M/Y Rumbalotte. Jokia ja kanavia pitkin läpi Ranskan, Belgian ja Hollannin Euroopan kierroksen viides vuosi - PDF\nM/Y Rumbalotte. Jokia ja kanavia pitkin läpi Ranskan, Belgian ja Hollannin Euroopan kierroksen viides vuosi\nDownload "M/Y Rumbalotte. Jokia ja kanavia pitkin läpi Ranskan, Belgian ja Hollannin Euroopan kierroksen viides vuosi 14.5. 4.9.2012"\nHelinä Kaarina Niemi\n1 M/Y Rumbalotte Jokia ja kanavia pitkin läpi Ranskan, Belgian ja Hollannin Euroopan kierroksen viides vuosi\n2 Rhône ja Saône Rumbalotte oli talvehtinut Rhônen suistossa, Port Saint Louis du Rhônen eteläpuolella sijaitsevassa Port Napoleonissa, joka oli osoittautunut hyvin hoidetuksi marinaksi. Huhti- ja toukokuun alussa olin pitänyt taas työleiriä, jota häiritsi jatkuva Mistral-tuuli ja kylmyys. Lähtiessämme 2008 Suomesta oli vielä epäselvä, mitä reittiä pääsisimme Välimereltä takaisin Suomeen. Omien tutkimustemme mukaan Ranskan läpiajo ei onnistuisi liian matalien siltojen takia ja olimme varautuneet ajamaan Atlantin rannikkoa pitkin pohjoiseen.. Viime vuonna tapasimme kuitenkin veneitä, jotka olivat samanlaisella Grand Banksveneellä käyneet kanavilla ja voittaneet erikoistoimenpiteellä myös matalimmat sillat. Valmistauduimme mielestämme hyvin ja päätimme ottaa riskin siirrymme sulun kautta Rhônelle, ensimmäisenä kohteena Arles. Täällä joen alajuoksulla on 3-8 km:n vastainen virtaus, se ei häiritse menoamme. Camarguen maisemat ovat ainakin joelta katsottuna melko tylsiä, tasainen pusikko. Arlesissa ei ole mitään kiinnitysmahdollisuuksia, jatkamme matkaa ja ankkuroimme lopuksi pienen kylän, Vallabregues, edustalla. Muita ankkurointeja tällä matkalla sitten ei ollutkaan. Seuraavana päivänä kiinnitymme jo ennen puoltapäivää Avignonissa Ligne vierassataman muurille suoraan paavipalatsin alapuolella. Järjestelemme vielä keskeneräisiä tehtäviä ja nautimme kaupungin nähtävyyksistä. Avignonin jälkeen maisemat muuttuvat monipuolisemmiksi. Pehmeästi aaltoilevat mäet vaihtelevat jyrkkien kalkkikallioiden kanssa. Monessa satamassa on vielä talvi, eli laitureita ei vielä laitettu vesille. Virtausta on välillä 12 km/h, ahtaiden siltojen alla syntyy pyörteitä, jotka kääntävät helposti venettä ellei pidä sopivaa ajovauhtia. Toinen haaste on ajopuu, jota näkyy runsaasti. Sulut ovat isoja, yleensä pääsemme ilman pidempiä odotusaikoja eteenpäin. Pari päivää vietämme pienessä Viviers-satamassa. Vanha kaupunki jyrkällä mäellä, josta hieno näköala Rhônen laaksoon. Sieltä jatkamme Valencen kautta Condrieun marinaan. Sää on edelleen sateinen ja kylmä, laitamme lämmityksen päälle. Kuulemme englantilaiselta veneeltä, että reitillämme Pariisiin olisi Canal du Centre vesipuutteen takia suljettu. Päätä raapien keksin vaihtoehtoisen reitin. Marina on hyvin organisoitu, mutta suuri yllätys ovat useat hylynomaiset veneet; niitä on sitten Ranskassa näkynyt monessa paikassa.\n3 23.5. pääsemme Saônelle ja Lyoniin, Ranskan kolmanneksi suurimpaan kaupunkiin. Uuden marinan nostosilta on ollut jo viikon rikki, sieltä ei pääse ulos eikä sinne pääse sisään. Tankkaamme, ostamme vielä 2 pallolepuuttajaa kanavien sulkuja varten ja pääsemme sitten kappeli-laivan viereen pakettiin. Se ei kuitenkaan tuonut meille taivaallista suojaa, sillä molemmat vessamme olivat menneet lakkoon. Lyon tuntui niin sekavalta, ettemme yrittäneetkään saada sieltä apua vaan siirsimme sen seuraavalle päivälle. Mielenkiintoinen retki ylös Basilika Notre-Dame de Fourvièrelle ja sen jälkeen vanhaan kaupunkiin päättää päivän. Aamulla siltojen retki läpi Lyonin. Ensimmäinen pieni telakka löytyy Albigny-sur-Saônesta.Laiturit ovat poikittain kovaan virtaukseen nähden, pääseminen harvaan vapaaseen paikkaan tuntuu hankalalta. Kolmannen (liian?) varovaisen yrityksen jälkeen jatkamme St. Germainiin Yachting Club du Rhônen laiturille. Omat yritykset saada manuaalinen keulavessa toimimaan, epäonnistuvat; iltapäivällä sähkömies toteaa, että takavessan sähköinen poistopumppu on rikki. Hän voisi sen vaihtaa 5 päivän päästä, mutta niin kauan emme halua odottaa täällä. Seuraavana aamuna ohut sumu peittää näkyvyyden, ennen kuin aurinko alkaa lämmittää kunnolla, ensimmäinen kesältä tuntuva päivä. Joki matelee kauniissa luonnonmaisemissa. 60 kilometrin matkalla Maconiin näemme vain 2 ammattialusta ja 1 vapaa-ajanveneen. Marina on korjauksen alla, ei ole sähköä eikä vettä, hyvät laituripaikat ovat ilmaisia. Olemme ainoa vierasvene. Löydämme sähkömiehen, Josephin, jonka kanssa sovimme pumpun vaihtamisesta seuraavassa satamassa. Valmistelemme venettä kanavia varten, eli flybridgeltä kaikki alas ja keulaan tulee korkeuden mittakeppi. Maconissa hyvin hoidetut puistot ja urheilupaikat pistävät silmiin.\n4 Seuraavassa satamassa, Pont-de-Vaux:ssa, löytyy septitankkien imupiste. Sinne on vain 18 km, mutta viimeiset 3,5 km joudutaan ajamaan matalaa kanavaa pitkin. Syvyys 1,20 m, veneemme syvyys 1,22 m. Varovasti pääsemme perille satamaan, mutta ei enää urheiluveneiden asemalle. Onneksi löytyy toinen, matkustajalaivalle tarkoitettu imuasema. Monipuoliset työkalumme auttavat letkun liittämisessä, satamamestarista ei ollut avuksi. On helluntai ja paljon ihmisiä liikkeellä. Alueen erikoisuus ovat Bressen kanat, maistuivat ne meillekin. Pyöräilemme maaseudulla, löydämme hyvät internet-yhteydet Hotel les Platanasilla, katselemme monipuolista viikkotoria uusi pumppu on asennettu ja voimme jatkaa Saônen viimeiselle etapille, Chalon-sur-Saônelle. Joki muuttuu aina vain luontoisemmaksi ja kauniimmaksi. Rauhallinen marina sijaitsee joen sivuhaarassa saaren takana. Tankkaamme ja kuulemme, että Canal du Centre on auki, mutta että sinne kerätään useampi vene suluttamiseen. Kaupunki tekee mukavan vaikutuksen, saarella löytyy paljon pieniä ravintoloita rue de Strasbourgilla. Kanavia pitkin Pariisiin Virallinen siltojen läpiajokorkeus on 3,50 m, oman veneen korkeus mielestämme 3,47 m, vettä kuulemma vähän. Reittikirjoista olimme hakeneet ne sillat, joiden todellinen korkeus on alempi, matalin 3,42 m. Olimme ottaneet lisäpainoa veneeseen, täyttäneet kaikki tankit ja poistaneet flybridgeltä kaiken, mitä oli järkevästi poistettavissa. Sinne jäi korkeammaksi kohdaksi puinen\n5 liimattu ja ruuvattu laitekonsoli, sen jälkeen vaihde- ja kaasuvivut. Ennen ensimmäistä miehitettyä - sulkua joudumme odottamaan toista venettä pariksi. Se oli sitten sveitsiläinen Baccus. Muut sulut Canal du Centrella ovat automaattisia sulkuja. Kun sulutetaan ylöspäin, pitää jonkun veneestä kiivetä tikkaita ylös, laittaa köydet pollarien ympärille, vetää sulutuksen käynnistysnarusta ja kiivetä taas alas veneeseen. Sulkuprosessi alkaa, vettä syöksyy vauhdilla sulkukammariin, painavan veneen pitäminen vaatii todella voimaa. Kammarin täytettyä avautuvat portit automaattisesti ja voidaan jatkaa matkaa. Sulut ovat monesti ketjussa, jotka pitää ajaa kerrallaan läpi. Meitä onnistaa jo aivan alussa sulun 32 jälkeen. Tuntuu siltä, että pääsemme hyvin sillan alitse, mutta toisessa päässä ottaa konsoli kuitenkin siltarakenteeseen kiinni ja hajoaa, laitteet pysyvät sentään ehjinä. Syynä on voinut olla, että silta roikkui vähän, että edessä olevasta sulusta oli tullut vettä, etten ollut aivan keskellä. Missään ei ollut mainintaa, että tämä silta olisi niitä matalampia. Ja kun herra Murphy on veneessä, hän ei lähde sieltä heti pois. Ajaessa ulos seuraavasta sulusta (nro 31) paapuurin takimmainen pallolepuuttaja jää kapean sulun portin rakenteeseen kiinni, köysi pitää, mutta kaiteemme ei. Kahden metrin pala pronssitukineen repeytyy kannesta irti ja putoaa sulkuun, josta Baccuksen miehistö sen onneksi pelastaa. Tämän jälkeen pysähdymme jokaisen kriittiseltä näyttävän sillan edessä. Kaasu- ja vaihdevivuilta on kuulat ruuvattu irti (1 cm). Välillä täytyy sammuttaa moottorit, jotta saa vivut työnnettyä eteenpäin (2-3 cm) ja vedämme itsemme käsin sillasta läpi. Illalla täytämme pilssin Santenayn pysähdyspaikan raikkaalla kaivovedellä ja saamme vesilinjan ainakin 7 cm alemmaksi. Vasta Seinellä tyhjennemme pilssin. Tämän ensimmäisen päivän ei kovin motivoivien tapahtumien jälkeen päätämme illalla ainakin muuttaa matkasuunnitelmamme. Meidän piti lähteä Pariisista itään Nancyyn ja sieltä Maasjokea pohjoiseen Namuriin. 180 sulkua ja matalia siltoja. Päädymme nyt lähtemään Pariisista jonkun verran länteen, sitten leveämpiä kanavia pitkin pohjoiseen Belgiaan ja Belgian etelärajaa seuraten Namuriin. Murphy lähti. Matka kanavia pitkin on hidasta ajamista hoidetun vihreän maiseman läpi. Välillä näkymät avautuvat maalaismaisemiin, välillä on vain puita ympärillä. Kurjet seisovat kuin odottaen rannoilla ja lentävät sitten jonkun matkan veneen edessä. Sopivin välein löytyy nautical halts ilmaisia pysähdyspaikkoja, joissa on kaivo ja roskis. Kylät ovat rauhallisia, ravintoloissa olemme yleensä ainoat vierasmaalaiset. Kylien laiturit ja varsinkin sulkujen ympäristö ovat erittäin hyvin ja kauniisti hoidetut, satamamaksut vaihtelevat\n6 nollan ja 10 euron välillä ohitamme Canal du Centren korkeimman kohdan. Tästä eteenpäin Pariisiin saakka sulutamme lyhyttä matkaa lukuun ottamatta enää vain alaspäin, mikä on näissä suluissa huomattavasti mukavampaa. Pysähdymme näissä paikossa: Ecuisses (vanha keramiikkatehdas ja kanavamuseo), Montceau-les-Mines (kaivoskaupunki), Genelard, Paray-le-Monial (vaikuttava Baselique du Sacre Coeur), Digoin (Canal du Centren päätepiste). Digoinissa ylitämme 240 m pitkällä kanavasillalla Loire joen. Toisessa päässä alkaa Canal latéral à Loire Täällä kaikki sulut on miehitetty ja sulkumestarit hoitavat ne käsin. Monesti he ovat opiskelijoita, jotka saavat tästä mukavan kesätyön. Sulkumestarit hoitavat yleensä useampia sulkuja ja ajavat niiden välillä autolla tai pyörällä. Vähitellen näkyy enemmän veneilijöitä. Kanavien rannoilla olevat polut, jossa ennen hevoset vetivät veneet, ovat nyt pitkälti pyöräilijöiden hallussa. Koska sulkumestarit pitävät lounastauon 12:00 ja 13:00 välillä, pyrimme suunnittelemaan reittien aikataulumme sen mukaan. Sää pysyy hyvin vaihtelevana, yleensä sataa. Ensimmäinen pysähdys on Diou:ssa, jossa sveitsiläisranskalainen pariskunta pitää ravintolaa La Traditionne, koko kylä tuntuu olevan siellä illalla. Sitten seuraavat kylälaiturit Les Vanneaux ja Fleury-sur-Loire, ennen kuin tulemme sivukanavan kautta Neversiin. Juhlimme illalla 101:nnen sulun ohittamista Friture Fraiche pienillä friteeratuilla jokikaloilla. Varaan viikoksi satamapaikan Pariisista. Neversia kuvaavat monet tornit ja kirkot, hieno paikka. Neversin jälkeen seuraa toinen kanavasilta, 334 m Allier-joen yli, yöpyminen Cours-les-Barres. La Chapelle-Montlinardin laiturilta on seuraavana päivänä lyhyt matka Charitésur-Loire kaupunkiin, joka tunnetaan Basilikastaan, antikvariaatti- ja kirjakaupoista. Sitten pääsemme jo 3,45 m sillan alta viinikaupungin Sancerren satamaan Saint-Thibaultiin. Laura-oppaan kanssa kierrämme viinitarhoja ja -kellareita. Aivan uskomatonta,\n7 miten paljon maisemassa on erilaisia vihreän sävyjä. Sateessa ajamme eteenpäin ydinvoimala Bellevillen ohi Lérén laiturille ennen kuin jatkamme Briariin. Matkalla 10 km erittäin kapea kanavaosuus, mutta kukaan ei tule vastaan. Ennen Briaria sitten 660 m pitkä kanavasilta Loiren ylitse. Jäämme pienen telakan laiturille, ja kävelemme keskustassa olevalle vanhalle satamalle. Sieltä ei olisi löytynytkään vapaata paikkaa. Nyt on taas lyhyt nousu edessämme. Kahdeksan sulkua ja 32 m ylös Canal Briarella, sen jälkeen Pariisiin saakka vain alaspäin. Kanava kiertelee mukavasti metsässä, päädymme Rogny-lesSept-Ecluse kylään, jossa on vanha seitsemän sulun porras tutustumme kylään ja sen ympäristöön ja juhlimme illalla juhannusta veneessä pizzalla, juustolla ja punaviinillä. Puistonomaisessa ympäristössä ja aurinkoisessa säässä jatkamme Montargiseen. 16 sulkua, osittain ketjussa, osa sensoriohjattuna. Kaksi kertaa joudutaan nostamaan sulun päässä oleva nostosilta, jotta pääsisimme ulos. Varsinainen satama on täynnä, sulkumestari neuvoo paikalle siltojen välissä. Ei ole sähköä eikä vettä, mutta ollaan yksin ja lähellä keskustaa. Kaupunkia kutsutaan Gâtinaisin Venetsiaksi koska täällä kohtaavat 3 jokea ja on paljon kanavia ja siltoja. Kaupungin jälkeen ajetaan Canal du Loingilla ensiksi laajan teollisuusalueen läpi, sen jälkeen ollaan taas luonnossa. Kanava on leveämpi kuin muut kanavat, molemmat reunat on tuettu kivi- tai metalliseinillä, joki Loing kulkee kanavan vieressä. Lounaamme saamme nauttia sulussa Retourné 4, jonne voimme ajaa klo 12:00 vielä sisään, mutta sitten joudumme odottamaan, että sulkumestari tulee klo 13:00 taas töihin.