Eduskunta.fi > FI > Vaski > Hallituksen esitys > HE 48/2018 vp\nViimeksi julkaistu 3.11.2021 13.30\nHallituksen esitys HE 48/2018 vp Hallituksen esitys eduskunnalle merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutosten hyväksymiseksi ja voimaansaattamiseksi sekä laeiksi laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annetun lain 8 §:n muuttamisesta ja työajasta kotimaanliikenteen aluksissa annetun lain 9 a §:n muuttamisesta\nMerityötä koskeva vuoden 2006 yleissopimus, jäljempänä merityöyleissopimus, hyväksyttiin merityökonferenssissa 23 päivänä helmikuuta 2006. Yleissopimuksella uudistettiin 37 Kansainvälisen työjärjestön (ILO) aiempaa yleissopimusta. ILOn merityöyleissopimuksen tarkoituksena on vahvistaa koko merenkulkualan kattavat, yksinkertaiset, selkeät ja johdonmukaiset kansainväliset vähimmäisnormit. Yleissopimus koskee muun muassa merialan työsuhteen ehtoja, majoitusta ja virkistysmahdollisuuksia, ruokaa ja ruokahuoltoa, terveydensuojelua ja sosiaaliturvaa sekä yleissopimuksen noudattamisen valvontaa ja täytäntöönpanoa.\nVuoden 2016 kansainvälisessä työkonferenssissa hyväksyttiin kolmikantaisen erityiskomitean valmistelemat muutokset merityöyleissopimuksen ohjeistoon. Muutokset koskevat merenkulkijoiden suojaa häirinnältä ja kiusaamiselta sekä mahdollisuutta jatkaa merityösertifikaatin voimassaoloa tilanteessa, jossa alus edelleen täyttää merityösertifikaatin myöntämiselle säädetyt vaatimukset, mutta jossa alukselle ei voida välittömästi myöntää uutta sertifikaattia tai sitä ei voida toimittaa alukselle ennen aiemman sertifikaatin voimassaoloajan päättymistä. Jälkimmäinen muutos kohdistui yleissopimuksen oikeudellisesti sitovaan osaan.\nMerityöyleissopimuksen XV artiklan mukaisesti ohjeiston muutokset tulevat kansainvälisesti voimaan 8 päivänä tammikuuta 2019. Sopimuksen XV artiklan 8 kohdan mukaan sopimuksen ohjeistoon hyväksytty muutos ei kuitenkaan tule automaattisesti voimaan sellaisen valtion osalta, joka ilmoittaa määräajassa pääjohtajalle, että muutos sitoo sitä vasta sen jälkeen, kun se on tehnyt erikseen ilmoituksen muutoksen hyväksymisestä.\nKoska ohjeiston muutos koskee Suomessa lainsäädännön alaa, Suomi on ilmoittanut ILOn pääjohtajalle, että muutos tulee osaltamme voimaan vasta, kun Suomi on tehnyt erikseen pääjohtajalle ilmoituksen muutoksen hyväksymisestä.\nTavoitteena on, että tarvittavat säännösmuutokset saatettaisiin Suomessa voimaan samaan aikaan, kun ohjeiston muutokset tulevat kansainvälisesti voimaan. Näin ollen Suomi voisi ilmoittaa ILOn pääjohtajalle niiden hyväksymisestä ja voimaansaattamisesta ennen tuota ajankohtaa ja muutokset tulisivat siten Suomessa voimaan samaan aikaan muiden merityöyleissopimuksen ratifioineiden maiden kanssa.\nMerityöyleissopimuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on voimassa oleva merityösertifikaatti osoituksena siitä, että aluksella olevien merenkulkijoiden työ- ja elinolot sekä toimenpiteet, joilla niitä jatkuvasti valvotaan, on tarkastettu ja että ne vastaavat kansallisia lakeja ja määräyksiä. Merityösertifikaatti on tarpeen ulkomaanliikenteessä olevilla aluksilla, joiden bruttovetoisuus on yli 500. Merityösertifikaatti voidaan myöntää laivaisännän hakemuksesta myös pienemmille aluksille.\nMerityösertifikaatin myöntää Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi. Myöntämisen edellytyksenä on, että työsuojeluviranomainen on tehnyt aluksella tarkastuksen ja toimittanut siitä merityösertifikaatin myöntämistä puoltavan lausunnon Liikenteen turvallisuusvirastolle. Lisäksi edellytetään aluksen päällikön lausuntoa aluksen miehityksestä ja laivaväen pätevyyksistä sekä laivanisännän ilmoitusta merityöehtojen noudattamisesta.\nMerityösertifikaatti on voimassa viisi vuotta. Alukselle on kuitenkin tehtävä välitarkastus vähintään kaksi tai enintään kolme vuotta ennen sitä vuosipäivää, jolloin merityösertifikaatin voimassaoloaika päättyy.\nMerityöyleissopimuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot valvovat yleissopimuksen noudattamista, sekä järjestävät lainsäädäntönsä mukaiset säännölliset tarkastukset, raportoinnin sekä oikeudelliset menettelyt. Sertifikaatin olemassaolo tarkastetaan myös satamavaltiotarkastusten yhteydessä.\n2.2 Työajasta kotimaanliikenteen aluksissa annetun lain rajoitus ylitöiden enimmäismäärästä sisävesillä\nNeuvosto antoi 19 päivänä joulukuuta 2014 direktiivin (2014/112/EU) tiettyjen työajan järjestämistä koskevien seikkojen sääntelystä sisävesiliikenteessä Euroopan sisävesiliikenneliiton (EBU), Euroopan laivurijärjestön (ESO) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) välillä tehdyn eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanosta, jäljempänä sisävesiliikenteen työaikadirektiivi. Direktiivi sisältää muun muassa säännökset sisävesiliikenteessä työskentelevien työntekijöiden työajoista, lepoajoista sekä vuosilomasta.\nDirektiivi perustui Euroopan laajuisesti toimivien työmarkkinaosapuolten väliseen sopimukseen. Ennen direktiivin voimaantuloa sisävesiliikennettä koski yleinen työaikadirektiivi (2003/88/ETY), mutta sen ei katsottu kaikin osin soveltuvan sisävesiliikenteen tarpeisiin.\nSisävesiliikenteen työaikadirektiivi pantiin täytäntöön lailla työajasta kotimaanliikenteen aluksissa annetun lain (jäljempänä kotimaanliikenteen työaikalaki) muuttamisesta 1339/2016. Muutokset koskivat ylityön enimmäismäärää, viikkolepoa sekä vuorottelujärjestelmässä tapahtuvassa työssä peräkkäisten työpäivien enimmäismäärää, ja ne kohdistuivat sisävesien kaupalliseen vesiliikenteeseen.\nSisävesiliikenteen työaikadirektiivin liitesopimuksen 3 lausekkeessa edellytetään, että keskimääräinen työaika viikossa ei saa ylittää 48 tuntia 12 kuukauden viiteajanjakson aikana. Enimmäistyöaika viiteajanjakson aikana on 2304 tuntia. Viiteajanjaksoa lyhyemmissä työsuhteissa sallittu enimmäistyöaika lasketaan suhteessa aikaan.\nEnimmäistyöajan osalta direktiivi pantiin täytäntöön lisäämällä kotimaanliikenteen työaikalakiin 9 a §, jonka mukaan ylityötä saadaan sisävesiliikenteessä teettää työntekijää kohti enintään 384 tuntia vuodessa. Jos työntekijä työskentelee alle vuoden pituisessa määräaikaisessa työsuhteessa, ylitöiden keskimääräinen enimmäismäärä viikkoa kohden on kahdeksan tuntia. Tämä 384 tunnin raja perustui direktiivissä säädettyihin vaatimuksiin (40 säännöllisen työajan tuntia + 8 ylityötuntia 48 viikon aikana = 2304 tuntia).\nLainmuutos tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Hyväksyessään lain eduskunta edellytti, että hallitus seuraa tiiviisti sisävesiliikenteen työaikadirektiivin täytäntöönpanon vaikutuksia ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin yritysten työvoimatarpeiden ja työntekijöiden työajan järjestämisen yhteensovittamiseksi.\nYlityön enimmäismäärää koskeva säännös on osoittautunut ongelmalliseksi tilanteissa, joissa sisävesiliikennettä harjoitetaan joko vuorokauden ympäri tai suuren osan vuorokaudesta ja joissa toiminta jatkuu koko avovesikauden ajan. Tällaisilla aluksilla on noudatettu vuorottelujärjestelmää, jossa työntekijällä on vuoroviikoin työviikko ja vuoroviikoin vapaaviikko (1:1 vuorottelu). Työ on saatettu lisäksi järjestää siten, että kahta työviikkoa seuraa yksi vapaaviikko (2:1 vuorottelu). Tällaiselle järjestelmälle on tyypillistä, että ylityötä syntyy viikoittain kotimaanliikenteen työaikalain 8 ja 9 §:n mukaisesti ja ylitöiden enimmäismäärä voi täyttyä, vaikka sisävesiliikenteen työaikadirektiivissä säädetty työajan enimmäismäärä (2304 tuntia vuodessa/keskimäärin 48 tuntia viikossa) ei ole vielä täyttynyt. Tämä johtuu siitä, että voimassa oleva säännös ei ota huomioon vuorottelujärjestelmästä johtuvia vapaaviikkoja.\n3.1 Vuoden 2006 merityöyleissopimuksen vuoden 2016 muutokset\nEsityksen tavoitteena on, että Suomi voisi saattaa lainsäädäntönsä vastaamaan ILOn merityöyleissopimuksen vuoden 2016 muutoksia ja että Suomi voisi ilmoittaa ILOlle muutosten tulevan Suomen osalta voimaan samaan aikaan muidenkin merityöyleissopimuksen ratifioineiden maiden kanssa. Yleissopimuksen ohjeistoon tehdyt muutokset ehdotetaan hyväksyttäväksi ja niiden lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset saatettavaksi voimaan lailla. Laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että työsuojeluviranomainen voisi jatkaa merityösertifikaatin voimassaoloa enintään viidellä kuukaudella tilanteessa, jossa alus edelleen täyttää merityösertifikaatin myöntämiselle säädetyt vaatimukset, mutta jossa alukselle ei voida välittömästi myöntää uutta sertifikaattia tai sitä ei voida toimittaa alukselle ennen aiemman sertifikaatin voimassaoloajan päättymistä.\n3.2 Enimmäistyöaika sisävesiliikenteessä\nTyöajasta kotimaanliikenteen aluksissa annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että ylitöiden enimmäismäärän sijasta laissa rajoitettaisiin kokonaistyöaikaa. Sääntelytapa soveltuisi paremmin niihin tilanteisiin, joissa työtä tehdään vuorottelujärjestelmässä.\nMerityöyleissopimuksen ohjeiston muutoksilla ja siihen perustuvilla lainmuutoksilla arvioidaan olevan vähäiset vaikutukset. Mahdollisuus pidentää olemassa olevan merityösertifikaatin voimassaoloa auttaa tilanteissa, joissa aluksen uusintatarkastus on tehty, mutta joissa uutta merityösertifikaattia ei ole voitu toimittaa alukselle ennen aiemman sertifikaatin määräajan umpeutumista. Voimassa oleva sertifikaatti on edellytys sille, että aluksella voidaan harjoittaa ulkomaanliikennettä. Sertifikaatin puuttumisesta voi aiheutua laivanisännälle tuntuvia vahinkoja.\nMerityösertifikaatteja myönnetään vuosittain keskimäärin 30 kappaletta. Muutos vähentää jossain määrin Liikenteen turvallisuusviraston hallinnollista taakkaa, koska se tuo aikataulullista joustoa sertifikaatin myöntämisprosessiin.\nKotimaanliikenteen työaikalain 9 a §:n muuttaminen parantaisi vesiliikennealan toimintaedellytyksiä sisävesillä tilanteissa, joissa aluksilla on käytössä vuorottelujärjestelmä ja joissa niillä liikennöidään pääosa vuorokaudesta ja avovesikaudesta. Käytännössä muutos kohdistuisi erityisesti tavaraliikenteeseen, mutta toisi jossakin määrin lisää liikkumavaraa myös sisävesien matkustajaliikenteessä.\nEhdotetun muutoksen merkityksen odotetaan vielä kasvavan sen vuoksi, että Saimaan kanavan kunnostus pidentää kanavan liikennekautta.\nEsitys on valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriön yhteydessä toimivassa merimiesasiain neuvottelukunnassa, jossa ovat edustettuina työ- ja elinkeinoministeriön lisäksi sosiaali- ja terveysministeriö, liikenne- ja viestintäministeriö sekä merenkulkualan työmarkkinajärjestöt.\nEsityksestä antoivat lausunnon sosiaali- ja terveysministeriö, Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi, Lounais-Suomen aluehallintovirasto, Suomen Varustamot ry, Suomen Merimies-Unioni SMU ry ja Suomen Konepäällystöliitto ry. Lausuntopalautteen johdosta tehtiin vähäisiä muutoksia esityksen perusteluihin.\nVuoden 2016 Kansainvälisessä työkonferenssissa hyväksyttiin kolmikantaisen merialan erityiskomitean valmistelemat muutokset merityöyleissopimuksen ohjeistoon. Muutokset kohdistuivat sekä ohjeiston oikeudellisesti sitovaan osaan että suositusosaan.\nHäirintää ja kiusaamista koskevat muutokset\nSääntö 4.3 ja siihen liittyvä normi A4.3 liittyvät työsuojeluun ja tapaturmien torjuntaan. Niissä edellytetään jäsenvaltioiden huolehtivan siitä, että merenkulkijoiden terveyttä suojellaan ja että heidän työympäristönsä aluksella ei vaaranna heidän terveyttään ja hyvinvointiaan. Aluksille on laadittava turvallisuutta ja terveyttä työssä koskevat toimintaohjeet ja otettava huomioon asiaan liittyvät kansainväliset standardit. Turvallisuuden suhteen on kiinnitettävä huomiota myös väsymyksen, alkoholin tai huumeiden käytön ja muiden työpaikan riskitekijöiden aiheuttamiin vaaroihin. Aluksille, joilla on vähintään viisi merenkulkijaa, on perustettava työsuojelutoimikunta. Tapaturmat ja vammat on asianmukaisesti ilmoitettava ja raportoitava.\nYllä mainittuun normiin liittyvän yleissopimuksen suosituksen (B4.3.1) mukaan määräyksissä tulisi ottaa huomioon ILOn vuodelta 1996 oleva ohjeisto tapaturmien torjunnasta aluksissa merellä ja satamassa ja sen myöhemmät versiot sekä muut ILOn ja muiden kansainvälisten organisaatioiden työsuojeluun liittyvät standardit, suositukset ja ohjeistot sekä niissä määritellyt altistumistasot. Suositukseen on lisätty maininta siitä, että huomioon olisi otettava myös viimeisin versio Kansainvälisen merenkulkutoimiston ja Kansainvälisen kuljetustyöntekijöiden liiton (ITF) yhdessä julkaisemista ohjeista aluksilla esiintyvän häirinnän ja kiusaamisen poistamiseksi (Guidance on eliminating shipboard harassment and bullying). Lisäksi yleissopimuksen suosituksen B4.3.6 kohtaan on lisätty suositus työsuojelun tutkinnan kohdentamisesta myös häirinnästä ja kiusaamisesta johtuviin ongelmiin.\nYleissopimuksen häirintää ja kiusaamista koskevat muutokset ovat suosituksia, joihin ei liity oikeudellista sitovuutta.\nSuomessa työsuhteessa esiintyvää häirintää ja kiusaamista koskee muun muassa työturvallisuuslain (738/2002) 18 §:n 3 momentti, jonka mukaan työntekijän on työpaikalla vältettävä sellaista muihin työntekijöihin kohdistuvaa häirintää ja muuta epäasiallista kohtelua, joka aiheuttaa heidän turvallisuudelleen tai terveydelleen haittaa tai vaaraa. Lisäksi lain 28 §:n mukaan, jos työssä esiintyy työntekijään kohdistuvaa hänen terveydelleen haittaa tai vaaraa aiheuttavaa häirintää tai muuta epäasiallista kohtelua, työnantajan on asiasta tiedon saatuaan käytettävissään olevin keinoin ryhdyttävä toimiin epäkohdan poistamiseksi. Lisäksi häirinnästä säädetään yhdenvertaisuuslain (1325/2014) 14 §:ssä. Työturvallisuuslain ja osin myös yhdenvertaisuuslain noudattamista valvoo työsuojeluviranomainen. Ohjeiston suositusten muuttaminen ei edellytä lainsäädännön muuttamista.\nMerityösertifikaattia koskevat muutokset\nMerityöyleissopimuksen oikeudellisesti sitova normi A5.1.3 koskee merityösertifikaattia ja merityöehtojen noudattamista koskevaa ilmoitusta. Normi sisältää sertifikaatin voimassaoloa ja uusimista koskevia määräyksiä. Normiin on lisätty toimivaltaisen viranomaisen mahdollisuus jatkaa voimassa olevan sertifikaatin voimassaoloa enintään viisi kuukautta tilanteessa, jossa kyseiselle alukselle ei voida uusintatarkastuksen perusteella välittömästi myöntää uutta sertifikaattia ja saattaa tätä saataville aluksella.\nLisäksi merityöyleissopimuksen liitteenä olevaa merityösertifikaatin mallia on muutettu siten, että se mahdollistaa sertifikaatin voimassaolon jatkamisen.\n2.1 Laki merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksista\nEsityksen tavoitteena on, että Suomi voisi saattaa lainsäädäntönsä vastaamaan ILOn merityöyleissopimuksen ohjeiston vuoden 2016 muutoksia ja että Suomi voisi ilmoittaa ILOlle muutosten tulevan Suomen osalta voimaan samaan aikaan muiden merityöyleissopimuksen ratifioineiden maiden kanssa. Yleissopimuksen ohjeistoon tehdyt muutokset ehdotetaan hyväksyttäväksi ja niiden lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset saatettavaksi voimaan lailla.\nLaissa olisi kolme pykälää. Lain 1 § sisältäisi säännöksen siitä, että merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen vuoden 2016 muutosten lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset olisivat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.\nLain 2 §:ssä säädettäisiin siitä, että ohjeiston muiden kuin lainsäädännön alaan kuuluvien muutosten voimaansaattamisesta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Lain 3 §:n mukaan yleissopimuksen ohjeiston muutokset tulisivat voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.\n2.2 Laki laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella\nSellaisella kansainvälisessä liikenteessä liikennöivällä aluksella, jonka bruttovetoisuus on vähintään 500, on oltava merityösertifikaatti. Merityösertifikaatti voidaan myöntää myös muille aluksille laivanisännän pyynnöstä. Merityösertifikaatti on osoitus siitä, että aluksella työskentelevän laivaväen työ- ja elinolot ovat sen kansallisen lainsäädännön mukaiset, jolla vuoden 2006 merityöyleissopimus on pantu täytäntöön.\nMerityösertifikaatti on voimassa enintään viisi vuotta. Merityösertifikaatin ja sen liitteenä olevan merityöehtojen noudattamista koskevan ilmoituksen myöntää Liikenteen turvallisuusvirasto. Merityösertifikaatin myöntäminen edellyttää aluksen teknisestä turvallisuudesta ja turvallisesta käytöstä annetun lain (1686/2009) 57 §:n 3 momentin mukaan sitä, että Liikenteen turvallisuusvirasto on todennut toimivaltaansa kuuluvien seikkojen osalta, ettei myöntämiselle ole estettä ja että työsuojeluviranomainen on suorittamansa tarkastuksen perusteella todennut Liikenteen turvallisuusvirastolle antamassaan lausunnossa, ettei myöntämiselle ole estettä työsuojeluviranomaisen toimivaltaan kuuluvien seikkojen osalta.\nAlukselle myönnetään uusi sertifikaatti edellyttäen, että aluksella on tehty uusintatarkastus. Uusintatarkastuksen jälkeen alukselle myönnettävä uusi merityösertifikaatti on voimassa enintään viiden vuoden ajan siitä päivästä lukien, jona nykyisen merityösertifikaatin voimassaolo päättyy edellyttäen, että uusintatarkastus on tehty enintään kolme kuukautta ennen nykyisen merityösertifikaatin voimassaoloajan päättymistä. Jos uusintatarkastus tehdään aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen sitä päivää, jolloin nykyisen merityösertifikaatin voimassaoloaika päättyy, uusi merityösertifikaatti on voimassa enintään viiden vuoden ajan uusintatarkastuspäivästä alkaen.\nMerityöyleissopimuksen ohjeiston muutos merkitsee sitä, että merityösertifikaatin voimassaoloa voidaan jatkaa tilanteessa, jossa alukselle ei voida myöntää välittömästi uutta sertifikaattia ja saattaa sitä alukselle. Sertifikaatin voimassaoloa voidaan jatkaa enintään viidellä kuukaudella edellyttäen, että aluksella on tehty uusintatarkastus ennen merityösertifikaatin voimassaolon päättymistä ja että tarkastuksen jälkeen aluksen voidaan todeta edelleen vastaavan niitä kansallisia säädöksiä ja määräyksiä tai muita toimenpiteitä, joilla yleissopimuksen vaatimukset on pantu täytäntöön. Kansallinen lainsäädäntömme ei täytä sertifikaattiin liittyvää merityöyleissopimuksen ohjeiston vuoden 2016 muutosta.\nSiitä, kun laivanisäntä on tilannut työsuojeluviranomaiselta uusintatarkastuksen saattaa kulua aikaa muutamasta päivästä jopa muutamiin kuukausiin siihen, kun työsuojeluviranomainen antaa puoltolausuntonsa ja se saadaan toimitettua Liikenteen turvallisuusvirastolle merityösertifikaatin myöntämistä varten. Työsuojeluviranomaisen puoltolausunnon antaminen voi viivästyä esimerkiksi siksi, että tarkastus on tilattu vain vähän ennen merityösertifikaatin voimassaolon umpeutumista. Sekä työsuojeluviranomainen että Liikenteen turvallisuusvirasto tarvitsevat aikansa tehdäkseen oman osansa sertifikaatin myöntämiseksi. Myös sertifikaatin toimittaminen alukselle vie aikansa.\nMahdollisuus merityösertifikaatin voimassaolon jatkamiseen on tärkeää, koska jos aluksella ei ole voimassa olevaa sertifikaattia, alus ei voi lähteä merelle. Kun alukselle tehdään satamavaltiotarkastus, ensimmäiseksi tarkastetaan se, että aluksella on vaaditut sertifikaatit ja todistuskirjat. Jos aluksella ei ole voimassa olevaa merityösertifikaattia, alus pysäytetään satamaan. Alus voi jatkaa matkaansa vasta sitten, kun alukselle on saatu voimassa oleva sertifikaatti. Mahdollisuus merityösertifikaatin voimassaolon määräaikaiseen jatkamiseen toisi myös aikataulullista joustoa sertifikaatin hakemiseen.\nTehtyään uusintatarkastuksen työsuojelutarkastaja tekee tarkastuksesta merkinnän aluksella olevaan merityösertifikaattiin ja mikäli hän arvioi merityösertifikaatin voimassaolon jatkamisen tarpeelliseksi, tekee hän samalla tästä merkinnän sertifikaattiin.\nEsityksessä on edellä kohdassa 2.2 selostettu voimassa olevan kotimaanliikenteen työaikalain 9 a §:n noudattamiseen liittyviä vaikeuksia sovellettaessa ylityön enimmäismäärää tilanteessa, jossa työtä tehdään vuorottelujärjestelmässä. Säännöstä ehdotetaan muutettavaksi siten, että ylityön enimmäismäärän sijasta rajoitettaisiin kokonaistyöaikaa, joka sisältäisi säännöllisen työajan ja ylityön. Työntekijän työaika ei saisi ylittää keskimäärin 48 tuntia viikossa 12 kuukauden ajanjakson aikana tai sitä lyhyemmän määräaikaisen työsopimuksen kestoaikana.\nKeskimääräistä viikkotyöaikaa laskettaessa huomioitaisiin kaikki viikot vuosiloma-aikaa lukuun ottamatta. Vuorottelujärjestelmässä työjaksot vaikuttaisivat keskiarvoa korottavasti ja vapaajaksot puolestaan keskiarvoa alentavasti. Sääntelytapa soveltuisi paremmin tilanteisiin, joissa työ on järjestetty vuorottelujärjestelmän puitteissa ja vastaisi direktiivissä säädettyä enimmäistyöaikaa (2304 tuntia).\nJos aluksella harjoitetaan toimintaa ympärivuorokautisesti läpi avovesikauden tai suuren osan avovesikautta, työ on käytännössä välttämätöntä järjestää vuorottelujärjestelmän puitteissa. Käytännössä näissä tilanteissa työntekijät asuvat työjaksot aluksessa. Järjestettäessä työ vuorottelujärjestelmässä siten, että työntekijällä on vuoroviikoin työviikko ja vuoroviikoin vapaaviikko (1:1 vuorottelu), työviikon viikkotyöajaksi voi muodostua 84 tuntia. Työviikkoa seuraava vapaaviikko kuitenkin tasoittaisi viikkotyöajan 42 tuntiin, joka siis alittaisi ehdotetussa säännöksessä tarkoitetun enimmäismäärän.\nSäännöstä sovellettaisiin kaikessa sisävesiliikenteessä riippumatta käytössä olevasta työaikajärjestelystä, mutta muutoksen pääasialliset vaikutukset kohdistuisivat tilanteisiin, joissa käytössä on edellä tarkoitettu vuorottelujärjestelmä. Muutoksella ei olisi myöskään vaikutusta ylityön muodostumiseen tai korvaamiseen.\nMerityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen ohjeiston vuoden 2016 muutokset tulevat kansainvälisesti voimaan 8 päivänä tammikuuta 2019. Laki merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksista tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. Tarkoitus on, että mainittu laki ja laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annettuun lakiin ehdotetut muutokset tulisivat voimaan samanaikaisesti yleissopimuksen ohjeiston muutosten kansainvälisen voimaantulon kanssa.\nKotimaanliikenteen työaikalakiin ehdotettu muutos ehdotetaan tulemaan voimaan mahdollisimman pian.\nPerustuslain 94 §:n 1 momentin mukaan eduskunta hyväksyy muun muassa sellaiset valtiosopimukset ja muut kansainväliset velvoitteet, jotka sisältävät lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä. Eduskunnan perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännön mukaan perustuslaissa tarkoitettu eduskunnan hyväksymistoimivalta kattaa kaikki aineelliselta luonteeltaan lain alaan kuuluvat kansainvälisen velvoitteen määräykset.\nPerustuslakivaliokunta on katsonut, että kansainvälisen sopimuksen määräys on luettava lainsäädännön alaan kuuluvaksi, jos määräys koskee jonkun perustuslaissa turvatun perusoikeuden käyttämistä tai rajoittamista, jos määräys muutoin koskee yksilön oikeuksien tai velvollisuuksien perusteita, jos määräyksen tarkoittamasta asiasta on perustuslain mukaan säädettävä lailla taikka jos määräyksen tarkoittamasta asiasta on olemassa lain säännöksiä tai siitä on Suomessa vallitsevan käsityksen mukaan säädettävä lailla. Kansainvälisen velvoitteen määräys kuuluu näiden perusteiden mukaan lainsäädännön alaan riippumatta siitä, onko määräys ristiriidassa vai sopusoinnussa Suomessa lailla annetun säännöksen kanssa (PeVL 11/2000 vp, PeVL 12/2000 vp ja PeVL 45/2000 vp).\nMerityösertifikaatin voimassaolon jatkamista koskevat merityöyleissopimuksen ohjeiston muutokset kuuluvat lainsäädännön alaan. Merityösertifikaatin myöntämismenettelystä säädetään aluksen teknisestä turvallisuudesta ja turvallisesta käytöstä annetun lain 57 §:ssä ja laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annetun lain 8 §:ssä. Ne ohjeiston määräykset, jotka ovat oikeudellisesti sitovia, kuuluvat Suomen toimivaltaan. Niistä ei ole säädetty EU:ssa eivätkä ne kuulu myöskään Ahvenanmaan maakunnan lainsäädäntövaltaan.\nMerityöyleissopimuksen sitovan ohjeiston muutokset eivät sisällä määräyksiä, jotka koskisivat perustuslakia sen 94 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen muutokset voidaan hyväksyä äänten enemmistöllä ja ehdotus laiksi muutosten voimaansaattamisesta voidaan hyväksyä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.\neduskunta hyväksyisi merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen ohjeistoon vuonna 2016 tehdyt muutokset.\nEdellä esitetyn perusteella ja koska muutokset sisältävät lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä, annetaan samalla eduskunnan hyväksyttäviksi seuraavat lakiehdotukset:\n1. Laki merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksista\nMerityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimukseen Genevessä 9 päivänä kesäkuuta 2016 tehtyjen muutosten lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.\nMuutosten muiden kuin lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta säädetään valtioneuvoston asetuksella.\n2. Laki laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annetun lain 8 §:n muuttamisesta\nmuutetaan laivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annetun lain (395/2012) 8 §, sellaisena kuin se on laissa 994/2014, seuraavasti:\n8 § Merityösertifikaattiin liittyvät tarkastukset ja lausunnot\nJos työsuojeluviranomainen ennen merityösertifikaatin voimassaolon päättymistä tehdyn uusintatarkastuksen jälkeen toteaa aluksen edelleen täyttävän merityösertifikaatin myöntämiselle säädetyt vaatimukset mutta alukselle ei voida välittömästi myöntää uutta sertifikaattia tai sitä ei voida toimittaa alukselle ennen sertifikaatin voimassaoloajan päättymistä, työsuojeluviranomainen voi jatkaa merityösertifikaatin voimassaoloa enintään viidellä kuukaudella.\n3. Laki työajasta kotimaanliikenteen aluksissa annetun lain 9 a §:n muuttamisesta\nmuutetaan työajasta kotimaan aluksissa annetun lain (248/1982) 9 a §, sellaisena kuin se on laissa 1339/2016, seuraavasti:\n9 a § Työajan enimmäismäärä sisävesiliikenteessä\nTyöntekijän työaika ei saa sisävesiliikenteessä ylittää keskimäärin 48 tuntia viikossa 12 kuukauden ajanjakson aikana tai sitä lyhyemmän määräaikaisen työsopimuksen kestoaikana.\nMERITYÖTÄ KOSKEVAN VUODEN 2006 YLEISSOPIMUKSEN VUODEN 2016 MUUTOSTEN TEKSTI\nVuoden 2006 yleissopimuksen sääntöön 4.3 liittyvät ohjeiston muutokset\nSuositus B4.3.1 – Tapaturmia, vammoja ja sairauksia työssä koskevat määräykset\nLisätään 1 kohdan loppuun seuraava teksti:\nHuomioon olisi otettava myös viimeisin versio Kansainvälisen merenkulkutoimiston ja Kansainvälisen kuljetustyöntekijöiden liiton yhdessä julkaisemista ohjeista aluksilla tapahtuvan ahdistelun ja kiusaamisen poistamiseksi (Guidance on eliminating shipboard harassment and bullying).\nSiirretään 4 kohdassa "ja"-sana b alakohdan lopusta c alakohdan loppuun. Lisätään seuraava uusi alakohta:\nd) häirintä ja kiusaaminen.\nSuositus B4.3.6 – Tutkinnat\nSiirretään 2 kohdassa "ja"-sana e alakohdan lopusta f alakohdan loppuun. Lisätään seuraava uusi alakohta:\ng) häirinnästä ja kiusaamisesta johtuviin ongelmiin.\nVuoden 2006 yleissopimuksen sääntöön 5.1 liittyvät ohjeiston muutokset\nNormi A5.1.3 – Merityösertifikaatti ja merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus\nSiirretään nykyisen 4 kohdan teksti 3 kohdan loppuun.\nKorvataan nykyinen 4 kohta seuraavalla:\nJos ennen merityösertifikaatin voimassaolon päättymistä tehdyn uusintatarkastuksen jälkeen aluksen todetaan edelleen vastaavan kansallisia säädöksiä ja määräyksiä tai muita toimenpiteitä, joilla tämän yleissopimuksen vaatimukset pannaan täytäntöön, mutta kyseiselle alukselle ei voida välittömästi myöntää uutta sertifikaattia ja toimittaa tätä saataville aluksella, toimivaltainen viranomainen tai tähän tarkoitukseen asianmukaisesti valtuutettu hyväksytty organisaatio voi tämän normin 1 kohdan estämättä jatkaa sertifikaatin voimassaoloa enintään viisi kuukautta olemassa olevan sertifikaatin voimassaolon päättymispäivästä lukien ja allekirjoittaa sertifikaatin tämän mukaisesti. Uusi sertifikaatti on voimassa enintään viisi vuotta tämän normin 3 kohdassa määrätystä päivästä lukien.\nLiite A5–II – Merityösertifikaatti\nLisätään merityösertifikaatin mallilomakkeen loppuun seuraava teksti:\nVoimassaolon jatkaminen uusintatarkastuksen jälkeen (tarvittaessa)\nTodistetaan, että uusintatarkastuksen perusteella alus todettiin edelleen niiden kansallisten säädösten ja määräysten tai muiden toimenpiteiden mukaiseksi, joilla tämän yleissopimuksen vaatimukset pannaan täytäntöön, ja että tämän merityösertifikaatin voimassaoloa jatketaan normissa A5.1.3 olevan 4 kohdan mukaisesti ........................... saakka (enintään viisi kuukautta nykyisen sertifikaatin voimassaolon päättymispäivästä), jotta alukselle voidaan myöntää uusi sertifikaatti ja se voidaan toimittaa saataville aluksella.\nTämän voimassaolon jatkamisen perustana olevan uusintatarkastuksen päättymispäivä:\n(Toimivaltaisen viranomaisen allekirjoitus)\n(Tarvittaessa viranomaisen sinetti tai leima)\nTEXT OF THE AMENDMENTS OF 2016 TO THE MARITIME LABOUR CONVENTION, 2006\n(d) harassment and bullying.\nMove the text of the current paragraph 4 to the end of paragraph 3.\nReplace the current paragraph 4 with the following:\nAppendix A5–II – Maritime Labour Certificate\nThis is to certify that, following a renewal inspection, the ship was found to continue to be in compliance with national laws and regulations or other measures implementing the requirements of this Convention, and that the present certificate is hereby extended, in accordance with paragraph 4 of Standard A5.1.3, until ……………………………… (not more than five months after the expiry date of the existing certificate) to allow for the new certificate to be issued to and made available on board the ship.\nlaivaväen työ- ja asuinympäristöstä sekä ruokahuollosta aluksella annetun lain 8 §:n muuttamisesta\ntyöajasta kotimaanliikenteen aluksissa annetun lain 9 a §:n muuttamisesta\nTyöajan enimmäismäärä sisävesiliikenteessä


