteen odottamaan bussia, mille olimme tulleet aiemmin, mutta bussipysäkille pääsy edellytti ensin parinkymmenen minuutin umpihangessä rämpimistä. Juuri ennen kun ehdimme pysäkille, bussi kaarsi ohi, eikä meitä otettu tien varresta kyytiin. Kun viimein seuraava bussi tuli, huokaisimme helpotuksesta, nousimme bussiin ja aloimme lämmittelemään tunnottomia raajojamme.\nMatkaa ei ehditty tehdä varttiakaan, kun bussikuski pysäytti auton ja ilmoitti: "maschin kaputt". Niin meidät heitettiin ulos bussista - keskelle ei mitään - ja bussi jatkoi matkaansa ilman matkustajia. Yritimme kysellä parilta kanssamatkustajalta seuraavan linja-auton tuloaikaa, mutta kukaan ei osannut sanoa tarkkaa ajankohtaa, tai edes sitä, tuleeko uutta bussia ollenkaan. Menimme lähellä olevaan kauppaan ja yritimme saada selville taksin numeroa, mutta kaikki pyörittelivät päätään, eikä kukaan halunnut tai osannut puhua englantia kanssamme. Oli jo pimeää, ja aloimme olemaan niin läpikotaisin jäässä, että meinasin vajota epätoivoon. Ajattelin, ettemme pääse ikinä takaisin keskustaan. En tiennyt, että kylmyys - siis sellainen kylmyys, että raajat menevät tunnottomiksi - saa ihmisen panikoimaan niin paljon. Meinasin alkaa itkemään, mutta kyyneleetkin kai olivat jo jäätyneet matkalla ulos.\nMeni tunti ja yhtäkkiä bussi saapui. Olimme juuri hetkeä ennen kipaisseet nälissämme hakemassa kaupasta sipsejä ja kirsikkaviiniä, mitkä kainalossa kiipesimme onnesta soikeina linja-auton kyytiin. Loppumatka taittui sipsejä ahmiessa ja kirsikkaviinillä lämmitellessä, ja kun pullo oli puolillaan, alkoi tuoretta kihlaparia kokemus jo vähän hymyilyttämään.\nPäästyämme hotellille - kolmen tunnin päästä keskitysleiriltä lähdettyämme - laskimme kuuman kylvyn, tilasimme huoneeseen kuohuvaa ja vannotin miestäni, ettei enää koskaan suostuisi lähtemään ehdottamaani nähtävyyteen.\nRomanttiseksi tarkoitettu kihlajaismatka sai aika erikoisen muiston, mutta ainakin jäi mieleen.\nHyvää kihlajaispäivää ukkoseni, kiitti kun kosit!\nAnu [Perillä] 15. joulukuuta 2013 klo 21.17\nIhana teksti! Onnittelut vuosipäivänä :) Kiva tollanen pikku reissukokemus teillä. Meilläkin sattu kerran Lontoossa yks uus vuos kaikenmaailmansäätöä, kaikki muistui tämän luettuani elävästi mieleen. Vuosi vaihtui kävellen sateessa aivan jäässä jossain erkin perseessä, kun junat ei kulkeneet missään keskustan lähellä enää. Jengiä oli joka paikassa niin paljon, että itku tuli. En ehkä ikinä missään ole nähnyt niin paljon ihmisiä samaan aikaan. Se oli kamalaa :D\nMamma rimpuilee 15. joulukuuta 2013 klo 21.58\nToi kylmyys tekee oman ahdistusmomenttinsa noihin hetkiin!\nHei ja meillekin on käynyt Lontoossa vastaavanlaisesti - kaksi kertaa! :D Eka oltiin jumissa Notting Hillissä, koska karnevaalit oli sulkeneet kaikki metroasemat, ja sitten oltiin keskellä yötä keskustassa jumissa, koska ei tiedetty millä hitolla pääsis yöllä takas Shepherd's bushiin, ei vissii tuubit kulkeneet silloinkaan, eikä oikeasta bussista ollut hajuakaan... Ihme homma, kun aina pitää säätää reissussa ;) Mut muuten Lontoo on kyllä <3 Eiks vaan?\nAnu [Perillä] 15. joulukuuta 2013 klo 22.40\nVoi on todellakin! Ihan parhaasta päästä. Meidän pitää vaan selkeesti vielä hioa karnevaalisuunnitelmiamme. Varavillasukat, termari, teltta, mitä näitä nyt on..\nMamma rimpuilee 21. joulukuuta 2013 klo 23.25\nTotta! Ja sit joku semmonen suunnittelu - ihan vieras sana mulle - on kans kuulemma hyvä.\nMelkoinen reissu! Mutta onnea vuosipäivänä ja tulevillekin vuosille <3\nIkimuistoinen reissu! :) Ja kiitos <3


Ollapa koira!: Match Show ilman ampiaisia\nUusi päivä, uudet kujeet! Tänään mentiin Sennin kanssa kahdestaan Ponikoulun ratsastajat ry:n järjestämään mätsäriin Vihdin ja Siuntion rajalle, hevostallille. Paikka oli ihana, hevosmaneesiin oli rakennettu hienot kehät vierekkäin. Koska aurinko paistoi, olivat olosuhteet todella kuumat, sillä vaalea hiekka tehosti auringon vaikutusta entisestään. Ja minä hölmö olin laittanut mustat vaatteet black & white -teemaisesti, sillä odotin pilvistä päivää. Järjestäjillä oli äänentoistolaitteet, joilla kuulutettiin selkeästi ohjeet aluksi ja ilmoitettiin jos jossain kehässä oli alkamassa uusi luokka, mikä oli erittäin yleisöystävällistä.\nPentujen ikäraja oli yksi vuosi, joten tänään taannuimme pienistä aikuisista pieniksi pennuiksi. Pentuja oli 13, ja me olimme viimeisiä ja siten kehässä yksin. Numerolappuni oli tosin kirjoitettu niin epäselvällä käsialalla, että luulin meidän numeron olevan 143 eikä 113, joten tuli pieni hoppu kun meitä alettiin huhuilla kehään enkä edes tajunnut että meitä ne huutaa... Jäi huolellinen valmistautuminen ja kontaktin otto siis tekemättä tällä kertaa. Hunajabroilerinleikkeet taskussa olivat kuitenkin hyvä motivaattori, eikä ampiaisiakaan ollut mailla halmeilla, joten saimme punaisen nauhan! Erityisesti tuomari kehui Sennin liikkumista.\n"Anteeksi, luulen motivaationi olevan piilotettuna tähän kassiin, saisinko maistaa jo?"\nPunaisten kehässä oli sitten 7 koiraa, joista kolme hyvästeltiin heti alkuun - emmekä me olleet yksi heistä! Tässä vaiheessa rupesi jo hymyilyttämään, sillä tiesin että saadaan sijoitus ja ah, ruusuke. Tsempattiin kovasti kun tuomari vielä käsitteli ja juoksutti neljä viimeistä koirakkoa yksitellen, mutta rahkeet riittivät tänään "vain" neljänteen sijaan. Eiliset pettymykset on siis pyyhitty pois! Tästä on hyvä taas asettaa tavoitteita pikkaisen korkeammalle, seuraavan kerran menemme mätsäriin jo torstaina (jos kelit suovat) Tuomarinkartanolle. Siitä tapahtumasta on tulossa todella iso, tuomaritkin on jaettu ryhmittäin, eli kisaamme aluksi vain muita terriereitä vastaan. Lisäksi tuomarit ovat ihan oikeita näyttelytuomareita, joten helppoja virheitä tuskin annetaan anteeksi. Taidanpa ottaa tupeerauskammankin mukaan!\nArviointipaperille tapahtui onnettomuus kuvaustilanteessa, alla olevan kuvan koira liittyy tapaukseen.\nPalkinnot. Hyvä me!\nSusanna 15. elokuuta 2013 klo 0.01\nSaattaapi olla, että westejä on jokunen tuolla huomisessa mätsärissä. Itse ehkä tulossa kahden herran kanssa treenailemaan. Jos vaan ei sataisi...\nRiikka 15. elokuuta 2013 klo 21.57\nEi ollut tänään kuin kaksi westiä, me ja James-herra. Muuten kyllä koiria riitti, ensin kehässä arvosteltiin ryhmän 1 koirat, joten terrierit pääsi alkamaan vasta joskus kahdeksan jälkeen! Harmi ettette päässeet, ensi viikolla on Tuomarinkartanolla uusi mätsäri. Pienten luokan tuomari on tosin Sennin kasvattaja, joten meidän on kohteliasta jättää se väliin...\nSusanna 16. elokuuta 2013 klo 12.58\nJoo, asun siis kaukana Tampereella, mutta muut suunnitelmat peruuntui siellä suunnalla, joten ei ihan mätsärin takia viittinyt 200km ajella :D Harmi, että pitäisi alottaa työt uudessa paikassa ensi viikolla, koska se oli ihan "herkullisen" oloinen mätsäri mikä oli ensi viikolla, kun lähes kaikki arvostelee myös virallisestikin westejä. Olisi tosin voinut kuvitella, että erkkariin olisi ollut treenailemassa westejä :)


Parhaat häämatka- tai lamalaulut - Juhlien Suunnittelu\nParhaat häämatka- tai lamalaulut\nKris Arnold (alunperin lähetetty Flickriin seremonyna) [CC-BY-SA-2.0], Wikimedia Commonsin kautta\nHäät poistuminen tai taantuman laulut ovat olennainen osa koko prosessia. Taantuma tapahtuu seremonian lopussa. Hääjuhlat kävelevät takaisin alas saarta seuraten tuoreen avioparin esimerkkiä. Tuomari poistuu viimeisenä. Jotta tämä hetki olisi ikimuistoinen, sinulla on oltava huolellisesti valittu poistumiskappale.\nSaatat ihmetellä, minkä tyyppinen kappale sopii parhaiten taantumaan. Se voi vaihdella makusi tai valintasi mukaan. Se voi olla klassinen instrumentaali tai hauska moderni kappale. Avuksesi, olemme valinneet sinulle joitain parhaista ja suosituimmista taantuman kappaleista. Käy lista läpi ja päätä itse.\nThe Four Seasons on kokoelma neljästä viulukonsertosta. Sen sävelsi vuonna 1723 The Red Priest, kuuluisa italialainen muusikko Antonio Lucio Vivaldi. Jokainen kappaleen konsertto edustaa yhtä vuodenaikaa ja on erilainen. Nämä ovat seuraavassa järjestyksessä: kevät, kesä, syksy ja talvi.\nAir on the G String on hieno länsimaisen klassisen musiikin kappale. Sen sävelsi Bach suojelijalleen prinssi Leopoldille vuosina 1717–1723 (tarkka vuosi on tuntematon). Sitä käytetään vuoden 1977 Bond-elokuvassa Vakooja, joka rakasti minua .\nVivaldin 'Neljä vuodenaikaa'.\nHäämaaliskuu – Mendelssohn\nTämän kappaleen kirjoitti vuonna 1842 Felix Mendelssohn. Se oli Shakespearen esitystä varten Juhannusyön unelma . Tämä laulu on laajalti suosittu hääpoistumislauluna. Se saavutti suosion sen jälkeen, kun sitä käytettiin Victorian, The Princes Royalin ja Preussin prinssi Williamin avioliitossa.\nHändelin Saban kuningatar\nSaban kuningattaren – Händelin saapuminen\nThe Arrival of Queen of Sheba on Geroge Frideric Händelin sinfonia, jota käytettiin oratoriossa Solomon. Oratorio on pian unohdettu ihmisten keskuudessa, mutta sinfonia on edelleen elossa pitkästä ajankulusta huolimatta. Se esitettiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1749.\nOodi ilolle – Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta\nBeethovenin 9thSymphony on esimerkki länsimaisen musiikin korkeimmasta luokasta. Se on paras kaikista Beethovenin suurista teoksista. Siinä on ääniä Oodista ilolle, Friedrich Schillerin vuonna 1785 kirjoittamasta runosta. Tätä Oodi ilolle -osaa käytetään usein taantuman lauluna hääseremoniassa.\nKuuntele Ode to Joy\nPieni yömusiikki – Mozart\nKlassisen mestarin Mozartin Eine Klein Nachtmusik (A Little Night Music) olisi loistava häälähtölauluksi. Hän sävelsi sen Wienissä vuonna 1787. Se on yksi Mozartin suosituimmista kappaleista ja on ollut suosittu iät ja ajat Euroopassa ja Amerikassa.\nRomanttiset laulut ovat hyviä luomaan häiden tunnelmaa.\nTekijä: Beercha (Flickr: Love is in the air) [CC-BY-2.0 ], Wikimedia Commonsin kautta\nTarvitset vain rakkautta – Beatles\nKersantti Pepperin Lonely Hearts Club Band on kuuluisan brittiyhtyeen Beatlesin albumi vuodelta 1967. Siinä on kappale When I’m Sixty-Four. Sen on kirjoittanut Paul McCartney. Se on laulu, jossa nuori mies ilmaisee halunsa vanheta rakkaansa kanssa. McCartneyn lapset äänittivät kappaleen vuonna 2006 yllätyslahjaksi hänelle 64-vuotiaillethsyntymäpäivä.