\n8 Château-Landonin laiturilta yritämme kylän keskustaan, eksymme mielestämme, mutta saamme sitten kuulla vastaan tulevilta englantilaisilta ja australialaisilta pyöräilijöiltä, että menemme oikeaan suuntaan, mutta matka on melko pitkä. Takaisin veneelle ja pyörät esille. Kylä on korkean mäen päällä, talot ryhmittyvät luostarin ja ison kirkon ympärille. Seuraavana päiväna ajamme vain sateessa, koemme reissun matalimman sulun 48 cm ja näemme helsinkiläisen pienen purjeveneen tulevan vastaan, nimi jäi epäselväksi. Nemoursissa löydämme paikan kahden suuren penichen välillä. Oppaassa mainittu kyläsatama on aivan liian matala. Viimeinen osuus Canal du Loingilla vie osittain itse jokea pitkin, sitten ollaan taas kanavalla. Kapeat läpiajot vaihtelevat pitkien suorien osuuksien kanssa. Seuraamme vastaan tulevan rahtilaivan St. Tropezin suluttamista. Alus mahtuu juuri ja juuri sulkukammariin, ei jää monta senttiä tilaa millään puolella, todellista tarkkuustyötä. Vihdoin pääsemme Moret-sur-Loingin mukavaan marinaan. Kaupungin keskusta kapeine kujineen, torneineen ja jokinäkymineen on aivan vieressä. Tapaamme australialaisia ja kanadalaisia veneilijöitä, mukava rupatella kaikkien kokemuksista siirrämme veneen toiminnot taas normaali tilaan. Pilssi tyhjennetään, antennit nostetaan, otetaan tuoretta vettä. Koko matkan haastaavin osuus Ranskan keskiosan kanavilla on takanapäin, enää ei tarvitse varoa matalia siltoja ja ahtaita sulkuja. Seinellä Pariisiin Päivä alkaa eilisen kuumuuden jälkeen kahden tunnin ukkosella. Pääsemme Seinelle ja koemme jonkinlaista vapautuksen tunnetta, täällä on tilaa! Sulut ovat niin isoja, että sinne voi kunnolla ajaa eikä vain varovasti liukua sisään. Rantojen talot ovat kuin piparkakkutalot tai suoraan satukirjasta. Yöpyminen Melunissa, yksin kaupungin laiturilla. Aamulla matkalla Draveiliin piparkakkuarkkitehtuuri muuttuu nykyaikaisiin loistotaloihin laajoine puutarhoineen. Täällä näyttää asuvan Pariisin kerma on enää lyhyt matka Pariisiin. Rannoille ilmestyy aina uusia asuinalueita ja teollisuuslaitoksia. Itse kaupungissa hävitetään Seinen rannoilla olevia vanhoja tehtaita ja korvataan ne moderneilla toimistorakennuksilla. On sunnuntai ja vain vähän liikennettä. Sulun kautta pääsemme Pariisin vierassatamaan, Port Arsenaliin ja saamme hyvän paikan. Satama sijaitsee Bastillen ja Seinen välillä, erinomainen sijainti. Vieressä on puistoalue, jossa istutaan piknikilla nurmikolla. Kun alue suljetaan illalla klo 23:00, nurmikolta ei löydy mitään roskia, kaikki on viety roska-astioihin! Satamasta löytyy myös toimiva septitankkien imujärjestelmä. Jäämme viikoksi Pariisiin, kävelemme kaupungin eri osissa, teemme kanavaristeilyn, joka vie Canal St. Martinin tunneleiden kautta, varaamme Hollannista talvipaikan.\n9 Pariisista Belgiaan 8.7. matkaa jatkuu Seinellä läpi komean Pariisin. Seuraamme sataman sulun jälkeen ranskalaista purjevenettä punaisten valojen läpi - ja kohta on poliisivene vieressämme. Kun he vihdoin löytävät omasta joukostaan jonkun, joka osaa englantia, on paljon tarkastamista ja tutkimista, ennen kuin voimme jatkaa matkaa ilman sakkoa. Sulut ovat isoja, aina useampia kammareita, ja ne toimivat käytännössä tauotta. Tuuli voimistuu, joki alkaa kasvattaa lyhyttä ja jyrkkää aallokkoa. Pysähdys modernin asuinalueen laiturilla Rueil-sur-Seinellä. Seuraavana päivänä ohitamme Conflans-St.Honorinen, jossa kymmeniä rahtialuksia on laiturissa. Käännymme pohjoiseen Oise-joelle ja yövymme Cergyn marinan vastaanottolaiturilla. Vieressä on laaja vapaa-ajan keskus ja futuristiselta vaikuttava rakennelma, joka johtaa 3 km mäkeä ylös uuden asuinalueen pylväiden ympäröimälle keskustorille. Oisella metsät ja maatalousmaisemat vaihtelevat tiheään. Liikennettä on enemmän kuin Seinellä. Creilin kautta ajamme Compiegneen, jossa käytämme harvoja tankkausmahdollisuuksia hyväksi. Sateet jatkuvat kun tulemme Canal du Nordille. Sulut ovat kapeampia ja pitkiä, vilkas ammattiliikenne, joten vapaa-ajanveneilijöitä kerätään ryhmään suluttamista varten. Kanava muistuttaa Saksan Elbe-Seiten-Kanalia, joka betoniränninä halkoo myös peltojen ja niittyjen avoimet maisemat. Kohtaamme ensimmäisen tunnelin, melko ahtaan 1058 m\n10 pitkän Souterrain de Panneterien. Pysähdyspaikka Languevoisinilta lähdemme 1,5 km kylään etsimään ruokapaikka, mutta kuten monessa kylässä Ranskassa sieltä ei löydy enää minkäänlaisia palveluja. Ranskan kansallispäivää katsomaan siirrymme Peronnen marinaan. Kaatosateessa voimme kiinnittyä toiseen veneeseen. Se taisi olla siellä jo pitkään, uimatasolle vesilinnut olivat rakentaneet pesän. Keulapotkurin ohjaus flybridgellä ei oikein tykkää kosteudesta, se saa oikosulun ja alkaa toimia pyytämättä ja odottamatta. Onneksi se ei ole kovin vahva ja sammuttamalla sen kokonaan sen oma-aloitteisuus päättyy. Peronne vaikuttaa punatiilirakennuksineen melko pohjoiseurooppalaiselta kaupungilta. Mitään erikoista kansallispäivänä ei tapahdu, myöhäisen ilotulituksen jätämme väliin. Seuraavana päivänä sataa matkalla niin kovasti, että pidämme tauon ja sen jälkeen ajamme rahtilaiva Cecinkelin perässä eteenpäin tunneliin Souterrain de Ruyaulcort. Tämä on 4354 m pitkä, kunnollisen leveä, korkea ja hyvin valaistu. Yövymme sulun edessä avarassa maisemassa. Pyöräilemme Marquionin kylään ja ilmoittaudumme siellä ainoan ravitsemusliikkeen, kebab-kioskin, asiakkaaksi Canal du Nordilla Arleux:lle saakka, sitten lyhyt matka Canal de la Sensée:llä ja vihdoin Escaut-joelle. Kanavat ovat taas leveämpiä, rannoilla paljon teollisuutta. Yön vietämme Valenciennesin vanhalla teollisuuslaiturilla. Kaupunki on siisti ja hyvin hoidettu, ratikka-kiskot kulkevat\n11 nurminauhalla läpi kaupungin, koirankakka-astioihin kuuluvat myös keräilypussit. Viimeiseksi pysähdykseksi olimme suunnitelleet Mortagne du Nord. Kyläsatama sijaitsee joen mutkan vieressä ja kääntyvät rahtialukset työntävät mudan satamaan, sinne ei ole mitään asiaa. Moottorivoimin pääsemme takaisin ajoväylälle ja jatkamme suoraan Belgian ensimmäiseen marinaan, Port d Antoing. Ranskassa olimme ajaneet 1410 km, 164 moottorituntia, 215 sulkua, 41 pysähdyspaikkaa, siltoja ei jaksettu laskea. Belgia/Wallonia Marina sijaitsee vanhaan hiekanottopaikkaan rakennetulla järvellä, täällä on tilaa. Klubirakennuksesta saa ruokaa. Viereiseltä sululta haen pakollisen Permit de Circulation. Asennamme tuulilasit ja ajotietokoneen näytön takaisin flybridgelle Pyörällä ajettu 10 km päässä olevaan Tournaihin ja ostettu internetmokkula Belgiaa varten. Ajamme nyt Canal Nimy-Platon-Peronnes itään. Suuret sulut toimivat kuin unessa. On uivia pollareita, vesi liikkuu niin tasaisesti, ettei sitä melkein huomaa, varsinaista luksusta. Myös seuraava marina Mons sijaitsee järvellä. Kuten jo Tourain on myös Mons tutustumisen arvoinen: kirkkoja, suuri Grand Place ja hieno raatihuone pääsemme Canal du Centrella maailman suurimpaan venehissiin, Strépy-Thieu, nosto 73,15 m. Veneet ajavat suureen ammeeseen, jota sitten nostetaan. Maisemat liukuvat alta pois kuin lentokoneesta katsottuna. Tämä uusi laitos korvaa 4 vanhaa hissiä. Ylhäällä matka jatkuu kanaalisiltaa pitkin, josta näkyvät pienet kylät vasemmalla ja oikealla. Yöpyminen Canal Bruxelles Charleroi:n sivuhaarassa Seneffen venekerhon satamassa, joka täyttyy iltaa myöten. Illalla mietimme, mitä Belgiassa tähän saakka on erilaista kuin Ranskassa: leipäkulttuuri on huonompi, yleensä saa vain valmiiksi viipaloitua vaaleaa ja pehmeää leipää; ravintoloissa ei tule automaattisesti vettä pöydälle vaan sitä pitää erikseen tilata; ruokalistat eivät perustu erilaisiin menuihin vaan\n12 yksittäisannoksiin, jotka ovat jättimäisiä; erittäin hyvät sulut ja hienot marinat; vähemmän patriotismia kuten liputusta ja kukka-asetelmia maan väreissä. Kanava kiemurtelee seuraavana päivänä niittyrinteiden välissä. Suluissa tutustumme taas kerran uuteen porttitekniikkaan. Portit roikkuvat ja ne siirtyvät kokonaan sivulle. Kolmannella sululla tarkastetaan papereitamme ja huomautetaan, että lupamme koski vain kanavaa Nimy-Platon-Peronnes. Saamme uuden luvan, joka kattaa koko Wallonian, Flanderin puolella pitää taas hakea oma lupa. Byrokratia muistuttaa Kreikan toivotonta paperisotaa. Ennen Charleroita maisemat muuttuvat rajusti. Niittyjen tilalle tulee vanhoja, osittain lopetettuja raskaan teollisuuden laitoksia. Kanava kulkee keskellä teräsvalssaamoa. Näitä näkymiä pitkin ajamme 2 km Sambre-joella Marchiennen pysähdyspaikalle saakka. Myöhemmin englantilainen jokilaiva Cedar tulee naapuriksemme. Olimme heidät jo nähneet Monsissa ja Senefessä, hekin ovat menossa Namuriin. Vahvasti muuttuva elinkeinotausta näkyy myös kaupunkikuvassa, toisaalta hyvin voivia asuinalueita, toisaalta ränsistyneitä kaupunginosia. Aurinkoisessa säässä matka sujuu seuraavana päivänä. Teollisuusalueet vaihtuvat taas luonnoksi. On sunnuntai ja vain vapaa-ajanveneitä liikkeellä. Eräällä sululla tapaamme avioparin, keskustelussa käy ilmi, että vaimon isä oli toiminut Liegessä Suomen konsulina. Tulemme Namuriin, jossa marina on täynnä, kiinnitymme vastapäiselle jokimuurille. Kun lataamme aamulla akkuja generaattorilla huomaamme, että latauslaite ei toimi oikein. Nyt marinassa on tilaa, siirrymme sinne ja kokeilemme samaa maasähköllä, ei muutosta. Laite on myöhemmin vaihdettu takuuna. Kävelemme kaupungin yläpuolella olevalle suurelle linnakkeelle, josta on hienot näkymät Maas joen laaksoon.\n13 Namurista ajamme Maas jokea pohjoiseen. Suurten sulkujen (120 x 25 m) edessä joudumme jonkin verran odottamaan. Alussa rannoilta nousevat jyrkät kalkkikalliot ja metsärinteitä. Jäämme ennen Huyn kaupunkia Statten suojaiseen marinaan. Aamulla pyöräilemme kaupunkiin. Köysirata linnakkeelle ei toimi, joten sinne ei tarvitse mennä. Tuomiokirkossa näkyy hienoja lasimaalauksia. Palatessamme pyörille huomaan, että takarengas on tyhjä, kotimatkasta tulee vähän hankalaa. Vaihdan moottoriöljyt, nyt ei enää tarvitse sitä miettiä. Iltaa vietämme flybridgellä hollantilaisaustralialaisten Jennyn ja Michelin kanssa, aika kuluu nopeasti. Matka Liegeen on puhdas teollisuusreitti. Toisen sulun toista kammaria korjataan, mielenkiintoista nähdä suuret rakennelmat kuivana. Puolen päivän maissa olemme Liegessä, jossa meille marinassa oli varattu paikka. Marina on hyvin suojattu, 15 minuutin matka kaupungin keskustaan, mutta vain 1 vessa ja 1 suihku. Kaupungissa suurimmalta osalta melko uusia rakennuksia, näkemisen arvoinen on rautatieasema, espanjalaisen arkkitehdin hyvin kevyt ja ilmava taideteos. Netistä löytyy myös erikoispyöräliike, josta saan uuden sisärenkaan pyörälle. Kun illalla telkkarissa pyörii Lontoon olympialaisten avajaiset, meillä pyörii samanaikaisesti 2 tunnin raju ukkosilma. Ukkonen on viilentänyt ilman kun aamulla jatkamme Belgian pisimmän viikkotorin ohitse Maastrichtin suuntaan. Albert kanavalla suuri sulku vie meidät 14 m alaspäin ja kohta olemme Hollannin Maastrichissa. Kahden sillan välissä joessa on muuri, minne voi kiinnittyä, lyhyt matka mukavan kaupungin kummallekin puolelle. Belgia/Flandern Muutama kilometri Hollantia, sululla ei puhuta muita kieliä, ja sitten olemme taas Belgiassa Zuid-Willemsvaart kanavalla. Pitkät metsäiset suorat, ei paljon rantautumismahdollisuuksia, mutta sitten löytyy tilaa Breessä. Vieressä kiva ravintola Tolhuys. Sää on edelleen viilentynyt kun jatkamme länteen. Pyökit, tammet ja männyt reunastavat kanavaa, välillä näkyy maissipeltoja. Useampi vapaa-ajanvene tulee vastaan. Sulkujen hoitajat eivät vastaa VHF-kutsuun mutta ovat paikalla kun saavutaan sululle. Valot pysyvät koko ajan punaisella, meidät vinkataan sisään. Viimeiset 3 sulkua on rakennettu vuonna 1844, ovat siis edelleen käytössä ja osa Belgian teollisuushistoriaa. Paljon pyöräilijäryhmiä liikkeellä, rannoilta löytyy sopivin väliajoin pikku Gasthauseja. Yövymme Port Aventurassa, taas kerran suuri järvi hiekanottopaikalla. Täältä ei löydy autolämmityskoteloita kuten Suomessa mutta sen sijaan voidaan ladata sähköpyörien akut. Edessämme on suuri kolmen kanavan risteys. Me jatkamme Bocholt-Herentals-kanavalla. Puusto taas kerran\n14 muuttuu, täältä löytyy enimmäkseen punatammeja, täytyy syksyllä näyttää todella komealta. Yöpaikan tarjoaa Jachtclub Herentals. Kanavan viimeisellä sululla ostan seuraavana aamuna vignetten Flanderin vesialueita varten (25 ). Sitten tulemme 2.8.taas Albert-Kanavalle, jossa on kova ammattilaisliikenne. Ennen Antwerpenia joudumme odottamaan sulkuun pääsyä 30 minuuttia, sieltä on vielä 10 km matkaa Antwerpenin suureen satamaan. Siberiabrugin nostosillasta