Mirage Canon Edition - Display graphics workflow - Canon Oy\nMirage on markkinoiden edistynein ammattilaistulostuslaajennus monenlaisiin sovelluksiin, mukaan lukien Adobe© Photoshop, Illustrator© ja InDesign©. Mirage on suunniteltu nopeaan ja tehokkaaseen työskentelyyn. Tämä kätevä, nopea ja joustava työkalu tarjoaa markkinoiden parasta tulostuslaatua ja sopii täydellisesti taide- ja valokuvatulostukseen sekä painopalveluyritysten käyttöön. Joustavalla Miragella annat luoviin projekteihisi eloa ilman pituusrajoituksia.\nKalliit virhetulosteet jäävät historiaan helpon, yksinkertaisen ja ammattimaisen asettelun ansiosta.\nTulosta useita kuvia kerralla, vähennä jätettä ja säästä aikaa.\nTee pehmeä korjausvedos ja näe tarkka lopputulos Mirage-esikatseluikkunassa*.\nKaikkien väritilojen tuki.\nMirage Stand-Alone -sovelluksella tulostat ilman isäntäsovellusta vedä, pudota ja tulosta -periaatteella.\nTukee rajatonta määrää tulostimia yhdellä lisenssillä.\nMirage-sovelluksella ei ole pituusrajoituksia – jos voit avata tiedoston, voit myös tulostaa sen.\nTutustu tarkemmin tuotteeseen Mirage Canon Edition\nTyöskentele nopeammin ja tehokkaammin\nMirage tekee huippulaadukkaasta tulostuksesta helppoa. Helppokäyttöisen, selkeän ja ammattimaisen käyttöliittymän ansiosta kaikki tarvitsemasi ominaisuudet, työkalut ja asetukset ovat aivan kätesi ulottuvilla. Pääset tulostamaan muutamassa sekunnissa ja voit minimoida käyttäjävirheestä johtuvien kalliiden virhetulosteiden riskin.\nSäästä aikaa usean kuvan tulostuksella\nSäästä aikaa tulostamalla kaikki haluamasi kuvat kerralla. Sinun tarvitsee vain määrittää kunkin kuvan asetukset, ja Mirage asettelee ne tehokkaasti tiiviiseen, helposti leikattavaan muotoon.\nMirage-esikatseluikkuna näyttää tarkan lopputuloksen. Siitä voit tarkistaa sekä kuviesi asettelun että tulosteen tarkat värit.* Tämän pehmeän korjausvedoksen avulla vältyt ikäviltä yllätyksiltä ja saat lopputuloksesta juuri sellaisen kuin itse haluat.\nMirage tukee kaikkia väritiloja ja jopa useita väritiloja, kuten RGB- ja CMYK-tilaa, samassa asiakirjassa. Mirage on suunniteltu erityisesti valokuva- ja taidetulostukseen, sillä se tarjoaa parasta mahdollista tulostuslaatua.\nMirage Stand-Alone -sovelluksella tulostat tuettuja tiedostoja ilman isäntäsovellusta. Sinun tarvitsee vain vetää PDF-, JPEG- tai TIFF-tiedostot tai kansiot Mirage Standalone -sovellukseen ja tulostaa. Et siis tarvitse Photoshop©-, Illustrator©-, InDesign©- tai muutakaan vastaavaa sovellusta.\nMirage tukee rajatonta määrää erikokoisia tulostimia yhdellä lisenssillä. Sovelluksella ei ole pituusrajoituksia, joten voit tulostaa helposti myös panoraamakuvia. Mirage on yhteensopiva Apple OSX-, Windows XP-, Vista- sekä 32- ja 64-bittisten Windows 7, 8 ja 8.1 -käyttöjärjestelmien kanssa. Mirage tarjoaa ammattimaista tulostusta ilman rajoituksia.\nLisätietoa Miragen ominaisuuksista on osoitteessa www.dinax.com\n*Vaatii hyvin kalibroidun näytön ja sopivan ICC-profiilin\nLue lisää tuotteen Mirage Canon Edition ominaisuuksista ja toiminnoista.