\nMikä ihmeellinen maailma - Louis Armstrong\nTämä kappale on erittäin optimistinen. What a Wonderful World ovat kirjoittaneet Bob Thiele ja George D. Weiss. Sen lauloi ja äänitti Louis Armstrong vuonna 1967.\nVideo: Rakkaus ja avioliitto\nRakkaus ja avioliitto - Frank Sinatra\nFrank Sinatra esitteli kappaleen Love and Marriage televisio-ohjelmassa vuonna 1955. Tästä laulusta on kaksi versiota - jotka molemmat sopivat yhtä hyvin häälauluksi lamalauluksi.\nTästä tulee ikuinen rakkaus – Natalie Cole\nNatalie Colen vuoden 1975 diskolaulu This Will Be (An Everlasting Love)' on yksi parhaista saatavilla olevista kappaleista. Tämän kuuluisan kappaleen ovat säveltäneet Chuck Jackson ja Marvin Yancy. Se on Colen albumilta Erottamaton .\nStrike It Up – musta laatikko\nItalialainen housemusiikkiyhtye Black Box julkaisi debyyttialbuminsa Dreamland vuonna 1991. Se julkaistiin maailmanlaajuisesti. Kappale Strike it Up on albumin suosituin single.\nNatalie Cole toiminnassa\nJ Lo on täällä\nOdotan tätä iltaa – J Lo\nJennifer Lopez näytteli laulaja-lauluntekijä Selenan roolia samannimisessä elämäkertaelokuvassa vuonna 1996. Rooli inspiroi häntä julkaisemaan omia kappaleitaan ja aloittamaan uudelleen laulajanuran. Hän äänitti albumin nimeltä 6. päivänä . Ennen sen äänittämistä hän sai tietää, että tuottajat ovat hyväksyneet hänen albuminsa vain, koska hän oli elokuvatähti. Joten hän teki ylimääräisiä ponnisteluja todistaakseen kykynsä laulajana. Hän menestyi. 6. päivänä oli hitti. Kappale Waiting For Tonight on albumin paras kappale.\nJuhla – Kool & the Gang\nCelebration oli superhitti 80-luvulta. Tämä Kool & the Gangin kappale on heidän albumiltaan Juhlia . Tämä kappale oli ykkönen kahden viikon ajan Billboard Hot 100 -listalla 7. helmikuuta. Juhlaa käytetään laajasti häissä ja erilaisissa juhlissa.\n'Kool' on Supercool!\nSe on Amore – Dean Martin\nKappale That’s Amore on Dean Martinin suosituin single. Laulu on luonteeltaan iloinen ja myös hieman koominen. Tämä vuoden 1952 kappale oli suuri hitti.\nDashboard Confessional varasti\nKappale Stolen julkaistiin vuonna 2007. Se oli Dashboard Confessionalilta. Se on albumilla Dusk and Summer, heidän neljäs studioalbuminsa. Laulun genre on vaihtoehtorock.\nSe on nimikappale vuoden 1979 AC/DC-albumilta Moottoritie helvettiin . kappale on tunnettu kitarariffistä. Se kuvastaa laulajien nopeaa, levotonta elämää.\nKappaleen vokaali on Ben Scott ja kitara Angus Young. Kappaleen ovat säveltäneet Bon Scott, Angus Young ja Malcolm Young.\nAC/DC:n moottoritie helvettiin\nMikä on päätöksesi nyt?\nNyt, kun pitkä artikkelini on valmis, oletko valinnut haluamasi laulun häiden lama-seremoniaan?\nJos kyllä, ilmoita siitä meille vapaasti. Jos valitsemasi kappale ei ole yllä olevassa luettelossa, voit kokeilla samanlaisia kappaleita. On myös monia muita biisejä, jotka sopisivat hyvin häämatkalle, kuten James Brownin 'I Got You', Beatlesin 'In My Life', AC/DC:n Thunderstruck, You Are The Sunshine Of Stevie Wonderin My Life tai U2:n Beautiful Day.\nVaaleanpunainen 23. helmikuuta 2015:\nGinny T. - Rebecca on varmasti lahjakas! Me markkinointiosastolla rakastamme häntä!! Miten ihmeellisimmät hetket onnistuu vangitsemaan yhdellä silmäyksellä, en koskaan tiedä! Olen varma, että tämä valokuvasessio oli mahtava! Nämä kolme ovat aivan erityisiä ja niin hauskoja! Mitä mahtavia kuvia


Mayson Deric – Sivu 2 – Shhh\nbookmark_borderMiksi kasinopelien pariin kannattaa suunnata uudella nettikasinolla vuonna 2021?\nPosted on toukokuu 28, 2021 syyskuu 22, 2021 by Mayson Deric\nUhkapelit ovat olleet jo todella pitkään osana ihmisten elämää, sillä niitä on pelattu jopa ennen kuin rahaa oli edes keksitty. Kivijalkakasinot, kauppojen peliautomaatit ja ravintoloiden pelipöydät olivat pitkään kovassa käytössä, mutta kehittyvä teknologia ja internet muuttivat asiaa pysyvästi. Maailmaan syntyneet nettikasinot ovat nimittäin tänä päivänä se kaikista suosituin pelipaikka, eikä tuo suosio ole vuosien saatossa laskemassa mihinkään suuntaan. Nettikasinot tarjoavat nimittäin monia sellaisia etuja, joita perinteisen pelaamisen parista ei ole luvassa.\nKasinoala suorastaan räjähti 2010- luvun aikana suosionsa puolesta. Markkinoille tuli uusia nettikasinoita ovista ja ikkunoista, ja uusia teknologia ja innovaatioita kehitettiin todella tiheään tahtiin. Kasinomarkkinat kasvoivatkin huimaa vauhtia ja tuo kasvu ei ole pysähtynyt mihinkään. Uudet Nettikasinot ovat edelleen vastuussa alan kehittymisestä, sillä niiden perässä tulevat uudet innovaatiot, uudet pelit ja paremmat bonukset. Samalla vanhemmat kasinot koittavat pysyä tässä nopeasti kehittyvissä markkinoissa perässä.\nUudet Nettikasinot ovat monen mielestä paras mahdollinen asia koko kasinomaailmassa. Niihin liittyy usein monia erilaisia positiivisia mielikuvia – uusia pelejä, parempia pelikokemuksia, houkuttelevia bonuksia…\nNäitä uusia kasinosivustoja ilmestyy markkinoille edelleen todella tiheään tahtiin, mutta ne tuovat pelaamiseen mukavasti lisää hauskuutta ja viehätystä. Useimmat uudet casinot pyrkivät tuomaan pelaamiseen jotain sellaista, joita kukaan kasinopelaaja ei haluaisi jättää välistä. Siksi kannattaakin ehdottomasti tutustua uusien kasinoiden tarjontaan.\nVoiko vanha nettikasino tuntua uudelta?\nVanhat nettikasinot joutuvat kehittymään rutkasti, jotta ne pysyvät kilpailussa tiiviisti mukana. Sen vuoksi ne saattavat joskus tehdä niin radikaaleja muutoksia, että ne muistuttavat melkeinpä täysin uutta kasinoa. Nämä muutokset ovat lähes poikkeuksetta parempaan suuntaan, joka on pelaajalle tottakai hyvä uutinen. Vanhemmat toimijat nimittäin odottavat jonkin aikaa, ennen kuin ne ottavat innovaatiot osaksi omia valikoimiaan. Tämä siksi, että ne välttävät sen riskin, jos joku innovaatio onkin täysi susi.\nVanhempi casino voi esimerkiksi muuttaa itsensä tilivapaaksi, jolloin se voi houkutella uusia pelaajia nopeuden ja helppouden ansiosta. Kiinnostusta herättävät yhtä paljon myös laadukas pelivalikoima ja erikoiset kasinobonukset. Juurikin pikakasinot ovat esimerkiksi tunnettuja siitä, etteivät ne välttämättä tarjoa lainkaan bonuksia. Kova kilpailu on kuitenkin johtanut siihen, ettei niillä ole enää vaihtoehtoja. Perinteisen talletusbonuksen ja tervetulotarjouksen sijaan ne kuitenkin tarjoavat paljon muuta jännittävää!\nSuomalaiset pelaajat rakastavat verovapaita voittoja, koska veroja joutuu maksamaan muuten niin paljon. Siksi suomalaiset koittavat etsiä sellaisia kasinoita, joista voitot saa verovapaasti. Verovapauden lisäksi tärkeässä roolissa on luotettavuus ja turvallisuus. Siksi monet suosivat Maltan lisenssin omaavia kasinoita. Jos kasinolla ei ole EU- lisenssiä, pysyttelevät monet kaukana noista sivustoista. Näin ollen, mikäli nettikasino vaihtaa esimerkiksi kasinon lisenssin Curaçaolta EU- alueelle, saa se houkuteltua sivustoilleen rutkasti uusia pelaajia.\nKun vanhempi nettikasino ottaa oikeita kehitysaskelia niin se tuntuu ihan uudelta nettikasinolta. Sellainen sivusto on puolestaan huomattavasti mielenkiintoisempi.\nMiksi pelaajan kannattaa valita Uudet Nettikasinot?\nUutuus kiinnostaa lähes poikkeuksetta, oli kyse mistä aiheesta tahansa. Myös uudet casinot saavat miettimään jotain houkuttavaa, erilaista ja uutta.\nSiinä on vain jotain erityistä, kun avaa ensimmäisen kerran uuden kasinosivuston. Miettii väkisinkin, olisiko tämä se paras nettikasino minulle, ja olisiko tarjolla ne parhaat kasinobonukset. Tulisiko se mahdollinen jättipotti tällä kertaa omalle kohdalle?\nPelaaminen on äärimmäisen suosittua nykyään, ja sen vuoksi uusia sivustojakin ilmestyy jatkuvasti. Uudet kasinot ovat todella tasokkaita ja hyviä kilpakumppaneita vanhemmille toimijoille. Niiden suurin etu on ehdottomasti tarjoukset, bonukset ja oivaltavat edut.\nSuurin vetonaula uudella kasinolla on ehdottomasti talletusbonukset sekä pitkäaikaisille pelaajille tarkoitetut edut. Uskolliset asiakkaat ovat todennäköisesti jo ehtineet hyödyntää uusille pelaajille tarkoitetut edut, jonka vuoksi on tärkeää, että heitä palkitaan muilla bonuksilla. Ilman pitkäaikaisia pelaajia kasinon toiminta voisi tyssätä melko nopeasti.\nUusilta kasinoilta etsitään myös vaihtelua. Uudemmat casinot ovatkin varusteltu mitä kummallisimmilla erikoisuuksilla, joita ei pääse kokemaan missään muualla. Näiden lisäksi uudet kasinosivustot ovat todella simppeleita ja helppokäyttöisiä. Niiden parissa pääseekin nauttimaan nopeista kotiutuksista sekä tottakai hauskoista pelihetkistä. Uudella kasinolla odottaa jännitys ja odotus jostakin rutkasti paremmasta.\nUudet kasinot ovat usein todella kovassa kunnossa jo ennen varsinaista julkaisuhetkeä. Tämä ei suinkaan tarkoita, etteivätkö ne voisi kehittyä entistäkin paremmiksi. Niitä kehitetään ja parannellaan jatkuvasti, ihan kuten kaikkia muitakin nettikasinoita. Etenkin pelivalikoima laajenee ajan mittaan, mutta myös bonustarjonnasta tulee monipuolisempi.\nMinkälainen on hyvä bonus uudella nettikasinolla?\nParhaat nettikasinot tarjoavat aina vähintään jonkinlaisia etuja. Tyypillisesti tarjolla voi olla talletusbonuksia, ilmaiskierroksia, käteispalautuksia ja uskollisuusohjelmia. Osa kasinoista voi kuitenkin tarjota esimerkiksi ilmaista pelirahaa tai ilmaispyöräytyksiä ilman, että pelaajan tarvitsee tallettaa lainkaan kasinolle.\nOsa perinteiseen pelaamiseen tottuneista saattaa kyseenalaistaa tällaiset bonukset. Huijausta ne eivät kuitenkaan ole. Niiden avulla koitetaan yksinkertaisesti houkutella lisää pelaajia tai palkita uskollisia asiakkaita. Bonukset ovat kuitenkin hyvin harvoin ilmaisia. Niiden “hinta” tulee siitä, että ne sisältävät erilaisia ehtoja, kuten kierrätysvaatimuksia. Pelaaja ei siis saa lunastettua voitettuja rahoja itselleen tuosta vain. Hyvän bonuksen voi kuitenkin tunnistaa muun muassa näistä merkeistä:\nPelirajoitteita ei juurikaan ole\nMaksimipanos on korkealla tasolla\nBonus ei sisällä voittokattoja\nBonus olisi tyypiltään non sticky, eli se olisi mahdollista peruuttaa\nMiten valitaan paras uusi nettikasino?\nKasinotarjonta on nykypäivänä ihan uskomattoman laaja, ja niiden parissa voikin tulla samanlainen tunne kuin karkkihyllyllä: tarjolla on useita maukkaita vaihtoehtoja, mutta kaikkia ei kuitenkaan viitsisi kokeilla. Miten voi siis valita itselleen sopivan uuden nettikasinon?