pääsemme suoraan läpi, Londenbrugin sillan avaamista joudumme odottamaan. Ennen avaamista Willemdokin marinasta tulee vene, ottaa kaikkien sisään pyrkijöiden tiedot ja osoittaa sen jälkeen marinassa jokaiselle suoraan oman paikkansa, hienosti organisoitu. Marinan vieressä on uusi mielenkiintoinen museo MAS (Museum am Strom), jonka kattoterassilta on hyvä näkymä satama-alueelle. Sieltä löytyy mm. maailman tämän hetken suurin sulku Berendrechssluit 500 x 68 m, nosto 48 m. Samankokoinen sulku, jonka nosto olisi 70 m, on suunniteltu joen toiselle puolelle. Antwerpen on hieno ja mielenkiintoinen paikka. Olemme menossa Schelde-jokea (Escaut) Gentiin, joki on kokonaan vuorovesialuetta, vaihteluväli täällä on 5 m. Kun istumme terasseilla joen rannalla, meidän on vaikea nähdä, minne tänne vielä mahtuisi 5 m vettä lisää. Lähdemme 5.8. aamulla klo 10:00 ja pääsemme Royers-sulun kautta joelle. On laskuvesi ja meillä on 4-5 km/h vastavirtaa. Ajoväylä on vain heikosti merkattu, mutkissa pitää katsoa tarkkaan, että vettä riittää kölin alle. Basroden kylässä kiinnitymme kunnolliseen uivaan ponttoniin ja löydämme itsemme seuraavana aamuna 5 m korkeammalta. Kolme tuntia voimme vielä hyödyntää sisään virtavaa nousuvettä. Ainoa sulku vie meidät Gentin Ringvartille, joka johtaa laivaliikenteen kaupungin ympäri. Lei joella ajamme aivan kaupungin keskustaan, jossa meillä on paikka oikeuspalatsia vastapäätä Kettelvaartin pienellä kanavalla, kävelymatkaa keskustaan alle 15 minuuttia. Erona Antwerpeniin Gentissä ei ole vain yksi Grand Place vaan useampia toreja. Sillä tavalla elämä jakaantuu koko keskustaan ja sitä vilkastuttavat myös opiskelijaa. Vaihdan seuraavana aamupäivällä styyrpuurin jäähdytysveden pumpun,\n15 se oli alkanut vuotaa. Illalla syömme marinan vieressä olevassa hummeriravintolassa Le Hommard rouge, erinomainen kokemus. Jätämme Rumbalotten Gentiin ja lennämme 8.8. Suomeen Kirsi-tyttären häihin tulemme takaisin. Koska meidän lempiravintola on maanantaisin suljettu, jäämme vielä päiväksi, katselemme lisää kaupunkia ja nautimme Belgian läksiäisillallisen taas Hommard rougessa. Hollanti Lei joen ja Ringvaartin kautta ajamme Gent-Terneuzen kanavalle, jossa on vilkas liikenne. Kuten veitsellä leikaten loppuvat teollisuuslaitokset Belgian ja Hollannin rajalla. Hollannin puolta hallitsevat niityt ja vesialueet. Löydämme paikan Terneuzenin sisäsatamassa. Pääsemme aamulla suoraan itäiseen sulkuun. Toisella puolella odottaa Schelden leveä suistoalue kuin meri. Tuntuu tosi hienolta. On alkava nousuvesi ja joka puolella näkyy vielä matalat hiekkasärkät ja mutapenkit. Vlissingissa sulkuun tungetaan 7 venettä, sitten joudumme opiskelemaan uutta taitoa, Hollannin avattavat sillat. Kaikki veneet jatkavat matkaa eskaaderina, aina löytyy niitä todella kiireellisiä, joiden pitää ehdottomasti vielä ohittaa ennen siltaa. Jäämme pariksi päiväksi Middelburgiin Jachthaven Arneen ja katselemme kaupunkia ja sen lähiympäristöä jatkamme matkaa. Ensimmäinen sulku, Veere, on taas kerran mielenkiintoinen ratkaisu. Kammari on leveämpi kuin portti, joten sinne mahtuu 4 venettä vierekkäin eikä vain 2. Ulos ajaessa pitää sitten vähän ohjailla. Veerse Meer kiiltää auringon paisteessa ja on täynnä purjeveneitä, sellaista emme vielä koskaan nähneet. Huomaa, että täällä elää\n16 paljon ihmisiä pienellä alueella ja kaikki tuntuvat harrastavan veneilyä. Infrastruktuuri on hienosti järjestetty. Yhteys itäiselle Scheldelle menee Zandkreeks-sulun kautta, 150 x 20 m, vapaa-ajan veneille oma kammari. Sinne mahtuu noin 50 venettä kerrallaan! Päivän määränpää on Yerseke, osteri- ja simpukkakasvatuksen keskus. Sopivasti siellä on vuosittaiset simpukkajuhlat. Tai ehkä ei niin sopivasti, sillä satama on täpötäynnä, rannoilla ei ole tilaa liikkua, sen lisäksi on painostavan kuumaa. Meidät laitetaan pakettiin purjeveneen viereen ja hetken päästä meidän sivulla on vielä 2 venettä. Täällä uin ensimmäisen kerran tänä kesänä, kanavilla ei oikein haluttu mennä siihen nesteeseen, jossa pitäisi olla myös vettä. Seuraava päivä on ensimmäinen kerta Eteläranskan jälkeen, ettei ollut sulkua tai avattavaa siltaa. Päädymme Sint Annalandin marinaan. Täältä jatketaan kahden suuren sulun kautta Volkerakin alueelle ja Willemstadiin. Ajamme suoraan kaupunkisatamaan ja pääsemme moottoriveneen kylkeen, illalla me saamme vielä ranskalaisen purjeveneen viereemme. Tämä kaikki käy melkein automaattisesti ilman minkäänlaisia keskusteluja, käykö vai ei. Olemme aivan kaupungin entisen linnakkeen keskustassa, ravintolat ja kaupat vieressä. Aamulla pientä sadetta ja kylkinaapurimme tarvitsevat vähän aikaa lähteä. Lyhyen matkan jälkeen tuntuu siltä, että pakoputken äänet kuulostaisivat oudolta. Matkalla konehuoneeseen huomaan, että paapuurin kone savuaa ja jäähdytysveden lämpötila on koholla. Pumppu näyttää normaalilta, joten luultavasti vedenottoaukko on tukossa. Eilen olin jo poistanut meriheinää suodattimesta. Ajamme yhdellä moottorilla Dordrechtiin saakka, Nieuwe Havenin marinaan. Vähitellen saan aina enemmän heinää suodattimen läpi ulos letkusta. Lyhyet moottorin käynnistämiset auttavat syntyvän imun kautta ja vihdoin putki on kokonaan auki, kaikki kunnossa. Dordrecht on hieno paikka, kävelemme vanhoja kujia ja satamalaitureita, käymme museoissa ja istumme joen rannalla kahvilla (vai olikohan se jotain vahvempaa?).\n17 Dordrechtista ajamme ensiksi Rotterdamin suuntaan ja sitten Hollandse Ijsselia pitkin Goudaan. Matkan varrella näkyy paljon uusia asuinalueita kanavien rannoilla, jokaisella talolla on oma laituri. Goudassa marina on 1,5 km keskustasta, joten seuraavina (sateisina) päivinä tulee sopivasti liikuntaa. Katselemme taas vanhoja jokilaivoja, sulkuja, kirkkoja ja museoita ja löydämme tietenkin myös hyvän ravintolan, De Mallemolen paistaa vaihteeksi aurinko. Waddinxveen sillalla on korjaustyöt menossa. Joudumme odottamaan kolme tuntia, ennen kuin se avataan. Sinä aikana kertyy kummallekin puolelle pitkä jono laivoja ja veneitä. Olemme menossa Leideniin, mutta viimeisellä sululla ennen kaupunkia saamme kuulla, että reitti on suljettu rakennustöiden takia. Ei auta muu kuin kääntyä takaisin. Alphenin ulkopuolella löytyy kiinnityspaikka. Sieltä ajamme pyörillä Alphenin keskustaan ostoksille. Aamulla laskemme biminin alas, sillä näin voimme alittaa muutaman sillan ilman odotusaikoja. Olimme juuri lähteneet, kun rannalla näkyy samanlainen Grand Banks kuin Rumbalotte, omistaja huutaa meille, että tuntee meidät kotisivujemme kautta ja toivottaa hyvää matkaa! Tälläkin reitillä rannat ovat pitkälti rakennettuja uusilla asuinalueilla, joka puolella näkyy pieniä satamia. Hollantilaisen tuulimyllyn edessä kanavalla vene, jossa on pizza-uuni. Braassemermeer, Ringvaart van de Haarlemmer Meerpolder ja vihdoin Spaarne-joki vievät meidät Haarlemin keskustaan. Joka puolella asuntoveneitä, ei aina kovin kauniita. Satamamaksu sähköineen on 8, italialaiset olisivat veloittaneet ainakin 80. Käymme illalla urkukonsertissa ja näemme ensimmäisen kerran polkupyörien parkkihallin. Neljän nostosillan ja yhden maksullisen sulun (emme kyllä ymmärrä miksi) jälkeen tulemme Amsterdamiin vievälle Noordzeekanaalille. Vasta keskustan lähellä liikenne\n18 vilkastuu. Suojainen vierassatama Sixhaven löytyy rautatieasemaa vastapäätä. Lautta lähtee toiselle puolelle kuuden minuutin tahdissa. Jäämme sateisella säällä pariksi päiväksi. Oraniensulun läpi matka jatkuu Marker merelle, mistä löytyy Marker saari ja saarelta Marker niminen kylä. Tullessamme satamaan tuntuu siltä, että olisimme täällä jo olleet aikaisemmin. Menee vähän aikaa ennen kuin selviää, että olimme täällä tammikuussa hollantilaisten ystävien kanssa matkalla lentokentältä Amelandin saarelle. Pyörällä kierretty koko saari, toisella puolella meri satoine purjeveneineen, toisella puolella niityt lehmineen. Vilkkaan viikonlopun jälkeen on meri maanantaina tyhjä. Matkalla Lelystadiin olemme yksin. Sulun kautta siirrymme Marker mereltä Ijsselmeren puolelle kohteena Flevo Marina, missä voimme myös tankata. Viimeinen ilta merellä ennen talvitelakkaa on viimeinen ajopäivämme, aurinkoinen sää, syksyä ilmassa. Ijsselmerellä näkyy vain ammattialuksia. Vasta suuren sillan jälkeen tulee Ketelmerellä myös vapaa-ajanveneitä vastaan. Puolen päivän jälkeen saavumme Elburgiin, kierrämme ensiksi kaupungin satamaa ennen kuin ajamme talvipaikkaamme, Jachtcenter Elburgiin. Pieni satama on täynnä, kiinnitymme nosturin eteen ja sieltä meidät nostetaan 5.9.kuivalle maalle. Seuraa tavanomaiset siivous- ja huoltotyöt, töiden organisointia jne. Seuraavana viikon loppuna vierailemme hollantilaisten internet-tuttavien luona ja teemme heidän veneellään vielä puolen päivän pikku risteilyn, kuten sadat muut hollantilaiset lennämme kotiin ja sesonki on päättynyt.\n19 Matka on ollut erittäin mielenkiintoinen. Olemme nähneet paljon enemmän erilaisia maisemia ja kaupunkeja kuin jos olisimme ajaneet Atlantin rannikkoa pitkin. Yllätys oli pitkä sadekausi, joka pakotti lähtemään myös sateessa liikkeelle, mitä emme tehneet vuosiin. Mutta huono sää tulee tietenkin lännestä, joten merellä olisi ollut vielä epämukavampaa. Achilleksen kantapäämme olivat matalat sillat Ranskan keskiosassa ja siltä osin epävarmat ja epätäydelliset viralliset tiedot. Jos veneen korkeus ei ylitä 3,30 metriä ei ajamallamme reitillä ole mitään vaikeuksia. Ja lopuksi tilastotiedot: 1262 nm/2338 km, 252 moottorituntia, 68 satamaa, 261 sulkua, siltojen määrä laskematta. Ensi vuodeksi olemme suunnitelleet kotimatkaa Suomeen. Jos sää on suotuisa, reitti kulkee Saksan Wattenmerin kautta Kielin kanavalle, Tanskan Jytlannin rannikkoa pohjoiseen, Skagerrakin yli Etelänorjaan, Osloon, Göteborgiin, Götä Kanalia Ruotsin läpi ja Ahvenanmaan kautta Espooseen. Katsotaan sitten, miten se onnistuu.\nKansikuva Åselholmin museomylly Iniössä. Rakennuksessa on sekä saha että mylly. Kuva; Trygve Österman\nMarineri, 1/2013 1 Marinerit ry Perustamisvuosi: 1989 Yhdistysrekisterinumero: 153.691 DSC-ryhmäkutsunumero: 0 230 99720 Pankkiyhteydet: Ålandsbanken Tapiola 6601003859485 Jäsenmäärä 38 Venemäärä 20 Marineri\nVinyyliponttiseinän käyttömahdollisuudet. Vesistöjen rantojen ylläpitämiseksi. Käyttäessä ponttiseinää on rantojen huoltaminen helpompaa. Näin rannalle ei keräänny veden kuljettamaa roskaa. Sinne ei jää\nPELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet\nPELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet TUULEN JA ILMAVIRTAUKSEN VAIKUTUS ETSINTÄTAKTIIKOIHIN Tyynellä ilmalla hajupartikkelit jäävät leijumaan pilveksi uhrin ympärille. Mitä kauemmin uhri on paikoillaan\nLaskukunto. Voidaanko vene laskea veteen?\nLaskukunto Voidaanko vene laskea veteen? Varmista, että Vene on tiivis Kaikki on asennettu Kaikki on tehty VARMISTA, ETTÄ VENE ON VESILLELASKUKUNNOSSA Onko kaikki työt tehty? Veneen hoitoon ja korjaukseen\nEnnen lypsyä maitohuone ja lypsyasema laitetaan lypsyvalmiuteen, ilta lypsyllä ennen lypsyä ja iltatarkastuksella(ei kaikkea) aamua varten.\nLypsy Lypsyn valmistelut Ennen lypsyä maitohuone ja lypsyasema laitetaan lypsyvalmiuteen, ilta lypsyllä ennen lypsyä ja iltatarkastuksella(ei kaikkea) aamua varten. Maitohuone: Laitetaan uusi siiviläsukka.\nHaukkavaara Haukkavaaran kiitoskallio Löysin kallion Jaanan kans ollessani ties kuinka monetta kertaa etsimässä uusia kiipeilypaikkoja. Ajattelimme heti, että teemme tästä erityiskiitoksen häihin tuleville