Anna anteeksi - laulu tai joku muu sopiva synnintunnustuslaulu.\nKun kaksi koululaista tappelee ja sitä aletaan selvittää, on aika usein selitys riitaan: "Toi alotti." "Toi ärsytti." "Toi töinäisi." "Toi haukku." Varmaan siinä on perääkin, että jostain riita alkaa, mutta se minua joskus ihmetyttää, että aina se on se toinen, joka aloittaa. Enkä tiedä, onko kyse siitä, ettei ole rohkeutta kertoa omaa osuuttaan vai siitä, ettei sitä aina edes tule huomanneeksi. Jotenkin on paljon helpompaa nähdä toisen virheet ja tuomita toisen huono käytös.\nMutta kun asiaa ruvetaan purkamaan ja kumpikin osapuoli miettii osaltaan vastausta kysymykseen: "Mitä sinä teit ennen sitä, kun toinen ärsytti?" niin joskus kumpikin oivaltaa oman tekemisensä vaikutuksen. Ja asia pystytään selvittämään ja sopimaan.\nYhden hienon asian tähän liittyvän asian opin ollessani kerran koulukirkossa. Tavan mukaan olin valmistellut koulun kirkkohetkeä yhdessä luokan kanssa. Olimme yhdessä koonneet tärkeitä asioita yhteiseen rukoukseen ja hyviä ajatuksia pieneen esitykseen ja sillä kertaa tehtiin oppilaiden ajatuksista myös synnintunnustus. Siihen kerättiin asioita, joissa oppilaat ajattelivat toimineensa väärin ja asioita, joita he halusivat pyytää anteeksi toisilta ihmisiltä ja Taivaan Isältä.\nOppilaat olivat harjoitelleet lukemaan tekstin ja kun synnintunnustuksen vuoro tuli, he kävelivät mikrofonin ääreen ja lukivat tekstin ihan sujuvasti. Ja kaikki alkoivat taputtaa, niin kuin yleensä jonkun esityksen jälkeen tehdään.\nEnsin minua hymyilytti. Oli vaikea olla vakavana, kun ei ole kovin tavanomaista että kirkossa ainakaan synnintunnustukselle taputetaan. Mutta sitten oivalsin, kuinka hienosta asiasta oli kysymys.\nOikeastaan näin voisi tapahtua muulloinkin. Synnintunnustus ja anteeksipyyntö on taputuksen arvoinen asia. Ei ole kovin helppoa sanoa ääneen, että on tehnyt väärin. Ei ole kovin helppoa tunnustaa rikkomuksiaan ja pyytää niitä anteeksi, mutta kun joku rohkenee niin tehdä, niin kyllä se on asia, jolle todellakin voi osoittaa arvostusta tavalla tai toisella. Ja se mitä meidän tuleekin tehdä, on antaa anteeksi ja unohtaa.\nTuon synnintunnustuksen ja taputusten jälkeen jumalanpalvelus jatkui tavalliseen tapaan ja pappi sanoi: "Jumala meidän taivaallinen isämme rakastaa meitä ja hän antaa anteeksi meidän rikkomuksemme."\nSitten lauloimme kiitosvirren.\nTämän päivänavauksen päätämme Isä Meidän rukoukseen, jossa myös pyydetään anteeksi.