\nKannattaa ensimmäisenä tarkastaa kasinon lisenssi. Se kertoo paljon kasinon turvallisuudesta ja luotettavuudesta. Samalla se määrittää, ovatko voitot verovapaita. Siksi kannattaa mieluiten valita nettikasino, jonka lisenssi on Euroopan talousalueelta. Kaikki loppu on melkeinpä kiinni pelaajan omista mieltymyksistä. Kannattaakin pitää huoli siitä, että kasino tarjoaa itselle mieluisia bonuksia, maksutapoja, pelejä sekä teemoja. Pelaajia on joka lähtöön, jonka takia yksi ei sovi jokaiselle. Jokainen tietääkin varmasti itse, mikä itselle sopii kaikista parhaiten.\nTunnettu yritys oikeastaan takaa luotettavan ja laadukkaan kasinon, sillä niillä on markkinoilta monien vuosien kokemus. Samaan aikaan uudet tulokkaat voivat olla hyvin innovatiivisia ja tarjota sellaisia tarjouksia, joita ei pääse kokemaan missään muualla.\nMitkä ovat vuoden 2021 kasinotrendit?\nPikakasinot mullistivat markkinoita jo muutama vuosi takaperin, mutta niiden suosio on edelleen vain yltymässä. Edelleen monet vanhemmat nettikasinot muuttavat itseään kohti rekisteröintivapaata pelaamista.\nPelivalikoiman osalta selkeää suosiota osoittavat live- pelit. Niiden laatu on parantunut runsaasti teknologian kehittymisen myötä, jonka takia niiden parissa viihdytään nykyään paljon paremmin. Tämän lisäksi Megways- peleistä on tullut suosittuja, koska ne eivät tarjoa kasinopeleihin perinteisen tylsiä voittolinjoja. Samalla myös ostobonuspelit ovat nostaneet päätään. Pelaajat haluavat päästä bonusten pariin ilman pelaamista, ja näiden parissa se onnistuu.\nbookmark_borderMuuttuuko ostoskokemuksemme tulevaisuudessa virtuaaliseksi?\nPosted on maaliskuu 28, 2021 maaliskuu 31, 2021 by Mayson Deric\nVähittäiskaupassa käydään koko ajan kovempaa kilpailua. Kaupat haluavat luonnollisesti asiakkaita ja erityisesti asiakkaita, jotka säännöllisiä asiakkaita. Erilaiset bonuspalvelut ja kanta-asiakasjäsenyydet kuuluvat lähes jokaisen vähittäiskaupan toimintaan.\nPerinteiseksi kutsuttu vähittäiskauppa on kuitenkin saanut tehdä tilaa verkkokaupalle. Hieman hitaan alun jälkeen kuluttajat ovat lämmenneet netissä osteluun, ja yhä useampi tuote tuleekin nyt omien rajojen ulkopuolelta. Miksi ostaa läheltä, jos esimerkiksi naapurimaassa sama tuote on reilusti halvempi? Siksi perinteiset kivijalkakaupat ovat hätää kärsimässä. On pakko keksiä uutta, ja uutta onkin luvassa. Virtual Reality eli VR on tulossa ja nopeasti.\nVähittäiskaupan tulevaisuuden ennustaminen on lähes yhtä vaikeaa kuin osakesijoittamisen tulevaisuuden arviointi. Verkkokaupan raju lisääntyminen on varmasti yllättänyt asiantuntijat, ja netissä ostamisen raju kasvu tulee varmasti jatkumaan tulevina vuosina. Mutta verkkokauppa on sekin jäämässä tulevaisuudessa kakkoseksi, kun virtuaaliset ostoskokemukset valtaavat alaa. Mikä sitten on kaupankäynti virtuaalisen todellisuuden (VR) tai lisätyn todellisuuden (AR) avulla?\nGoldman Sachsin mukaan virtuaalinen todellisuus ja lisätty todellisuus on jopa 1,6 miljardin dollarin arvoinen bisnes vuonna 2025. Tilastojen mukaan jopa kaksi kolmesta olisi kiinnostunut kokeilemaan virtuaalista todellisuutta. Ihmiset olisivat siis valmiita muuttamaan ostoskokemustaan virtuaalisen todellisuuden avulla.\nVirtuaalisen todellisuuden avulla kuluttaja saa juuri sitä, mitä hän haluaa tai jopa ajattelee. Kun ihminen näkee jonkun tuotteen, hän voi ottaa siitä kuvan ja verkkokauppa etsii välittömästi saman tuotteen kaupastaan. Muutamassa sekunnissa voi haluttu tuote olla ostettu virtuaalisen todellisuuden avulla.\nVirtuaalinen todellisuus luo siis kuluttajalle lisää elämyksiä. Vaikka VR ja AR ovat vielä kehitysvaiheessa, on virtuaalinen ostoselämys tulevaisuutta ja erityisen tärkeä kaupoille, jotka kilpailevat yhä kasvavan verkkokaupan kanssa.\nKoeaja auto kaupassa\nMiltä tuntuisi koeajaa auto jo kaupassa? Useat autonvalmistajat – lähinnä aasialaiset – ovat tuoneet VR-kokemuksen autokauppoihin. Asiakas istutetaan upouuden auton penkkiin, laitetaan VR-lasit päähän ja koeajo on valmis. Virtuaalinen koeajo on niin todellinen, että sen perusteella pystyy tekemään ostopäätöksen.\nKäyttämällä uusinta teknologiaa kaupat erottuvat myös muista liikkeistä, esimerkiksi isossa kauppakeskuksessa. Teknologia, esimerkiksi VR-lasit, ovatkin loistava sisäänheittotapa uusien asiakkaiden haalimisessa.\nVirtuaalinen todellisuus ja lisätty todellisuus on siis tulevaisuutta vähittäiskaupan saralla. Tärkeintä on kuitenkin sisältö, pelkkä teknologia ei riitä. Kuluttaja ei lähde kokeilemaan uutta teknologiaa ostomielessä, jos sisältö ei ole sitä, mitä kuluttajat juuri sillä hetkellä tarvitsee.\nYksi suurimmista vähittäiskaupan osa-alueista ovat lelut. Virtuaalinen todellisuus voi lisätä lasten leikkikokemusta, kun nykyisten lelujen sekaan lisätään esimerkiksi virtuaalihahmoja leikkikaveriksi. Lasten tuotteet ovatkin suuri markkinapaikka yrityksille, jotka ovat virtuaalisen todellisuuden edelläkävijöitä.\nOn selvää, että yhä enemmän ostoksia tehdään verkossa. Ennustetaankin, että vuoteen 2024 mennessä jopa 60 prosenttia kaikista vähittäiskaupan ostoksista tehdään verkossa. Se tarkoittaa, että vähittäiskaupan yrityksien on löydettävä uusia keinoja saada tuotteensa esille, saada ostokokemukset helpommiksi ja nopeammiksi. Perinteinen housujen selaus yli 200 housun valikoimasta ei riitä, ostoprosessin on oltava kohdennettua ja yksilöllisempää.\nJuuri siihen virtuaalinen todellisuus ja lisätty todellisuus on tuomassa ratkaisun, tai ainakin osan ratkaisusta. Nimittäin verkkokaupan uskotaan olevan VR- ja AR-alan suurin kasvun mahdollisuus.\nMuutama yritys on jo ottanut käyttöönsä virtuaalisen todellisuuden myyntitarjontaansa. Esimerkiksi IKEAn huonekaluja voi sovelluksen kautta kokeilla, miten esimerkiksi huonekalut sopivat oman kodin tilaan. Niitä voi asetella virtuaalisesti olohuoneeseen eri paikkoihin ja sitä kautta vahvistaa tai heikentää ostopäätöstä.\nVirtuaalisen todellisuuden kehitys tarkoittaa myös sitä, että ns. tavallinen kaupankäynti tulee vähenemään seuraavan viiden vuoden aikana. Se ei tule kokonaan loppumaan, sillä edelleen perinteisille vähittäiskaupoille on oma paikkansa. Esimerkiksi elintarvikkeiden ostaminen kokonaan verkossa tai virtuaalisen todellisuuden avulla luodussa ympäristössä on vielä kaukana tulevaisuudessa. Mutta suurin muutos on se, että ostotapahtuma ei tule olemaan enää sidottuna yhteen paikkaan tai aikaan. Ostoksen voi jatkossa todella vaivattomasti tehdä kotisohvalta keskellä yötä.\nVR näkyy jo kuluttajille\nMonet kuluttajat ovat jo päässeet kokeilemaan virtuaalisen todellisuuden tuomia elämyksiä. Useat museot ovat nimittäin ottaneet VR-lasit käyttöönsä. Niiden avulla voi viedä itsensä paikkaan, josta kyseisen taideteos kertoo, ja näin museossa kävijä voi saada erilaisen kokemuksen kyseisestä teoksesta tai julkaisusta.\nLisäksi pelimaailmassa virtuaalinen todellisuus ja lisätty todellisuus ovat vallanneet alaa jo vahvasti. Koska useimmat VR:n ja AR:n käyttäjät ovat 16–34-vuotiaita, on pelimaailma oikea kohderyhmä yrityksille tuottaa virtuaalista sisältöä. Kuluttajapuolella virtuaalimaailma kukoistaakin juuri viihdekäytössä, erityisesti 3D-pelien kehittämisessä.\nNyt jo suurimmissa kauppakeskuksissa on virtuaalisia pelisaleja, jonne voi mennä pelaamaan ja viihtymään 3D-pelien parissa. Hinnaltaan pelikokemus on vielä kalliimpi kuin esimerkiksi elokuvissa käynti ja keilaustunti, mutta kilpailun koventuessa 3D-pelikokemukset tulevat edullisimmiksi tulevina vuosina.\nVirtuaalinen todellisuus maksaa\nYksi virtuaalisen todellisuuden ja lisätyn todellisuuden suurimmista haasteista on sen hinta kuluttajalle. Edelleen VR-teknologia on tavalliselle ihmiselle liian kallis, ja monet eivät näe vielä sen hyötyä, jotta hyppy virtuaaliseen todellisuuteen olisi realistista. Tällä hetkellä virtuaalisen todellisuuden kokemusta voi käyttää älypuhelimien kautta sovelluksissa, mutta kaikkia ominaisuuksia sovelluksilla ei voida esittää. Siksi virtuaalisen todellisuuden ja lisätyn todellisuuden käyttö on vielä varsin yksilöllistä, eikä suureen massatuotantoon ole vielä päästy.\nVirtuaalisen todellisuuden rajun nousun voi estää siis vain sen hinta kuluttajalle. Teknologia kehittyy ja tuotteet ovat valmiita ostettavaksi, mutta jos kuluttaja kokee sen käyttämisen liian kalliiksi, virtuaaliseen todellisuuteen ja lisättyyn todellisuuteen panostaneilla yrityksillä on ongelma. VR-laseja ei esimerkiksi pysty massatuottamaan vielä niin paljon, että niiden hinta laskisi kohtuulliselle tasolle.\nJääkö pelkäksi apuvälineeksi?\nOn ehkä rohkeaa väittää, että ostamme jatkossa lähes kaiken virtuaalisen todellisuuden avulla. Tulevaisuutta se on, mutta ei muutos ei tapahdu 5–10 vuoden sisällä. Mutta jo nyt virtuaalinen todellisuus on tullut vauhdittamaan myyntiä. Virtuaalinen todellisuus näkyy jo vahvasti muilla elinkeinoelämän osa-alueilla. Esimerkiksi sairaaloissa virtuaalisen todellisuuden avulla pystytään kehittämään parempia ratkaisuja ja konsepteja tulevaisuuteen.\nVirtuaalinen todellisuus on kuitenkin vahvasti suurten yritysten mielessä, kun he suunnittelevat uusia tapoja lähestyä kuluttajia. Pelkkä sovellus puhelimessa ei enää ole tarpeeksi vahva tapa kertomaan kuluttajalle esimerkiksi uudesta tuotteesta tai mallista. Yritykset haluavat saada kuluttajan kaikki aistit hereille, ja se saadaan parhaiten virtuaalisen todellisuuden avulla.\nKuluttajan kääntäminen 3D-maailmaan ei ole kuitenkaan helppoa eikä halpaa. Suurimmat yritykset ovat kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että sen kehittämiseen kannattaa panostaa, sillä VR:n kehitystyöhön pumpataan tällä hetkellä miljardeja euroja. Kuluttajan ostokokemuksen muuttaminen on kutenkin äärimmäisen vaikeaa, koska olemmehan lähes koko elämämme ostaneet vähittäiskaupoista samalla tavalla.\nVerkko-ostamisen esiinmarssi on kuitenkin vakuuttanut kaupan alan yritykset siitä, että muutos on mahdollista. Ja verkko-ostamisen raju nousu on kuitenkin tapahtunut melko nopeasti eli viimeisen 10 vuoden aikana. Uuden 5G-verkon avulla virtuaalisen todellisuuden kehitys tulee olemaan räjähdysmäistä, etenkin nuoremman sukupolven keskuudessa.\nSe, että virtuaalinen todellisuus ja lisätty todellisuus kokonaan muuttaa ostokokemuksemme, on ehkä liikaa vaadittu. Mutta kaikki tutkimukset viittaavat siihen, että jatkossa teemme ostopäätöksiä yhä enemmän 3D-teknologian ja virtuaalisen todellisuuden maailmassa.\nMiksi kasinopelien pariin kannattaa suunnata uudella nettikasinolla vuonna 2021? toukokuu 28, 2021\nMuuttuuko ostoskokemuksemme tulevaisuudessa virtuaaliseksi? maaliskuu 28, 2021