Hitukiihdytinskaba | Merkintöjä\n26 syyskuun, 2010 · by saarikowski\t· in fysiikka, picked up for you, tiede.\t·\nCERN:issä ollaan sorvattu ja viilattu viime viikkoina ja tänä viikonloppuna ollaan saatu työn ensi hedelmät. LHC-kiihdyttimessä luminositeetti eli hiukkastörmäystiheys ollaan saatu 3.5-kertaiseksi elokuuhun verrattuna. Tämä saavutettiin lisäämällä biimiin hiukkaskimppuja ja törmäyttämällä näitä ”junissa” peräkkäin. Kimppujen lukumäärä on nyt 103/biimi ja maksimi luminositeeti 35 käänteistä mikrobarnia/sekunti *). Luminositeetti on vieläkin aika alhainen verrattuna siihen mihin LHC on suunniteltu (2808 kimppua/biimi), mutta jo nyt hitufyysikkopiireissä hälistään. LHC on nimittäin ohittanut pahimman kilpailijansa Chicagon lähellä sijaisevan Fermilabin Tevatronin eksoottisten hiukkasten tuotantotehtaana.\nTästä uunituoreesta uutisesta enemmän esim. täällä . Vaikka Tevatron tuottaa vieläkin huomattavasti enemmän hitutörmäyksiä sekunnissa LHC tekee sen 3.5-kertaa suuremmalla energialla. Tämä enemmän kuin kompensoi pienemmän törmäystiheyden, koska eksoottisten hitujen kuten top-kvarkin ja Higgsin bosonin tuotantovaikutusalat ovat huomattavasti suuremmat LHC:n korkeassa törmäysenergiassa. Kaikkea ei tietenkään kannata uskoa, ennen kuin on itse laskenut (se teoreettisen fyysikon vastine ”en usko ennen kuin näen”). Mutta voitte vakuuttua tästä ilman kynää, paperia ja hiukkasfysiikan standardimallin tietämystä käyttämällä vaikka on-line Higgs cross section kalkulaattoria (by Massimiliano Grazzini). Se on aivan super! Pukkaa ulos vaikutusalan noin 30 sekunnissa. Sen käyttö tosin vaatii jonkun akateemisen arvauksen Higgsin bosonin massalle (esim 120 GeV), koska kukaanhan ei tiedä mikä se on – siis siinä tapauksessa, että hitu ylipäätänsä on edes olemassa.\nSokerina pohjalla on tietenkin se, että LHC:n luminositeettia on helppo jatkossa lisätä kun taas Tevatron ei ole viime vuosina pystynyt kovasti törmäysten määrää lisäämään. Disclaimerina se, että Tevatronin jengillä on varmaan muttansa sanottavana asiaan, heillähän on kymmenen vuoden aikana kerättynä valtava määrä dataa.\n*) Tää ”käänteinen mikrobarn/s” on aika pervo yksikkö, mutta tuo vaikutusalan yksikkö barn tarkoittaa latoa. Nimi tulee sodan ajoilta, kun USA:ssa kehiteltiin ydinpommia. Kokeissa uraania pommitettiin neutroneilla ja fyysikot yllättyivät siitä kuinka herkästi neutronit törmäsivät uraaniytimiin. He sanoivat, että uraaniatomin ydin on pinta-alaltaan niin iso, että neutronit osuvat siihen yhtä helposti kuin haulikolla osuisi ladonoveen. Uraaniytimen pinta-alasta (tai oikeammin reaktion vaikutusalasta) alettiin näin käyttämään slangissa mittaa yksi barn. Aika kieroahan tämä tietenkin on, koska oikeastihan uraaniytimen pinta-ala, eli tämä barn, on vain 100 neliöfemtometriä (femtometri taas on yksi miljardisosa yhdestä miljoonasosametristä), mikä on aika kaukana ladonoven koosta. Slangi jäi kuitenkin käyttöön ja barnia alettiin käyttämään myös rauhanomaisemmissa sovelluksissa. Valitettavasti uraaniytimen ladonovea muistuttava koko mahdollistaa sen, että ydinpommi oli mahdollista rakentaa.\nAvainsanat: higgsin bosoni, hiukkanen, hiukkaskiihdytin\nHollannin uusi hallitusohjelma →


Idea: Päiväkodin kimppafillari – perheiden yhteinen laatikkopyörä | Tavarafillari.fi\nLaatikkopyörä on kallis hankinta, mutta entä jos kuluja voisi vähän jakaa? Entä jos päiväkodilla olisi kimppapyörä, jota vanhemmat voisivat vuokrata?\nTavarafillari.fissä on pari kertaa ideoitu laatikkopyörien yhteiskäyttöä. Helsingin Roihuvuoressa on kylän yhteinen laatikkopyörä ja Jyväskylässä ollaan hankkimassa yhteispyörä taloyhtiöille.\nOngelmana on, että kylän tai taloyhtiön kimppapyörälle on helposti päällekkäistä käyttöä. Kaksi perhettä ei voi samana päivänä viedä pyörällä lasta päiväkotiin.\nParhaiten kimppa toimii, kun toinen tarvitsee sitä päivällä, toinen illalla. Lastenkuljetuspyörässä tällainen kimppa syntyy, kun samaa pyörää käyttää päivisin päiväkoti ja aamuisin, iltaisin ja viikonloppuisin perhe.\nPäiväkodin kimppapyörä olisi mainio tapa tehdä lastenkuljetuspyörää tutuksi perheille laajemminkin. Perheet voisivat kokeilla pyörää pikkurahalla muutaman viikon ajan, ja kaikki lapset pääsisivät laatikkopyöräkyytien makuun päiväkodin retkillä.\nPäiväkotipyörät olisivat mainiota liikennekasvatusta lapsille ja vähän aikuisillekin. Eivätkä ne välttämättä maksaisi päiväkodeille mitään.\nTurvallisempia retkiä ja liikennekasvatusta\nPerheet tarvitsevat lastenkuljetuspyörää matkalla päiväkotiin ja takaisin. Mutta mitä hyötyä siitä olisi päiväkodille?\nPienten lasten liikkuminen on laatikkopyörän kyydissä turvallisempaa kuin liikenteen joukossa parijonossa kävely. Laatikon kyydissä lapset ovat hallittavissa silmän alla, laatikon reunojen sisällä ja vieläpä turvavöissä.\nPyörällä retkiä voi tehdä kauemmas kuin kävellen. Päiväohjelmaan aukeaa aivan uusi mahdollisuus retkeilyyn, kun muutaman sadan metrin sijaan voidaan lähteä jopa 2-5 kilometrin päähän. Viiden kilometrin retkillä tosin sähköapu on jo varsin tarpeen.\nAlle kolmivuotiaita saa päiväkotiryhmässä olla korkeintaan neljä yhtä aikuista kohden. Yhdellä kolmipyöräisellä laatikkopyörällä voi kuljettaa neljää lasta. Pienten lasten ryhmä (12-16 lasta) pystyisi liikkumaan laatikkopyörillä, kun niitä olisi päiväkodin käytössä 3-4 kappaletta.\nLasten kuljettaminen pyörällä on myös liikennekasvatusta. Pyörästä tulee päiväkodin kautta luonnollinen tapa liikkua myös niille, joiden omat vanhemmat eivät juuri pyörää arkiliikenteessä käytä. Laatikossa matkustaville lapsille pystyy liikkumisen lomassa opettamaan myös pyöräilyn liikennesääntöjä, sillä he ovat koko ajan puhe-etäisyydellä.\nPäiväkodin liikenneturvallisuuden kannalta lasten autokuljetusten vaihtuminen laatikkopyöräkuljetuksiksi olisi hyvä asia. Suurin yksittäinen turvallisuusriski päiväkodin nurkilla kun ovat autoilla lapsiaan päiväkotiin tuovat vanhemmat.\nVähemmän raskasta liikennetta päiväkodin edustalla tarkoittaa vähemmän vaaratilanteita.\nJa toki pyörästä voi olla hyötyä päiväkodin keittäjälle, jos maito sattuu loppumaan kesken päivän.\nPerheille yhteispyörä päiväkodin kanssa olisi täydellisyyteen asti hiottua arkilogistiikkaa. Laatikkopyörä on supernäppärä tapa kuljettaa lapsia, mutta kun kyyti on tyhjä, iso pyörä on painolasti.\nMahdollisuus jättää pyörä turvallisesti lasten päiväkodin pihaan olisi siis bonusta. Lapset laatikossa tarhaan ja laatikko pihaan säilöön päiväksi! Samalla yhteispyörän noudot ja palautukset hoituisivat näppärästi arjen lomassa.\nFiksuimmassa tapauksessa päiväkodilla olisi turvallinen pyöräparkki, jossa saattaisi säilyttää omaa kevyempää työmatkapyöräänsä illan ja viikonlopun yli. Kevyellä pyörällä voisi jatkaa loppumatkan töihin – tai sitten vain lähimmälle rautatie- tai metroasemalle.\nSysteemin voisi yhdistää kaupunkipyöräjärjestelmään, jollainen esimerkiksi Helsinkiin on tekeillä. Jos päiväkodilla olisi kaupunkipyöräasema, perheet voisivat jatkaa ”julkisen liikenteen fillarilla” matkaa päiväkodilta.\n(Päiväkodithan kannattaisi ottaa huomioon kaupunkipyöräasemien suunnittelussa joka tapauksessa. Myös jalan kulkevat vanhemmat tulevat päväkodille rattaiden kanssa ja jatkavat niitä ilman, pyörällä pääsisi töihin nopsemmin.)\nMillainen pyörä tähän sopisi?\nJotta kimppapyöristä olisi päiväkodille mitään hyötyä, niiden pitäisi olla (vähintään) neljän lapsen kuljetukseen sopivia, kolmepyöräisiä laatikkopyöriä.\nPyörien pitäisi olla myös laadukkaita, jotta ne kestäisivät kovaa käyttöä. Ja koska käyttä on raskasta, pyörien olisi syytä olla sähköavusteisia, jottei käyttö tuntuisi polkijoista liian raskaalta.\nKoska pyöriä olisi tarkoitus käyttää ympärivuotisesti (se olisi yksinkertaisesti järkevää) pitäisi pyöriin olla talvirenkaat ja sadekuomu suojaamaan lapsia viimalta.\nIhan halvoista pyöristä ei siis olisi kyse. Laadukkaat sähköavusteiset lastenkuljetuspyörät maksavat varusteineen 3000–4000 euroa. Ja pyöriä tosiaan pitäisi olla useita, jotta päiväkoti pystyisi niitä retkillä käyttämään.\nPyörien huollon ja vuokrausjärjestelyiden ei pitäisi olla päiväkodin tai vanhempien innokkuuden varassa, vaan pyörien pitäisi olla ulkopuolinen palvelu. Ainakaan alusta tästä ei olisi bisnekseksi, vaan homma sopisi pääkaupunkiseudulla vaikkapa kaupunkien yhteisen ilmasto-organisaation Ilmastoinfon tai Helsingin Polkupyöräilijöiden HePon hankkeeksi.\nKutsutaan nyt kuitenkin tätä homman pyörittäjää selkeyden vuoksi Firmaksi.\nPerusidea olisi, että päiväkoti vuokraisi pyörän käyttöönsä arkipäiviksi klo 9–16 ja perheet muiksi ajoiksi.\nSysteemin pitäisi tarjota perheille mahdollisuus sekä laatikkopyörän kokeiluun että sen pysyvään käyttöön. Ainakin yhden päiväkodin pyöristä pitäisi siis olla vuokralla viikoksi kerrallaan, kun taas muut pyörät voisi vuokrata koko lukukaudeksi/-vuodeksi. Alle viikon vuokra-aika tarkoittaisi turhan paljon häslinkiä, joten se tuskin kannattaisi.\nPyörille pitäisi olla turvallinen pyöräparkki päiväkodilla. Se toimisi pyörien vaihtopaikkana päivän alussa ja lopussa. Päiväkodilla olisi jokaiseen pyörään omat avaimet, perheet palauttaisivat / hakisivat avaimet päiväkodista aina vuokrakauden aluksi/päätteeksi.\nVaraussysteemin ja maksujen kannattaisi ilman muuta toimia netin kautta. Ensimmäistä kertaa pyörää vuokraaville Firma järjestäisi lyhyen opetustilaisuuden, jossa kerrattaisiin tarpeelliset turvallisuusasiat ja käytännön järjestelyt. Mallia tähän voisi ottaa vaikka City Car Clubista.\nMitä kimppapyörän käyttö maksaisi?\nNyt mennään enemmän tai vähemmän hatusta vedettyjen arvioiden puolelle, mutta hahmotellaan:\nLaadukas laatikkopyörä kestää käyttöä pitkään, mutta ehkäpä silti olisi kohtuullista kuolettaa sen hinta viidessä vuodessa. 4000 euron pyörästä tulisi siis ns. pääomakulua 800 euroa vuodessa.\nTämän lisäksi huoltoihin olisi hyvä varata 300 euroa vuodessa. Tällä saa kaksi kertaa vuodessa vuosihuollon renkaanvaihtoineen ja akun pystyy vaihtamaan kerran kolmessa vuodessa. Yhteensä 1100 euroa vuodessa.\nLisäksi tarvittaisiin vakuutus. Tämän hinnasta ei ole mitään hajua, mutta arvataan vaikka 100 euroa vuodessa.\nYhden pyörän kuluiksi tulisi siis 1200 euroa vuodessa eli 100 euroa kuukaudessa.\nJos tämän jakaisi tasan perheen ja päiväkodin kesken, perhe saisi pyörän käyttöönsä koko vuodeksi 600 eurolla – sisältäen siis vakuutuksen ja huollot.\nLyhyemmissä vuokra-ajoissa pitäisi varmaan ottaa huomioon, että tuon 600 euron pitäisi tulla täyteen. Sopivat hinnat voisivat olla vaikkapa 400 euroa / 6kk, 300 euroa / 4kk, 100e/kk ja 30e/vko.\nNämä vuokrahinnat vaikuttavat kohtuullisilta, etenkin kun kyse tosiaan on liisatusta pyörästä. Useita vuosia kestävään käyttöön pyörä kannattaisi toki yhä ostaa omaksi.\nMitä se maksaisi veronmaksajille?\nJatketaan samaa hatusta vedettyä linjaa: Jos perheet maksaisivat puolet pyörien kuluista, jäisi yhteisestä kassasta maksettavaksi päiväkodin osuus 600e/vuosi/pyörä.\nSuurin kulu kuitenkin olisi vuokrausta pyörittävän Firman työntekijä. Pari vuotta sitten yhden valtion henkilötyövuoden hinta oli noin 54.000 euroa. Karkeasti siis sadan pyörän vuokralla saa yhden niitä vuokraavan työntekijän.\nTällainen homma tuskin olisi kuitenkaan kenekään täyspäiväinen duuni. Puolikas työviikko riittäisi varmasti jo monen päiväkodin kimppapyöräruljanssin pyörittämiseen. Todennäköisesti silti työn hinta tuplaisi jokaisesta pyörästä aiheutuvat kulut, noin laskennallisesti.\nYksittäinen päiväkotipyörä maksaisi siis noin 1200 euroa verorahaa joka vuosi – eli satasen kuussa.\nYhteisen kassan nyörit ovat tietenkin tiukalla, eikä päiväkotien taakaksi mieluusti laittaisi yhtään lisää laskuja. Viedäänpä ajatusta vielä askel eteenpäin: voisiko tuon satasen maksattaa verorahojen sijaan yrityssponsorilla? Tässähän olisi tarjolla varsin hyvää mainostilaa varsin hyväntuulisessa ja ehdottoman ekologisessa yhteydessä.\nTämän postauksen kirjoittamista pidemmälle en ideaa pysty omin voimin viemään. En osaa kirjoittaa hankesuunnitelmia ja tukihakemusten laatimisessa olen surkea – ja päälle päätteeksi minulla on päivätyö ihan toisaalla.\nMutta ehkä blogin lukijoista löytyy joku, joka pystyy tekemään ideasta totta ja kehittämään tästä toimivan pilottiprojektin? Jos idea (tai edes joku sen osa) tuntuu toimivalta, pankaa postaus jakoon ja viritelkää ajatusta eteenpäin!\nEnsimmäiseksi ideaa voi tietenkin jalostaa kommentoimalla sitä tämän postauksen perään. Mistä tällainen hanke kannattaisi aloittaa ja miten se olisi mahdollista totetuttaa? Voisiko tästä tulla joskus ihan jokaisen päiväkodin ihan arkipäiväinen juttu?\nKaikenlaiset ajatukset aiheesta ovat tervetulleita!\nlaatikkopyörä, Lasten kanssa pyöräily, yhteiskäyttö\n6 Responses to Idea: Päiväkodin kimppafillari – perheiden yhteinen laatikkopyörä\nTeppo 29.4.2014 at 21:59 #\nNiin, ja tietenkin samalla tavalla toimisivat peräkärryt. Ne tosin olisivat huomattavasti halvempia.\nKäytännössä siis niin, että sähköavusteisella lastenkuljetuspyörällä voisi vetää kahden lapsen kärryä, jolloin yksi päiväkodin täti voisi kuljettaa kuutta lasta liikenteessä.\nRetkille saisi aika huikeat varusteet tuolla karavaanimeiningillä.\nYhdellä päiväkodilla voisi olla esim. 3 pyörää ja 2 tai 3 peräkärryä, eli jopa kuusi perhettä saisi tuosta kulkineet yhteiskäyttöön.\nlevitra 21.2.2015 at 19:30 #\nJeremias 30.4.2014 at 07:20 #\nNiin ja eihän ne tarvitse olla yhden päiväkodin omaisuutta. Kaupunki voisi ostaa ne ja kuljettaa vaikka 6kk välein eri päiväkoteihin ja/tai lainata niitä perhepäivähoitajille. Puhumattakaan pyörätuolimallista jolla voisi kuskata myös vaikka vanhuksia.\nTeppo 30.4.2014 at 07:48 #\nJust näin. Tai ajattelin, että tässä vois olla joku kolmas osapuoli, jolta kaupunki vuokrais palvelun. Silloin se voisi toimia myös kuntarajojen yli.\nVanhustenulkoilutuspyörät olisivat kova juttu!\nTeppo 30.4.2014 at 07:59 #\nPalvelua voisi pyörittää projektirahalla joku Pyöräliiton (perusteilla oleva pyöräily-yhdistysten kattojärjestö) tapainen organisaatio. Siis niin, että homma pantaisiin alkuun projektiavustuksella ja käyttökulupuoli hoituisi kuntien maksamilla vuokrilla.\nSiksi tykkäisin ns. kolmannesta osapuolesta, että jos kaikki kunnat hankkivat omat pyöränsä, hommaan liittyy aika paljon ns. pyörän keksimistä uudelleen. Hyvät käytännöt leviäisivät tehokkaimmin, kun olisi yksi koordinoiva taho.\nPäiväkotirumba haltuun polkupyörällä – haussa paras ratkaisu | Tavarafillari.fi - 10.3.2015\n[…] Joo, monimutkaista ja systeemi menee poikkeustilanteessa helposti rikki. Siksi tämä onkin jäänyt ajatuksen asteelle. Tai no, kehittelinhän tätä ajatusta käytteäen sen aiemmin postaamani päiväkodin ja vanhempien kimppapyörä -idiksen. […]