4-vuotias puoli tuntia jäiden alla, tragedia päättyi onnellisesti - Pietar.in\n← Mies paini asemiehen kanssa, sai riistettyä aseen\nRatsastusmaneesi romahti, kymmenvuotias tyttö menehtyi →\nJulkaistu: helmikuu 13, 2013 | Kirjoittanut: Pietari\nKarjaan Pumppulahden rannalla 4-vuotias poika oli ollut isänsä kanssa laskemassa mäkeä sunnuntaina 3.2.2013. Poika oli liukunut jäälle ja siitä vielä avoveteen.\nIsä oli juossut poikansa perään ja hyppäsi jokeen pelastamaan häntä. Joessa oli erittäin kova virtaus ja yrityksistä huolimatta isä ei saanut poikaansa pelastettua, vaan oli itse lähellä hukkua.\nMäen päällä kävelytietä pitkin kulkenut urhea vuonna 1961 syntynyt naishenkilö oli kuullut miehen avunhuutoja ja kiirehti paikalle. Hän pelasti miehen tekemällä takeista köyden. Pintasukeltajat saapuivat nopeasti paikalle ja saivat miehen pelastettua vedestä.\nPelastussukeltajat löysivät pojan arviolta 70 metrin päästä jään alta liukumispaikalta. Poika oli ollut n. puoli tuntia veden varassa ja elvytystoimnepiteet aloitettiin heti. Poika kotiutettiin lastenkliniikalta tiistaina 12.2.2013.\nSaatujen tietojen mukaan pojan kunto on tällä hetkellä hyvä. Länsi-Uudenmaan poliisilaitos ei käynnistä esitutkintaa rikoksen selvittämiseksi.\nKategoria(t): uutiset Avainsana(t): hme, karjaa, lapsi, onnettomuus, sankari. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


LPGA | GoGolf\nMatilda Castrén teki holarin Korean-kisan harjoituskierroksella.\nLET, Tristan Jones / Kuvakaappaus\nKilpagolf, LPGA 19.10.2021\nPuolitoista kuukautta sitten uutisoimme Kalle Samoojan harjoituskierroksella tekemästä holarista, jonka jälkeen hän harmitteli sosiaalisessa mediassa sitä, että "ässä" syntyi kaksi päivää etuajassa.\n"Upea alku BMW Championship -viikolla, hole-in-one harjoituskierroksella. Harmi kyllä, kaksi päivää myöhemmin olisin voittanut sillä auton. No, joka tapauksessa rautakuutonen on onnenmailani tällä viikolla", Castrén kirjoitti hymiöiden kera.\nMatilda Castrénilla oli New Jerseyssa varsin kaksijakoinen kilpailu tuloskunnon osalta\nKilpagolf, LPGA 4.10.2021\nMatilda Castrén häikäisi kisan alussa ja lopussa – Ranskan Celine Boutier kukisti supertähdet New Jerseyssa\nMatilda Castrén (66-74-67,-6) sijoittui 27:ksi LPGA:n kisassa Seaview Golf Clubilla häviten kolmen kierroksen kisassa Celine Boutierille kahdeksan lyöntiä.\nRanskan Celine Boutierista tuli sunnuntaina LPGA:n kauden toinen eurooppalaispelaaja joka on voittanut kiertueen kisan USA:ssa. Matilda Castrénin Solheim Cupin joukkuekaveri iski sunnuntana tauluun luvut 63,-8 singahtaen lyönnillä ohi kisaa johtaneiden Korean supertähtien Inbee Parkin, Jin Young Kon ja Kanadan Brooke M. Hendersonin.\nNeljättä kautta LPGA:lla pelaavalle ranskalaiselle voitto oli toinen, mutta ensimmäinen USA:n maaperällä. Ensimmäisen hän saavutti 2019 Australiassa.\nBoutierin meriittilistalla erittäin korkealla on puhdas saldo vuoden 2019 Solheim Cupista, (neljä voittoa, ei tappiota), sekä syyskuun alun ottelusarjasa voitto omassa kaksipelissään.\nThe putt that posted the winning score! 🏆@celineboutier earns her second Tour win at the @ShopRiteLPGA! 👏 pic.twitter.com/DOIEuyViSx\n"En vielä oikein ymmärrä, että voitin LPGA tämän kisan (LPGA Shoprite Classic). Löin erittäin hyvin finaalipäivänä ja pistin oikeissa paikoissa putit sisään", hän kommentoi voittajille varsin tyypilliseen tapaan saavutustaan.\nTulostaso etenkin kisan kolmantena päivänä oli kova, 11 ensimmäistä pelaajaa olivat neljän lyönnin sisällä.\nMatilda Castrén nousi viimeisellä yhdeksiköllä\nMatilda Castrén sai kilpailuun loistostartin perjantaina. Hän oli kymmenen reiän jälkeen kuusi alle ja kisan kärjessä.\nTämän jälkeen suomalaistähti uinahti tuloksellisesti 35 reiän ajaksi pelaten jakson viisi yli parin pudoten jatkoonpäässeistä häntäpäähän. Loppukiri oli taas huima, viimeisen ysinsä (kentän reiät 1-9) hän pelasi viisi alle nousten sijalle 27. Edellisvuoden kisassa sijoitus oli 58.\nPitkä uinahdus kisan keskellä, etenkin lauantain kierros 74,+3 pohjautui heikkohin lähestymisiin. Hän osui vain kymmenen kertaa oikealla lyöntimäärällä viheriöihin.\nSolheim Cupin jälkeisissa LPGA:n kisoissa sijoitukset ovat olleet koviin odotuksiin nähden tavanomaista vaisummat 42:s ja 27. Edellisesssä kisassa vain kohtuullisia kierroksia oli kaksi kolmesta, nyt vain yksi.\nAlkavalla viikolla Castrén näyttää taitojaan toisessa New Jerseyn kisassa, Founders Cupissa, jossa kierroksia on neljä ja palkintopotissa päättyneeseen kisaan lähes tuplamäärä, kolme miljoonaa taalaa. Kisan kolme viiimeistä voittajaa ovat raskaamman sarjan menestyjiä, Anna Nordqvist, Inbee Park sekä Jin Young Ko. Kaudella 2020 kisaa ei koronan takia pelattu.\nMatilda Castrénin kierrostulokset ovat menneet Solheim Cupin jälkeen laidasta laitaan\nKilpagolf, LPGA 3.10.2021\nCheck out her highlights from an incredible Saturday! 👇 pic.twitter.com/l7miSF0tsh


Maltan hintataso – Kerran elämässä\nKoti Malta – opas ritarien saarelle Malta – vinkit ja kokemukset Maltan hintataso\nMaltan euron kolikkoja koristaa Maltan ritarien risti. Kuva: Martin Fisch, Flickr CC\nMaltan hintataso on hieman suomalaista edullisempi. Palvelujen osalta Maltaa voi pitää jopa varsin edullisena matkailumaana.\nMaltan valuutta on euro.\nPaljonko hotellit maksavat Maltalla?\nTuristikaudella viiden tähden hotellista voi saada kahden hengen huoneen alle 200 eurolla, keskihintaisesta hotellista, guesthousesta tai B&B-paikasta 80–120 eurolla.\nLue lisää hotelleista ja majoituksesta Maltalla.\nEdullisessa hostellissa tai vierasmajassa kahden hengen huone maksaa noin 40 euro. Vuoteen makuusalista saa edullisemmin.\nLue lisää edullisesta majoituksesta Maltalla.\nKatso tarjoukset Maltan hotelleihin.\nRuuan hinta Maltalla\nLeipomosta ostettu pastizzi-piirakka maksaa euron, lounasannoksen saa kympillä.\nKolmen ruokalajin aterian viinilasillisineen ja kahveineen saa keskihintaisessa ravintolassa 50 eurolla – kahdelle hengelle.\nLasillinen paikallista viiniä tai tuopillinen paikallista olutta maksaa pari euroa.\nLue lisää maltalaisesta ruoasta.\nMaltan nähtävyyksien sisäänpääsymaksut\nSisäänpääsymaksut nähtävyyksiin vaihtelevat muutamasta eurosta lähes 20 euroon. Joihinkin nähtävyyksiin pääsee ilmaiseksi.\nSisäänpääsymaksut sisältävät usein opastuksen, joko elävän oppaan tai audio-oppaan muodossa.\nVoit varata kätevästi netistä Maltan veneretket, kaupunkikierrokset ja nähtävyyksien pääsyliput.\nLue lisää Maltan parhaista nähtävyyksistä.\nBussien ja lauttojen hinnat Maltalla\nKertalippu paikallisbussissa maksaa noin kaksi euroa.\nAutonvuokraushinnat pyörivät 20 euron molemmin puolin per päivä.\nEdestakainen lauttamatka Gozolle maksaa 4,65 / 4,05 euroa (päivä-/yötaksa), auton kanssa 15,70 / 12,80 euroa.\nCominolle pääsee 9 eurolla (meno–paluu) tai osallistumalla risteilylle, joita löytyy monesta hintaluokasta.\nLue lisää Maltan julkisesta liikenteestä.\nHalvat lennot Maltalle\nKatso matkatarjoukset ja lentotarjoukset Maltalle.\nVaraa tarjousmatka yhteistyökumppanimme kautta. Voit varata myös majoituksen. Me saamme pienen provision, mutta sinä et maksa penniäkään ylimääräistä. Kiitos, että tuet Kerran elämässä -sivuston toimintaa!\nMalta – opas ritarien saarelle\nMalta – vinkit ja kokemukset\nMalta – Euroopan paras sukelluskohde\nMaltan hotellit ja majoitus\nMaltan parhaat rannat\nFesta – Maltan rempseät kyläjuhlat\nGozo – luonnonkaunis lomakohde\nMaltan parhaat ravintolat\nMaltan esihistorialliset nähtävyydet\nMaltan sää ja ilmasto\nMitä Maltalla pitää varoa?\nMaltan julkinen liikenne ja taksit\n12 x Suomen parhaat kylpylät\nPhu Quoc – Vietnamin kaunein saari\nKrakova – opas Puolan kiehtovimpaan kaupunkiin\nUnkarin parhaat matkakohteet\nMitä Malediiveilla pitää varoa?\nSiargao – Filippiinien surffisaaresta reppureissaajien suosikiksi\nKevään parhaat matkakohteet\nKesän parhaat matkakohteet\nSyksyn parhaat matkakohteet\nTalven parhaat matkakohteet\nMaat ja matkakohteet Kaikki kohteet Afrikka Alankomaat Albania Algeria Arabiemiraatit Australia Bali Baltia Belgia Berliini Bhutan Bolivia Bosnia Brasilia Brunei Bulgaria Burma Chile Dominikaaninen tasavalta Ecuador Egypti Englanti Espanja Etelä-Afrikka Etelä-Amerikka Etelä-Korea Etiopia Fidzi Filippiinit Florida Gambia Georgia In English Indonesia Intia Iran Irlanti Islanti Israel Itä-Timor Italia Itävalta Japani Jordania Kaakkois-Aasia Kambodzha Kanada Kanariansaaret Kap Verde Karibia Kenia Keski-Amerikka Kiina Kirgisia Kolumbia Kongo Kreikka Kroatia Kuuba Kypros Lähi-itä Laos Latvia Liettua Los Angeles Maailman parhaat Madeira Malediivit Malesia Malta Marokko Matkatarina Matkavinkki Mauritania Mauritius Meksiko Mongolia Montenegro Nepal New York Norja Oman Pakina Panama Peru Pohjois-Irlanti Pohjois-Korea Pohjois-Makedonia Portugali Puola Qatar Ranska Ranskan Polynesia Romania Ruanda Ruotsi Saksa Sambia Saudi-Arabia Serbia Seychellit Singapore Sisilia Skotlanti Slovakia Slovenia Sri Lanka Suomi Sveitsi Tansania Tanska Thaimaa Tšekki Turkki Tyynimeri Uganda Ukraina Unkari Uzbekistan Valko-Venäjä Venäjä Vietnam Viro Yhdysvallat\nHotels.com ja Booking.com ovat hotellinvaraussivustoja, joiden kautta voit varata minkä tahansa matkakohteen majoituksen. Valittavana on kirjaimellisesti tuhansia hotelleja, hostelleja ja majataloja.\nSkyscannerin sivuilla voit verrata kymmenien lentoyhtiöiden (mm. Finnair ja Norwegian) hintoja ja tarkastaa päivän parhaat matkatarjoukset. Lentojen lisäksi voit vertailla autovuokraamoja – Skyscannerin kautta saa yleensä paremman hinnan kuin suoraan autovuokraamon sivulta.