Kuinka sanoisin " Parane pian "? | Complex Solutions\nKuinka sanoisin “ Parane pian ”?\nViime kesänä perheeni isännöi japanilaista vaihto-opiskelijaa kahden viikon ajan, ja olemme olleet yhteydessä häneen paljon. Valitettavasti noin kaksi kuukautta sitten minä Hän sai selville, että hänellä on leukemia. Hän sanoi, että ”toipun … mutta se vie kauan (hänen mukaansa 6 kuukautta)\nTiedän japania keskitasolla, joten se vaikuttaa minulta outoa, en ole koskaan poiminut ilmausta ”Parane pian”. Lähetämme hänelle joukon lahjoja ja kortin (ja perheeni tietää, että minä olen ainoa, jolla on mitään japanin kielen taitoa), joten he panivat sen minulle kirjoittamaan, mitä sen sisällä on.\nAuta minua olemaan kiertämättä tätä = x Hän on 16-vuotias täyttämässä pian 17 vuotta, jos sillä on suuri ero.\nVoit sanoa tämän muutamalla tavalla.\n体 に 気 を つ け て く だ さ い → Huolehdi itsestäsi\n体 を お 大事に → Pidä huolta itsestäsi\nKun otetaan huomioon hänen sairautensa vakavuus, nämä kuulostavat rennolta, hieman ”hilseileviltä” ja hieman vilpittömiltä. Tässä ovat muutamia parempia.\nご 自愛 を 祈 り ま す → Pidä hyvää huolta itsestäsi / terveydestäsi.\nご 全 快 の 一日も 早 い こ と を お 祈 い た し ま す → Toivon, että paranette pian. / Toivon, että palautatte pian terveytenne.\nAivan viimeinen, miten teen sen niin, että mielipide tulee koko perheeltämme näin? Vai onko se epäsuoraa?\n@Lain: kaikilla yllä olevilla esimerkeillä, jotka ovat tyypillisiä japanilaisia lauseita, ei ole nimenomaista aihetta. Asiayhteydestä riippuen ne voivat olla " I " tai " me / perheemme " …\n@Lain – voit lisätä 家族 一同: n eteen, jotta se olisi selkeä: 家族 一同 、 ご 全 快 の 一日 も 早 い こ と を. ..\n@Lain: Olettaen, että kirjoitat hänelle ', mikä tahansa yllä olevista tekisi suhdettasi huomioon ottaen. Kaksi ensimmäistä ovat kuitenkin yleensä puhuttua kieltä (話 し 言葉) ja kaksi viimeistä ovat muodollista puhuttua / kirjoitettua kieltä (書 き 言葉) IMO.\nKuinka oikeinkirjoituksen tehostaminen toimii, kun käytetään myös muita metamagisia varoituksia?\nKuinka kirjautua Android-laitteeseen väliaikaisesti ulos Google-tilistä


Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset - PDF\nKunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\nDownload "Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2013. Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2013 1"\n1 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2013 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n2 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n3 Sisällysluettelo Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2013 Raportti Lokakuu 2013 Julkaisija: Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Toimittaja: Kristiina Lampinen Valokuvat: Anna Autio Taitto: Asmo Koste Kirjapaino: Sälekarin kirjapaino oy Optimismia muutoksessa Johdanto... 8 Taustaa vastanneista kunnista Nuorisotoimi kunnassa Nuorisotoimen viranhaltijoiden muut toimialat Nuorisoasioista vastaava toimielin kunnassa Nuoria koskevat aloitteet Nuorten vaikuttajaryhmät kunnallispolitiikassa...14 Mika Nieminen: Aikuisten asenteet ovat lasten ja nuorten osallisuuden suurin este...19 Lasse Lund: Toimiva nuorisovaltuusto yksi laadukkaan nuorisotyön peruskivistä Nuorisotyön merkitys ja arvostus Kunnallisen nuorisotyön resurssit Rahoituksen kehitys Henkilöstöresurssien kehitys Nuorisotoimen ostopalvelut Nuorisotakuun vaikutus nuorisotoimeen Nuorisotakuun vaikutus resursseihin Uudet hankkeet tai palvelut...36 Lauri Ihalainen: Nuorisotyöllä voimaa nuorisotakuuseen Järjestöjen rooli kunnallisessa nuorisotyössä Nuorisolaki ja sen toteutuminen kunnissa Minkä ikäinen on nuori? Nuorisotyön eri muotojen toteutuminen kunnissa Ohjaus- ja palveluverkostot ja niiden tehtävien toteutus Nuorten kuuleminen...50 Timo Mulari & Anu Gretschel: Ohjaus- ja palveluverkosto on parhaimmillaan ryhmien verkosto...52 Tiina Honkonen: Me välitämme monialainen yhteistyö Hankasalmen nuorisotyössä Kuntien palvelurakenneuudistus Kuntaliitosten vaikutus nuorisotyöhön Lähipalvelut ja yli kuntarajojen toteutettavat nuorisopalvelut Yhdenvertaisuus- ja monikulttuurisuus nuorisotyössä...60 Simo Varjonen: Yhdenvertaisuus nuorisotyössä monikulttuurista nuorisotyötä Hyvinkäällä Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n4 Optimismia muutoksessa ta, että nuorisotyön tulevaisuusodotukset ovat korkealla, ja niin niiden pi- tääkin olla! Suomalainen kuntakenttä muuttuu. Kuntauudistus yhdistelee pieniä kuntia suuremmiksi kokonaisuuksiksi ja hallitus on rakenneuudistuspaketissaan leikkaamassa kuntien rahoitusta miljardilla eurolla. Näistä muutoksista huolimatta nuorisotyön kenttä on optimistinen. 75 prosenttia kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset -kyselyyn vastanneista viranhaltijoista on sitä mieltä, että nuorisotyön merkitys kasvaa seuraavan viiden vuoden aikana. Samoin viranhaltijat kokevat saavansa entistä enemmän tukea oman kuntansa nuorisoasioista vastaavalta luottamuselimeltä. Vastaajien mukaan kuntien luottamushenkilöiden arvostus nuorisotyötä kohtaan on kasvanut ja se vahvistuu myös lähitulevaisuudessa. Myös nuorisotyö on muutoksessa. Nuorten syrjäytymistä ehkäisevä nuorisotakuu on vakiinnuttanut etsivän nuorisotyön ja monialaiset yhteistyöverkostot osaksi kunnallista nuorisotyötä. Samalla ne ovat viemässä nuorisotyötä koko ajan lähemmäksi sosiaalitointa. Tässä on ongelmansa, mutta se ei missään nimessä ole vain kielteistä tai pois ennaltaehkäisevästä työstä. Nuorisotakuu on lisännyt kaiken nuorisotyön arvostusta ja he- rättänyt, ehkä pakottanutkin, kunnan luottamushenkilöitä kiinnittämään huomiota nuorten tilanteeseen yhä enemmän. Nuorisotakuun rahoitus on aiheuttanut haasteita takuun tavoitteeseen pääsemiselle. Kunnallisessa nuorisotyössä kissa joutuu ikävä kyllä elämään kiitoksella: 75 prosentissa kunnista nuorisotakuulla ei ole ollut vaikutusta nuorisotoimen resursseihin. Arvostuksen kasvun lisäksi kunnallisessa nuorisotyössä on muitakin ilon aiheita. Nuorten vaikuttajaryhmien määrä on kasvanut hitaasti mutta systemaattisesti: vaikuttajaryhmiä on 5 prosenttia enemmän kuin kaksi vuotta sitten ja 10 prosenttia enemmän kuin vuonna Lakisääteinen nuorten ohjaus- ja palveluverkosto on yhdeksässä kymmenestä suomalaisesta kunnasta. Verkostojen määrä on kasvanut kahdessa vuodessa 8 prosenttia. Kädessäsi oleva Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotuksia käsittelevä raportti kertoo kunnallisen nuorisotyön nykytilasta ja tulevaisuusodotuksista. Viidettä kertaa tehty selvitys on toteutettu Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssin ja Suomen Kuntaliiton yhteistyönä. On ilo tode- Hanna-Mari Manninen puheenjohtaja Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry Kari Sjöholm erityisasiantuntija Suomen Kuntaliitto 6 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n5 1. Johdanto Tämä raportti kokoaa ajankohtaista tietoa ja rakentaa kokonaiskuvaa kunnallisen nuorisotyön tilanteesta vuonna 2013 ja tulevaisuudenodotuksista seuraavien viiden vuoden aikana. Raportissa valotetaan kunnallisen nuorisotyön näkymiä ja haasteita laajaalaisesti käyttäen vertailuaineistona aikaisempia vastaavia kyselyjä. Vastaavat selvitykset on toteutettu vuosina 2004, 2006, 2009 ja Ensisijaisesti tässä raportissa verrataan tuloksia vuosien 2009 ja 2011 kyselyaineistoihin, mutta esimerkiksi nuorisotyön resurssien kehittymistä tarkastellaan pi- demmällä aikavälillä. Kyselyaineisto kerättiin välisenä aikana. Kysely lähetettiin sähköpostitse kaikkiin Suomen 320 kuntaan nuorisotyöstä vastaaville viranhaltijoille. Vastauksia verkossa tehtyyn kyselyyn saatiin 187 kappaletta ja vastausprosentiksi muodostui 58 %. Vastausprosentti oli 12 prosenttiyksikköä pienempi kuin vuonna 2011, jolloin 70 % viranhaltijoista vastasi kyselyyn. Vuoden 2009 kyselyn vastausprosentti oli 52 %. Kyselyn toteuttivat Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto. taajia: näiden kuntaryhmien vastausprosentti oli 72. Alle 5000 asukkaan kunnista puolestaan vain 44 % vastasi kyselyyn. Kuntakokoon suhteutettuna Suomen kunnat ovat suhteellisen hyvin edustettuina tässä selvityksessä. Kaikkein pienimmät kunnat ovat hieman aliedustettuja, kun taas keskisuurista kunnista saatiin vastauksia vähän enemmän suhteessa niiden kokonaismäärään. Yli asukkaan kaupunkien vastausosuus (6 %) noudattelee ko. kuntakoon osuutta Suomen kunnista. Alla oleva taulukko havainnollistaa vastaajajoukon edustavuutta. Siihen on jaoteltu kyselyyn vastanneiden kuntien osuudet ja kaikkien Suomen kuntien osuudet asukasmäärän mukaan. Taustaa vastanneista kunnista Oheiseen taulukkoon on koottu kyselyyn vastanneet kunnat koon mukaan ja niiden osuudet kaikista vastauksista ja asukkaan kuntien viranhaltijat olivat kaikkein aktiivisimpia kyselyyn vas- Suomen kuntien koot ja määrät, lähde Vastanneet kunnat Lukumäärä Osuus vastanneista (%) Alle Yli Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n6 2. Nuorisotoimi kunnassa 2.1 Nuorisotoimen viranhaltijoiden muut toimialat 64 %:lla nuorisotoimen viranhaltijoista myös muita toimialoja, joista yleisin liikuntatoimi. Kunnan nuorisotyöstä vastaavista viranhaltijoista 64 %:lla on vastuullaan nuorisotoimialan lisäksi myös muita toimialoja ja vastaajista 36 % vastaa ainoastaan nuorisotoimialasta. Vastuualueissa ei ole tapahtunut suuria muutoksia verrattuna kahteen aikaisempaan kyselyyn: tulokset ovat yhteneviä vuoden 2009 kyselyn kanssa. Vuoden 2011 tilanteeseen verrattuna muiden toimialojen osuus on vähentynyt 6 prosenttiyksikköä ja nuorisotoimi siis hieman enemmän omana toimialanaan. Erikokoiset kunnat eroavat merkittävästi toisistaan siinä, vastaako nuorisotoimen viranhaltija myös muista toimialoista. Mitä pienempi kunta, sitä todennäköisemmin toimialoja on useita. 92 %:ssa alle 2000:n asukkaan kunnista vastuualueita on useita, kun taas yli asukkaan kaupunkien nuorisotoimen viranhaltijoista vain yhdellä viidestä on muita vastuualoja nuorisotoimen lisäksi. Muista toimialoista selvästi yleisin on edellisten vuosien tapaan liikuntatoimi, josta vastaa 77 % useamman toimialan viranhaltijoista. Se on myös entisestään yleistynyt nuorisotoimen rinnalla: vuonna 2011 sen ilmoitti vastuualueekseen 70 % vastaajista. Vuoden 2011 tapaan kulttuuritoimesta vastaa 41 % ja raittiustoimesta neljännes vastaajista. Yli kolmasosalla oli vastuullaan jokin muu kuin vastausvaihtoehtona ollut toimiala. Näistä useimmin mainitaan museotoimi, kotiseutuarkisto, matkailu ja kansalaisopistotoiminta. Myös aamu- ja iltapäivätoiminta sekä työllistämistoimenpiteet eritellään toimialoiksi. Sosiaalitoimi ei kuulu yhdenkään nuorisotoimen viranhaltijan vastuualueeseen (vielä %). 