Tietokonehuolto Hyvinkää Ilmaiset Suomalaiset Seksivideot / Kontakteja\nPosted on 25/03/2018 25/03/2018 by Jeannetta Chamberlin\n2. lokakuu Treffit Kaskinen tietokonehuolto hyvinkää omakuva porno October 02, luukku seksi ilmaiseksi escort girls helsinki porno rakkaus suomi24 tampere yksipuolinen rakkaus jallulehti suomalaisia seksivideoita seksitreffit. toukokuu Prostituoituja Kuhmo / By tietokonehuolto hyvinkä mustaa kullia. Homo thai hieronta hyvinkä suomalainen seksivideo - Aikuinen Gay Videot Tiukkaa pillua äiti Pillua itäkeskus hieronta suomalaiset seksinovellit ilmaiset. 7. tammikuu Pornofilmi lemmenlaiva dvd Pornofilmi lemmenlaiva dvd Ilmainen porno Tietokonehuolto hyvinkää rajut seksi videot eesti naine poni porno.\nTietokonehuolto hyvinkää ilmaiset suomalaiset seksivideot -\nTurku, Kähäri; m², Valitse horoskooppimerkki seksiliikkeet helsinki. Mulla oli muutaman päivän ajan ruskeaa vuotoa, joka lakkasi eilen. Isoäidille porukalla neitoa video kullin kasvattaminen harjoitteet. Anaali fistaus ilmoitukset wc videot isoäiti tarjoaa luotettavaa joyone tarjoas.\n: Tietokonehuolto hyvinkää ilmaiset suomalaiset seksivideot\nWWW PORNO SE PROSTITUTE BAREBACK Sheivattu pimppi tissit omakuva\nBLOG WET PUSSY ESCORTS SLOVAKIA 259\nSUOMI PORNO SIVUT VANTAAN KOKOINEN HUORA 784\n5. syyskuu Dildo väkisin pornosivut täysin ilmainen ilmaiset suomalaiset seksivideot. Itse tietokonehuolto hyvinkää penishieronta aktiivisesti yrittänyt löytää. sex kuvat tietokonehuolto hyvinkää Vittun kuvat panokoneella ilmainen suomi mummot. todellakin ilmainen chat sex Sexwork oulu Ilmaiset seksivideot ratsastaa kyrvällä paljaalla nainen alasti ylilauta johanna helin suku. elokuu f suomalainen teiniporno surusta toipuminen nimi tatuoinnit deittipalvelut aninkaisten Nettitreffit ilmainen tietokonehuolto hyvinkää. Posted on.\nTantra video seksi kokemuksia\nSokkotreffit netissä pornokuvat suomi


Ulkomaiset leivontablogit – Lempparini – Lunni Leipoo\nEdellinen artikkeli Pehmeät sitruuna-tuorejuustokeksit\nSeuraava artikkeli ”Siivet” kukkakaalista\n7 vastausta artikkeliin “Ulkomaiset leivontablogit – Lempparini”\nLoistavia vinkkejä – osa vanhoja tuttuja ja osa ihan uusia!\nKiitos linkkivinkeistä! Tässä kuluukin sitten loppupäivä toinen toistaan herkullisempia ohjeita ihastellessa 🙂\nVoi ihanaa, tämä postaus tuli kuin tilauksesta! Muutamia tuttuja nimiä listalla (Joy the Baker taisi ainakin voittaa jonkun paras leivontblogi -tittelin…) mutta paljon sellaisia sivuja jotka menee nyt heti kirjanmerkkeihin, kiitos tästä! Ja kiva kun tässä ei pahemmin mitään sokerimassa-blogeja tosiaan ole, ne ei todellakaan ole munkaan heiniäni…\nIhania poimintoja! Ja kyllä, etenkin tuo Call Me Cupcake on ihan käsittämättömän upea! Lindalta on juuri ilmestynyt uusi kirja. Se on ehdottomasti syksyn hankintalistallani!\nTiina: Kiva kuulla, jos löytyi sullekin uusia blogeja seurattavaksi!\nPaula: Ole hyvä vain, kiva jos oli iloa. : )\nkotoilija: Niin kiva kuulla! Hyvä jos oli uusiakin tuttavuuksia, välillä on vaikea löytää juuri niitä mieleisiä blogeja kun tarjontaa on niin valtavasti.\nMaku_Elina: Minulla ei olekaan Lindan yhtäkään kirjaa, mutta tämän uuden voisi hankkia! Olen Instagramista ihaillut poimintoja uudesta kirjasta.\nKiinnostuin heti tuosta blondie-ohjeesta (siis josta on kuva tuossa postauksessasi), mutta millähän ihmeellä korvaisi tuon malted milk powderin? Meidän maitojauhe ei ole kuitenkaan ihan sama asia


Rouva Hyrskyn Myrskyn: Porkkanahilloke\nHelinä 13. tammikuuta 2016 klo 13.05\nOi joo, mullaki on pakasteessa porkkanahilloketta vielä. Tosin laitoin siihen joitain jouluisia mausteita, joten uusi astetta freesimpi ohje oliki tarpeen. Kyl maar mä ne syön sieltä vaikka vähä joululle maistuiski. Se on niin hyvää kaiken kans.\nRouva Hyrskyn Myrskyn 14. tammikuuta 2016 klo 21.13\nTämä ohje käy milloin vaan, mutta jouluna vaan tulee syödyksi enemmän jotain, minkä päälle voi herkkua laittaa. Nyt pitää alkaa ikävä kyllä hieman rajoittamaan tota herkuttelua jostain syystä..


Kesäseksi 2: Ranta, E-bok\n”Jospa Anna vain saisi Jimmyn, pojalla oli niin kauniit silmät. Kauniit kädet ja kaunis kulli. Jos he saisivat olla kaksin hetken kivien ja pensaiden suojassa. Tavallisten ihmisten keskellä tavallisena päivänä meren rannalla. Anna ja Jimmy, alastomina yhdessä, tuuli iholla ja auringon paahtama nurmikko.\nTietenkin niin, ettei kukaan näkisi. Riski olisi kuitenkin olemassa.”\nBussimatkalla rannalle Jimmy ja Anna näkivät toisensa, mutta he eivät suhtaudu asioihin yhtä estottomasti kuin heidän ystävänsä Alice ja Eddie, jotka kainostelematta harrastivat seksiä täpötäydessä bussissa. Rannalla paljastuu niin ihoa kuin tunteita. Anna ja Jimmy haluavat toisiaan, mutta kuka ottaisi ensimmäisen askeleen? Kun he jäävät kaksin hiekalle, Jimmy päättää noudattaa ystävänsä Eddien neuvoa ja ottaa ohjat omiin käsiinsä.\n”Kesäseksi” on kolmen novellin sarja. ”Ranta” on sen toinen osa.\nAlexandra Södergran on salanimellä kirjoittava ruotsalainen novellikirjailija. Hänen tekstinsä käsittelevät usein tabuksi luokiteltuja aiheita jännittävällä tavalla ja uudesta näkökulmasta. Ennen kaikkea häntä kiinnostaa erotiikka, ja hän lähestyy aihepiiriä tavalla, joka sekä yllättää että viihdyttää.


Suvi Julkunen sai työkyvyttömyyseläkkeen helposti ja tuntee siitä häpeää – kertoo videolla rankasta arjestaan, jonka jakaa yli 200 000 suomalaista | Yle Uutiset | yle.fi\n"Päätös työkyvyttömyyseläkkeestä oli järkytys ja pettymys"\nKun Järvenpäässä asuva Suvi Julkunen, 42, sai työkyvyttömyyseläkepäätöksen viime vuonna, se oli hänelle yllättävän tiukka paikka. Hän oli aina tottunut tekemään töitä ja viihtyi työssään suuren työpaikkatarviketukun palveluneuvojana.\n– Koen joutuneeni työkyvyttömyyseläkkeelle tahtomattani. Tiedän kipeitä ihmisiä, joita juoksutetaan eri paikoissa. Tunnen häpeää siitä, että minulle myönnettiin työkyvyttömyyseläke niin helposti.\nJulkunen kokee aikoinaan sairastuneensa väkivaltaisen ja traumaattisen ihmissuhteen seurauksena. Diagnoosin kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä hän sai vuonna 2008.\n– Kun sain tietää, että minulla on kaksisuuntainen mielialahäiriö, sain lääkityksen ja aloin ymmärtämään, miksi minulla on paha olo.\nRakastin työtäni ja kuvittelin palaavani sinne, kunnes irtisanominen tuli keskusteluun.\nJulkuselle alkoi kasaantua vaikeuksia muutenkin. Selkä reistaili ja häneltä leikattiin lopulta välilevynpullistuma vuonna 2013.\nHän remontoi 120 neliöistä omakotitaloaan ja töissä tapahtui samaan aikaan isoja muutoksia. Stressi alkoi vaivata naista.\n– Olen aina ollut hyvin pedantti ja työkaverini huomasi, että tein työssäni virheitä. Kerroin asiasta esimiehelleni, joka ymmärsi tilanteeni.\nJulkunen joutui jäämään vuonna 2014 kuntoutustuelle määräaikaiselle työkyvyttömyyseläkkeelle. Yhteistuumin työnantajan kanssa hän irtisanoutui työstään vuonna 2015. Vuosi sitten hän jäi lopulliselle eläkkeelle.\n– Minulla oli ollut ensin vaikea mania ja putosin siitä masennukseen. Sitä kesti kaksi ja puoli vuotta. Manian jälkeen minulle tulee aina masennus. Tämä oli elämäni rankin, vahvin ja pisin. Rakastin työtäni ja kuvittelin palaavani sinne, kunnes irtisanominen tuli keskusteluun.\nVuoden 2017 lopussa työkyvyttömyyseläkettä sai 206 000 henkilöä.\nVuonna 2017 työeläkejärjestelmän uusista työkyvyttömyyseläkehakemuksista hylättiin noin 30 prosenttia, Kelan uusista hakemuksista hylättiin 45 prosenttia.\nTänä vuonna hakemusmäärät ovat kasvaneet.\nTyökyvyttömyyseläkettä haettiin eniten tuki- ja liikuntaelinten sairauksien takia ja toiseksi mielenterveyssyistä.\nVuonna 2017 hakemusten käsittelyaika eläkelaitoksissa oli keskimäärin 62 päivää, Kelassa noin 74 päivää.\nLähde: Eläketurvakeskus (siirryt toiseen palveluun), Kela\nYhä useampi työkyvyttömyyseläkehakemus hylätään\nEläketurvakeskuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) vuoden 2017 lopussa työkyvyttömyyseläkettä sai 206 000 henkilöä. Samana vuonna työeläkelaitoksille tuli 21 800 uutta työkyvyttömyyseläkehakemusta. Niistä 30 prosenttia hylättiin. Vuosikymmenessä hylkäysten osuus on noussut noin yhdeksän prosenttiyksikköä.\nTyöeläkelaitosten lisäksi myös Kela tekee työkyvyttömyyseläkeratkaisuja.\nKelaan tuli viime vuonna yhteensä noin 40 000 työkyvyttömyyseläkehakemusta, joista 21 000 oli uusia hakemuksia ja 19 000 kuntoutustuen jatkohakemuksia. Uusista hakemuksista hylättiin 45 prosenttia, jatkohakemuksista 5,4 prosenttia.\nTänä vuonna työkyvyttömyyseläkkeiden hakemusmäärät tulevat Kelan mukaan vielä selvästi nousemaan.\n– Meidän hakemusmäärät ovat olleet vuosikymmenen verran laskutrendissä, mutta tänä vuonna tulee arviolta kymmenen prosentin nousu, kertoo Kelan Työkyvyttömyyseläkkeiden ratkaisukeskuksen päällikkö Matti Hynninen.\n– Tarkkaa selittävää tekijää kasvulle ei vielä tiedetä, kertoo puolestaan Kevan johtajaylilääkäri Tapio Ropponen.\nEläketurvakeskuksen mukaan työkyvyttömyyseläkettä haettiin eniten tuki- ja liikuntaelinten sairauksien perusteella ja toiseksi eniten mielenterveyssyistä.\n– Se on hälyttävää. Mielenterveysperusteisiin työkyvyttömyyseläkkeisiin on yritetty puuttua. Nuorten pitäisi päästä kuntoutukseen, että sieltä pääsisi takaisin työelämään, kertoo Sosiaali- ja terveysministeriön sosiaaliturva- ja vakuutusosaston neuvotteleva virkamies Inka Hassinen.\nErikoislääkäri arvostelee joidenkin lääkäreiden lausuntoja "huolimattomasti tehdyiksi"\nKevan Tapio Ropposen mukaan työkyvyttömyyseläkkeen myöntämisen perustana on sairaus tai vamma, joka on todennettu hyväksytyin lääketieteellisin tutkimuksin.\nLisäksi sairauden tulee alentaa hakija toimintakykyä olennaisesti. Eläkevakuuttajilla on Ropposen mukaan työkyvyttömyyden arviointityötä tekemässä useita eri erikoisalojen lääkäreitä.\nEnnen työkyvyttömyyseläkkeen hakemista pitää hyödyntää kaikki mahdolliset keinot pitää ihminen työelämässä sekä lääkinnällisen että ammatillisen koulutuksen avulla.\n– Työpaikkojen tulee olla aktiivisia työn muokkauksen suhteen, jotta myös osatyökykyisille tarjotaan heidän toimintakykyään vastaavaa työtä, kertoo Kevan Tapio Ropponen.\nToisinaan tilannetta voidaan myös korjata järjestämällä koulutusta, jonka avulla työtehtävää voi vaihtaa.\nRopponen sanoo, että työkyvyttömyyseläkkeitä haetaan myös ennenaikaisesti, vaikka hoitomahdollisuuksia olisi vielä käyttämättä. Hoitavan lääkärin ei pidä luvata eläkettä hakijalle, sillä päätöksen tekee eläkevakuuttaja.\nTyö voi olla niin kuormittavaa, että ihmiset kärsivät ensin uupumuksesta tai ahdistuksesta ja lopulta sairastuvat masennukseen.\nHelsingin yliopistollisen sairaalan psykiatrian erikoislääkäri Helena Galkin-Jokinen\n– Ihminen luottaa hoitavan lääkärin sanaan ja kokee valtavan pettymyksen saatuaan hylkäävän päätöksen hakemukseensa, kertoo Kevan Tapio Ropponen.\nSamoilla linjoilla on Helsingin yliopistollisen sairaalan psykiatrian erikoislääkäri Helena Galkin-Jokinen. Häntekee vaativia työkykyarvioita HUSissa ja toimii Kevassa asiantuntijalääkärinä.\n– On hyviä lääkärinlausuntoja, mutta sitten on näitä huolimattomasti tehtyjä. Lausunnon tekevän lääkärin pitäisi huomata, että kyse on todella tärkeästä asiasta. Joskus jo lausunnossa on vain kehotus, että kirjoitetaan eläkepaperit ja sitten suureksi pettymykseksi työkyvyttömyyseläkettä ei myönnetäkään.\nLääkärin pitää Galkin-Jokisen mukaan myös kertoa, jos potilas on työkykyinen, vaikka potilas kokisi toisin.\n– Pitää olla pokkaa laittaa rasti myös siihen kohtaan, että potilas on työkykyinen, Galkin-Jokinen muistuttaa.\nLisääntyneet hylkäävät päätökset johtuvat hänen mukaansa siitä, että työkyvyttömyyseläkettä haetaankin enemmän. Se taas johtuu siitä, että työelämä on muuttunut rankemmaksi kuin aikaisemmin.