Etäelokuvailta: Pokrovskije vorota + Ja shagaju po Moskve - Suomi-Venäjä-Seura | Osastot\nEtusivu > Tapahtumat > Etäelokuvailta: Pokrovskije vorota + Ja shagaju po Moskve\nEtäelokuvailta: Pokrovskije vorota + Ja shagaju po Moskve\n30.11.2020 @ 18:00\n« Pikkujoulut ja Vysotskin toivelaulukonsertti Turussa\nLasten kielikylpyä Kokkolassa / Детский языковой клуб в г. Коккола »\nHelsingin yliopiston Venäjä-seura etäkokoontuu jälleen keskustelemaan elokuvista maanantaina 30.11. klo 18. Keskustelun kohteena on tällä kertaa kaksi elokuvaa Pokrovskije vorota sekä Ja shagaju po Moskve. Zoom-linkin saa halutessaan puheenjohtajalta: matti.leskinen@helsinki.fi.\nPokrovskije vorota (The Pokrovsky Gates, ohj. Mihail Kozakov) on Mosfilmin kaksiosainen televisiotuotanto vuodelta 1982. Se perustuu Leonid Zorinin vuonna 1974 ensiesitettyyn näytelmään. Pääosassa on Oleg Menshikov, ja tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun lopun Moskovaan, Sadovajan varrella sijaitsevaan yhteisasuntoon, johon nuori historianopiskelija Kostik muuttaa asumaan tätinsä luo. Pian hän tutustuu muihin asukkaisiin ja heidän monenlaisiin rakkaushuoliinsa, joissa onnistuu heitä myös auttamaan, ja löytää itsekin ihanan naisen. Muissa rooleissa nähdään mm. Jelena Koreneva, Inna Uljanova ja Viktor Bortsov.\nElokuvan ensimmäinen osa on englanniksi tekstitetty, mutta toiseen osaan saa valitettavasti vain automaattisesti luodut venäjänkieliset tekstitykset.\nToinen elokuva, jota käsittelemme, on Romanssi Moskovassa (Ja shagaju po Moskve/ Walking the Streets of Moscow). Sen voi katsoa Suomi-Venäjä-seuran ja Venäjän tiede- ja kulttuurikeskuksen Virtuaalikinoklubi-kanavan kautta 26.11. alkaen englanniksi tekstitettynä. Samoin englanniksi tekstitettynä se löytyy YouTubesta:\nGeorgi Danelijan ohjaama klassikko on valmistunut 1964 ja kuvaa siis autenttisesti mutta villin nuoruuden näkökulmasta ihannoiden ja vähän pilaillenkin samaa suojasään aikakautta, jota liki 20 vuotta myöhemmin valmistuneen Pokrovskije vorota -elokuvan henkilöt elävät. Nuori Nikita Mihalkov loistaa läpimurtoroolissaan Kolkana, joka tuntee kaupungin kuin omat taskunsa ja tapaa monenlaisia ihmisiä. Elokuvatutkija Birgit Beumers on esittänyt, että roolin myötä Nikitasta tuli Moskovan kuningas. Asiaan vaikutti se, että Nikitan (ja veljen Andrei Kontshalovskin) vanhemmat olivat jo sukutaustansa myötä kansakunnan eliittiä ja omien kirjallistenkin kykyjensä ansiosta vaikutusvaltaisia kulttuuripersoonia. Elokuvan dialogin ja laulujen sanat kirjoitti nuorena menehtynyt, moneen vaikuttanut legenda Gennadi Shpalikov. Kuvauksesta vastasi Tarkovskinkin kanssa työskennellyt Vadim Jusov.\nElokuvat, Viihdytään yhdessä, Virtuaalinen


Turun kauppakamarin 100-vuotisjuhlan kunniaksi laadittu teos avaa Varsinais-Suomen taloushistoriaa\nTurun Kauppakamariyhdistyksen perustava kokous pidettiin täsmälleen sata vuotta sitten 10.11.1917. Vuosisadan Varsinais-Suomen elinkeinoelämään vaikuttaneen kauppakamarin historia on nyt koottu yksiin kansiin. Uuden historiateoksen ovat kirjoittaneet Turun yliopiston Suomen historian professorit Kirsi Vainio-Korhonen ja Mika Kallioinen sekä Tampereen yliopiston Suomen historian professori Kari Teräs.\nTeosta esiteltiin Åbo Svenska Teaterin samassa salissa, jossa kauppakamariyhdistyksen perustuskokous pidettiin sata vuotta sitten.\nTurun kauppakamari on yhtä vanha kuin itsenäinen Suomi ja se on yli 1 500 jäsenellään yksi Pohjoismaiden suurimmista kauppakamareista. Kamarin pitkäaikainen toimitusjohtaja Jari Lähteenmäki kertoo, että järjestön satavuotista historiaa valaisevaa kirjaa alettiin suunnitella jo kymmenkunta vuotta sitten.\n– Alusta alkaen johtoajatuksena oli saada aikaiseksi teos, joka ei käsittelisi pelkästään organisaation omaa historiaa, vaan kauppakamarin toiminta-alueen ja sen elinkeinoelämän vaiheita kauppakamarin koko olemassaolon ajalta, Lähteenmäki avaa.\nLähteenmäki otti yhteyttä Turun kauppakorkeakoulun pitkäaikaiseen professoriin Paavo Okkoon ja Turun yliopiston silloiseen rehtoriin, Keijo Virtaseen, jonka tieteellinen koti onkin historian tutkimuksessa. Virtanen on sittemmin toiminut Turun kauppakamarin historiatoimikunnan puheenjohtajana ja osallistunut tässä roolissa teoksen suunnitteluun ja laadintaan.\n– Asetimme tavoitteeksi, että teos täyttää korkeimmatkin tieteelliset kriteerit. Historiatoimikunnan puolesta tahdon kiittää kaikkia kirjoittajia ja muita teoksen tekoon osallistuneita. Alussa asettamamme tavoite on tullut täytetyksi, Virtanen toteaa.\nLopputuloksena syntyi teos Vuosisata Varsinais-Suomen hyväksi. Turun kauppakamari talouden ja hyvinvoinnin edistäjänä, jossa kauppakamarin ja Varsinais-Suomen elinkeinoelämän historiaa tarkastellaan aina 1300-luvulta nykypäivään.\nKuvassa oikealla etualalla Turun yliopiston pitkäaikaisin rehtori Keijo Virtanen sekä kauppakamarin entinen toimitusjohtaja Jari Lähteenmäki.\nTalouden vauhdittamista saksalaisvoimin\nVastajulkaistun historiateoksen ovat kirjoittaneet kolme eri Suomen historian professoria, Mika Kallioinen ja Kirsi Vainio-Korhonen Turun yliopistosta sekä Kari Teräs Tampereen yliopistosta. Kallioinen on tarkastellut kirjassa myös aikaa ennen kauppakamarin perustamista.\n– Kauppakamarin juuret ulottuvat keskiajalle asti. Turku oli Suomen merkittävin kauppakaupunki ja saksalainen porvaristo oli silloin vähintään yhtä merkittävässä asemassa kuin nykyään, Kallioinen toteaa viitaten Turun liike-elämää virkistäneisiin saksalaisyrityksiin Bayeriin ja Meyeriin.\nKun teos oli vielä suunnitteluvaiheessa, Turku oli taloudellisesti ahdingossa.\n– Pelkäsimme, että teoksessa jouduttaisiin kirjoittamaan muistopuhe Turun laivateollisuudelle, joka on ollut niin merkittävässä asemassa kaupunkimme elinkeinoelämässä, Lähteenmäki kertoo.\nToisin kuitenkin kävi ja Turun taloustilanne on muuttunut parempaan suuntaan. Kallioinen kertoo olleensa teosta kirjoittaessaan yllättynyt siitä, kuinka tavattoman monipuolista Turun liike-elämä on ollut.\n– Turun kauppakamarin satavuotisen historian aikana Suomi on käynyt läpi valtavia rakennemuutoksia, mutta Turun talous on silti ollut vireää. On hyvin poikkeuksellista, että kaupungin suurimmat yritykset tulevat näin monelta toimialalta, Kallioinen sanoo.\nTeoksen kirjoittajat Mika Kallioinen, Kirsi Vainio-Korhonen sekä Kari Teräs.\nKauppakamari yhteiskunnallisena toimijana\nTurun kauppakamarilla on ollut suuri merkitys koko Varsinais-Suomen talouteen ja liike-elämään jo sadan vuoden ajan. Kari Teräs tarkastelee teoksessa muun muassa kamarin 1900-luvun alun visiota Turusta koko Pohjois-Euroopan lentosatamana sekä kauppakamarin pitkäaikaisinta hanketta, Turku-Helsinki-moottoritien rakentamista.\nKirsi Vainio-Korhosen osuus puolestaan käsittelee erityisesti talouden kultaisia vuosikymmeniä 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin elintaso nousi merkittävästi koko maassa ja talous oli vireää.\n– Sääntelyn lakkauttaminen, teollisuuden voimakas kasvu sekä evakkojen asuttaminen esimerkiksi Loimaalle ja Saloon vauhdittivat 1950-luvulla Varsinais-Suomen taloutta. Elintason nousu ja kulutuksen kasvu sekä idänkaupan kiihtyminen toivat lisäpontta talouskasvuun 1960-luvulla, Vainio-Korhonen kertaa.\nSamoilla vuosikymmenillä Varsinais-Suomeen nousi silloisen Suomen suurin teollinen laitos, Nesteen öljyjalostamo vuonna 1957 ja Turussa sekä Salossa kodin viihde-elektroniikkaan erikoistuneet yritykset Asa Radio sekä Salora kasvoivat tohinalla television yleistyessä suomalaisissa kotitalouksissa.\nTurun yliopiston ja suomalaisen tieteen kannalta merkittävimmän satsauksen Turun kauppakamari antoi 1940- ja 1950-lukujen taitteessa, kun kamari oli vahvasti mukana perustamassa Turun kauppakorkeakoulua.\n– Kirjoitusurakan jälkeen päällimmäisenä jäi mieleen se, kuinka suuri yhteiskunnallinen merkitys Turun kauppakamarilla on läpi vuosien ollut. Kamarin rooli esimerkiksi koulutuksen saralla niin kauppakorkeakoulun kuin muidenkin kaupallisten alojen oppilaitosten perustamisessa on ollut todella suuri. Voidaan varmasti sanoa, että Turun kauppakamari on ollut enemmän kuin sen henkilöiden summa, Vainio-Korhonen päättää.\nJulkaistu 10.11.2017 7:55 , Päivitetty 10.11.2017 8:21