2.2 Nuorisoasioista vastaava toimielin kunnassa Nuorisoasiat yleisimmin sivistyslautakunnan vastuulla. Nuorisotyöstä vastaavilta viranhaltijoilta tiedusteltiin kunnan nuorisoasioiden vastuutusta. 44 % vastaajista ilmoittaa nuorisoasioiden kuuluvan sivistyslautakunnan toimialueeseen ja noin neljännes vastaajista kertoo niiden kuuluvan vapaa-aikalautakunnalle. Kaksi vuotta sitten toteutettuun kyselyyn verrattuna muutosta ei ole tapahtunut, vaan prosenttiosuudet yleisimpien toimielinten kohdalla ovat pysyneet entisellään. 10 %:ssa vastanneista kunnista nuorisoasiat kuuluvat kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnalle tai nuorisolautakunnalle. Noin joka viides vastaaja ilmoittaa jonkin muun kuin vastausvaihtoehdoissa olleen toimielimen. Näissä kunnissa vastaava toimielin on muun muassa peruspalvelulautakunta, elämänlaatulautakunta tai kasvatus- ja opetuslautakunta. Luottamuselimen tuki nuorisotyölle kasvanut hieman. Kunnallisen nuorisotyön viranhaltijat kokevat saavansa hieman enemmän tukea oman kuntansa nuorisoasioista vastaavalta luottamuselimeltä verrattuna kahteen edelliseen selvitykseen: melko paljon tukea kokee saavansa 35 % vastanneista, joka on 6 pro- 10 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n7 senttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2011 tai Melko tai erittäin paljon tukea ilmoittaa saavansa lähes puolet (47 %) vastaajista. Kuitenkin edellisten vuosien tavoin hieman vajaa kymmenesosa kokee, ettei saa lainkaan luottamuselimen tukea työlleen. tettäisiin laajan, useita sektoreita kattavan yhteistyön avulla. Muun muassa monialainen hyvinvointityöryhmä, hyvinvointilautakunta sekä sivistys-, kulttuuri- ja hyvinvointilautakunnan yhteistyö mainitaan parhaimmiksi tahoiksi nuorten asioiden edistämiseen. Aiempina vuosina kyselyssä ei ollut vaihtoehtona ohjaus- ja palveluverkostoa ja tuolloin sivistyslautakunta katsottiin parhaaksi yhteensovittavaksi tahoksi; nyt reilu viidennes katsoo, että sivistyslautakunta suoriutuisi yhteensovittamisesta parhaiten. Vapaa-aikalautakuntaa kannattaa myös yhä pienempi joukko, 13 % vastaajista, mikä on 10 prosenttiyksikköä vähemmän kuin kaksi vuotta sitten. Myöskään kunnanhallitusta tai nuorisolautakuntaa (8 % vastanneista) ei pidetä entiseen tapaan nuorten asioiden edistämiseen ensisijaisina. Vuonna % vastaajista valitsi kunnanhallituksen tai nuorisolautakunnan parhaaksi tahoksi. 2.3 Nuoria koskevat aloitteet Nuorten ohjaus- ja palveluverkosto paras taho yhteensovittamaan nuorten elinolojen parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Nuorten ohjaus- ja palveluverkostolla tarkoitetaan nuorisolain 7 :n mukaisen monialaisen yhteistyön eli paikallistasolla toteutettavan eri nuorisotoimialojen viranomaisten yhteistyön toimintamuotoa, jonka tehtävänä on parantaa nuorille suunnattujen palvelujen keskinäistä toimivuutta ja vaikuttavuutta. Verkostossa on oltava opetus-, sosiaali- ja terveys- ja nuorisotoimen sekä työ- ja poliisihallinnon edustajat. Näiden lisäksi siihen voi kuulua puolustushallinnon ja muiden viranomaisten edustajia. Nuorisolain mukainen ohjaus- ja palveluverkosto on melko nopeasti saavuttanut nuorisotyön viranhaltijoiden kannatuksen: 37 % vastanneista on sitä mieltä, että nuorten ohjaus- ja palveluverkosto soveltuisi parhaiten yhteensovittamaan nuorten elinolojen parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Viranhaltijat korostavat ylipäätään, että parhaiten nuorten asioita edis- Nuoria koskevat asiat kunnallispolitiikassa esillä aiempaa enemmän. Kunnanvaltuutettujen nuoria koskevat aloitteet ovat lisääntyneet 8 prosenttiyksikköä verrattuna kahden vuoden takaiseen tilanteeseen: 64 % viranhaltijoista ilmoittaa kunnanvaltuutettujen tehneen nuoria koskevia aloitteita kahden vuoden sisällä. Neljännekses- 12 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n8 sä kuntia aloitteita ei ole tehty ja kymmenesosalla viranhaltijoista ei ole tietoa asiasta. Suurissa kaupungeissa valtuutetut ovat tehneet selvästi aktiivisemmin aloitteita nuorten asioihin liittyen verrattuna pieniin tai keskisuuriin kuntiin. Kaikissa yli asukkaan kaupungeissa nuoria koskevia aloitteita on tehty viimeisen kahden vuoden aikana. Myös lähes kolme neljästä keskisuurten, asukkaan kuntien viranhaltijoista ilmoittaa, että aloitteita on tehty. Pienimpien (alle 2000 asukkaan) kuntien aloiteaktiivisuus on ollut huomattavasti vähäisempää: aloitteita on tehty alle puolessa (46 %) vastanneista kunnista. 2.4 Nuorten vaikuttajaryhmät kunnallispolitiikassa Nuorten kunnallisten vaikuttajaryhmien määrä on kasvanut hieman. Nuorisovaltuusto tai muu vastaava ryhmä 81 %:ssa kunnista. Kuntien nuorisotyöstä vastaavilta henkilöiltä tiedusteltiin, toimiiko kunnassa nuorten vaikuttajaryhmä, eli joko nuorisofoorumi, -valtuusto, -edustajisto tai muu vastaava nuorten äänen esiintuova toimija. Vastausten perusteella nuorten vaikuttajaryhmä on neljässä viidestä suomalaisesta kunnasta. Määrä on kasvanut hitaasti mutta systemaattisesti: vaikuttajaryhmiä on 5 prosenttiyksikköä enemmän kuin kaksi vuotta sitten ja 10 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna % vastaajista ilmoittaa, että kunnassa on toiminut nuorten vaikuttajaryhmä, mutta toiminta on loppunut. Syyksi mainitaan useimmiten aktiivinuorten muuttaminen pois kunnasta opiskelun tai työn perässä sekä nuorten oman kiinnostuksen puute. Ei ole löytynyt nuoria, jotka olisivat kiinnostuneita. Aktiiviset siirtyivät opiskelemaan muille paikkakunnille. Uusia haetaan koko ajan. Yhdessä kunnassa nuorisovaltuuston toiminta on siirtynyt yläkoulun oppilastoimikunnalle. Myös henkilöstövaihdokset ja hankkeen päättyminen esitetään syiksi vaikuttajaryhmän toiminnan lakkaamiselle. Osassa kunnista ollaan kokoamassa uutta valtuustoa lakanneen tilalle. Jäsenet kokivat liian raskaaksi ja aikaa vieväksi. Kaikissa yli asukkaan kaupungeissa on vastausten perusteella nuorten vaikuttajaryhmä. Myös yli asukkaan kunnissa tilanne on suhteellisen hyvällä tasolla, nuorisovaltuusto tai vastaava toimii yli yhdeksässä kymmenestä kunnasta. Pienemmissä kunnissa nuorten kunnallinen vaikuttamistoiminta on vähäisempää, vaikuttajaryhmä puuttuu noin kolmanneksesta kuntia. Alla olevaan taulukkoon on koottu vaikuttajaryhmien osuudet erikokoisissa kunnissa. Nuorten osallistumismahdollisuudet kuntien luottamuselinten kokouksiin entisellä tasolla. Nuoret ovat olleet aloitteellisia ja pelkkä nuorten läsnäolo saa aikaan myönteistä suhtautumista. Kunnan koko Nuorten vaikuttajaryhmä Alle % % % % % Yli % Vaikuttajaryhmät kuntakoon mukaan (% kunnista) Nuorten vaikuttajaryhmän osallistumisoikeus kunnan luottamuselinten toimintaan on pysynyt vuosien 2009 ja 2011 tasolla, vaikka nuorten vaikuttajaryhmien määrä on kasvanut. Lähes puolet vastaajista (47 %) ilmoittaa, että nuorilla on vaikuttajaryhmän 14 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n9 kautta oikeus osallistua vain joidenkin tai yhden lautakunnan kokouksiin. Kaksi vuotta sitten näin vastasi 40 % viranhaltijoista. Näistä mainitaan yleisimmin sivistyslautakunta ja vapaa-aikalautakunta. Edellisvuosien tapaan vajaa kolmasosa viranhaltijoista ilmoittaa, ettei osallistumisoikeutta ole lainkaan. Viidesosassa kunnista nuorilla on vaikuttajaryhmän kautta oikeus osallistua kaikkien lautakuntien kokouksiin. Vaikuttajaryhmällä on puheoikeus kunnanvaltuuston kokouksissa 14 %:ssa vastanneista kunnista. Nuorisovaltuustolle pitäisi saada oikeus osallistua kaikkien lautakuntien kokouksiin. Lisäksi toivoisin puheoikeutta heille. Nuorten joukossa on aina yksilöitä, jotka ovat kiinnostuneita muidenkin kuin sivistyslautakunnan ja vapaa-aikatoimen asioista. Nuorisovaltuustot ja -foorumit koetaan kuitenkin melko vaikutusvaltaisiksi toimijoiksi. Yli puolet viranhaltijoista arvioi nuorten vaikuttajaryhmän edistäneen lasten ja nuorten vaikuttamismahdollisuuksia jonkin verran ja vajaa viidennes melko paljon. Lähes kymmenen prosenttia vastanneista kokee sen edistäneen vaikuttamismahdollisuuksia erittäin paljon. Kaksi vuotta sitten näin koki 5 % viranhaltijoista. Suuria muutoksia vaikutusmahdollisuuksien kehittymisessä ei ole tapahtunut verrattuna kahteen aikaisempaan kyselyyn. Useat viranhaltijat kertovat nuorten vaikuttajaryhmiä koskevien vastausten perusteluissaan vaikuttajaryhmien olevan aktiivisia ja aloitteellisia. Aloitteet ovat myös johtaneet toimenpiteisiin ja saaneet aikaan konkreettisia muutoksia. Aloitteet eri lautakunnille ovat tuottaneet käytännön tuloksia, mm. parannuksia nuorten harrastusmahdollisuuksiin. Nuorisovaltuusto on ollut aktiivisesti suunnittelemassa, ohjaamassa ja organisoimassa toimintaa ja tapahtumia nuorille. Nuorisovaltuusto on ollut tämän vuoden alusta virallinen kunnan toimielin, joten sitä kautta heiltä tullaan pyytämään lausuntoja ja heitä nimetään eri toimintaryhmiin. Nuorten vaikuttajaryhmä tai nuorisovaltuusto on monessa kunnassa uusi, eikä viranhaltija näin ollen vielä pysty arvioimaan vaikuttamismahdollisuuksien kehittymistä. Hallinnollinen prosessi on hidas ja toimintatavat ovat vasta muotoutumassa: Toimintaa ollut vasta reilun vuoden joten kaikki on vasta alkutekijöissä. Kaikki vie aikansa. Nuorisovaltuusto on vielä niin uusi käsite kunnallisessa toiminnassa. Muutamassa vastauksessa viranhaltija peräänkuuluttaa nuorten oman aktiivisuuden puutetta. Nuorilta kaivattaisiin vahvempaa sitoutumista vaikuttamistoimintaan: Nuorisovaltuuston toiminta on ollut ailahtelevaa. Nuorten sitoutuminen toimintaan on heikkoa. Valmistelijat ja päättäjät olisivat kyllä kiinnostuneita nuorten mielipiteistä. Sitoutuminen nuorisovaltuuston toimintaan voisi olla aktiivisempaa ja motivoituneempaa. Muutama viranhaltija kertoo nuorisovaltuuston toiminnan olevan pienimuotoista tai tuloksetonta: Toiminta keskittynyt lähinnä koulun omiin asioihin. Nuorisovaltuuston toiminta on ollut melko lyhytjännitteistä, keskittynyt yksittäisten