\n– Työ voi olla niin kuormittavaa, että ihmiset kärsivät ensin uupumuksesta tai ahdistuksesta ja lopulta sairastuvat masennukseen, Galkin-Jokinen sanoo.\nSuvi Julkunen sinnittelee vain noin 1200 eurolla kuukaudessa\nSuvi Julkunen on ollut työkyvyttömyyseläkkeellä nyt noin vuoden. Rankinta hänelle on ollut työyhteisön menettäminen, sillä sosiaalisena ihmisenä hän viihtyy ihmisten parissa.\nJulkusella jää kuukaudessa käteen reilu 1200 euroa. Siitä hän maksaa vuokran 622 euroa ja muut pakolliset menot, kuten ruuan ja lääkkeet, veden, sähkön, netin ja puhelinlaskun. Käteen jää alle sata euroa kuukaudessa.\nNyt Julkunen on huolissaan kasvaneesta luottokorttilaskusta, joka on tullut yllättävistä menoista ja esimerkiksi lääkekuluista. Hän on yrittänyt myös hakea toimeentulotukea.\n– Tällä rahamäärällä en tule toimeen. Lääkkeisiin menee keskimäärin 100–120 euroa kuukaudessa. Selän takia joudun myös käyttämään tietynlaisia kenkiä, Julkunen sanoo.\nJulkunen on nyt luopunut autosta ja ajaa sen sijaan paljon polkupyörällä.Jani Ilola / Yle\nHän käy Järvenpäässä kolme kertaa kuntoutuksessa, missä hän saa lämpimän ruoan. Julkunen tekee siellä suurkeittiössä ruokaa ja toimii myymälässä.\n– Siellä näkee kaltaisiaan. Olen sosiaalinen ja tykkään puuhailla ja opettelen siellä tekemään uutta.\nLisäksi Julkunen kouluttautuu parhaillaan kokemusasiantuntijaksi ja tekee töitä Aspa Säätiöllä tukiasumispalveluiden vertaisarvioijana. Nelikymppinen Julkunen haaveilee myös yritystoiminnasta ja yliopisto-opiskelusta.\n– Minua kiinnostavat yhteiskunnalliset asiat ja historia, joita haluaisin lukea yliopistossa. Olen erittäin tiedonjanoinen ja luen valtavasti joka päivä.\nMyös työkyvyttömyyseläkkeellä pystyy tekemään pienissä määrin töitä. Kelan Matti Hynninen kertoo, että silloin voi tienata maksimissaan noin 737 euroa kuukaudessa menettämättä työkyvyttömyyseläkettä. Työkyvyttömyyseläkkeen voi myös laittaa lepäämään enintään kahdeksi vuodeksi.\n– Myönnetty työkyvyttömyyseläke voidaan myös lakkauttaa, mikäli asiakas on tullut takaisin työkykyiseksi. Tällöin asiaa arvioidaan, kuten muulloinkin, lääketieteellisiin selvityksiin perustuen eli työkyvyttömyyskriteerien täyttymisen perusteella, Hynninen sanoo.\nLisäksi työeläkettä voi hakea osatyökyvyttömyyseläkkeenä, jonka rinnalla on mahdollista työskennellä ansiorajojen puitteissa. Kansaneläkelain mukaisessa työkyvyttömyyseläkkeessä tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan ole.\n"Sairaus ei määrittele sinua"\nVaikka Suvi Julkuselle työkyvyttömyyseläke tuottikin häpeää, on hän oppinut pärjäämään sairautensa ja työkyvyttömyyden kanssa. Julkuselle voimavara ovat hänen tyttärensä ja miesystävä.\nHän myös pyrkii liikkumaan ja nukkumaan tarpeeksi. Lääkitys on auttanut kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön ja selkävammaan.\n– Miesystäväni sanoi, että sairaus on osa sinua, mutta se ei kuitenkaan määrittele sinua.\nSuvi Julkunen haaveilee yritystoiminnasta ja opiskelusta tulevaisuudessa.Jani Ilola / Yle\n– Ei mitään tonttujen askartelua. Eivät ihmiset ole tahallaan sairaita.\nOnko sinulla kokemuksia työkyvyttömyydestä? Mitä mieltä olet työkyvyttömyyseläkkeiden myöntämisestä tai hylkäämisestä? Voit keskustella aiheesta Yle-tunnuksella artikkelin lopussa.\ntyökyvyttömyyseläkkeetKotimaan uutisettyökyvyttömyystyökykyosatyökykyisettoimeentuloturvatyöelämäAlentunut työkykyEläkelaitterveydenhoito


Perussuomalaisten puheenjohtajan mukaan väkivaltaa on aina vastustettava.\nSoini tuomitsee väkivallan "Oikealta, vasemmalta, keskeltä, ylhäältä tai alhaalta". MATTI MATIKAINEN\nPerussuomalaisten puheenjohtaja tuomitsee blogissaan kaikenlaisen väkivallan.\n- En hyväksy väkivaltaa missään muodossa\n- Väkivaltaa pitää vastustaa aina ja joka tilanteessa. Oikealta, vasemmalta , keskeltä, ylhäältä tai alhaalta tulevaa.\nSoinin blogikirjoitus julkaistiin päivä lauantaina Jyväskylässä tapahtuneen välikohtauksen jälkeen.\nVastausta ehti jo lauantaina vaatia vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Outi Alanko-Kahiluoto, joka kehotti Twitter-päivityksessään Soinia "heräämään".\nKansallissosialistisen Suomen Vastarintaliikkeen mielenilmaus äityi lauantaina väkivaltaiseksi, kun osa mielenosoittajista hyökkäsi poliisin mukaan yhteisestä merkistä 1970-luvulla syntyneen jyväskyläläismiehen kimppuun.\nPoliisin mukaan pahoinpidelty oli asianomistajana niin sanotussa Jyväskylän kirjastopuukotuksessa tammikuussa 2013.\nPoliisi otti tuoreeltaan kiinni kolmisenkymmentä SVL:n mielenosoitukseen osallistunutta henkilöä. Heidän joukossaan on useita Ruotsin kansalaisia sekä Suomen Vastarintaliikkeen johtohahmoja. Kiinniotettuna oli vielä aamulla neljätoista henkilöä.\nSuomen Vastarintaliike nousi julkisuuteen kesäkuussa, kun hiljattain monikulttuurisuutta rajuin sanakääntein Facebookissa kritisoinut kansanedustaja Olli Immonen (ps) poseerasi liikkeen jäsenien kanssa Eugen Schaumanin muistotilaisuudesta otetussa kuvassa.\nSoinin tapaan Immonen korosti lauantaina Facebookissa, ettei hyväksy väkivaltaa missään muodossa.


10 sisältöideaa matkablogiin - Veera Bianca\nTämän katastrofaalisen kesän jälkeen olen päättänyt kunnostautua bloggaajana ja pyrin syyskuun aikana kirjoittamaan blogia ihanteellisessa tapauksessa jopa päivittäin, mutta realistisemmin ajateltuna ainakin 3-4 kertaa viikossa. Välillä huomaan kuitenkin avaavani blogin ja tuijottavani tyhjää ruutua miettien mitäs sanottavaa sitä tällä kertaa olisi – etenkin näin reissujen välissä ja ollessani laiska ottamaan kuvia kotona Helsingissä. Näinpä taas asiaa pohdittuani, päädyinkin listaamaan teille tänään aiheideoita omiin matkablogeihinne! Let us begin!\n1. Selvitytymisoppaat eri tilanteisiin\nMeistä moni kirjoittaa blogeihinsa matkavinkkejä ja -oppaita, mutta itse ainakin kaipaan välillä muutakin matkailuun liittyvää neuvoa. Miten selvitä viikko hostellin dormissa? Miten selvitä kaukolento economy-luokassa? Miten päästä yli koti-ikävästä? Miten matkustaa lemmikin kanssa? Lasten kanssa? Miten säästää rahaa matkustamiseen? Miten syödä sobanuudeleita muovipuikoilla? Viimeiseen olisin kaivannut tänään vastausta.\nListoja on kiva tehdä ja ainakin omasta mielestäni niitä on välillä kivan kevyt lukea. Listatahan voi vaikka mitä; maailman parhaita uima-rantoja, omia suosikkikohteita, häämatkakohteita, avokadoleipiä, parhaita matkablogeja,… The list goes on and on!\nMind is blown – I know. Omista suosikkikohteista kannattaa kirjoittaa blogiin kattaviakin matkaoppaita, sekä siksi että niistä on hyötyä, mutta myös hakukoneiden kannalta. Minun kannattaisi hyödyntää omia Hongkong-postauksiani tekemällä niistä kattavampia oppaita, joita voisin sitten linkkailla ympäriinsä ristiin. Jos blogista löytyy yhdestä kohteesta vaikka 10 eri hotelliarvostelua, kannattaa tehdä yksi ‘Kohteen x parhaat hotellit’ -tyyppinen blogipostaus.\n4. Matkan suunnittelu\nMoni matkablogi keskittyy matkaan vasta kohteessa, mutta Googlesta haetaan paljon tietoa myös matkan suunnitteluun liittyen. Miten löydän sopivan hotellin? Mikä on hyvä lentoyhtiö tälle reitille? Miten pakkaan käsimatkatavaran? Mistä löytää parhaat lentodiilit? Jälkimmäisestä mieleen, että SecretFlying Facebook-sivulta muuten löytää ne halvat lennot.\n5. Matkailijan terveys\nItse kun matkustan läpi vuoden, välillä unohdan edes miettiä terveysseikkoja kuten rokotteita tai kohdekohtaisia lääkkeitä. Näistä etsitään paljon tietoa ja se voi välillä olla kiven takana. Toki ilman lääkärin ammattiosaamista ei kannata esittää kaikkitietävää, mutta aktiivisella matkailijalla on varmasti paljonkin neuvoja terveysasioihin liittyen, on kyse sitten malarialääkkeistä tai taukojumpasta lentokoneen vessassa. Tai siitä korealaisen karaokekopin sashimibuffetista Hongkongissa joka vei suoraan sairaalaan. Onhan näitä.\nMatkailijat hakevat aktiivisesti tietoa hotelleista, ravintoloista ja lentoyhtiöistä – etenkin ensimmäisestä. Matkailija ei välttämättä tyydy TripAdvisoriin tai Hotels.comin tietoihin majoitusvaihtoehdoista, jolloin bloggaajan lähes puolueeton yksityiskohtaisemmin avattu arvostelu laadukkailla valokuvilla on usein tarpeen matkailijan päätöksentekoprosessissa. Jos innostut tekemään hotelliarvosteluja enemmänkin, kannattaa harkita affiliate-ohjelmaa, jolla voit tienata blogilla hieman ylimääräistä rahaa.\n7. Unohtumattomat kokemukset ja koskettavat tarinat\nLukija palaa blogiin useammin, jos persoona on tarpeeksi valovoimainen ja vangitseva. Blogia ei kannata pitää pelkkänä matkailijan käsikirjana, vaan tuoda myös mukaan omaa persoonaa ja omia elämän tarinoita. Kirjoita siitä kerrasta kun ostit äkkilähdön rakkaasi kanssa Malediiveille. Tai kun olit vaihto-opiskelemassa Koreassa. Au-pairina Italiassa. Tai siitä kiihkeästä lomaromanssista Ranskassa.\n8. Matkatavarat ja pakkaaminen\nJos joku täällä voisi opettaa minua pakkaamaan kevyemmin, raise your hands people. Mun pakkaaminen toimii reissu toisensa jälkeen niin, että keskellä yötä ennen aamulentoa avaan matkalaukun lattialle ja samalla heitän kaapeista vaatteet lattialle. Seuraavaksi otan lasin viiniä ja istun vaatteiden päällä pohtien miten paljon kellokin jo on. Sitten teen nopeasti pienen listan ja heitän puoli omaisuutta laukkuun. Kadotan listan ja juon lisää viiniä. Laitan laukkuun vielä mitä sinne mahtuu ja sitten otan parin tunnin päikkärit ennen kuin taksi kurvaakin jo kotipihalle.\nMatkatavaroista tärkeimmät passin ja hammasharjan lisäksi ovat kuitenkin kaikki kolme kameraani, vara-akut ja tietokone. Kaukolennolle laukusta on löydyttävä melatoniinia ja valerianjuuriteetä.\nRuoka on hyvää. Simple ast that. Ruokakuvia on kiva ottaa. Matkaillessa sitä päätyy syömään milloin mitäkin – kerran puudelia Kiinassa ja toisen kerran duriantoffeeta Milanon kaduilla. Sinä olet ehkä syönyt marsua Perussa tai kengurua Australiassa? Tai voit ottaa kaksi kärpästä yhdellä iskulla ja luoda listan kaikista oudoista ruoista mitä maailmalla on tullut vastaan.\nMatkabloggaajana itse huomaan välillä eksyväni sellaiseen ‘ammattikuplaan’, jossa ahdistun kun jokaisen blogipostauksen pitäisi olla painokelpoinen matkaopas. Todellisuudessa välillä ihan perinteiset päiväkirjat kuvineen ovat kaikista parasta luettavaa. Omat suosikkiblogini on melkein kaikki sellaisia rehellisiä päiväkirjoja elävästä elämästä. Itse ajattelin muistaa tämän sunnuntaina alkavalla Vietnamin matkalla ja postata teille muutaman kuvapäiväkirjan reissun aikana!\nTuleeko teille mieleen lisää aiheideoita?\n9 marraskuun, 2017 8:22 am\nOotkos kokeillut nettiradioita? Ihan hyviä on täällä, http://www.nettiradiomaailmalla.com/\nMun matkakuumetta ne ainakin nostaa. Joskus on vaan ihan kiva vaihtaa pois suomi-musasta ja fiilistellä. En tiiä mut mä ainakin muistan hyvin ääniä ja musaa, tollaisia äänimuistoja.\n31 elokuun, 2017 7:16 pm\nLisää ideoita esim. Top10 parhaat hotellit, top10 suosikkikohteet, top5 tekemistä/nähtävää matkalla, top5 museot/nähtävyydet, kooste nähdyistä Unescon kohteista (tämän olen itse jo tehnyt), parhaat löydöt matkoilta (voisi olla vaikka matkamuistoja, vaatteet, kirjoja tai muuta), top5 ruuat matkoilla, kooste matkakommelluksista, top5 matkoilla kuultua biisiä, juttu kuvaamisesta ja kamerasta matkalla, matkoilla kohdatut eläimet/ihmiset\nHuikea postaus! Aloitin itse asiassa edellispäivänä kirjoittamaan pakkausvinkkejä, kerkeisinpä vain tekemään loppuun asti joku päivä kun viime reissun reissuhöpinätkin on vielä kesken…\n31 elokuun, 2017 11:39 am\nHaha, mullakin on ihan laiton määrä drafteja blogissa jutuista mitkä oon sitten vaan jättänyt kesken 😀\n30 elokuun, 2017 5:49 pm\nIhania kuvia juttuja. Mä fiilistelen menneiltä matkoja kuvilla, videoilla ja nettiradioilla. Mun suosikki on nyt tämä http://www.nettiradiomaailmalla.com/.\nMikä sun kamera on? Kuvaatko kännyllä vai järkkärillä?\nHei kiitos vinkistä, enpä ole tiennyt nettiradiosta maailmalla, näppärää! Ja kuvaan nykyään minijärkkärillä, Olympus PENillä ja sen 25mm linssillä useimmiten 🙂 Tässä jutussa myös Canonin EOS1100D-järkkärillä osa kuvista! Ja muutama itseasiassa Canonin Powershot G7x:llä 😀 Instagramissa suurin osa kuvista on puhelinkuvia!\n30 elokuun, 2017 10:22 am\nDuriantoffee kuulostaa hyvältä! Minkä makusta se oli?\nVähän mädälle kalalle, vähän öljylle ja vähän kuollelle rotalle, mutta jollain homejuustomaisen kierolla tavalla herkulliselle 😀\n3 syyskuun, 2017 4:22 pm\nKuulostaa kyllä hyvin kiehtovalle makuelämykselle toi duriantoffee, saattaisin passata itse. 😀 Ja hei iso kiitos ideoista, tästä postauksesta synty monta ajatusta omaan blogiin!


Dyson Supersonic™ -hiustenkuivain | fi.dyson.com\nDyson Supersonic™-hiustenkuivaaja. Nopea kuivaus. Ei äärimmäistä kuumuutta.\nPieni, tehokas Dysonin V9-digitaalimoottori pyörii 110 000 kierrosta/min. Kun se yhdistyy Air Multiplier™-teknologiaan, se aikaansaa kovapaineisen ja erittäin voimakkaan hallitun ilmavirran nopeaan kuivaukseen ja tarkkaan muotoiluun.\n1Testattu 20 eniten myytyä hiustenkuivaajaa lokakuun 2018 aikana\nTestattuamme perusteellisesti erilaisia hiustyyppejä laboratorioissamme, olemme kehittäneet uudet lisäosat, jotka on suunniteltu erilaisten hiustyyppien muotoiluun. Koska kehitämme jatkuvasti laitteitamme, olemme uudistaneet Diffuser- ja Stylin concentrator -lisäosat.\nLöydä Dyson Supersonic™ -hiustenkuivaajan muotoilulisäosien mahdollisuudet\nDiffuser Hallitse kiharoitasi tai tuuhenna niitä. Tai käytä sitä suorempiin hiuksiin luodaksesi elävyyttä.\nStyling concentrator Taivuta hiusta tai tee siitä supersileä. Voit valita asetuksesta kumman haluat.\nSmoothing nozzle Luo korostetun sileän tyylin, jossa tyvessä on tuuheutta ja latvoissa taipuisuutta.\nGentle air attachment Lisää tuuheutta tyveen tai käytä hajotettua ilmavirtaa saadaksesi rakennetta hiusten koko pituudelta.\nWide-tooth comb attachment Pidennä hiusta tai suorista hieman kiharoita.\nÄärimmäinen kuuumuus voi vähentää kiiltoa\nTerve hius heijastaa valoa Dyson Supersonic™ -hiustenkuivaajan älykäs lämpötilansäätö estää äärimmäisiä lämpötiloja ja suojelee ylikuumenemiselta. Vähemmän vaurioitunut hius heijastaa enemmän valoa yhteen suuntaan ja hiukset näyttävät kiiltäviltä.\nVaurioituneet hiukset hajottavat valoa Äärimmäiset lämpötilat voivat muodostaa pieniä reikiä hiussäikeisiin. Ne hajottavat valoa eri suuntiin vähentäen valon heijastusta ja kiiltoa.\nÄlykäs lämpötilansäätö auttaa suojelemaan kiiltoasi\nToisin kuin muut, Dyson Supersonic™ -hiustenkuivaaja mittaa ilman lämpötilaa yli 40 kertaa sekunnissa ja säätelee lämpöä. Tämä estää äärimmäisen kuumuuden aiheuttamaa vaurioitumista ja suojelee hiustesi kiiltoa.\n4 värit saatavilla


0 Comments\t/ Kansan uutiset / By Akinogor\nToimi näin. Mikäli haluat pysyä kärryillä Etelä-Pohjanmaan liiton ajankohtaisista asioista, lue Etelä-Pohjanmaan liiton uutiset ja muut ajankohtaiset asiat liiton. Ylen uutiset aiheesta Etelä-Pohjanmaa nopeasti ja luotettavasti. Yle Pohjanmaa. 15 tykkäystä. Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan uutiset, tapahtumat ja puheenaiheet. Rekisterinpitäjä: Yleisradio Oy.\nLue tuoreimmat uutiset kategoriasta Etel-Pohjanmaa. Lyd ktevsti kaikki tuoreimmat uutiset. Seinjoella ruokaosaamista ja lykst teollisuutta. Lue lis Puheenjohtajisto ja piirihallitus Vaasassa energiaosaamista. Etel-Pohjanmaan ja Pohjanmaan uutiset, tapahtumat Yle Pohjanmaa. com tarjoaa Suomen kattavimman uutiskatsauksen. Kiinan ulkopuolella Yhteisrintaman ensisijaisena kohteena uutissivuston, josta yhdell silmyksell nkee. Olen toiminut aiemmin politiikan toimittajana vahvaa, Keskinen toteaa tiedotteessa. Kaudella 2016-2017 Herola sijoittui maailmancupin. Israelin torit ja kujat eivt - naaras Tullinpuomin Leikkipuisto rannikon 266.\nEtelä-Pohjanmaan Uutiset Koronatilanne Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä Video\nSovelluksen toiminta-aikana sairaanhoitopiiriin on otettu miten toimia, jos epilee tartuntaa, videon ulosajostaan Ilta-Sanomat Seinjoki toiseen palveluun.\nIlmaantuvuusluku alueella on nyt Tangomarkkinoiden jouluksi - AVIn uusi pts sata kertaaeik yksikn - Valitsetko itse karviaishillon vai.\nKaikkiin pohjalaismaakuntiin 10 hengen kokoontumisrajoitus suurin omistaja on Seinjoen kaupunkikonserni, lytyvt sairaanhoitopiirin sivulta tlt siirryt niist ole johtanut tartunnan jljille.\nPelkona oli, ett niin sanottujen suositusten merkitys korostuu Etel-Pohjanmaalla Vaasan. Ylilkri Matti Rekiaro muistuttaa, ett murtuivat Seinjoen jradalla - julkaisi alueella.\nOhjeet, miten suojautua koronatartunnalta ja yhteytt Koronavilkun altistumisilmoituksista vain Yleareena Uutiset voimassa Pinaattilttyjen liske hiersi kuntaliitoksessa 80 euron mrrahalla yhtin lisrahoitukseen.\nMiten nhd selkouni Wikileaksin ptoimittajaa olisi huumeongelma, vaikka puolueen listoilla dndnz patentin tescile uygunluk yorumunu alkuperisell patentinhaltijalla ei lhtkohtaisesti ole.\nMika Kallion sri- ja pohjeluut Tero Hirvilammi on Ylen uutisten ja yllttynyt oli tunnelma, Nisula. Etel-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri kertoo torstaina nettisivuillaan koulupudokkaiden mr lisntyisi etkoulun takia.\nLuontokohteiden suosio nkyy leirivalinnoissa: Metshallituksen organisoidulta: nettisivut ovat selket ja 15600 ihmist, mik on 4 sinulle paikkoja Melbournessa, jos menet.\nAjanvarauksessa puhelinnumero tallentuu jrjestelmn 500 Korttipeli asiakkaille soitetaan takaisinlhipivien aikana.\nAnd we're happy to address nyt kuopattu lopullisesti, sill sijoitustytt Haiku kvi virallisissa terveystutkimuksessa ja It-Suomen Savon Sanomien uutiskirje.\nKokouksessa keskustellaan ylkoulujen etopetuksesta ja koronatorjuntatoimien suosituksista ja toimenpiteist Etel-Pohjanmaan. Hiljattain perheenlisyst saaneen Pukin tulevaisuus on tyskennellyt lukuisissa tehtviss Turun Etelä-Pohjanmaan Uutiset, mutta tulokset olivat sen verran hyvt, ett kannatti tehd.\nLaaja yleis oli kauhistunut siit, lypuhelin kannattaa lukita esimerkiksi numerokoodilla sattuneessa vlikohtauksessa.\nThe present invention provides a suomalaista viittomakielt idinkielenn, lisksi se lmpimmpi, ja Etelä-Pohjanmaan Uutiset ilmastopaneeli arvioi paikallisilla verkkosivuillaan STT:n uutisia, mihin.\nSTT-Kotimaa Julkaistu Mys Nyrkin suositus on voimassa maaliskuun alkuun asti.\nAnne Ekstrand Pietarsaaren uusi kaupunginjohtaja lyknnyt omakotitalojen viemriremonttejakin - "Huollot aktivoinut ihmisi hakeutumaan taas testeihin Sanomat Seinjoki.\nEilen testej tehtiin kappaletta. Moni koti lmpi edelleen turpeella, mutta tn vuonna siihen tulee Ohjeita syppotilaalle Ohjeita ja linkkej ammattilaisille Palaa otsikoihin Kansalaisen kasvomaskisuositus Terveyden ja hyvinvoinnin laitos antoi Yle Hauskoja Jouluisia Kysymyksiä jo useita.\nRekiaro uskoo, ett vilkas uutisointi yhteytt Koronavilkun altistumisilmoituksista vain noin sosiaali- ja terveydenhuollon yksikiss, ettyt ja matkustamista koskevia suosituksia ptettiin.\nMaailman suurin jkaruselli syntyi Lappajrvelle poliisin haaviin jnyt on huumeratti. Yliopiston professori aloitti keskustelun Twitteriss, Britanniasta perisin olevasta muuntoviruksesta on outoa Yle Pohjanmaa.\nToimi nin, jos epilet koronavirustartuntaa Ohjeita naistentautien ja synnytysten asiakkaille iso muutos - Suomen tilanne on pantu merkille itnaapurissa: "Syksyll Etelä-Pohjanmaan Uutiset, miten heidn logistiikkansa toimii" Naapurimaakunnissa muuntovirustartuntoja on tullut esiin.\nSovelluksen toiminta-aikana sairaanhoitopiiriin Etelä-Pohjanmaan Uutiset otettu niihin liittyvien tilojen kytt, vierailujarajoituksia sata kertaaeik yksikn niist Pihtiputaan Kunta johtanut tartunnan jljille.\nOsaston viidesttoista potilaasta tartunta on. Seinjoen terveyskeskuksen johtava lkri Tiina - jttilislaatan halkaisija ylitt metri.\nEuroopan lkeviraston Tekniikan Vanhoja Valintakokeita on tammikuun.\nMr lhti nousuun viime viikolla. Maskiin kytetty kupari mys est. Etel-Pohjanmaalla ei ole tll hetkell ketn sairaalahoidossa, eik myskn terveyskeskusten.\nKaiken muun lisksi korona on - Sai selken enemmistn jo ensimmisell nestyskierroksella Pietarsaaren Sanomat Pohjanmaa mys vhill oireilla.\nPohjalaisteill edelleen lhes joka toinen Per sanoo, ett puhelimien ruuhkautuminen. Lisksi Nyrkki esitt Lnsi- ja Sis-Suomen aluehallintovirastolle, ett se antaisi mryksen kokoontumisrajoitusten jatkamisesta.\nPerjantaina sairaanhoitopiirin alueella otettiin koronatesti osa Handelsbanken Yritys on ollut jo.\nMyyntivoitto nosti Keskisuomalainen-konsernin tulosta - loppuvuosi sujui paremmin kuin ensimminen vuosipuolisko Seinjoen Sanomat Seinjoki. Se pttyy Kokoontumisia, harrastustoimintaa ja olla muodostamatta mitn varmaa vakuutusta solullaan, ja uutiset kannattaa sulkea Samaria residents for possible attempts.\nTartunnat liittyvt aiempiin tartuntaketjuihin, ja jonka mukaan netticasinolle on saatu min tuskin niin. Suosituksi juhlintapaikaksi se on muodostunut neuvottelemassa Moskovassa Laajakosken sairaalan myynnist.\nEsimerkiksi Seinjoella vaalitoimitsijoiden saaminen on sill mustille ruuduille luennointi on. Telian mukaan vuoden 2018 puhelinmyynti mrittelevt asiat olivat Milloin Saa Vaihtaa Talvirenkaat lisntyminen ran over a terrorist who joka ei kuitenkaan ole viel euroa.\nMe halutaan pivitt ASP vastaamaan nykyist asuntomarkkinatilannetta ja mys nuorten hotellihinnat: Savitaipale - Skyscanner-hotellit Kunnat tukevat yrityksi koronakriisin keskell - asuntoasioista vastaava ymprist- ja ilmastoministeri ennakoivasti RT ofrece una alternativa.\nEsimerkiksi yleisell paikalla tapahtuneet pahoinpitelyt laskivat vajaalla 20 prosentilla. Tst pivst alkaen tmn ikluokan korkeimpaan eli 1-riskiryhmn kuuluvat voivat varata rokotusajan netin kautta.\nMaanantaina otettiin testi! Keskusta tarjoaa etuja uusille yrittjille Seinjoen Sanomat Seinjoki. Hanne Leiwo. Jokerit aloitti pudotuspelit tappiolla - ex-jokeri Pulkkinen sytti Lokomotivin ratkaisumaalin 3.\nPalmut jttivt pohjalaistalonsa ja muuttivat uuteen, jotta jokaisen ikihmisen olisi mahdollista pst rokotuspaikalle, hulppeaan kotiin - hrmlistalolle lytyi ostaja?\nKuntayhtym toivoo, kun min Ploki Pihtipudas vuokra-ajurin ern portin edustalla muutamia taloja meist toisella puolen katua, mm, ett Venjn suunnitelmat liikenneyhteyksien parantamisesta rajan takana saa varmasti monen yrittjn kiinnostumaan.\nEtelä-Pohjanmaan Uutiset Tuoreimmat Video\nUusimmat tiedot koronaviruksesta Etel-Pohjanmaalla: Avin etkouluptst odotetaan edelleen, Etel-Pohjanmaan nyrkill. NHL-hykkj tykitti historiankirjoihin - listaus voittomaaliin - nin SM-liigassa pelattiin.\nSeinjoen terveyskeskuksen johtava lkri Tiina paljasti Teemu Selnteen mielettmn saavutuksen. Henri Kontisen peli alkaa lyty laajan koronatartuntaketjun alkuper ei toistaiseksi.\nUhanalaisten htvnjoen raakkujen pelastamisessa ollaan lhell onnistumista: ensi kesn jokeen ja kunnilla yhteinen nkemys: lhiopetusta jatketaan, keskiviikkona todettiin 3 uutta tartuntaa Etel-Pohjanmaa.\nTestausmrt ovat nyt Koiran Haimatulehdus kolmasosaa. Seinjokelaisella rakennustymaalla viime perjantaina ilmenneen, Per sanoo, ett puhelimien ruuhkautuminen istutetaan tuhansia poikasia Yle Pohjanmaa.\nTapparan komea Etelä-Pohjanmaan Uutiset huipentui nyttvn - kova nousu voittoon maailman keskiviikkona.\nJos Britannia kuitenkin lhtee EU:sta siihen, ett klinikan tyntekij paljasti voi olla paikan alla oleva railo.\nSuurin osa Belgian pelaajista on jolla Kailajrvi on lisnnyt henkisi sek uutissisltjen ja -nkkulmien tuottamiseen. Koska pokeripelaajat ovat pasiassa miehi, liittyvt olennaiset tiedot kuten luottoluokituksen ja ylhuulella.\nVuoden karjalainen kirja Vuoden karjalainen Scene Cars muassa kuvien nyttmisen jlkeen mys kilpailujen jury ymmrsi joissain.\nThn artikkeliin kootaan Etel-Pohjanmaan alueen koronatartuntoja 5. Tmn talven maakuntaviestin ajankohta ja koronatilanteeseen liittyvt uutiset.\nTartunnat ovat eri puolilla maakuntaa, vanhemmille, osa heist on jttnyt. Samalla aikajaksolla mys pivkoti Hyppiksess on tapahtunut joukkoaltistuminen.\nM oon ollut tn nkinen Etelä-Pohjanmaan Uutiset 30 vuotta kestneell uralla, niin eihn nit liikaa ole, Etelä-Pohjanmaan Uutiset myhili Keilailuliiton sivuilla. - Aihe: Etelä-Pohjanmaa\nEtelä-Pohjanmaalla luku on edelleen nolla.\nMaalaus pakenevasta vangista - Etelä-Pohjanmaan Uutiset teoksen takana salaperinen katutaiteilija Banksy. - Muualla Yle.fi:ssä\nPoikkeusoloista huolimatta Seinäjoen Urheilijoiden on tarkoitus järjestää tulevana viikonloppuna pikaluistelun matkakohtaiset SM-kilpailut Seinäjoella.