FAKEFUR | Emilia Nummelin\nOOTD | SKIRT & SWEATER\nMenipä tää postailu hirveen myöhäseks. Katottiin just J:n kanssa dokumentti botoxista ja mun mielestä se oli hirveen mielenkiintonen. Siinä oli nainen joka oli saanut botuliinimyrkytyksen pilaantuneesta makkarasta, botox kosmeettisesta näkökulmasta ja se mulle mielenkiintosin aihe eli dystoniapotilas, joka otti botuliinia.\nMä jotenkin aloin miettimään tota omaa botox kokemusta, kun lääkäri tossa dokumentissa sanoi, että ensikertalaiselle pitäis laittaa pieniä määriä ja liiallisesta annostelusta tulee pahoja sivuoireita. Mä jotenkin varmistuin siitä, että mä taisin olla just se, joka sai liikaa. Se ei helpottanut mun sairautta, vaan päinvastoin. Pää alkoi roikkumaan, joskus oli jopa kiire sinne sohvan tai sängyn pohjalle jos johonkin uskaltautusin nousemaan, enkä pystynyt kannattelemaan päätä vaan se valahti taakse tai eteen. Mulle tuli pahoja nielemisvaikeuksia ja mulla oli ruoka melkein koko ajan väärässä kurkussa tai nenässä ja kuola valui suusta. Vieläkään reilu kuukauden jälkeen toi juttu ei oo täysin helpottanut vaan vieläkin joskus tarvitsen J:ltä apua, että se nostaa mut sängystä ylös. Huh mitä myrkkyä.\nEli siis, erittäin mieluisesta paketista paljastui pehmoinen tekoturkis ja dr. denimit. Täyttä rakkautta isolla R:llä! Takki on lämpöskaalaa 3/5, mutta lämpimämpi mitä osasin odottaa.\nOlen jo kauan haaveillut tekoturkiksesta ja sovitellut monia monia yksilöitä kaupassa, muttei sitä mieluista ole oikein tullut vastaan. Olenkin ikionnellinen, että voitin tuon lahjakortin nellylle ja sain mahdollisuuden tilata tän täydellisyyden kotiin. En välttämättä olisi ilman lahjakorttia raaskinnut maksaa takista 105 euroa, vaikka ihana onkin. Tai no, Norjan nellyn sivuilla takilla on hintaa 85 euroa.\nDr. denimitkin ovat kyllä maineensa arvoiset. Tilasin housut koossa M, koska ajattelin pelata varman päälle, ettei ne kiristä tai purista mistään. Kuitenkin kävikin niin että kun noihan joustaa ihan älyttömästi, että oisin sen S koon voinut ottaa. Mut kerrankin näin päin, ettei ainakaan purista.\nHeidi Catherine 20. marraskuuta 2013 klo 2.12\nTodella kaunis takki! :) Näissä kuvissa on muutenkin todella kaunis valo! :)


Video: EU-parlamentissa buuauskonsertti – Nigel Farage haukkui törkeästi koko salin - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 28.06.2016 20:23\nEuroopan parlamentin istunnossa on käyty kitkerää keskustelua Britannian EU-erosta.\nKiivaan keskustelun jälkeen hyväksyttiin päätöslauselma, jossa Britanniaa vaaditaan ilmoittamaan erostaan jo tänään.Brittiläisen UKIP-itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja Nigel Farage pilkkasi istunnossa avoimesti muita eurokansanedustajia.\n– Se, mitä haluaisin nähdä, on aikuismainen ja järkevä asenne siihen, miten neuvottelemme erilaisen suhteen, Farage laukoi.– Nyt tiedän, että käytännössä yksikään teistä ei ole koskaan tehnyt kunnon työtä elämässään tai työskennellyt liike-elämässä tai kaupan alalla tai edes koskaan luonut yhtään työpaikkaa.Katso yllä olevasta videosta, mitä Farage sanoi tarkemmin. Hänen sanansa saivat salin kuohumaan ja buuaamaan pöllämystyneenä.EU-maiden johtajat ovat parhaillaan koolla Brysselissä ensimmäistä kertaa Britannian kansanäänestyksen jälkeen. Paikalla huippukokouksen ensimmäisenä päivänä on myös Britannian eroava pääministeri David Cameron. Brexit-lain puinti alkaa Britannian parlamentin ylähuoneessa 10:02\nLontoossa osoitettiin sateessa mieltä EU-erosta


Vuosi 2018: Sinä voit olla juuri sitä mitä haluat\n“Uskot sitten pystyväsi tai et – olet todennäköisesti oikeassa”\nTässä me nyt olemme, kokonainen viikko uutta vuotta on jo kulunut. Millaisia tavoitteita olet asettanut itsellesi tänä vuonna? Oletko valmis haastamaan itsesi, oppimaan jotain uutta tai menemään johonkin uuteen paikkaan?\nEllemme tietoisesti haasta itseämme, on suuri todennäköisyys, että asetamme tavoitteita, jotka ovat tuttuja ja turvallisia. Meillä on tietty uskomus itsestämme ja kyvyistämme joka perustuu mielikuvaamme itsestämme.\nSiksi mielikuvasi sanelee sinulle millaisia tavoitteita asetat itsellesi.\nAsetamme tavoitteet taitojemme perusteella.\nMieti hetki, miten muiden ihmisten mielipide sinusta ja taidoistasi on voinut vaikuttaa tavoitteisiisi, persoonaasi ja ammattimaisuuteesi. Saatat huomata, että olet tehnyt päätöksiä ja asettanut tavoitteita oman mielikuvasi perusteella.\nKun asetamme tavoitteita, oma mielikuvamme voi joko rohkaista tai estää meitä kokeilemasta uusia asioita, haastaa itseämme tai auttaa meitä löytämään asioita, joista nautimme ja joissa olemme hyviä.\nTämän takia on tärkeää pohtia, miksi usein valitset A-vaihtoehdon B:n sijaan. Teetkö valintasi sillä perusteella, että valinta on helpompi, koska se on turvallisempi vai teetkö valintoja aiempien onnistumisien tai epäonnistumisien perusteella?\nUudessa kirjassaan Mindset: The New Psychology of Success Carol Dweck, kirjailija ja psykologian professori Stanfordin yliopistosta, tutkii tietoisia ja tiedostamattomia uskomuksia ja kuinka uskomustemme muuttaminen voi vaikuttaa suuressa mittakaavassa elämäämme.\nRajoitetulla ajattelutavalla näemme kykymme rajallisena ja pysähtyneenä. Avaralla ajatustavalla uskomme taas, että voimme oppia uusia asioita, kehittyä ja edetä.\nKokeilemme uusia asioita todennäköisemmin, kun olemme avoimia uudelle. Kun avarramme ajatusmaailmaamme, on todennäköisempää, että vaikka kohtaisimme haasteita ja esteitä, niin toteutamme tavoitteemme siitä huolimatta.\nTutkimukset ovat osoittaneet, että avartamalla ajatusmaailmaamme edes vähän, voimme nähdä parannuksen kaikessa, mitä teemme tai mitä yritämme hallita.\nSen sijaan, että uskomme, ettemme ole hyviä jossain tietyssä asiassa, voimme huomata, että ponnistelujemme jälkeen on tapahtunut kehitystä ja kasvua.\nMiten sinun uskomuksesi ovat vaikuttaneet tavoitteiden asettamiseen?\nOle kuka haluat ja mene minne tahdot\nNyt, kun uusi vuosi on täällä, ota hetki ja mieti, mitä haluaisit kokeilla, mitä haluaisit tehdä, minne haluaisit mennä ja katso minne päädyt.\nJos haaveilet toisenlaisesta elämästä tai tilanteesta, ota hetki ja mieti ajatusmaailmaasi sekä mitä olet kertonut itsellesi. Kysy itseltäsi, kuinka voit muokata ajatusmaailmaasi, jotta pääset sinne, minne haluat päästä.\nMe Ferratumilla innostamme ihmisiä tavoittelemaan heille tärkeimpiä asioita. Uskalla elää elämääsi kuten haluat.\nVälillä kohtaat haasteita. Haasteet ovat vain tilapäisiä esteitä, jotka sinun täytyy siirtää tieltäsi, jotta voit jatkaa matkaasi. Kuten avain, joka avaa lukitun oven, Ferratum tarjoaa lyhytaikaisia lainoja jotka auttavat heitä, jotka tarvitsevat apua pääsemään nykyisestä tilanteesta siihen tilanteeseen, johon he haluavat päästä.\nLainamme ovat nopein ja helpoin tapa saada asiat tapahtumaan. Hakemuksen täyttäminen verkossa kestää vain muutaman minuutin. Ei paperitöitä, eikä jonottamista! Saat lainapäätöksen minuuteissa.\nAuta itseäsi. Voit tehdä sen nyt!\nNäin pidät lupauksesi uutena vuotena! >


käsittelemätön puu Archives - helecleaner\nMäntysuopa eli mäntysaippua on yksi parhaista kotimaisista tuotteista. Näin kesän kynnyksellä monia varmasti kiinnostaa mäntysuopa ja sen ekologisuus. Tein siitä siksi ihan oman postauksen ja hieman puhun sen hyvistä ja huonoistakin ominaisuuksista. Mäntysaippuan asema kesäisenä pesuaineena ei ole horjunut vuosienkaan saatossa. Yhä edelleen se on ensimmäinen vaihtoehto mökin yleispesuaineeksi. Mäntysuopa onkin erityisen luontoystävällinen tuote yleispesuaineeksi. …\nJatka lukemista ”Kuinka ekologinen on mäntysaippua eli mäntysuopa?”\nArtikkelin julkaisija onOuti 13/05/2020 13/05/2020 Julkaistu kategoriassaEkologinen siivousAvainsanat: hartsit, käsittelemätön puu, mäntysaippua, mäntysuopa, puun pesuKommentoi artikkelia Kuinka ekologinen on mäntysaippua eli mäntysuopa?


Ilosaarirock siirtyy maksurannekeisiin\nSuomen suurimpiin festivaaleihin lukeutuva Joensuun Ilosaarirock on tulevana kesänä full cashless eli kaikki maksaminen festivaalialueella tapahtuu sirullisilla maksurannekkeilla. Ilosaarirock järjestetään 13. – 15.7. Joensuun Laulurinteellä. Kävijäennätyksen tehnyt Ilosaarirock keräsi viime vuonna 67 000 asiakasta ollen näin Suomen kolmanneksi suurin festivaali.\n– Päädyimme ottamaan maksurannekkeet käyttöön, sillä ne ovat turvallisin ja nopein tapa maksaa ostokset massatapahtumassa. Ranneketta on hankala kadottaa ja kaikilla käytössä oleva nopea maksutapa vähentää jonoja. Maailmalla on lukuisia esimerkkejä siitä, kuinka cashless-teknologia on parantanut festareiden asiakaskokemusta, taustoittaa Ilosaarirockia järjestävän Joensuun Popmuusikot ry:n toiminnanjohtaja Niina Hattunen.\nIlosaarirockin asiakkailla on mahdollisuus luoda oma festivaalitili ennen tapahtumaan saapumista. Tilille voi siirtää käyttörahaa valmiiksi ja tililtä löytyvät kuitit kaikista ostotapahtumista. Rannekkeelle mahdollisesti jäävät rahat saa takaisin festivaalin jälkeen.\n– Rannekkeella maksaminen tekee festarikokemuksesta ennen kaikkea hauskemman. Festarit ovat muutenkin eräänlaisia aikuisten huvipuistoja, joihin nykyaikainen teknologia istuu hyvin mukaan, päättää Hattunen.\nIlosaarirockissa esiintyvät muun muassa Jack White, Zara Larsson, Nightwish, Cheek, Action Bronson, Gogol Bordello, Behemoth, SANNI, Milky Chance, Night Lowell, Zeal & Ardor, Satyricon, Lewis Capaldi ja Hurula. Festivaalin ennakkoliput ovat myynnissä Lippu.fi:n ja Tiketin palveluissa sekä verkkosivuilla www.ilosaarirock.fi.\nToiminnanjohtaja Niina Hattunen, 050 5067122,