tapahtumien järjestämiseen. Nuorisovaltuusto on joissain kunnissa yhdistynyt tukioppilastoiminnan tai oppilaskuntien kanssa, ja nämä ryhmät ovat yhdessä edistäneet nuorten oloja koulun puolella: Vaikuttajaryhmänä toimivat oppilaskunnat. Kunnassamme on yhdistetty tukioppilastoiminta ja nuorisovaltuusto ja lähinnä ryhmän toiminta on edistänyt nuorten oloja koulumaailmassa. Hitaasta hallinnollisesta prosessista huolimatta kaiken kaikkiaan vi- 16 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n10 ranhaltijat arvioivat vaikuttajaryhmien toiminnan monipuoliseksi. Erilaiset aloitteet ja kuulemismenettelyt ovat edelleen toiminnan keskiössä, mutta mukana on myös vuorovaikutuksellisempia työskentelytapoja: Nuorisovaltuusto on järjestänyt nuorten ja valtuutettujen yhteisiä tapahtumia ja pyrkinyt innostamaan muita nuoria vaikuttamiseen. Nuorisovaltuuston edustajia on mukana kunnan eri työryhmissä, joiden tehtävänä on nuorten ja kuntalaisten hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen sekä ympäristön viihtyisyyden parantaminen. Nuorilla on suora neuvotteluyhteys niin sivistystoimenlautakuntaan, kunnanhallitukseen kuin valtuuston puheenjohtajiinkin. Kerran vuodessa on iso keskustelutilaisuus, jossa nuorille annetaan tietoa kunnan asioista. Nuoret ovat 2-3 kertaa kuultavina lautakunnassa. Kommentti Aikuisten asenteet ovat lasten ja nuorten osallisuuden suurin este Nuorten osallisuus nähdään monesti pelkkänä nuorisovaltuuston toimintana. Nuorisovaltuustoilla taas on monta sudenkuoppaa, joihin on helppo langeta. Vaarana voi olla, että ryhmästä tulee elitistinen joukko nuoria, jotka vaikuttavat niihin asioihin, joista he ovat itse kiinnostuneita tai mistä he itse hyötyvät. Usein päättäjille ja politiikoille voi riittää se, että nuoret ovat seinäruusuina ja tuovat hyvää pr:ää. Tämän vuoksi nuoret eivät pääse mukaan todelliseen päätöksen tekoon. Nuorisovaltuuston tai nuorten osallisuusryhmien toiminta on parhaimmillaan tässä ja nyt. Se tapahtuu siellä missä nuoret ovat: koulussa, kodin lähellä, siellä missä nuoret viettävät aikaa. Osallisuudessa nuoret haluavat vaikuttaa monesti myös ihan arkisiin asioihin, jotka ovat heille sillä hetkellä tärkeitä. Tämän vuoksi isoissa kaupungeissa voisi yhden ryhmän sijaan olla toimivampaa käyttää usean ryhmän mallia. Lasten ja nuorten osallisuuden suurimpana esteenä ovat aikuisten asenteet. Osallisuudessa aikuisten tehtävä on luoda rakenteet, joissa kaikille hallintokunnille ja kaikille virkamiehille on itsestään selvää, että aina kun asia koskee suoraan tai välillisesti nuoria, niin jo valmisteluvaiheessa pyydetään nuorilta lausunto asiasta. Mika Nieminen Osallisuusvalmentaja Oulun kaupunki 18 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n11 Kommentti Toimiva nuorisovaltuusto yksi laadukkaan nuorisotyön peruskivistä Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset -raportin mukaan nuorisovaltuustojen määrä Suomessa on kasvanut 10 prosenttiyksiköllä, 71 prosentista 81 prosenttiin viimeisen neljän vuoden aikana. 8 prosenttia vastasi, että kunnassa on ollut nuorisovaltuusto tai vastaava nuorten vaikuttajaryhmä, mutta toiminta on loppunut. Miksi? Samaisen raportin mukaan viranhaltijat vaativat nuorilta sitoutumista vaikutustyöhön. Toimin nuorisovaltuuston puheenjohtajana Porin nuorisovaltuustossa ja samalla olen lukioni opiskelijakunnan puheenjohtaja. Vaikuttamiseen sitoutumista asukkaan kunnassa vaikeuttaa mm. nopea väen vaihtuvuus, opinnoista aiheutuvat paineet ja aktiivisten ihmisten kasautuminen samoihin paikkoihin. Aktiivisten ihmisten siirryttyä eteenpäin jatko-opintoihin tai työelämään, on uusien aktiivien löytäminen on usein haastavaa. Vaikka kuinka toivoisi, niin harrastus nimeltä nuorisovaltuustotoiminta ei houkuttele nuo- ria mukaan. Toiminta kuihtuu, jos nuoria ei ole onnistuttu rekrytoimaan ehdolle vaaleihin tai suoraan mukaan toimintaan. Nuorisovaltuustotoiminnan tekeminen trendikkääksi harrastukseksi tuottaa monenlaisia haasteita. Miten kokoustamisesta tehdään trendikästä ja houkuttelevaa? Kuulin tässä taannoin erään paikallisen kaupunginvaltuutetun ihmettelyä siitä, kuinka virallisia esityslistoja on meidän nuorisovaltuustolla. Hän osui naulan kantaan. Selkeärakenteinen esityslista helpottaa kokoustamista, mutta vieraannuttaa nuoria byrokraattisuudellaan. Tällä hetkellä kuka tahansa porilainen vuotias nuori voi tulla mukaan nuorisovaltuustoon kesken kauden, mutta vielä joitain vuosia sitten pidettiin koulujen kesken vaalit. Valitettavasti niiden suosio lopahti. Nuorisovaltuustot edustavat kuntansa nuoria. Päättäjät ottavat muutaman kymmenen hengen valtuuston mielipiteen kaikkien kunnan nuorten mielipiteenä. Aktiivinen nuorisoval- tuusto varmistaa nuorisolain 8. pykälän toteutumisen kunnassa. Raportissa kerrotaan näkökulmasta, jonka mukaan paikallisen nuorisovaltuuston toiminta keskittyy pääasiassa tapahtumien järjestämiseen. On totta, että tapahtumien järjestäminen on helpompaa kuin onnistunut vaikuttaminen. Viranhaltijoilla on tässä asiassa peiliin katsomista. Hyvin usein nuoret haluavat vaikuttaa asioihin, mutta eivät tiedä mihin, milloin ja miten. Täysin tyhjästä voi olla vaikea keksiä mitään. Ellei nuorten mielipidettä kysytä heitä koskeviin asioihin, niin nuorten, joille vaikuttaminen ei ole ennestään tuttua esim. järjestötyön kautta, on vaikea löytää vaikuttamisen tavat ja väylät. Silloin virkamiesten on valittamisen sijaan ryhdyttävä toimiin, jotta nuoria on kuultu nuorisolain 8. pykälän edellyttämissä, heitä koskevissa asioissa. Nuorisovaltuuston toiminnan jatkumon ja laadun takaamiseksi nuorisovaltuustossa tulee toimia nuorisotyönohjaaja, jonka työn kuvaan kuuluu nuorisovaltuustotoiminnasta vastaaminen. Nuorisovaltuuston työntekijä on tuki ja turva niin kunnan sisäisissä asioissa esim. hallinnossa ja vaikuttamisessa sekä nuorille suunnattujen tapahtumien järjestämisessä. Häneltä löytyy tietotaitoa ja kokemusta nuorten kanssa toimimisesta. Motivoitunut nuorisotyöntekijä on elintärkeä nuorisovaltuustolle. Nuorten demokratiakasvatus on oleellinen ja luonnollinen osa laadukasta nuorisotyötä. Nuorisovaltuusto, joka koostuu keskimäärin vuotiaista, tarvitsee vahvan jalansijan kuntaan. Suurin osa nuorisovaltuuston jäsenistä ei täytä toimintavuoden aikana äänestämistä ja ehdolle asettumista edellyttävää 18 ikävuotta. Alle 18-vuotiailla nuorilla ei siis ole mahdollisuutta ilman nuorisovaltuustoa vaikuttaa kunnan asioihin. Lain mukaan nuori on vuotias henkilö. Lasse Lund Porin nuorisovaltuuston puheenjohtaja Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n12 3. Nuorisotyön merkitys ja arvostus Viranhaltijat kokevat nuorisotyön merkityksen entistä suuremmaksi nyt ja lähitulevaisuudessa. Viimeaikojen keskustelu syrjäytymisen ennaltaehkäisystä sekä nuorisotakuu, etsivä nuorisotyö ja osallisuuden lisääminen ovat nostaneet nuorisotyön merkitystä. Nuorisotyö nähdään yhä useammin muunakin kuin pelkkänä vapaa-ajan palvelujen tuottajana. Nuorisotyö on ryhmäprosessien asiantuntemusta ja radikaalia optimismia. Moni nuori tarvitsee yhä enemmän onnistumisia vapaa-ajalla. Lisäksi nuorisotyö on tapa säilyttää keskusteluyhteys moniin nuoriin. Kolme neljästä vastaajasta on sitä mieltä, että nuorisotyön merkitys eli sen tarve ja rooli nuoren kasvun tukijana on viimeisten viiden vuoden aikana muuttunut jonkin verran suuremmaksi tai kasvanut merkittävästi. Vastausjakaumat noudattelevat vuoden 2011 vastauksia, ja siten nuorisotyön merkitys jatkaa edelleen kasvuaan. Viidennes vastaajista arvelee, että merkitys on pysynyt entisellä tasollaan. Yksikään vastaaja ei koe nuorisotyön merkityksen muuttuneen paljon vähäisemmäksi. Keskisuurten kaupunkien viranhaltijat kokevat nuorisotyön merkityksen kasvaneen kaikkein eniten: vastaajajoukosta erottuvat asukkaan kaupunkien viranhaltijat, joista 67 % katsoo, että nuorisotyön merkitys on kasvanut merkittävästi viidessä vuodessa. Alle asukkaan kunnissa nuorisotyön merkityksen ei nähty muuttuneen radikaalisti: noin kolmanneksen mielestä merkitys on pysynyt samana. Kun tarkastellaan viranhaltijoiden näkemyksiä nuorisotyön merkityksestä lähitulevaisuudessa, jakaumat ovat hyvin samankaltaisia. Tulevaisuusodotukset ovat korkealla. Vastanneista 75 % on sitä mieltä, että nuorisotyön merkitys kasvaa vähintään jonkin verran myös seuraavan viiden vuoden aikana. Viidesosa uskoo merkityksen pysyvän samana. Ainoastaan 4 prosenttia vastaajista ajattelee nuorisotyön merkityksen laskevan jonkin verran vähäisemmäksi, eikä yksikään viranhaltija usko merkityksen muuttuvan hyvin paljon vähäisemmäksi. Erikokoisten kuntien viranhaltijoiden näkemykset eivät eroa merkittävästi toisistaan. Kaksi vuotta sitten 78 % vastaajista arveli nuorisotyön merkityksen kasvavan vähintään jonkin verran ja vajaa viidennes uskoi sen pysyvän entisellään Myös kuntien luottamushenkilöiden arvostus nuorisotyötä kohtaan on kasvanut. Yli puolet viranhaltijois- 22 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n13 ta arvioi arvostuksen kohonneen jonkin verran ja 6 % huomattavasti. 