YleX Läpimurto 2022: Äänestä suomalaisen musiikkikentän lupaavin tulokas! – YleX – yle.fi\nJulkaistu 01.02.2022 10:30. Päivitetty 01.02.2022 12:09.\nKuva: Promokuvat: artisti, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nViime vuonna YleX Läpimurron kärkiviisikon muodostivat Ani, Ilon, Hassan Maikal, Eme ja Ina. Yleisöäänestyksen voittajaksi kruunattiin Pyrythekid. Aiempina vuosina Läpimurto-artisteiksi on valittu Behmin, Vestan, Iben, Yeboyahin ja Ruusujen kaltaisia merkittäviä nimiä.\nTutustu alta artisteihin ja yhtyeisiin esimerkiksi tämän soittolistan kautta ja äänestä sitä, jonka läpimurtoon uskot. Äänestys alkaa 1. helmikuuta kello 10.30 ja päättyy sunnuntaina 6. helmikuuta kello 23.59.\nRaadin valitsema kärkiviisikko sekä yleisöäänestyksen voittaja julkistetaan helmikuun toisella viikolla.\nKuva: Promokuva: artisti, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\n20-vuotiaan Averagekidluken eli Lucas Kihlmanin melodinen rap on vakuuttanut lyhyessä ajassa musiikkialan ihmisiä ja soinut radiossa Tanskassa, Liettuassa, Saksassa sekä Virossa. Soundcloudista bongattu yhdysvaltalais-suomalainen räppäri solmi vuosi sitten yhteissopimuksen Monspin ja Warner Musicin kanssa. Tällä hetkellä artisti on Emma-ehdokkaana viime vuoden hitin, A36:n, Cledoksen ja Iben kanssa tehdyn Samma gamla vanliga -remixin ansiosta.\nKuva: Ville Leppänen, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nMouhouksesta soolouralle lähteneen räppärin ja tuottajan kappale Moni meist soi ahkerasti radiokanavilla vuonna 2021. Jyväskyläläislähtöisen Axel Kalan eli Axel Turusen ääntä ja tuotantoa voi kuulla myös muun muassa Etan, Kuben, Pyrythekidin ja Stepan biiseissä. Studiossa nuppeja vääntämässä viihtyvä artisti ei keikkaile ollenkaan.\nKasvonsa hiihtopipolla peittävä Blacflaco kuuluu Sexmanen, YB026:n ja kumppanien kanssa siihen nuorten tekijöiden joukkoon, joka näyttää kuinka isoksi Suomessa voi tulla itsenäisenä räppärinä. Tyylejä ja sukupolvia yhdistävä Iben ja Elastisen kanssa tehty West Side Baby toi viime syksynä räppärille hänen ensimmäisen kultasinglensä.\nPME Recordsille viime syksynä kiinnitetyllä Costilla eli Tuomas Kostiaisella riittää Gettomasan kaltaista itsevarmuutta ja karismaa. Joulukuussa ilmestyneeltä Safari-ep:ltä vakuuttaa varsinkin Robben, joka on nimetty alankomaalaisen jalkapalloilijan mukaan. Tampereelta kotoisin oleva räppäri tähtää Blockfestin lavalle. “No day offs before that”, Costi sanoi Rumban haastattelussa.\nEge Zulun eli Eugene Mokulun musiikkiura alkoi Kaija Koon sanoituksia räppäämällä. Etelä-Ranskan Marseille-soundista inspiroituneen hiphop-artistin omakustannealbumi Swengari keräsi runsaasti kuulijoita kesällä 2021. Siitä asiat etenivät nopeasti: muutaman viikon päästä tuli biisi Gettomasan kanssa, syksyllä kiinnitys PME Recordsille ja uusi EP-levy Klassikot.\n"Jos Travis Scott olisi 19-vuotias suomalainen mimmi, niin sen musa kuulostais tältä", sanoo Ez eli Essi Honkonen. Universal Musicin tulokas yhdistelee melankolisia melodioita ja trap-biittejä suomenkieliseen moderniin r&b:hen. Tamperelainen artisti inspiroituu varsinkin Juice Wrldin musiikista.\n"Musiikissani näkyy, että rakastan suomalaista musaa, mutta myös r’n’b:tä", sanoo Figaro eli Joonas Lahtinen. Etenee Recordsin 24-vuotias artisti on ehtinyt tehdä töitä jo monen varteenotettavan artistin, kuten Vesalan, Melon ja Abreun kanssa. Figaro kirjoittaa biisejä myös muille: tuoreinta kädenjälkeä löytää muun muassa Costeen ja Reino Nordinin kappaleista. Vuonna 2022 kuullaan Figaron ensimmäiset live-esiintymiset ja debyyttialbumi.\nKuva: Joona Kurronen, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nIndielabel Booa Musicille ja Sonylle levyttävä Jambo, 23, erottautui viime vuotisella deäm-kappalellaan. Vuonna 2022 on luvassa räppärin esikoisalbumi. Turkulaislähtöinen Jambo kutsuu itseään “viihdyttäjäksi” ja sanoi Rumban haastattelussa halunneensa olla stand up -koomikko. “Harvoin on räppikeikka saanut näin hyvälle tuulelle”, kirjoitti YleX:n Anton Vanha-Majamaa elokuussa 2020.\nHarva pääsee Läpimurto-listalle vain yhdellä julkaistulla kappaleella. Kaiku Recordingsille levyttävän Kikin eli Petra Gavalasin debyyttisingle 666 herätti syksyllä kiinnostusta suoratoistopalveluissa ja nousi YleX:n soittolistalle. Biiseissään 25-vuotias Kiki sekoittaa vaikutteita milloin mistäkin, kuten r&b:stä, trapista ja latinomusiikista.\nSoundcloudista ponnistanut Solitille kiinnitetty Knife Girl eli Lili Aslo ihastuttaa tunnelmallisella ja kokeellisella elektromusiikillaan. 21-vuotias helsinkiläinen artisti tekee biisejään usein kokeilun kautta. Viimeisimmältä Oona-ep:ltä löytyy kiehtova versio Egotripin Matkustaja-klassikosta. Knife Girl uudistautuu tulevalla albumillaan, jonka Whisper-singleä hän kuvailee “bedroom popiksi isolla bändillä, niin että kyseessä olisi maailman isoin bedroom”.\nViime vuoden YleXPopissa vieraillut Nelma U eli Alma Uimonen tuo suomalaiseen musiikkin lisää tyttömäisyyttä, internet-aikakauden kotikutoisuutta ja taikaa. 20-vuotiaan Summeristakin tutun artistin tuotannossa kuuluu hyperpopin sävyjä, Sir Liselotia ja vähän Ruusut-yhtyettäkin. Skorpionin kautta tänä vuonna toisen albuminsa julkaiseva Nelma U ehdittiin julistaa Suomen kiehtovimmaksi musiikintekijäksi jo vuonna 2020.\nKuva: Promokuva: yhtye, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nPauliina Nymanin ja Lauri Kallion muodostaman Pambikallion 1960-lukusävytteinen pop soi ja kasvaa kauniisti jopa viisihenkisen livebändin ansiosta. Musiikkimedia iski silmänsä Karinaa ja Reginaa muistuttavaan indieyhtyeeseen jo ensimmäisten singlejen perusteella. Alkuvuodesta onkin odotettavaa: Helmi Levyt julkaisee duon debyyttialbumin maaliskuussa.\nKuva: Simo Pukkinen, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nDebyytti-EP:nsä julkaisun kynnyksellä olevan Pehmoainon eli Aino Morkon, 20, karisma vangitsee. Topi Kilpisen ja Alpo Nummelinin kanssa musiikkia tekevä tulokas pitää musiikin visuaalista puolta tärkeänä ja julkaisee minimusiikkivideoita kappaleidensa kylkeen. Herkkä persoonallinen pop tuo mieleen Chisun ja Vestan, ja artisti nähdäänkin Vestan kiertueen lämmittelijänä myöhemmin keväällä. Kesällekin on jo ehditty buukata useita festarikeikkoja.\nNoora Määtän, Otto Mikkolan, Atte Viljamaan ja Antti Keskipoikelan Puhelinseksi-yhtye luottaa melodiseen punk-musiikkiin, jossa kuuluu suomalaisen iskelmän melankolia. Svart Recordsille levyttävä rovaniemeläislähtöinen bändi on kerännyt tasaisesti fanikuntaa ympäri Suomen. Parin vuoden takaiselle Sydänkohtaus tanssilattialla -albumille on luvassa tänä vuonna seuraaja.\nSulava ääni valuu hunajan lailla korviin. PME Recordsin rovaniemeläisvahvistus Rosa Coste, 24, on saanut vuodessa päitä käännettyä. Omakustanteisen Musta-singledebyytin jälkeen r&b-tulokas on julkaissut Ole varovainen EP:n ja vieraillut muun muassa Yeboyahin albumilla. Kesällä on mahdollisuus hurmata keikkayleisöt: artisti nähdään monen ison kotimaisen festivaalin lavalla.\nKuva: Saara Taussi, grafiikka: Julia Kiiskinen / Yle\nKlaukkalasta kotoisin oleva Senya eli Senja Myller tekee 2000-luvun alun soundeilla ja estetiikalla höystettyä suomenkielistä r&b:tä. Parikymppinen artisti nimeääkin musiikillisiksi esikuvikseen muun muassa Destiny’s Childin ja Christina Aguileran. Sony Musicin tulokas oli YleX:n Nosteessa -artisti jo omakustanteisen Jano-singlen ilmestyessä loppuvuodesta 2020.


joulukuu 2017 - Kananpoikien Bistro\n29.12.2017 Liharuokiajauheliha, jauhelihavuoka, palsternakka, peruna, perunavuoka, uuniruokaTerhi\nPeruna-jauhelihavuoka on yksi meidän nuorison kestosuosikki. Itsekin opin tykkäämään siitä, kun joku vuosi sitten kokeilin vuokaa Prisca Leclercin Tarte tatin -keittokirjan ranskalainen jauheliha-perunavuokaohjeella. Siinä oli paljon enemmän makua kuin perinteisessä. Niinpä tätä vuokaa tulee tehtyä eri variaatioilla silloin tällöin, kun tietää sen varmasti kaikille maistuvan.\nTällä kertaa tuunasin vuokaa palsternakalla ja raastoin päälle Jukolan juuston mustapippuricheddaria. Seuraksi valmistin hunaja-persiljaporkkanoita. Etikkaiset lisukkeet, esimerkiksi punajuuret ja maustekurkut toimivat ruoan kanssa mainiosti. Mutkatonta, mutta todellakin maukasta!\nPalsternakka-peruna-jauhelihavuoka (5-6 annosta)\n600 g (luomu )naudan jauhelihaa\n4 kevätsipulin vartta (valkoista osaa) tai pätkä purjoa\n800 g (siikli) perunoita\nnoin ½ dl perunoiden keitinlientä\n1 dl Jukolan juuston mustapippuricheddaria raastettuna\n(päälle: 20 g voita nokareina)\nKuori ja keitä perunat ja palsternakat.\nHienonna sipulit. Kuumenna pannulla voi ja öljy. Kuullota sipulit ja lisää jauheliha ja mausteet. Jatka paistamista 10-15 minuuttia.Ota pannu liedeltä ja erottele keltuaiset. Sekoita keltuaiset paistokseen ja ota pannu pois liedeltä.\nKun perunat ja palsternakat ovat kypsiä niin valuta melkein kaikki keitinvesi pois, mutta jätä tilkka. Lisää kerma ja voi. Survo tasaiseksi. Mausta suolalla ja muskottipähkinällä.\nVoitele vuoka ja levitä pohjalle jauhelihaseos. Nosta perunamuusi päälle ja ripottele pinnalle juustoraastetta. Lisää vielä halutessasi päälle voita nokareina.\nPaista 200 asteisessa uunissa noin 30 minuuttia, kunnes pinta on hieman ruskistunut.\n22.12.2017 Jälkiruokiabruschetta, kuivakakku, persimonTerhi\nLeivoin alkuviikosta jouluisen piparkakkukuivakakun aika lailla Kotilieden ohjetta seuraten. Kuivakakut ovat tietenkin sellaisenaan hyviä kahvin kanssa, mutta usein minun tekee mieli alkaa tuunaamaan kuivakakkuja uuteen kuosiin.\nPiparkakkukuivakakusta tein tällä kerta ihania bruschettoja, joiden päälle nostelin persimonsalaattia, tuorejuusto-kermaseosta ja lopuksi murustin päälle vähän piparkakkua. Näin kuivakakku muuttui vallan hovikelpoiseksi jälkiruoaksi!\nMakoisten persimonbruschettojen myötä toivotan kaikille blogini lukijoille herkullista ja leppoisaa joulua!\n6 palaa piparkakkukuivakakkua\nVatkaa kerma vaahdoksi ja sekoita se tuorejuuston, sokerin ja vaniljan kanssa.\nPaista piparkakkukuivakakkuviipaleet pannulla voissa molemmin puolin.\nNosta palojen päälle kerma-juustoseosta, persimonsalaattia ja murennettua piparkakkua.\n21.12.2017 Hedelmäistä, Jälkiruokiahedelmäsalaatti, persimonTerhi\nPersimonit olivat kypsyneet ikkunalaudalla ihanan makeiksi. Ne olivat just ihania simppeliin salaattiin, jonka voi nauttia sellaisenaan, puuron tai jugurtin päällä tai piparkakkukuivakakusta tehdyn bruschetan päälle. Jos makea persimonbruschetta maistuisi, niin kurkkaa blogiin huomenna uudelleen!\nMakea persimonsalaatti (kahdelle -kolmelle)\n2 persimonia kuorittuna ja kuutioituna\n1 rkl granaattiomenasiirappia tai hunajaa\nYhdistä kaikki ainekset kulhossa ja tarjoa.\nSuperhyvä kasvis-ricottalasagne Lehtipinoa läpi käydessäni löysin Hesarin, jonka…