-- Ilkka Luoma --: Kuningas jalkapallo nostaa kansallisia tunteita\nSaksassa kohtaa koko maailma miltei joka kolkaltaan. Jalkapallo on lisävälineetön laji, jota potkitaan niin Afrikan hiekkarannoilla, Englannin nummilla kuin Amerikankin stadioneilla. Kaikki maanosat ovat edustettuina sulatusuunissa, joka kohtaa laajimman yleisönsä mitä missään muualla urheilumaailmassa. Jalkapallosta nousee maidensa suurimmat sankarit, erityisesti Etelä-Amerikassa, jossa jalkapallopeli pysäyttää lähes kaiken muun. Saksassakin elää revanssia maailmanmestaruuksista rautaisena tahtona kuin aikoinaan Gruppin teräs, joka kestää...\nEU-alueella on useita todellisia jalkapallomaita, ja nyt EU onkin hajanaisempi sitten edellisten jalkapallon maailmanmestaruuskisojen. EU osallistujat ovat itsenäisempiä kuin vuosiin, EU-lipulla ei ole joukkuetta. Kansallistunne katsomoissa on käsin kosketeltavaa ja innokkaat maansa kannattajat maksavat mitä tahansa päästäkseen hurraamaan juuri edustamansa maan maaleja. Kaikki haluavat voittaa ja vain yksi kruunaa maineensa seuraaviksi vuosiksi mestaruuspystillä. Kansalaiset elävät tunnelatautunutta hektisyyttä menestyksestä, mutta myös pettymystä, koska aina toinen häviää lähestyttäessä loppupeliä. Riemu ja katkeruus kohtaavat nopeasti ja tunteet muuttuvat riemusta pettymyksiksi, kuin myös häviöstä uuteen voittoon.\nMissään kilpailussa ei kohtaa näin voimakas tunnelataus, yhteenkuuluvuus ja osallistuminen omiensa juhliin ja tunteeseen ylpeydestä tai tappiosta. Jalkapallossa kohtaa aito osaaminen, lisävälineitä ei ole, ei rikkoutuvia ja savuavia moottoreita, vaan peliä jaloilla, taidolla ja vahvuudella pitää taistelutahtoa loppuun saakka. Jalkapallossa kohtaa fyysinen voima ja henkinen kantti kestää tappiolla oloa vääntäen sen voittoon. Pelisilmä, joukkue ja tiimi ovat kaikki kaikessa. Vahvimmat maat ovat joukko kirkkaita tähtiä, mutta kuitenkin joukkueita, joissa yhteenpelaaminen ratkaisee. Jalkapallo on todellinen joukkuepeli.\nJokainen joukkue edustaa omaa kansakuntaansa ja on ylpeänä edustamassa maansa värejä. Kymmenien tuhansien yleisöt kannustavat raivoisasti omiaan, koska tunnepurkaus oman kansallislaulun raikuessa kostuttaa paatuneimmankin silmät. Jalkapallopeleissä ihmiset kokevat yhtenäisyyttä, ylpeyttä maastansa, ikäänkuin itsekin olisi parempi kuin vierustoveri, jolla oli se väärän värinen lippu.\nUrheilu yhdistää ja jalkapallossa kohtaavat taistelutahto, yksilöosaaminen ja joukkuepelitaito. Maalintekijät ovat sankareita, yleisö hullaantuu aina omiensa maalista. Pelillä on myös synkempikin puoli, toinen häviää. Häviämisen taito on vähissä oltaessa maailman huipulla. Nyt peleissä on koko maapallon valiot ja on käynnissä peli kuninkaiden kuninkaista. Pelejä katsoo enemmän ihmisiä kuin mitään muuta tapahtumaa. Jalkapallo tunnetaan Ghanan pikkukylissä, Tokion diskoissa, Lontoon pubeissa, Argentiinan kaduilla kuin ruotsalaisten baareissakin. Kansa kokoontuu kaikkialla kannustamaan omiansa. Joukkovoima ja -tunne ovat niin väkeviä, että tuolla tsempillä ja huumalla taltutettaisin pahempikin taloustaantuma kuin pätkätyöttämyyskin. On kysymys nautinnosta ja tunteesta. Tunnelatautuneena ihmiset antavat kaikkensa ja elävät siinä niin hektisesti, että yhteenotoilta ei voi välttyä.\nKuinka voitaisiin kanavoida tämä kilpailuhenki, taistelutahto ja yhteenkuuluvuus kansallisiin asioihin helpottamaan arkisia ongelmia. Jalkapallon aikaansaamalla draivilla voisi olla käyttöä muuallakin, kunhan vain tietäisi kuinka energiat suunnataan kansallisesti oikeisiin kohtiin. Yhteenkuuluvuus, kansallishenki ja ylpeys omista ovat vahva alkuvoima tuottamaan positiivista asennetta. Onkin sanottu, että sodat ja pelit eivät eroa juuri toisista, koska kyseessä on voitto tai tappio.\nHaastetta poliittiselle järjestelmälle aikaansaada sama yhtenäisyys, tunne, osallistuminen ja joukkoon kuulumisen into. Kansakunta on juuri niin vahva kuin on sen henkinen tila yhtenäisyydestä kohdata kaikkialla vaanivat ongelmat ja vaikeudet. Paras voitto on yhteinen voitto, ilman sen epätasaista jakaantumista osallistujilleen. Jalkapallossa saavutettu voitto on yhteinen ja koskee koko kansakuntaa. Siinä on se pieni ero liike-elämän voittoihin.\nVastine ylläolevaan www.tiede.fi/keskustelut -palstalta, nimimerkki Konkari:\nNo joo: yritin myös pohtia, mitkä ovat ensiarvoisia ja toisarvoisia asioita ihmiskunnan tulevaisuuteen nähden eikä mikään listallani vaikuta lopputulemaan joka on sentään helvetin kaukana, kun maailmankaikkeuden liike loppuu ja aineen viimeisen hiukkasen viimeinen jakautuminen tapahtuu. (Tämä kossupullo ei edistä positiivista ajattelua.)\nJokainen ihminen on henkilökohtaisesti tunteellisesti kokevana olemassa asuinmaastaan ja -paikastaan riippumatta. En nyt kehoittaisi panostamaan kansallistunteeseen vaan jonkinasteiseen inhimillisyyteen, jos sirkushuvit ja leipä vaativat toinen toistaan. Siis sekä että. Globaalisti: kuinka moni lapsi maailmassa kuoli nälkään samaan aikaan kun Ghana pelasi Italian Valtionteatterin näyttelijöitä vastaan? Maailma kehittyy: sirkushuveja muttei leipää".\nAiheellisesti peräänkuuluttamasi inhimillisyys luonnostaan syntyy reviirien vilpittömästä tunnustamisesta; ei synny "rajakahinointia". Populan liikakasvu tai aterioiden väheneminen ajaa yli rajojen, jolloin syntyy konflikti. Tätä konfliktia varten tarvitaan kunkin reviirin sisälle kansallistunne puolustamaan yhteisesti aluettaan. Sama "aluepuolustus" on nähtävissä myös mm. jalkapallon MM-kisoissa "lippuineen, naamaväreineen ja kansallislauluineen".\nEläinkunta tunnustaa reviirit ja näin populat pysyvät suunnilleen aisoissa, joskin ihminen ahneimpana on vallannut koko maapallon reviirikseen, välittämättä muusta eliöstöstä.\nEli: Reviiriys synnyttää kansallistunteen puolustamaan omaansa. Hivenen järkkynyt tasapaino reviiriydessä synnyttää puolestansa inhimillisyyttä, joskin joukossamme on aina pyrkyreitä parantamaan vajaata elämäänsä maallisilla esittelyvälineillä.


Lampang, Tak ja Ayutthaya - Yhden yön taktiikalla. - Pikavuoro maailman ympäri\n18.3.2014 by Jani Laine\nReply Anna Koskela 18.3.2014 at 10.15\nPitäisi niin ottaa asiaksi matkustaa teidän kanssa joskus edes pätkä matkaa. Nämä menee vaan aina päällekkäin omien matkojen kanssa ja ei saa millään soviteltua. Ehkä sitten joskus :)\nReply Jani Laine 21.3.2014 at 22.21\nTervetuloa Amerikan Pikavuorolle ;)\nReply Matkakuumeinen 18.3.2014 at 18.35\nJani tai joku muu lukija varmaan osaa kertoa?\nLento Air Asialla Bangkokista Kuala Lumpuriin. Tarvitseeko täyttää maahantulokortti ja jos täytyy, niin jakavatko lentokoneessa jo täytettäväksi? Jos ei, niin miten toimitaan?\nOmalla Englannin kielen osaamisella on hyvä tietää joitakin asioita etukäteen :/\nT. Ekaa kertaa omatoimilomalle\nReply Jani Laine 21.3.2014 at 22.19\nHei, ei tarvitse täyttää maahantulokorttia. Saat 3kk:n leiman. Saattavat kysellä mihin olet menossa jne. Oletko tulossa formuloita katsomaan ?\nReply Matkakuumeinen 23.3.2014 at 10.08\nOk. Kiitos tiedoista. En ole tulossa katsomaan formuloita, matka on hieman myöhemmin keväällä.


Lisää aikaa ja rahaa digituotteiden avulla\nJanuary 30, 2020 Eezy Kevytyrittäjät Season 1 Episode 2\nJan 30, 2020 Season 1 Episode 2\nOmia työtuntejaan myyvä yrittäjä kohtaa ennemmin tai myöhemmin tilanteen, jossa töitä ei voi tehdä enää lisää vuorokauden tuntien loppuessa kesken. Tässä jaksossa pureudumme siihen, miten yrittäjä voi kasvattaa bisnestään verkkokurssien, jäsenyysohjelmien ja e-kirjojen avulla.\nVieraana Digivallankumouksen perustaja ja digiyrittäjä Pekka Mattila. Digivallankumous on tehnyt onnistuneesti lanseerauksia, jotka ovat tuottaneet myyntiä jopa puoli miljoonaa euroa. Kuuntele jakso, niin tiedät, miten voit skaalata bisnestäsi ilman työtuntien lisäämistä! Podcastin hostina on työelämän ilmiöitä esille nostava toimittaja ja mediayrittäjä Taru Tammikallio.\nSeuraa Eezyä Instagramissa @eezykevytyrittajat ja osallistu keskusteluun hashtagilla #eezympääyrittäjyyttä


Uusia televisiotoimilupia erityisesti teräväpiirtolähetyksille - liikenne- ja viestintäministeriö\nUusia televisiotoimilupia erityisesti teräväpiirtolähetyksille\nTiedote 15.05.2014 13.35 fi sv\nValtioneuvosto on myöntänyt 15. toukokuuta 2014 viidelle hakijalle ohjelmistotoimiluvat kanavanippuihin UHF C ja H sekä VHF A-C. Uusien toimilupien myötä erityisesti teräväpiirtokanavien tarjonta lisääntyy.\nUHF-taajuusalueen kanavanipun C ohjelmistotoimilupa myönnetään Sanoma Oy:lle. Kanavan ohjelmisto tulee koostumaan pääasiallisesti viihde-, ajanviete- ja asiaohjelmista sekä kotimaisista lyhytelokuvista.\nKanavanipun H ohjelmistotoimiluvat myönnetään Digi Waves Oy:lle ja Scandinaval Group Oy:lle. Ohjelmistoluvat kanavanippuun H myönnetään nyt ensimmäistä kertaa.\nVHF-taajuusalueen toimiluvat myönnetään Sanoma Oy:lle, MTV Oy:lle ja Fox International Channels Oy:lle.\nKaikkia kanavanippuja koskevat luvat ovat voimassa vuoden 2016 loppuun saakka.\nKanavanipun UHF C peitto on kanavasta riippuen 78-90 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. Kanavanipussa käytetään nykyistä televisiotekniikkaa (DVB-T-tekniikka).\nKanavanipuissa UHF H ja VHF A-C käytetään uutta teräväpiirtolähetystekniikkaa (DVB-T2) ja uudempaa kuvanpakkaustekniikkaa (MPEG4). Tämä tarkoittaa, että lähetysten katsomiseen tarvitaan teräväpiirtotekniikkaa tukeva televisio tai digisovitin. Kanavanipun UHF H väestöpeitto on osavaltakunnallinen. VHF-verkon väestöpeitto on lähes valtakunnallinen.\nValtioneuvosto hyväksyi 15. toukokuuta 2014 myös Digita Oy:n hakemuksen toimiluvanmuutoksesta kanavanipussa D.\nMuutoksella Digitan toimiluvasta poistetaan ehto, jonka mukaan toimiluvan haltija ei voi myydä enempää kuin kolmasosan verkon kokonaiskapasiteetista yhdelle palveluyritykselle. Muutoksen jälkeen Digita on velvollinen tarjoamaan verkkopalvelua tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin kaikille palveluyrityksille. Verkon toteutuksessa käytettävän tekniikan on oltava DVB-T2-standardin mukainen.\nValtioneuvosto tulee julistamaan haettavaksi ohjelmistoluvat kanavanipun D vapaana olevaan kapasiteettiin.\nTeräväpiirtolähetykset koko antenniverkkoon\nTelevision antenniverkossa siirrytään käyttämään uudempaa lähetystekniikkaa (DVB-T2) vaiheittain vuodesta 2017 lähtien. Uusi tekniikka kasvattaa televisiokanavien määrää ja laajentaa teräväpiirtolähetysten tarjontaa.\nTekniikkamuutoksen taustalla on vuonna 2012 hyväksytty sähköisen median viestintäpoliittinen ohjelma ja kansainväliset sopimusmuutokset. Niiden perusteella 700 megahertsin taajuudet siirretään televisiolta langattomalle laajakaistalle.\nylitarkastaja Sini Wirén, p. 0295 34 2532 (toimilupamuutokset kanavaniput UHF C ja H sekä VHF A-C)\nviestintäneuvos Kreetta Simola, p. 0295 34 2609 (Digita Oy:n toimilupamuutos)\nUutinen 20.2.2014: Television ohjelmistoluvat kiinnostivat seitsemää toimijaa\nTiedote 26.11.2013: Teräväpiirtolähetykset koko antenniverkkoon 2010-luvun lopulla\nKaikki televisiosta -opas