36 % vastaajista kokee arvostuksen pysyneen entisellään. Arvostus on vähentynyt jonkin verran tai huomattavasti ainoastaan viiden prosentin mielestä. Kaikki suurimpien kaupunkien nuorisotoimen viranhaltijat kokevat, että arvostus on lisääntynyt. Vastaajista 80 % kokee arvostuksen nousseen jonkin verran ja 20 % merkittävästi. Myös kaikkein pienimmissä kunnissa arvostus on kasvanut, 77 % vastaajista kokee arvostuksen lisääntyneen jonkin verran asukkaan kunnissa vajaa kymmenes uskoo arvostuksen vähentyneen jonkin verran, ja 46 % arvioi sen pysyneen ennallaan. Viranhaltijat uskovat, että luottamushenkilöiden arvostus nuorisotyötä kohtaan myös vahvistuu lähitulevaisuudessa: lähes puolet vastaajista arvioi, että arvostus tulee kasvamaan jonkin verran. Vajaa puolet puolestaan uskoo arvostuksen pysyvän tämänhetkisellä tasolla. Tulevaisuusodotukset ovat samankaltaisia kuin kaksi vuotta sitten, tosin jonkinmoiseen kasvuun uskovien määrä on vähentynyt 6 prosenttiyksikköä. Viranhaltijoiden näkemykset luottamushenkilöiden arvostuksesta ovat suhteellisen yhteneviä. Kuntakentästä erottuvat kuitenkin suurimpien kaupunkien viranhaltijat, joista kaikki uskovat luottamushenkilöiden arvostuksen kasvuun 80 % uskoo arvostuksen lisääntyvän jonkin verran ja viidennes huomattavasti. Julkinen keskustelu nuorisotakuusta ja nuorten kasvavasta syrjäytymistä nousevat vahvasti esille viranhaltijoiden nuorisotyön merkitystä koskevissa perusteluissa. Avoimista vastauksista heijastuu kaksi näkökulmaa: toisaalta se on lisännyt nuorisotyön arvostusta ja herättänyt, ehkä pakottanutkin luottamushenkilöitä yhä enemmän kiinnittämään huomiota nuorten tilanteeseen. Nuorisotakuu- ja syrjäytymiskeskustelun myötä kunnallisessa nuorisotyössä korostuu sen ennaltaehkäisevä rooli ja toisaalta erityisnuorisotyön merkitys. Nuorisotakuu on lisännyt päättäjien ymmärrystä nuorisotyön merkityksestä, samoin muu yhteiskunnallinen keskustelu. Olemme myös tehneet paljon palvelu-uudistuksia ja saaneet toiminnastamme kiitosta. Erityisnuorisotyön merkitys ja työmäärä kasvaa. Yhä enemmän on nuoria, joiden koulunkäynti, harrastaminen ja elämässä selviäminen ei onnistu kodin tukitoimilla tai kodin tukitoimia ei edes ole. Lasten, nuorten ja perheiden pahoinvointi on nostanut nuorisotyön ennaltaehkäisevänä sekä myös korjaavana työmuotona keskeiseksi toimijaksi nuorten palveluverkostossa. Aiemmin nuorisotyötä leimannut vapaa-ajan puuhastelu on saanut syvempää merkitystä ja sitä kautta myös arvostusta kaupungin muiden palveluiden, kuten koulutoimen ja sosiaalityön rinnalla. Luottamushenkilöillä on aitoa kiinnostusta nuorten asioihin. Nuorten yhteiskuntatakuu ja etsivä nuorisotyö ovat lisänneet osaltaan kiinnostusta. Meillä on ymmärretty nuorten syrjäytymisestä aiheutuvat kustannukset. Erityisnuorisotyön merkityksen korostumisen kääntöpuolena on perusnuorisotyön tilanne kunnissa. Osa viranhaltijoista on huolissaan siitä, että perusnuorisotyö saattaa jäädä takaalalle: Nuorisotakuu, etsivä nuorisotyö ja käynnistetty pajatoiminta kiinnostaa päättäjiä perusnuorisotyötä enemmän. Tuntuu siltä, että kunnan luottamushenkilöt ovat kiinnostuneet nuorisokysymyksistä yksinomaan silloin, kun esiintyy ongelmia. Silloin voidaan saada lisäresursseja ja käydään keskustelua nuorten tilanteesta kunnassa. Silloin taas, kun ei ole akuutteja kriisejä, kiinnostus nuorisokysymyksistä keskustelemiseen on suhteellisen pieni. Syrjäytymistä ja nuorten pahoinvointia koskevan keskustelun lisäksi toivottaisiin myös keskustelua onnistuneista kokemuksista: Syrjäytymiskeskustelun rinnalle olisi mukava saada esimerkkejä siitä, mitä ja miten nuorisotyössä on jo asioihin vaikutettu. Etsivä nuorisotyö on yleistynyt kunnallisen nuorisotyön muotona, ja tämä on lisännyt arvostusta: 24 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n14 Etsivän nuorisotyön työmuodon ansiosta nuorisotyön arvostus on kasvanut. Toivon, ettei etsivää työtä missään vaiheessa siirretä minkään toisen työalan alaisuuteen. Nuorisotyön merkitys ja arvostus on myös väistämättä yhteydessä taloudellisiin resursseihin: Taloudelliset säästöpaineet luovat uhkia nuorisotyön tulevaisuudelle, mutta toiminnan kautta saatu arvostus ainakin vielä vaikuttaa positiivisesti. Seuraaville vuosille on tulossa talouden tasapainotusohjelma. Säästötavoitteet ovat kovia ja palvelutasoa joudutaan laskemaan. Nuorisotyö on osa sivistyspalveluita, jossa on pakollisia lakisääteisiä palveluita ja kaikki vapaa-ajanpalvelut ovat vapaaehtoisia. Lasten ja nuorten määrä on laskussa, vanhuksien määrä nousee. Palvelut suuntautuvat sen mukaisesti. Kova taloudellinen tilanne näkyy myös nuorisotyön kentässä. Vain aivan tarpeellinen toteutetaan. Muutama viranhaltija korostaa myös nuorisotyön kasvatusroolin vahvistumista: Nuorisotyön rooli kasvattajana tulee kasvamaan etsivän nuorisotyön, työpajatoiminnan sekä muun tukihenkilötoiminnan kautta. Nuorisotyö elää murroksessa, jossa perinteinen nuorisotyö kyseenalaistetaan ja nuorisotyötä halutaan kehittää nuorille merkityksellisempään suuntaan. Rahan ja resurssien puute toki vaikeuttaa em. kehitystä. 4. Kunnallisen nuorisotyön resurssit 4.1 Rahoituksen kehitys Rahoituksen tulevaisuusnäkymät eivät ole kovin valoisia. Viimeisen seitsemän vuoden aikana nuorisotoimen taloudelliset resurssit ovat kokonaisuudessaan hieman kasvaneet. Nousujohteisuus on tosin tasaantunut ja tilanne on nyt samankaltainen kahden vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna. 40 % nuorisotoimen viranhaltijoista kertoo rahoituksen kasvaneen viimeisen viiden vuoden aikana jonkin verran ja 5 % huomattavasti. Reilu kolmannes arvioi rahoituksen pysyneen samana ja viidenneksen mukaan rahoitus on vähentynyt jonkin verran tai huomattavasti. Eniten resurssit ovat kasvaneet kaikkein suurimmissa kaupungeissa ja asukkaan kunnissa. Kaikki yli asukkaan kaupunkien ja kaksi kolmasosaa yli asukkaan kaupunkien viranhaltijoista ilmoitta- 26 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n15 Asukasluku Vähentynyt jonkin verran tai huomattavasti vat rahoituksen kasvaneen jonkin verran tai huomattavasti. Nuorisotoimen taloudelliset resurssit ovat kasvaneet myös yli puolessa asukkaan kunnista. Vajaassa kolmanneksessa ja asukkaan kunnista rahoitus on puolestaan vähentynyt. Kuntien viranhaltijoiden tulevaisuusnäkymät koskien nuorisotoimen Pysynyt samana Kasvanut jonkin verran tai huomattavasti Alle % 54 % 31 % % 31 % 42 % % 34 % 55 % % 44 % 35 % % 39 % 35 % % 17 % 67 % Yli % 0 % 100 % rahoitusta eivät ole kovin optimistisia. Suurempi joukko viranhaltijoita uskoo resurssien vähenemiseen kuin niiden kasvamiseen. Kolmasosa arvelee rahoituksen vähenevän seuraavien viiden vuoden aikana ja 41 % vastaajista uskoo että nuorisotoimen rahoitus pysyy lähitulevaisuudessa samana. Neljänneksen arvion mukaan rahoitus tulee kasvamaan jonkin verran. Yksikään vastaaja ei usko rahoituksen huomattavaan kasvuun. Taloudellisia resursseja koskevat tulevaisuusodotukset ovat samankaltaisia kuin kaksi vuotta sitten. Viranhaltijoiden tulevaisuusnäkymät rahoituksen suhteen eivät eroa merkittävästi toisistaan eri kunnissa, poikkeuksena kaikkein pienimmät kunnat, joiden viranhaltijoista lähes puolet uskoo rahoituksen vähenevän. Huomionarvoista on, että kolme neljästä viranhaltijasta arvioi nuorisotyön merkityksen kasvavan seuraavien viiden vuoden aikana jonkin verran tai huomattavasti, mutta ainoastaan neljännes uskoo nuorisotoimen taloudellisten resurssien lisääntyvän. Taloudelliset resurssit eivät ole kasvaneet samaa vauhtia merkityksen kasvun kanssa. Viranhaltijat korostavat kuntien kokonaisvaltaisesti tiukkaa taloudellista tilannetta, joka väistämättä vaikuttaa myös nuorisotoimen rahoitukseen ja tulevaisuusodotuksiin: Kun koko kunnan talousnäkymät ovat huonot, vähennetään myös nuorisotyön resursseja. Kuntatalouden yleinen kiristyminen tuskin antaa mahdollisuuksia resurssien lisäämiseen. Haastavan taloustilanteen aikana nykytilanteen säilyttäminen nähdään tärkeänä, jotta resurssit eivät pienenisi. Viranhaltijat myös painottavat nuorisotyön merkittävyyden esilletuomista, jotta resursseja ei leikattaisi: Taloustilanteen huomioiden pysyminen samassa on positiivinen tavoite. Kunnan yleiset resurssit vähenevät, mutta nuorisotyön merkittävyys edesauttaa nykyresurssien pysymiseen samalla tasolla. Nuorisotyö on inhimillisesti sekä taloudellisesti niin tärkeää että talouden tasapainotus- paineista huolimatta nuorisotyön resurssit turvataan. Hallitusohjelmaan kirjatun nuorisotakuun ja lain velvoittaman monialaisen yhteistyön sekä etsivän nuorisotyön toivotaan nostavan kunnallisen nuorisotyön rahoitusta: Lakivelvoitteet monialaisesta yhteistyöstä ja etsivästä nuorisotyöstä sekä valtion panostaminen syrjäytymisen ehkäisyyn lisäävät kunnassa painetta, ohjata resursseja nuorisotyöhön. Myös nuorisotakuulla voi olla vaikutuksia. Uusien toimintojen ja tehtävien (etsivä työ, nuorisotakuu, koulunuorisotyö, harrastusmahdollisuuksien laajentaminen jne.) edellyttävät kunnalta panostusta myös taloudellisten resurssien lisäämiseen. Useat viranhaltijat kertovat kunnan ulkopuolisen rahoituksen osuuden kasvaneen: 28 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n16 Kasvu johtuu siitä, että olemme hakeneet toimintaan ulkopuolista rahoitusta esim. opetusministeriöltä. Samaan tapaan arvioitiin kunnallisen nuorisotyön henkilöstön henkilötyövuodet. Erikokoisten kuntien ryhmäkeskiarvojen perusteella henkilötyövuosien yhteismääräksi saatiin noin 2900 henkilötyövuotta. 4.2 Henkilöstöresurssien kehitys Nuorisotoimen henkilöstön määrä kasvanut suurimmassa osassa kuntia. Kunnan asukasluku Hlöstöä keskimäärin vastanneiden perusteella Kuntaliiton arvion mukaan kunnallinen nuorisotyö työllistää yhteensä noin 3000 henkilöä. Tässä kyselyssä nuorisotoimen viranhaltijoita pyydettiin arvioimaan kuinka monta työntekijää kunnassa kaikkiaan työskentelee nuorisotyön eri tehtävissä. Vastausten keskiarvojen perusteella kuntakokoon suhteutettuna nuorisotyön parissa työskentelevien yhteismääräksi saatiin noin 3200 henkilöä. Kuntia yht. Arvioitu henkilöstömäärä Alle , , , , , , , , , , Yli Yhteensä ,45 Kunnan asukasluku Henkilötyövuosia keskimäärin vastanneiden perusteella Kuntia yht. Arvioitu henkilötyövuosien määrä Alle , , , , , , , , , , , Yli Yhteensä ,24 Kunnallisen nuorisotoimen henkilöstömäärä on kasvanut yli puolessa vastanneista kunnista (vrt. taloudellisten resurssien kasvanut 45 %:ssa). Vajaa 40 % vastanneista kertoo henkilöstön määrään pysyneen entisel lään. Ottaen huomioon kuntatalouden entistä haastavammat ajat, kyselyn tulokset ovat hyviä: nuorisotoimen henkilöstö on vähentynyt vain kymmenesosassa kuntia. Nuorisotyön parissa työskentelevien määrä on lisääntynyt etenkin suurissa kaupungeissa. Kolme neljästä yli asukkaan kaupungin viranhaltijoista ilmoittaa, että työntekijöitä on aiempaa enemmän. Alle 2000 asukkaan kunnissa henkilöstömäärän kasvu on pienintä: 23 % ilmoittaa määrän kasvaneen jonkin verran. 30 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n17 Enemmistö arvelee nuorisotoimen henkilöstön määrän pysyvän ennallaan Valtaosa viranhaltijoista uskoo nuorisotoimen henkilöstöresurssien pysyvän vakaana: vastanneista 65 % arvelee henkilöstön määrän pysyvän samalla tasolla kuin tällä hetkellä. Henkilöstömäärän kasvuun lähitulevaisuudessa ei uskota aivan entiseen tapaan. Verrattuna vuoteen 2011 useampi viranhaltija arvelee henkilöstön vähenevän tulevien viiden vuoden aikana. 17 % vastaajista uskoo henkilöstön vähenevän, mikä on 6 prosenttiyksikköä enemmän kuin kaksi vuotta sitten. Henkilöstön kasvuun uskovien määrä on vastaavasti supistunut 7 prosenttiyksikköä. 