Täydellisesti verkotetut älykkäät kodinkoneet\nVerkotetut Miele-kodinkoneet ajattelevat puolestasi! Ne kommunikoivat toistensa kanssa. Näin koneet voivat käynnistyä, ja tehotasot säätyä, täysin ilman sinun apuasi. Käsin tehtävät toimenpiteet tai käyttövaiheet on automatisoitu. Verkotus tehdään koneen asetuksista tai Miele-sovelluksella. Näin voit helposti siirtää osan tehtävistä koneiden suoritettavaksi ja nauttia ylimääräisestä vapaa-ajasta.\nCon@ctivity: älykäs yhteys\nLiesituuletin seuraa automaattisesti keittotason asetuksia.\nVoit keskittyä ruokaan: Con@ctivity 3.0 ‑toiminnon ansiosta liesituulettimesi tietää aina, mitä tehdä. Kun kytket keittotason päälle tai pois päältä, liesituuletin reagoi automaattisesti. Imuteho säätyy aina sen mukaan, mitä keittotasolla tapahtuu, ja keittiön ilma pysyy miellyttävänä. Laitteet viestivät keskenään WiFi-verkossa. Con@ctivity 3.0:n avulla voit liittää sekä liesituulettimen että keittotason Miele@home-verkkoosi.\nKahvikeskuksen ja lämpölaatikon välillä yhteys\nAjastintoiminnolla lempikahvijuomasi valmistuu juuri silloin kun haluat. Kahvikeskus on valmiina valmistamaan juomasi automaattisesti, riittää, että valitset haluamasi juoman. Con@ctivity-toiminnon ansiosta myös kupit on esilämmitetty valmiiksi. Lämpölaatikkosi on yhteydessä kahvikeskukseen ja kytkeytyy automaattisesti päälle 30 minuuttia ennen juomanvalmistuksen alkua, jotta voit kokea täydellisen kahvinautinnon. Laitteet verkotetaan Miele-sovelluksella.\nWash2Dry: älykkäästi verkotettu: kuivausrumpu ja pesukone\nÄärimmäisen vaivatonta: uuden Wash2Dry-verkotustoiminnon ansiosta pyykinpesukoneesi siirtää tiedot kuivausrumpuusi pesuohjelman päätyttyä. Tämän jälkeen kuivausrumpu valitsee automaattisesti pyykillesi sopivan ohjelman. Sinun täytyy vain siirtää pyykki pesukoneesta kuivausrumpuun, kytkeä kuivausrummun virta päälle ja valita Wash2Dry. Tuloksena täydellisen kuiva pyykki, olipa kyse sitten vaikka farkuista tai pukupaidoista. Tämän toiminnon käyttö edellyttää, että kumpikin kodinkone on yhdistetty kotisi WiFi-verkkoon.\nOhjaa kaikkea keskitetysti – keittiössä\nVoit lukea muiden Mielen kodinkoneidesi senhetkisen tilan ja jäljellä olevat ohjelma-ajat keittiölaiteidesi suuresta näytöstä. Voit esimerkiksi katsoa pyykinpesukoneen tilan uunisi näytöstä. SuperVisionin avulla voit suunnitella ja järjestää kotityöt tehokkaasti ja kätevästi ilman, että sinun pitää koko ajan tuijottaa älypuhelintasi tai tablettiasi.


Legendaarisen On Any Sunday -mp-leffan uusi versio - katso video | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Legendaarisen On Any Sunday -mp-leffan uusi versio - katso video\nTiistai 13.5.2014 12:51\nSteve McQueenin tähdittämä moottoripyöräilystä kertova On Any Sunday -leffa nousi hillittömään kulttimaineeseen nopeasti ilmestyttyään 1971. Nyt alkuperäiselokuvan ohjaajan poika on tehnyt aiheesta On Any Sunday, The Nect Chapter -leffan. Steve McQueenia ei enää ole, mutta tarjolla on uusia oikeita sankareita. Toivottavasti tämä elokuva tulee näytille Suomessakin.\n1971 julkistetun legendaarisen elokuvanäyttelijän Steve McQueenin hurjapää- ja motoristimaineen ympärille rakentuneen dokumenttielokuvan ohjasi Bruce Brown. Nyt hänen poikansa Dana Brown on ohjannut The Next Chapter - version samasta aiheesta.\nAlkuperäisen On Any Sunday -elokuvan plakaati.\nVuoden 1971 elokuvassa kurkistettiin oikeasti kilpamoottoripyöräilyn maailmaan, ja se saavutti suuren yleisön onnistuessaan välittämään sydämessätuntuvia tarinoita oikeilta kuljettajilta siitä, miksi nämä ajavat. Se myös sai Oscar-ehdokkuuden parhaitten dokumenttien sarjassa.\nMyös On Any Sunday, The Next Chapter pyrkii samaan: se pyrkii näyttämään saman intohimon ajaa moottoripyörillä yvahvempana kuin koskaan. Dana Brownin tavoitteena on näyttää, mitä ajaminen tarkoittaa sekä Yhdysvalloissa että koko maailmassa. Filmi on kuvattu 4K Ultra HD:nä, joten kuvanlaatu riittänee vaativimmallekin katsojalle.\nElokuvassa ovat mukana muun muassa Travis Pastrana ja Robbie Maddison, espanjalainen MotoGP-mestari Mark Marquez (tämän jutun avauskuvassa myös), sekä supercrosstähti James “Bubba” Stewart muiden muassa.\nElokuva tulee viralliseen dvd-myyntiin syyskuussa. Ja tässä virallinen videoklippi elokuvasta On Any Sunday, The Next Chapter:\nvalokuvat: Honda On Any Sunday


16.06.1971 / Orimattila, Virenoja\n16.06.1971 Kävin Virenojan tiilitehtaalla 16.6.1971 ja silloin käytössä oli Paloheimo-yhtymältä 1969 ostettu Motor Rail Simplex. Tehtaan savijunat vedettiin hevosella 1927-1950 ja vuosina 1950-1969 Rheiner Maschinenfabrik Windhof-veturilla (779/1941), joka oli jäljellä vielä 1971. Kuuppavaunuja oli 31kpl, joista noin puolet kerrallaan savijunassa. Tiilien kuljetukseen tehtaan sisällä oli paljon sekä työntö- että sähkörataa.\nKuvauspaikka: Orimattila, Virenoja\nLisätty: 22.10.2009 00:05\n22.10.2009 00:27 Jaakko Tuominen: KIITOS Elias! Itse katselin muutama vuosi aiemmin tätä näkyä, tosin silloin oli veturina kopiton pässi jossa vissiin Majorin moottori.\n(Käyttäjä muokannut 22.10.09 00:50)\n25.10.2009 21:31 Pekka Viitamäki: Onko tämä Simplex Olkkalan tiilitehtaalta ja nyt Nykarleby Jernvägillä?\n24.11.2009 15:01 Eljas Pölhö: Tehtaan lopettaessa toimintansa tehdasrannuksen tuhonneeseen tulipaloon (n. 1975) siellä oli kaksi Motor Rail Simplex-veturia. Valmistenumerot 21558 ja 21564. Yllä hevosen ja Windhoffin käyttövuodet väärin. Windhoff oli ostettu 1963 Konnunsuolta, joten hevosveto ilmeisesti toimi siihen saakka. Simplexeistä 21558 oli ostettu Paloheimo Oy:ltä 1969 ja 21564 pari vuotta myöhemmin Rauhaniemi-Sipilä Oy:ltä Leppäkoskelta. Mutta vielä on varmistamatta oliko se alunperin Sipilän Tiilitehtaan vai Paloheimo Oy:n käytössä. Nykarlebyssä on tietääkseni Simplex 9844, vai onko siellä jo useampia? MotorRail Simplexien valmistusnumerot kulkevat eri malleilla eri numerosarjoissa (vrt Valmet Move-tyyppien numerot), mikä selityksenä isoihin numeroeroihin.\n24.11.2009 15:23 Eljas Pölhö: Onpa taas vaikea saada tiedot kerralla oikein, kun omissakin papereissa on ristiriitoja. Windhoffin valmistusvuosi on 1941. Kuvatekstissä painovirhe. Mutta milloin siirtyi Virenojalle onkin sitten kinkkisempi juttu. Pidetään nyt voimassa raja-arvot 1950-1963, kunnes löytyy yksiselitteinen vastaus tai varma aikaa rajoittava tieto. EDIT: Yllättäen osasinkin korjata kuvatekstin, eli nyt siinä on oikea vuosi.\n(Käyttäjä muokannut 24.11.09 15:26)\n17.03.2010 21:51 Ilkka Hovi: Aika kiva savijuna, jossa 15 kuuppaa. Jos kuupan koko on 0.75m3 tulisi siitä 11.25 m3 savea.\nMitens kuorma-auton lavan tilavuus,onkos se merkinta 4.0 kuutiomäärä?\n06.06.2011 14:29 Outi Koponen: Eikös tuonne haettu savet savilokilta joka on ihan vieressa ainakin huhujen perusteella olen kuullut. Nyt savilokki on Orimattilan yleinen uimapaikka. Käyn itsekin aika usein siellä uimassa kun asuu noin 700 metrin päässä. Tiilitehdas olisi hieno jos sitä ei olisi sutattu. Huhujen mukaa siellä kummittelee kerran olin siellä ja yht äkkiä portaista tippui tiili. Aika kummallista vai mitä?\n16.07.2013 01:08 Robert Sand: Sähkömoottori näyttää olevan asennettu veturiin. Mitähän varten? Siirtoajohin tehdashalleissa tai ehkä kauko-ohjaamista varten.


► CROSSIKOULU 2022\n► HALLITUS 2022\n► KESÄVALMENNUS 2022\nTIEDOTE KESÄN 2022 VALMENNUKSISTA\nSsMk ja AsikMk järjestävät yhdessä kesällä 2022 seuraavat valmennukset jäsenilleen. Valmennusryhmiin otetaan ensisijaisesti kilpakuljettajia jotka kilpailevat Ssmk/Asikmk lisenssillä.\nCROSSIKOULU Treenipäivä keskiviikko, toukokuu-syyskuu\nTarkoitettu kaikille crossia/enduroa aloittaville ja harrastaville junnuille.\nTarkemmat tiedot crossikoulu.fi sivuilta.\nVetäjinä Tomi Norola ja Nina Savola.\nMARKO TARKKALAN ENDUROVALMENNUKSET JA JUNIORIVALMENNUS\nTreenipäivä noin joka toinen-kolmas maanantai, toukokuu-syyskuu. Yhteensä 6-7 harjoituskertaa. Tarkoitettu enduron kilpailijoille sekä harrastajille. Treenien vetäjänä toimii Marko Tarkkala. Yritetään saada seuraavat ryhmät kasaan:\n-\tAikuis/nuoriso harrastajat, 125 ja isommat\n-\t65-85 juniorit, painottuu enemmän crossin ajoon. Sopii hyvin esim. crossikoululaisille ja kilpailuja aloittelevilla junnuille. Valmennus keskittyy perusajotekniikan harjoitteluun.\nKerhojen yhteyshenkilöinä toimii Vesa Koskela, Joonas Engström ja Jari Hakulinen\nTiedotus Asikmk-nettisivun kohdan ”KESÄVALMENNUS 2022” kautta\nVALMENNUSRYHMÄN VIIKKOTREENIT JUNNUILLE\nTreenipäivä tiistai. Ryhmä osallistuu sarjacrosseihin ja jos ei ole sarjoja niin treenaa muuten yhdessä jossain lähialueen radalla.\nTarkoitettu Ssmk-AsikMk junioreille ja nuorille, jotka kilpailevat tavoitteellisesti tai ovat kiinnostuneita kilpailemisesta ja ehkä jo käyneet kokeilemassa kisaamista.\nValmennusryhmän treeneihin ovat tervetulleita tutustumaan kaikki kuskit, joilla on vähintäänkin hyvä perusajotekniikka hallussa, eikä aiheuta turvallisuusriskiä radalla muille ja pystyy riittävällä tasolla suoriutumaan treeneistä. Arvioinnin tekee ryhmien valmentajat ja vetäjät yhdessä. Valmennusryhmässä treenit suunnitellaan kilpaa ajavien kuskien tarpeisiin ja ehdoilla. Valmennusryhmään voi päästä mukaan vakituisesti jos ajotaidot ja asenne arvioidaan riittäviksi.\nValmennusryhmän päävastuullinen Ville Mäntylä\nYhteyshenkilöt 125 ja isommille kuskeille Ville Mäntylä ja Jari Hakulinen\nYhteyshenkilöt 65-85 kuskeille Sami Pärssinen ja Ain Kalmet ja Ville Mäntylä\nTreenien vetäjä ja valmentaja ilmoitetaan treenikohtaisesti.\nTiedotus Whatsup-ryhmän kautta.\nTämän ryhmän treeneissä ei tarvitse maksaa ratamaksua Ssmk/Asikmk radoilla.\nTreenipäivät vielä vahvistamatta. Leirien valmentajana tulee toimimaan Kim Savaste ja valmennuskertoja 5kpl.\nValmennusryhmän aktiivikilpailijat osallistuvat kauden 2022 aikana Kim Savasteen motocross -valmennukseen, jonka osallistujamäärä on rajoitettu 7 +7 kuljettajaa. Valinnan valmennukseen tekee valmennusryhmän päävastuullinen, kerhojen yhteyshenkilöt ja valmentajat yhdessä. Ulkopuolinen valmennus on pääsääntöisesti suunnattu tavoitteellisesti kilpaileville. Mukaan voidaan ottaa myös treeneissä riittävän näytön antaneita, mikäli paikkoja tavoitteellisesti kilpailevien lisäksi jää käyttämättä.