4.3 Nuorisotoimen ostopalvelut Ostopalveluiden määrä ennallaan. Nuorisotoimen ostopalveluiden määrässä ei ole tapahtunut radikaaleja muutoksia. Kaksi kolmasosaa vastanneista kertoo määrän pysyneen samana viimeisten viiden vuoden aikana. Ostopalvelujen määrä on kasvanut noin joka neljännessä kunnassa ja vähentynyt 10 %:ssa kuntia. Ostopalveluiden määrän kasvuun lähitulevaisuudessa uskotaan vähemmän kuin kaksi vuotta sitten. Viidennes arvelee kunnan tuottavan seuraavien viiden vuoden aikana jonkin verran enemmän nuorisopalveluita ostopalveluina. Vuonna 2011 kolmannes vastaajista uskoi ostopalveluiden lisääntyvän. 67 % viranhaltijoista arvelee ostopalveluiden määrän pysyvän samalla tasolla ja 10 % arvioi niiden vähenevän. Ostopalveluita on käytetty etenkin etsivän nuorisotyön toteuttamiseen paikallisella tasolla. Lisäksi palveluita on ostettu nuorisotilojen ohjaamiseen, työpajatoimintaan, sukupuolisensitiiviseen nuorisotyöhön ja iltapäiväkerhotoimintaan. Kahdessa vastanneessa kunnassa nuorisopalvelut ostetaan kokonaan kolmannen sektorin toimijalta. Ostamme nuorisopalvelut paikalliselta 4H-yhdistykseltä. Kunnassa ei ole varsinaista nuorisotyöntekijää, vaan 4H:n toimin- 32 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n18 nanjohtaja on koulutukseltaan yhteisöpedagogi ja nuorisotyöntekijä. Pienissä kunnissa ostopalveluiden tarjonta on niukkaa, mikä rajoittaa niiden käyttöä. Meillä ei ole juurikaan järjestöjä tai muita toimijoita, joilla olisi palvelujen tarjoamisen mahdollisuus. 5. Nuorisotakuun vaikutus nuorisotoimeen Nuorten työllisyyden edistämiseksi ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi hallitusohjelmaan kirjattu nuorisotakuu astui voimaan Nuorisotakuun tavoitteena on tarjota kaikille alle 25 -vuotiaille sekä alle 30 -vuotiaille vastavalmistuneille koulutus-, työkokeilu-, työpaja-, työ- tai kuntoutuspaikka kolmen kuukauden sisällä työttömäksi ilmoittautumisesta. Osana nuoriso- takuuta on koulutustakuu, joka takaa jokaiselle vastikään peruskoulun päättäneelle koulutuspaikan. Seuraavaksi tarkastellaan lyhyesti viranhaltijoiden näkemyksiä nuorisotakuun vaikutuksista kunnallisen nuorisotoimen resursseihin, nuorisotoimen roolia nuorisotakuun toteuttamisessa sekä nuorisotakuun myötä aloitettuja hankkeita ja palveluja. 5.1 Nuorisotakuun vaikutus resursseihin 75 %:ssa kunnista nuorisotakuulla ei vaikutusta nuorisotoimen resursseihin. Nuorisotakuulla on kyselyn perusteella ollut yllättävän pieni vaikutus kunnallisen nuorisotoimen resurssien ke- 34 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n19 hittymiseen. Kyselyä toteutettaessa nuorisotakuu oli ollut agendalla jo melko pitkään. Ainoastaan 17 % vastanneista kertoo nuorisotakuun vaikuttavan jonkin verran resursseihin. Peräti kolmessa neljästä kunnasta se ei ole aiheuttanut muutoksia. Vastanneista kunnista vain kolmessa nuorisotakuu on vaikuttanut merkittävästi resursseihin. Resurssit eivät ole alentuneet yhdessäkään kunnassa nuorisotakuun myötä. Suurissa kaupungeissa nuorisotakuun vaikutus on ollut keskimääräistä suurempi. Neljänneksessä asukkaan kunnista, kolmasosassa asukkaan kunnista, ja 40 %:ssa yli asukkaan kunnista nuorisotakuu on vaikuttanut nuorisotoimen resursseihin melko paljon. Alle asukkaan kunnissa vastaava luku on vain 14 %. Nuorisotyön rooli nuorisotakuun toteuttamisessa on vielä muotoutumassa: vastanneista 56 % kokee, ettei ole saanut riittävästi tietoa ja tukea nuorisotyön roolista nuorisotakuun toteuttamisessa ja 14 %:ssa kunnista rooli on kokonaan epäselvä. Vain vajaa kolmannes kuntien viranhaltijoista kokee roolinsa olevan selkeä. Suurempien kaupunkien viranhaltijat ovat tietoisempia nuorisotoimen roolista kuin pienten kuntien toimijat asukkaan kuntien viranhaltijoista vain 13 %:lle rooli näyttäytyy selvänä, kun taas yli asukkaan kaupungeissa yli 90 % kokee saaneensa riittävästi tietoa ja tukea nuorisotakuun toteuttamiseen liittyen. ennen nuorisotakuun tuloa. Nyt vaan vuoropuhelun ja toimijoiden täytyy yhdistää verkostonsa, jotta asia alkaa ihan oikeasti toimia. Aloitetuista hankkeista tai palveluista yleisimpiä ovat etsivä nuorisotyö ja työpajatoiminta. Etsivän nuorisotyön tai pajatoiminnan mainitsee uutena aloitettuna palveluna noin joka toinen vastaaja. Kuntaliiton selvityksen mukaan etsivää nuorisotyötä toteutetaan 96 %:ssa kunnista ja työpajatoimintaa noin 80 %:ssa kunnista. Lisäksi työpajatoiminta on suunnitteilla 40 %:ssa kunnista. Noin viidennes nuorisotakuun myötä toteutettavista uusista palveluista pitää sisällään nuorten työllistymistä ja sosiaalista vahvistamista koskevia hankkeita toteutettuna joko seutukunnallisena yhteistyönä tai omassa kunnassa. Kehitetään uutta hanketta tuetun oppisopimuksen avulla yhteistyössä ammatillisen koulutuksen kanssa. Lisäksi neljä vastaaja kertoo, että kunnassa on perustettu tai tullaan perustamaan oma nuorisotakuu-työryhmä: Meillä on perustettu neljän hengen työryhmä, jonka tehtävä on koordinoida, viedä eteenpäin ja seurata nuorisotakuuta. 5.2 Uudet hankkeet tai palvelut Nuorisotakuu on lisännyt etsivää nuorisotyötä ja työpajatoimintaa. Vastanneista kunnista 45 %:ssa on aloitettu uusia palveluita tai hankkeita nuorisotakuun piirissä olevien nuorten tavoittamiseksi. Valtaosassa kuntia nuorisotakuu ei ole aiheuttanut uusia toimenpiteitä. 7 % viranhaltijoista ei osannut sanoa, onko palveluita tai hankkeita aloitettu vai ei. Toisaalta monissa kunnissa on olemassa oleva rakenne jota voidaan käyttää nuorisotakuun edistämiseen, joten uusien hankkeiden sijasta on keskitytty yhteistyöverkoston toiminnan tiivistämiseen ja kehittämiseen: Nuorisopalvelujen aloitteesta laajennettiin jo vuosia nuorten eteen työtä tehnyttä monialaista yhteistyöryhmää niin, että nykyisellä koostumuksella voidaan koota kaikki mahdolliset tahot toteuttamaan ja koordinoimaan nuorisotakuun toteuttamista. Luulen, että kaikki on jo ollut olemassa 36 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\n20 Kommentti Nuorisotyöllä voimaa nuorisotakuuseen Vuoden alusta voimaan tulleen nuorisotakuun myötä jokaiselle alle 25-vuotiaalle nuorelle ja alle 30-vuotiaalle vastavalmistuneelle tarjotaan työ-, harjoittelu-, opiskelu-, työpaja- tai kuntoutuspaikka viimeistään kolmen kuukauden kuluttua työttömäksi joutumisesta. Nuorisotakuun tarkoituksena on ennaltaehkäistä nuorten työmarkkinoilta ja koulutuksesta syrjäytymistä. Meillä ei ole varaa päästää yhtään nuorta tippumaan yhteisestä kelkasta. Tämä on pitkäjänteistä työtä, jossa tulokset ovat nähtävissä ennemmin vuosien kuin kuukausien aikajänteellä. Nuorisotakuun toimeenpano on alkanut melko lupaavasti. 93 %:lle alle 25 vuotiaista nuorista työttömistä on tehty työllistämissuunnitelma ja 74 %:lle nuorista on löytynyt työ, koulutus tai muu paikka ennen 3 kuukauden työttömyyden ylittymistä. Tämä ei kuitenkaan vielä riitä. Uusia toimia on tulossa, kun nuorisotakuuseen kiinteästi kuuluva koulutustakuu käynnistyy varsinaisesti syksyn yhteishaussa, ja nuorten aikuisten osaamisohjelma alkaa syksyllä. Nuorisotakuun toteutuminen edellyttää toimintatapojen muutoksia ja laajaa yhteistyötä eri toimijoiden kesken. Nuorisotakuussa on kyse kansallisista talkoista, jossa tarvitaan valtion, yritysten, kuntien ja kolmannen sektorin yhteistyötä. Ilahduttavaa raportissa on, että nuorten asiat ovat esillä kunnallispolitiikassa aiempaa enemmän ja nuorisotyön merkitys koetaan entistä suuremmaksi nyt ja tulevaisuudessa. Kuten raportista ilmenee, nuorisotakuu on nostanut nuorisotyön merkitystä ja kiinnittänyt huomiota nuorten tilanteeseen. Kunnallisella nuorisotyöllä onkin merkittävä rooli nuorten tulevaisuuden rakentamisessa. Esimerkiksi etsivä nuorisotyö tavoitti yli nuorta ja nuorten työpajatoiminta yli nuorta. Etsivällä nuorisotyöllä voidaan tavoittaa ja kuunnella nuoria, jotka eivät muuten hakeudu nuorille tarkoitettuihin palveluihin. Raportin mukaan kunnissa koetaan, että nuorisotyöhön osoitetut resurssit ovat kasvaneet viime vuosina, mutta tulevaisuudesta kannetaan huolta. Kuntatalouden näkymät antavat aihetta huoleen. Siksi onkin tärkeää, että yhteistyötä eri toimijoiden kanssa voidaan tiivistää. Uskon, että nuorisotyö nuorisotakuun myötä tulee jatkossa näkymään myös rahoituksessa ja kuntapäättäjien arvovalinnoissa, kun taloudellisia resursseja jaetaan. Vastanneista kunnista lähes puolessa on aloitettu uusia palveluita tai hankkeita nuorisotakuun toteuttamiseksi. Se kertoo siitä, että nuorisotakuu koetaan kunnissa tärkeäksi. Nuorisotakuu antaa kunnille myös välineitä työllistää nuoria. Sanssi-kortin kautta on mahdollista kuntien, yritysten, säätiöiden ja kolmannen sektorin toimijoiden hakea palkkatukea, joka on suuruudeltaan 700 euroa kuukaudessa enintään 10 kuukauden ajan. Meillä ei ole käsissämme vain taloudellinen vaan myös sosiaalinen kestävyysvaje ja se on nuorten syrjäytyminen. Nuorisotakuussa on kysymys sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta, joka voidaan turvata vain tiiviillä yhteistyöllä. Lauri Ihalainen Työministeri 38 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset\nKunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset Reija Salovaara Johtaja, viestintä ja koulutus Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry\nKunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2015 Reija Salovaara Johtaja, viestintä ja koulutus Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry Yleistä!!!!! Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2015 kuvaa\nKunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2011 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2011 1 2 Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry ja Suomen Kuntaliitto Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry Suomen\nKUNNA L L ISEN nuorisotyön T UL EVA ISUUSODOT UKSET 2017 KNT17_kansi_LUONNOS_LL.indd 1 27/09/\nK U N NA L L I SE N nuorisotyön T U L E VA I SU USOD O T U K SE T 20 17 KNT17_kansi_LUONNOS_LL.indd 1 27/09/2017 22.22 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2017 Julkaisija: Suomen Nuorisoyhteistyö\nSuomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry Suomen Kuntaliitto Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2009 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset 2009 1 Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset