OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN PITKITTYNEEN KIVUN YHTEYS MASENTUNEISUUTEEN JA AHDISTUNEISUUTEEN - PDF\nOHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN PITKITTYNEEN KIVUN YHTEYS MASENTUNEISUUTEEN JA AHDISTUNEISUUTEEN\nDownload "OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN PITKITTYNEEN KIVUN YHTEYS MASENTUNEISUUTEEN JA AHDISTUNEISUUTEEN"\n1 OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN PITKITTYNEEN KIVUN YHTEYS MASENTUNEISUUTEEN JA AHDISTUNEISUUTEEN Tiina Piironen Syventävien opintojen opinnäyte Tampereen yliopisto Lääketieteen yksikkö Maaliskuu 2014\n2 Tampereen yliopisto Lääketieteen yksikkö Anestesiologian sternotomia-tutkimusryhmä PIIRONEN TIINA: OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN PITKITTYNEEN KIVUN YHTEYS MASENTUNEISUUTEEN JA AHDISTUNEISUUTEEN Kirjallinen työ, 21 s. Ohjaajat: Yli-Hankala Arvi, Puolakka Pia, Kalliomäki Maija-Liisa Maaliskuu 2014 Avainsanat: pitkittynyt kipu, sternotomia, leikkauksen jälkeinen kipu, psykologiset tekijät Sydämen sepelvaltimoiden ohitus osa potilaista kärsii pitkittyneestä kivusta sternotomia-alueella. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää leikkausta edeltävän ja leikkauksen jälkeisen masentuneisuuden ja ahdistuneisuuden yhteyttä pitkittyneeseen kipuun sternotomia-alueella kuusi kuukautta. Tutkimuksessa oli mukana TAYS:in sydänkeskuksessa 100 elektiivisesti ohitusleikattua potilasta. He täyttivät kipukyselyn ja masentuneisuus-ja ahdistuneisuuskyselyt ennen leikkausta ja neljä päivää, kaksi kuukautta ja kuusi kuukautta. Potilaita, joilla oli kipua kuusi kuukautta, verrattiin niihin, joilla kipua ei ollut. Ennen leikkausta esiintyvä ahdistuneisuus ja masentuneisuus olivat molemmat merkitsevästi yhteydessä kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta esiintyvän kivun kanssa (p = 0,007 ja 0,024). Myös kaksi kuukautta ja kuusi kuukautta esiintyvä ahdistuneisuus oli yhteydessä pitkittyneen kivun kanssa (p = 0,027 ja p = 0,040), samoin kuin neljä vuorokautta ja kaksi kuukautta esiintyvä masentuneisuus (p = 0,019 ja p = 0,002). Naisista suurempi osa oli kivuliaita kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta miehiin verrattuna ja kivuliaat naiset olivat kaikissa ajankohdissa masentuneempia ja ahdistuneempia kuin kivuliaat miehet. Jo leikkausta edeltävä, mutta myös sen jälkeinen, ahdistuneisuus ja masentuneisuus ovat riskitekijöitä pitkittyneelle ohitusleikkauksen jälkeiselle kivulle. Näiden tekijöiden tunnistaminen ja hoitaminen mahdollisimman varhain olisi tärkeää, jotta voitaisiin tältä osin estää pitkittyneen kivun syntymistä ohitusleikatuilla potilailla.\n3 SISÄLLYS 1. JOHDANTO OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEISEN KIVUN YLEISYYS MASENTUNEISUUS JA AHDISTUNEISUUS OHITUSLEIKKAUKSEN JÄLKEEN PSYKOLOGISTEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS TOIPUMISEEN AKUUTTI KIPU LEIKKAUKSEN JÄLKEEN PSYKOLOGISET TEKIJÄT JA PITKITTYNYT KIPU LEIKKAUKSEN JÄLKEEN TUTKIMUKSEN TARKOITUS TUTKIMUSMETODIT AINEISTO JA MENETELMÄT ANALYYSIT TULOKSET MUUTTUJIEN MITTAAMINEN AHDISTUNEISUUS JA KIPU MASENTUNEISUUS JA KIPU POHDINTA KIVUN JA PSYKOLOGISTEN OIREIDEN ESIINTYMINEN KIVUN JA PSYKOLOGISTEN OIREIDEN ESIINTYMINEN NAISILLA LEIKKAUSTA EDELTÄVÄ MASENNUS JA AHDISTUNEISUUS PSYKOLOGISTEN OIREIDEN JA KIVUN LIITTYMINEN TOISIINSA MASENNUSLÄÄKITYS PITKITTYNEEN KIVUN JA PSYKOLOGISTEN TEKIJÖIDEN ENNALTAEHKÄISY JA HOITO LÄHTEET... 19\n4 1. JOHDANTO Ohitusleikkauksia on Suomessa tehty vuodesta 1970 lähtien. Suomessa tehdään vuosittain yli sydämen sepelvaltimoiden ohitusleikkausta (1). Ohitusleikkauksilla pyritään pidentämään potilaan elinikää, parantamaan elämänlaatua ja ehkäisemään sepelvaltimotaudin aiheuttamia komplikaatioita (2). Rintakehän alueen leikkauksissa, kuten ohitusleikkauksissa ja sydämen läppäleikkauksissa, tehdään sternotomia. Yksi ohitusleikkaukseen liittyvä haitta onkin leikkauksen jälkeinen pitkittynyt kipu leikkausalueella. Pitkittyneen sternotomian tai torakotomian jälkeisen kivun syitä voivat olla esimerkiksi leikkausalueen infektiot tai neuropaattinen kipu, joka johtuu perifeeristen hermojen vaurioitumisesta leikkauksessa (3,4). Pitkittyneen leikkauksen jälkeisen kivun määritelmän mukaan jo kaksi kuukautta kestänyt kipu määritellään pitkittyneeksi (5). 1.1 Ohitusleikkauksen jälkeisen kivun yleisyys Sternotomiateitse tehdyn sydänleikkauksen jälkeisen pitkittyneen kivun yleisyys vaihtelee melkoisesti aiemmissa tutkimustuloksissa. Ruotsalaisessa tutkimuksessa kivun esiintyvyys vuoden kuluttua leikkauksesta oli 28 %. Eroa ei ollut sillä, oliko kyseessä ohitusleikkaus vai läppäleikkaus. Kipu esiintyi rintakehällä ja oli erilaista leikkausta edeltävään tilanteeseen nähden. Maksimaalinen koettu kipu oli luokiteltu kyseisessä tutkimuksessa kohtalaiseksi 13 %:lla (VAS 30mm) ja kovaksi 4 %:lla (VAS 54mm), ja minimaalinen koettu kipu kohtalaiseksi 3 %:lla ja kovaksi 1 %:lla. (6) Tanskalaisessa tutkimuksessa vuoden kuluttua sydänleikkauksesta kipua oli 35 %:lla. Kivun luokittelu oli erilainen, ja maksimaalinen kipu oli kovaa (NRS 4) 29 %:lla tutkimuspotilaista ja minimaalinen kipu oli kovaa 5,8 %:lla. (7) Kanadassa sydänleikatuilla pitkittyneen kivun yleisyys vielä yhdestä kolmeen vuotta oli 23 % (8). Tymektomian ja ohitusleikkauksen jälkeisen pitkittyneen kivun vertailussa molemmista ryhmistä 37 % raportoi kokevansa kipua kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta. Vielä kahdesta kolmeen vuotta ohituskin 28 % kärsi pitkittyneestä kivusta pääosin rintakehän alueella, ja heistä 38 % arvioi kivun olevaan vähintään kohtalaista. Ohitusleikatuilla oli kipua myös käsivarsissa, hartioissa ja kohdissa, joista laskimosiirteet oli otettu. (9, 10) Israelilaisessa tutkimuksessa pitkittyneen ohitusleikkauksen jälkeisen rintakivun yleisyys oli jopa 56 %, ja vähintään kohtalaista kipu oli heistä 65 %:lla (11). Skotlantilaisessa tutkimuksessa pitkittyneen 1\n5 kivun esiintyvyys oli vähäisempää. Vähintään neljä kuukautta ohitus rintakipua oli 12 %:lla, ja heistä 13 % kertoi kivun olevan kovaa. (10) Pitkittynyttä leikkauksen jälkeistä kipua käsittelevän katsausartikkelin mukaan vähintään kolmesta kuuteen kuukautta kestävän kivun esiintyvyys ohitus on % ja kovan kivun esiintyvyys 5-10 %. Kovalla kivulla tässä tarkoitetaan kipua, joka VAS-asteikolla 0-10 on yli viisi. (4) On joitain viitteitä siitä, että sydänleikkauksen jälkeinen pitkittynyt kipu vähenisi ajan myötä vuosien kuluessa, mutta sen yleisyys on silti huomattava (8). 1.2 Masentuneisuus ja ahdistuneisuus ohitus Ohitusleikkauksen jälkeisestä masentuneisuudesta ja ahdistuneisuudesta voi kärsiä jopa yli 10 % potilaista. Yhdestä kahteen viikkoa ohitus 11,8 % potilaista on todettu olevan masentuneita ja 23,5 % ahdistuneita. Leikkaustoimenpiteeseen liittyvää masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta arvioivien kyselyiden mukaan masennus ja ahdistuneisuus olivat vähentyneet vuoden kuluttua leikkauksesta. Toisaalta taas enemmän persoonallisuutta huomioon ottavien tutkimuskaavakkeiden mukaan ahdistuneisuus ja masentuneisuus eivät olleet merkittävästi muuttuneet vuodessa. (12) Ohitusleikkauksen jälkeistä masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta ennustaa leikkausta edeltävä masentuneisuus ja ahdistuneisuus (13, 14, 15). Leikkauksen jälkeen kahden viikon kuluttua kotiutumisesta masennuksen on nähty lisääntyvän, kun taas ahdistuneisuus on pysynyt samalla tasolla leikkausta edeltävään tilanteeseen verraten (14). Toisaalta taas sekä masentuneisuuden että ahdistuneisuuden on havaittu vähenevän avosydänleikkauspotilailla neljän viikon kuluessa leikkausta edeltävään tilanteeseen verrattuna (16). Kontrollin tunne vähentää masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta (14). Myös leikkausta edeltävästi annettu tieto sydänleikkauksesta vähentää leikkauksen jälkeistä masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta. Samassa aineistossa keskimäärin koettuun kipuun ahdistuneisuuden ja masentuneisuuden väheneminen ei vaikuttanut merkitsevästi, ainoastaan nukkuessa he kokivat vähemmän unta häiritsevää kipua. (17) 1.3 Psykologisten tekijöiden vaikutus toipumiseen Masentuneisuus ja ahdistuneisuus vaikuttavat potilaiden kokemuksiin ohitusleikkauksesta saadusta hyödystä. Ohitusleikatuista potilaista korkeammat pisteet masentuneisuuskyselyssä tai ahdistuneisuuskyselyssä saaneet kokivat parantuneensa fyysisesti ja henkisesti huonommin kuin ne, jotka saivat matalammat pisteet. Masentuneemmat tai kivuliaammat kokivat myös 2\n6 ohitus toimintakykynsä huonommaksi. (16, 18, 19) Kuuden viikon kuluttua kotiutumisesta fyysinen ja henkinen parantuminen oli edelleen huonompaa niillä, jotka saivat korkeammat pisteet masentuneisuuskyselyssä. Heistä 46 %:lla oli myös haavainfektioita tai haavojen parantuminen oli huonompaa, kun taas matalammat pisteet saaneista vain 19 %:lla oli samanlaisia haavaongelmia. (20) Infektioista ja haavojen huonosta paranemisesta aiheutuu potilaalle akuuttia kipua ja enemmän sairaalahoitopäiviä. 1.4 Psykologiset tekijät ja akuutti kipu Hollantilaisessa tutkimuksessa on selvitetty, että useilla erilaisilla kirurgisilla potilailla kovaa akuuttia postoperatiivista kipua (VAS 8) puolestaan ennustaa preoperatiivinen kipu. Myös leikkausta edeltävällä ahdistuneisuudella oli kyseisessä tutkimuksessa positiivinen yhteys akuutin leikkauksenjälkeisen kovan kivun kanssa, mutta yhteys ei ollut yhtä selkeä. Kyseisessä tutkimuksessa ei ollut mukana sydänleikkauksia. (21) Ohitusleikatuilla ahdistuneisuus ja kivun suuruus kahden päivän kuluttua leikkauksesta olivat selkeästi yhteydessä toisiinsa niin, että ahdistuneemmat olivat kivuliaampia (22). Rintasyöpäpotilailla on havaittu, että preoperatiivinen masentuneisuus ja ahdistuneisuus ovat yhteydessä leikkauksen jälkeisen kivun suuruuteen vuorokauden kuluttua leikkauksesta (23). Akuutti kipu ortopedisten leikkausten jälkeen kuntoutusosastolla arvioituna oli lisääntynyt yli 65-vuotiailla potilailla, jotka ovat ahdistuneempia. Masennus ei heillä selkeästi ennustanut akuuttia kipua. (24) Gynekologisten leikkausten jälkeen masentuneisuus ja ahdistuneisuus kasvoivat kivun lisääntymisen kanssa samanaikaisesti akuutissa vaiheessa neljän päivän kuluttua leikkauksesta. Masentuneisuus oli korkeimmillaan neljä päivää, mutta ei laskenut kymmenen päivän sisällä leikkausta edeltävälle tasolle. Ahdistuneisuuden ja suurimman koetun kivun yhteys oli merkitsevä myös kaksi ja kymmenen päivää, masennuksen kohdalla samanlaista yhteyttä ei ollut kuin neljäntenä postoperatiivisena päivänä. (15) Negatiivinen ajattelutapa tai liioiteltu negatiivinen mielentila leikkaustilanteeseen nähden (catastrophizing) erilaisissa potilasryhmissä näyttää olevan yhteydessä postoperatiivisen kivun kanssa. Lannerangan fuusioleikkausten ja erilaisten vatsanalueen leikkausten jälkeen kivut yhdestä kahteen päivää olivat kovempia niillä, joiden mielentila oli negatiivisempi. Leikkausta edeltävä ahdistuneisuus oli myös ennustetekijä kovemmalle kivulle heti leikkauksen jälkeen. (25, 26) 3\n7 1.5 Psykologiset tekijät ja pitkittynyt kipu Masennuksen ja ahdistuneisuuden ja akuutin sekä pitkittyneen kivun välistä yhteyttä on selvitetty useisiin erilaisiin leikkauksiin liittyen. Selkeää käsitystä ei ole siitä, millainen suhde etenkin leikkausta edeltävällä mutta myös sen jälkeisellä masentuneisuudella ja ahdistuneisuudella on ohitus koettuun pitkittyneeseen kipuun. Kovempi akuutti kipu sekä suurempi kipulääkityksen tarve ensimmäisten päivien sisällä leikkauksesta on riskitekijä pitkittyneelle sternotomian ja sydänleikkauksen jälkeiselle kivulle (7, 8, 9, 27). Pitkittynyt kipu, jota esiintyy vielä vuoden kuluttua leikkauksesta, on yhdistetty leikkausta edeltävään masennukseen spinaalistenoosipotilailla (28). Heillä myös iän vaikutusta leikkauksen tuloksiin on arvioitu ja havaittu kahden vuoden kuluttua leikkauksesta nuoremmilla (alle 62- vuotiailla) masentuneisuuden ennustavan kovempaa kipua ja huonompaa toimintakykyä. Myös vanhemmilla potilailla masentuneisuus ennusti huonompaa toimintakykyä (29). Lonkan tekonivelleikkauspotilailla masennus liittyi selkeästi kahden vuoden kuluttua leikkauksesta esiintyvään kohtalaiseen tai kovaan kipuun, kuten myös ylipaino. Viiden vuoden kuluttua lonkkaleikkauksesta masennus ei enää ollut pitkittyneen kivun ennustetekijä. (30) Lonkan tekonivelleikkauspotilailla, jotka kärsivät leikkausta edeltävästi masennuksesta ja ahdistuneisuudesta, kipu ennen leikkausta oli kovempaa eikä vuoden kuluttua leikkauksesta ollut vähentynyt yhtä paljon kuin niillä, joilla masennusta ja ahdistusta ei havaittu (31). Kovemman kivun lisäksi myös toimintakyky pian, jo kuuden viikon kuluttua lonkkaleikkauksesta, oli huonompi masentuneilla lonkantekonivelleikkauspotilailla (32). Polven tekonivelleikkauspotilailla leikkausta edeltävä masennus, ahdistuneisuus ja kipu ennustivat kovempaa kipua vuoden kuluttua leikkauksesta, mutta viiden vuoden kuluessa kipu helpotti (33). Ahdistuneisuus ennen leikkausta ennusti CRPS:n (complex regional pain syndrome, monimuotoinen paikallinen kipuoireyhtymä) esiintymistä kuukauden kuluttua leikkauksesta, ja CRPS:n olemassaolo lisäsi masennusta kuukauden kohdalla ja ahdistuneisuutta kuuden kuukauden kohdalla (34). Laparoskooppisten kolekystektomioiden kohdalla neuroottisuus ja pitkittynyt kipu vuoden kuluttua leikkauksesta olivat liittyneet toisiinsa. Neuroottisuutta kartoittavassa testissä ennen leikkausta korkeammat pisteet saaneet kärsivät todennäköisemmin pitkittyneestä kivusta vuoden kuluttua, 4\n8 mutta yhteys ei ollut kuitenkaan tässä kohtaa merkitsevä. Vuoden kuluttua leikkauksesta neuroottisuus ja kipu liittyivät merkitsevästi toisiinsa. (35) 2. TUTKIMUKSEN TARKOITUS Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää ohitusleikatuilla potilailla esiintyvää pitkittynyttä kipua ja sen suhdetta masentuneisuuden ja ahdistuneisuuden kanssa. Ohitusleikatuiden potilaiden kohdalla tarvitaan vielä lisää tutkimustietoa masentuneisuuden ja ahdistuneisuuden sekä pitkittyneen kivun välisestä mahdollisesta yhteydestä. Erityisesti leikkausta edeltävän masentuneisuuden ja ahdistuneisuuden ja pitkittyneen kivun yhteydestä ei ole riittävästi tutkimustietoa. Tässä tutkimuksessa keskeisiä kysymyksiä ovat, onko leikkausta edeltävällä masentuneisuudella tai ahdistuneisuudella yhteyttä leikkauksen jälkeisen kivun esiintymisen kanssa kuuteen kuukauteen asti leikkauksesta, ja ovatko leikkauksen jälkeinen masentuneisuus ja ahdistuneisuus yhteydessä koetun pitkittyneen kivun kanssa. 3. TUTKIMUSMETODIT 3.1 Aineisto ja menetelmät Tutkimus toteutettiin Tampereen yliopistollisen keskussairaalan (TAYS) sydänkeskuksessa. Tutkimus suoritettiin Sydänkeskuksessa meneillään olevan Pitkittynyt postoperatiivinen kipu ohitusleikatuilla potilailla tutkimukseen kerätyn aineiston avulla. Tutkimuksessa olivat mukana 100 elektiiviseen ohitusleikkaukseen tulevaa Pirkanmaan sairaanhoitopiirin potilasta. Potilaat, joille oli aiemmin tehty sydämen ohitus-tai läppäleikkaus, tai jotka eivät olleet halukkaita tai kykeneviä osallistumaan, eivät osallistuneet tutkimukseen. Potilailla oli missä tahansa vaiheessa oikeus kieltäytyä osallistumasta tutkimukseen, tämän vaikuttamatta heidän saamaansa hoitoon. Potilaat täyttivät kipukyselyn (Suomen kivuntutkimusyhdistys ry; Kipukysely) sekä depressio (Major Depression Inventory) -ja ahdistuneisuuskyselyt (State-Trait Anxiety Inventory) ennen 5\n9 leikkausta esilääkekierron yhteydessä. Potilaat täyttivät samat kyselyt uudelleen neljäntenä päivänä, sekä kahden ja kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta. 3.2 Analyysit Analyysit tehtiin käyttäen SPSS -ohjelmaa. Analyyseihin käytettiin ristiintaulukointia, ja tilastollista merkitsevyyttä arvioitiin Fisher s exact testillä. 4. TULOKSET Tutkimukseen otettiin mukaan 100 potilasta, joista kuuden kuukauden seuranta-ajan kohdalla mukana oli 93. Osallistujista 74 (79,6 %) oli miehiä ja 19 (20,4 %) naisia. Tutkimuksen ulkopuolelle jääneistä kolme jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle ja neljä halusi itse lopettaa tutkimukseen osallistumisen. Syinä tutkimuksesta poisjättämiseen olivat yhdellä Scheuermannin tauti, yhdellä vasen hemipareesi ja siihen liittyvät tuntomuutokset ja kivut ja yhdellä hankala diabeettinen neuropatia. Kaikki mukana olleet eivät täyttäneet tutkimuskaavakkeita keskeisiltä osilta kokonaan, ja analyyseihin mukaan otettiin vain ne, joilta kaikki tarpeelliset tiedot oli saatavilla kussakin ajankohdassa. Yksittäisessä kyselyssä pienin vastanneiden määrä oli 57 (61,3 %), ja tämä koski ahdistuneisuuskyselyä neljä vuorokautta ohitus. Taulukossa 1 esitellään tutkimuspotilaiden yleisiä ominaisuuksia verraten keskenään niitä, jotka olivat kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta kivuliaita, niihin, joilla kipua ei ollut. 6\n10 Taulukko 1. Tutkimuspotilaiden yleiset ominaisuudet Kuuden kuukauden Kuuden kuukauden p-arvo kohdalla kivuliaat n=12 (% kivuliaista) kohdalla kivuttomat n=78 (% kivuttomista) ikä (vuotta, keskiarvo) 63,4 69,4 0,011 naisia 4 (33,3 %) 15 (19,2 %) 0,271 siviilisääty avioliitossa 7 (58,3 %) 52 (66,7 %) 0,529 lesket ja eroneet 3 (25,0 %) 16 (20,5 %) 0,714 elämäntilanne eläkkeellä 8 (66,7 %) 64 (82,1 %) 0,248 koko-tai 1 (8,3 %) 9 (11,5 %) 1,000 osapäivätyössä työttömänä 1 (8,3 %) 1 (1,3 %) 0,250 BMI (kg, keskiarvo) 27,7 27,7 0,976 diabetes 3 (25,0 %) 21 (26,9 %) 1,000 tupakoivia 4 (33,3 %) 6 (7,7 %) 0,027 preoperatiivinen 3 (25,0 %) 10 (12,8 %) 0,370 kipulääkitys preoperatiivinen masennuslääkitys 2 (16,7 %) 3 (3,8 %) 0, Muuttujien mittaaminen Kivun suhteen tarkasteltiin sitä, oliko kuusi kuukautta kipua sternotomiaalueella. Tämä arvioitiin kipukyselyn vastausten perusteella; oliko tutkimuspotilas ilmoittanut kärsivänsä kivusta ja missä kipu sijaitsi kuvaan piirretyn ja sanallisesti ilmoitetun vastauksen perusteella. Kuuden kuukauden kohdalla kivuliaita oli 12 (13,3 %), ja 78 (86,7 %) ei ollut kivuliaita. Kolmen tutkimuspotilaan kohdalla tieto puuttui, joten he jäivät analyysien ulkopuolelle. Masennuspisteet laskettiin MDI-kyselyn vastausten perusteella niin, että pisteitä sai 0-5 kustakin kohdasta, ja kohdista 8 ja 10 laskettiin kokonaispisteisiin vain kohta a tai b, riippuen siitä, kummassa oli korkeampi pistemäärä. Pienin mahdollinen kokonaispistemäärä on nolla, ja suurin 7\n11 mahdollinen 50. Lieväksi masennukseksi luokiteltiin kokonaispisteet 20-24, keskivaikeaksi ja kokonaispisteet yli 30 merkitsivät vaikeaa masennusta. (36, 37, 38) Mikäli toinen vastaus kohdista 8a ja 8b tai 10a ja 10b puuttui, kokonaispisteet otettiin mukaan analyyseihin. Mikäli mikä tahansa vastaus muutoin puuttui, kokonaispisteitä ei otettu mukaan analyyseihin. Suurimmassa osassa tutkimuksen analyyseistä potilaat jaettiin masennuksen suhteen kahteen ryhmään; korkeintaan lieväasteisesti masentuneet ja vähintään keskivaikeasti masentuneet. Ahdistuneisuuspisteet laskettiin STAI- kaavakkeen Y-2 (kuvaa yleistä ahdistuneisuutta) ohjeen mukaisesti. Kaavakkeessa on 20 kysymystä ja kustakin kohdasta sai 1-4 pistettä. Pienin mahdollinen pistemäärä on 20, ja suurin mahdollinen 80. Lieväksi ahdistuneisuudeksi on aiemmin laskettu kokonaispisteet 20-39, keskivaikeaksi ja vaikeaksi (39, 40, 41) Koska pienin mahdollinen pistemäärä tällä tavalla arvioituna jo tarkoittaa lievää ahdistuneisuutta, on suurimmassa osassa analyyseistä käytetty luokitusta, jossa kokonaispisteet 0-39 tarkoittaa että potilaalla ei ole ahdistuneisuutta tai on lievää ahdistuneisuutta ja kokonaispisteet tarkoittavat keskivaikeaa tai vaikeaa ahdistuneisuutta. Mikäli yksikin vastaus puuttui, kokonaispisteitä ei otettu mukaan analyyseihin. 4.2 Ahdistuneisuus ja kipu Keskivaikeasti tai vaikeasti ahdistuneita oli preoperatiivisesti 26,2 %, postoperatiivisesti 43,9 %, kahden kuukauden kuluttua leikkauksesta 21,5 % ja kuuden kuukauden kuluttua 25,4 %. Leikkauksen jälkeen ahdistuneiden määrä väheni lukuun ottamatta pientä nousua kuuden kuukauden kohdalla. 8\n12 Kuva 1. STAI-kokonaispisteiden mediaanit eri ajankohdissa naisilla ja miehillä. 9\n13 Taulukko 2. Ahdistuneisuus eri ajankohdissa ja kipu sternotomia-alueella kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta. Leikkausta ennen korkeintaan lievä ahdistuneisuus Neljä vuorokautta korkeintaan lievä Kaksi kuukautta korkeintaan lievä Kuusi kuukautta korkeintaan lievä ahdistuneisuus ahdistuneisuus ahdistuneisuus Kivuliaat kuusi kuukautta 4,3 % 2 10,0 % 3 5,9 % 3 7,5 % 4 Yhteensä n Leikkausta ennen Neljä vuorokautta Kaksi kuukautta Kuusi kuukautta keskivaikea tai vaikea keskivaikea tai keskivaikea tai keskivaikea tai ahdistuneisuus vaikea vaikea vaikea ahdistuneisuus ahdistuneisuus ahdistuneisuus Kivuliaat kuusi kuukautta 33,3 % 5 25,0 % 6 30,8 % 4 27,8 % 5 Yhteensä n Kaikki vastanneet yhteensä p-arvo (fisher s exact) 0,007 0,165 0,027 0,040 Taulukossa 2 esitellään kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta esiintyvän kivun yhteyttä ahdistuneisuuteen eri ajankohdissa. Kaikissa ajankohdissa vähintään keskivaikeasti ahdistuneista suurempi osa oli kivuliaita niihin verrattuna, jotka olivat korkeintaan lieväasteisesti ahdistuneita. Yhteys oli selvin ennen leikkausta koetulla ahdistuneisuudella ja kivuliaisuudella kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta (p=0,007). Tulos oli kuitenkin tilastollisesti merkitsevä sekä ennen leikkausta että kaksi ja kuusi kuukautta. 10\n14 4.3 Masentuneisuus ja kipu Yhteensä vähintään lieväasteisesti masentuneita oli preoperatiivisesti 9,2 %, postoperatiivisesti 16,4 %, kahden kuukauden kuluttua leikkauksesta 13,5 % ja kuuden kuukauden kuluttua 6,4 %. Masentuneisuus siis väheni ajan kuluessa. Tarkasteltaessa tutkimuspotilaita ryhmissä, joissa heidät on jaettu korkeintaan lievästi masentuneisiin ja vähintään keskivaikeasti masentuneisiin tulokset ovat samankaltaisia. Preoperatiivisesti vähintään keskivaikeasti masentuneita oli 4,6 %, postoperatiivisesti 8,2 %, kahden kuukauden kuluttua leikkauksesta 5,4 % ja kuuden kuukauden kuluttua 5,1 %. Kuva 2. MDI-kokonaispisteiden mediaanit eri ajankohdissa naisilla ja miehillä. 11\n15 Taulukko 3. Masentuneisuus eri ajankohdissa ja kipu sternotomia-alueella kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta. Leikkausta ennen korkeintaan lievä masennus Neljä vuorokautta korkeintaan lievä Kaksi kuukautta korkeintaan lievä Kuusi kuukautta korkeintaan lievä masennus masennus masennus Kivuliaat kuusi kuukautta 13,3 % 8 14,8 % 8 10,1 % 7 12,2 % 9 yhteensä n Leikkausta ennen Neljä vuorokautta Kaksi kuukautta Kuusi kuukautta keskivaikea tai vaikea masennus keskivaikea tai keskivaikea tai keskivaikea tai vaikea masennus vaikea masennus vaikea masennus Kivuliaat kuusi kuukautta 100 % 2 75,0 % 3 100,0 % 3 50,0 % 2 Yhteensä n Kaikki vastanneet yhteensä p-arvo (fisher s exact) 0,024 0,019 0,002 0,093 Taulukossa 3 esitellään kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta esiintyvän kivun yhteyttä masentuneisuuteen eri ajankohdissa. Kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta kivuliaita oli kaikissa ajankohdissa vähintään keskivaikeasti masentuneista %, ja niistä, joilla ei ollut masennusta tai oli lievä masennus eri ajankohdissa, kuuden kuukauden kohdalla kivuliaita oli huomattavasti vähemmän. Ero oli suurin arvioitaessa masentuneisuutta kaksi kuukautta leikkauksen 12\n16 jälkeen, jolloin vähintään keskivaikeasti masentuneista 100 % oli kuuden kuukauden kohdalla kivuliaita kun taas korkeintaan lievästi masentuneista vain 10,1 % oli kivuliaita kuuden kuukauden kohdalla (p= 0,002). Tulos oli tilastollisesti merkitsevä kuitenkin myös ennen leikkausta ja neljä vuorokautta. 5. POHDINTA 5.1 Kivun ja psykologisten oireiden esiintyminen Tämän tutkimuksen mukaan kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta sternotomia-alueella kipua koki 13,3 % vastanneista, joka on vähemmän kuin aiempien tutkimusten perusteella on ilmoitettu (4,6,7,9,11). Tämän tutkimuksen tulokseen vaikuttaa todennäköisesti pieni potilasmäärä, ja se, että kipua sternotomia-alueella ei suoraan kysytty kipukyselykaavakkeessa kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta, vaan potilaiden piti itse arvioida kipua yleensä ja kertoa sen sijainnista kirjallisesti ja piirtää kivun sijainti kuvaan. Näin ollen on todennäköisempää, että kipu jää helpommin ilmoittamatta, etenkin jos se ei ole potilaan elämää haittaavaa eikä hän suuremmin kiinnitä siihen huomiota. Toisaalta näin voidaan mahdollisesti paremmin saada ainoastaan potilaan elämää haittaava, kliinisesti merkittävämpi kipu selville. Samassa aineistossa kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta kliinisesti tutkittuna 18 %:lla oli pitkittynyttä kipua (Maija-Liisa Kalliomäki, henkilökohtainen tiedonanto). Leikkauksen jälkeinen ahdistuneisuus ja masentuneisuus olivat aineistossamme yleisempiä kuin aiemmat tutkimukset ilmoittavat. Erityisesti ahdistuneisuus oli yleisempää. Keskivaikeasti tai vaikeasti ahdistuneita postoperatiivisesti neljän päivän kuluttua leikkauksesta oli 43,9 % ja kahden kuukauden kuluttua 21,5 %, kun aiemmin on ilmoitettu viikosta kahteen viikkoon leikkauksen jälkeen 23,5 % olevan ahdistuneita. Masentuneisuutta postoperatiivisesti esiintyi 16,4 %:lla ja kahden kuukauden kuluttua leikkauksesta 13,5 %:lla, kun aiemmin sen yleisyydeksi yhdestä kahteen viikkoa on ilmoitettu 11,8 % (12). Kyselyihin vastasi jokaisessa ajankohdassa korkeintaan 83,9 % tutkimukseen osallistuneista. Vastaajia oli vähiten postoperatiivisesti neljä päivää, jolloin 13\n17 ahdistuneisuuskyselyyn vastasi vain 61,3 %. On mahdollista, että eniten ahdistuneet tai masentuneet eivät ole vastanneet asianmukaisesti kyselyihin. Mikäli näin on, voi masentuneiden ja ahdistuneiden osuus olla todellisuudessa vielä suurempi, kuin mitä aineistostamme käy ilmi. Aiemmin on nähty, että masentuneisuus ja ahdistuneisuus toisaalta vähenisivät vuoden kuluessa ja toisaalta pysyisivät melko samalla tasolla leikkausta edeltäneeseen tilanteeseen nähden (12). Tämän tutkimuksen mukaan sekä masentuneisuus että ahdistuneisuus vähenevät leikkausta edeltänyttä tasoa alemmaksi jo kuuden kuukauden kuluessa leikkauksesta. Ennen leikkausta ei-masentuneita oli 90,8 % ja kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta 93,6 %. Ahdistuneisuuskyselyn mukaan korkeintaan lievästi ahdistuneita oli ennen leikkausta 73,8 % ja kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta 74,6 %. 5.2 Kivun ja psykologisten oireiden esiintyminen naisilla Kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta kivuliaista oli naisia 33,3 %, vaikka tutkimuspotilaista naisia oli vain 20,4 %. Naisista suurempi osa koki kipua kuusi kuukautta miehiin verrattuna (21,1 % ja 11,3 %). Aiemmissa tutkimuksissa on ristiriitaisia tuloksia siitä, onko naissukupuoli riskitekijä pitkittyneelle kivulle. Naissukupuolen on havaittu olevan riskitekijä krooniselle kivulle vuoden kuluttua sydänleikkauksesta, kun naisista 47,4 % koki kipua vuoden kuluttua ja miehistä 29,3 %. Kyseisessä aineistossa naisia oli 31,7 %. (7) Toisaalta sukupuolella ei ole ollut vaikutusta ohitusleikkauksen jälkeisen akuutin postoperatiivisen kivun esiintymiseen tutkimuksessa, jossa havaittiin selvä yhteys ahdistuneisuuden ja kovemman kivun välillä kaksi ja kolme päivää. Myös kyseisessä aineistossa miesten osuus oli huomattavasti suurempi kuin naisten (naisia 32 %). (23) Myöskään kanadalaisessa tutkimuksessa naissukupuoli ei ollut riskitekijä vuodesta kolmeen vuoteen sydän esiintyvälle pitkittyneelle kivulle (8). Aiemmin on nähty yhdeksän viikkoa ohitus naisista suuremmalla osalla olevan kipua miehiin verrattuna, vaikka tässäkin tutkimuksessa naisten osuus tutkimuspotilaista oli miehiä huomattavasti pienempi (naisia 17,9 %). Naisista kipua koki % riippuen siitä, oliko kyse kivusta levossa vai liikkeessä ja kuinka kovaa kipu oli, kun taas vastaavasti miehistä kipua koki 5-23 %. (42) Tämä tulos on samansuuntainen tässä tutkimuksessa saatuun tulokseen verrattuna, vaikka kivun esiintymistä arvioitiin kuuden kuukauden kohdalla yhdeksän viikon sijasta. Koska tässä tutkimuksessa tutkimuspotilaista naisia ja miehiä on hyvin erilaiset määrät, todellisen sukupuolten välisen eron havaitseminen on vaikeaa. 14\n18 Tässä tutkimuksessa kuuden kuukauden kohdalla kivuliaat naiset saivat myös korkeammat pisteet masentuneisuus ja ahdistuneisuuskyselyissä kaikissa ajankohdissa miehiin verrattuna. Tämä tukee aiempia havaintoja siitä, että naiset kokevat enemmän masennusoireita ohitus (19). Nimenomaan naisten kokemaa kipua on tutkittu ohitusleikatuilla naisilla ja havaittu 12 kuukautta 18,1 % kokevan kipua ja 46.6 % kokevan viiltoa tai epämukavuutta rinnan alueella. Viisi vuorokautta koetut oireet eivät ennustaneet kivuliaisuutta tai epämukavuutta vuoden kuluttua leikkauksesta, mutta 12 viikkoa koettu kipu tai epämukavuus ennusti oireiden jatkumista vielä 12 kuukauden kuluttua leikkauksesta. (43) Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin kipua vasta kuuden kuukauden kohdalla, joten tietoa koetusta kivusta ennen kuuden kuukauden ajankohtaa ei ole käytettävissä. Aiemmin ovat havaittu myös, että nimenomaan naisilla masennusoireet liittyvät kipuun ohitus (19). 5.3 Leikkausta edeltävä masennus ja ahdistuneisuus Preoperatiivisen masennuksen ja ahdistuneisuuden vaikutusta ohitusleikkauksen jälkeiseen krooniseen kipuun ei ole paljoa tutkittu. Rintasyöpäpotilailla preoperatiivinen ahdistuneisuus ja masentuneisuus olivat merkitsevästi yhteydessä leikkauksen jälkeisen kivun voimakkuuden, kipulääkkeiden tarpeen ja kivunlievitykseen tyytyväisyyden kanssa 24 tunnin kuluttua leikkauksesta. Mitä korkeammat pisteet potilaat saivat ahdistuneisuus-ja masentuneisuuskyselykaavakkeissa leikkausta ennen, sitä todennäköisemmin he ilmoittivat kärsivänsä myös kovemmista kivuista leikkauksen jälkeisen vuorokauden aikana, ja sitä enemmän kipulääkitystä he tarvitsivat. (24) Vatsan alueen leikkauksiin liittyen on tutkittu postoperatiivista kipua preoperatiivisesti masentuneilla, jotka käyttivät masennuslääkitystä, ja havaittu 8-16 tuntia heillä kivun olevan kovempi kuin vertailuryhmällä, joilla ei ollut masennusta eikä siihen lääkitystä. Myöhemmin masentuneiden kokema kipu ei ollut kuitenkaan enää suurempaa vertailuryhmään verraten. (44) Nivustyräleikatuilla puolestaan preoperatiivisella masentuneisuudella tai ahdistuneisuudella ei ollut yhteyttä suurempaan koettuun kipuun neljä kuukautta, vaikkakin matalammat odotukset leikkauksen suhteen ennen leikkausta ja huonommaksi koettu kivun hallinta viikko ennustivat kovempaa kipua neljän kuukauden kuluttua leikkauksesta (45). 15\n19 Ohitusleikatuilla on näyttöä siitä, että leikkauksen jälkeinen ahdistuneisuus on yhteydessä leikkauksen jälkeisen kivun kanssa kahden päivän kuluttua leikkauksesta (23). Toisessa tutkimuksessa ne, jotka olivat masentuneita, olivat myös kivuliaampia vuoden verran (46). Tämän tutkimuksen mukaan kuitenkin jo preoperatiivinen keskivaikea -tai vaikea-asteinen ahdistuneisuus ja masentuneisuus ovat yhteydessä kroonisen kivun kanssa kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta (p-arvot 0,007 ja 0,024) ohitusleikatuilla. Tämän tuloksen mukaan psyykkiset tekijät jo ennen leikkausta vaikuttavat pitkittyneen kivun esiintymiseen puoli vuotta. 5.4 Psykologisten oireiden ja kivun liittyminen toisiinsa Toisaalta myös kipu voi aiheuttaa pitkittynyttä masennusta ja ahdistuneisuutta. Hollantilaisessa tutkimuksessa ei ole tutkittu leikkauspotilaita, mutta havaittu kivusta kärsivien olevan kahden vuoden kuluttua todennäköisemmin kroonisesti masentuneita tai ahdistuneita. Useampi kipukohta, kovempi kipu ja päivittäinen kipulääkitys olivat kaikki yhteydessä suurempaan riskiin kärsiä pitkäaikaisesta masennuksesta tai ahdistuneisuudesta kahden vuoden kuluttua. (47) Ohitus kovemmasta kivusta kärsineet todennäköisemmin kokivat enemmän masennukseen viittaavia oireita ja kokivat toimintakykynsä huonommaksi kuin ne, joilla kipu oli korkeintaan lievää (46). Niistä, jotka sydän kärsivät pitkittyneestä kivusta vielä yhdestä kolmeen vuotta, on kivuttomia merkitsevästi enemmän masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta (8). Tehokkaalla kivun hoitamisella voitaisiin siis mahdollisesti ehkäistä näitä psyykkisiä ongelmia. Tämä tutkimus on keskittynyt tarkastelemaan masentuneisuutta ja ahdistuneisuutta ajallisesti ennen pitkittynyttä kipua, ja tulosten mukaan masentuneisuus ennen leikkausta ja pian sen jälkeen ennakoi pitkittyvää kipua. Selvin yhteys pitkäaikaisen kivun kanssa on leikkausta edeltävällä, neljä vuorokautta esiintyvällä ja kaksi kuukautta esiintyvällä masennuksella (p-arvot 0.024, 0.019, 0.002) eikä niinkään enää kuuden kuukauden kohdalla esiintyvällä masennuksella (0.093). Ahdistuneisuus taas liittyi selvimmin pitkäaikaiseen kipuun tarkasteltaessa leikkausta edeltävää, kahden kuukauden kohdalla ja kuuden kuukauden kohdalla esiintyvää ahdistuneisuutta (p-arvot 0.007, 0.027, 0.040). Näin ollen ahdistuneisuus oli selvemmin yhteydessä samaan aikaan esiintyvän pitkittyneen kivun kanssa, kuin masennus. Pitkittynyt kipu ja masentuneisuus sekä pitkittynyt kipu ja ahdistuneisuus voivat molemmat olla aiheuttamassa toisiaan, niin että syntyy negatiivinen kehä, jossa molemmat ruokkivat toisiaan. 16\n20 5.5 Masennuslääkitys Osa tutkimuspotilaista käytti masennuslääkitystä preoperatiivisesti, kaikista tutkimuspotilaista heitä oli viisi eli 5,4 %. Heistä neljä oli vastannut asianmukaisesti masennuskyselyyn preoperatiivisesti. Tarkempaa tietoa lääkityksen laadusta ja muutoin potilaiden saamasta hoidosta masennukseen ei ollut käytettävissä. Näistä neljästä kolmella ei ollut preoperatiivisesti MDI-pisteiden mukaan masennusta, ja yhdellä oli keskivaikea masennus. Preoperatiivisesti keskivaikeasti masentunut ei ollut kuuden kuukauden kohdalla MDI-pisteiden mukaan enää masentunut. Tarkasteltaessa tilannetta kuuden kuukauden kohdalla, preoperatiivisesti masennuslääkitystä käyttäneistä neljällä ei ollut masennusta ja yhdellä oli vaikea masennus. Kuuden kuukauden kohdalla vaikeasti masentuneella ei ollut preoperatiivisesti masennusta MDI-pisteiden mukaan. Koska tarkempia tietoja potilaiden taustoista ei ollut käytettävissä, ei ole tietoa siitä, oliko jonkun masennuslääkitystä käyttävän masennus remissiossa eikä siis näkynyt MDI-kyselyssä. Lisäksi ei ole tietoa, moniko käytti masennuslääkitystä. Preoperatiivisesti kaikista vähintään lieväasteisesti masentuneista vaikeasti masentuneisiin 83,3 % ei käyttänyt masennuslääkitystä. Kuuden kuukauden kohdalla masentuneista 80,0 % ei ollut käyttänyt preoperatiivisesti masennuslääkitystä. Kuuden kuukauden kohdalla kivuliaista 83,3 % ei käyttänyt depressiolääkitystä ja kivuttomista sitä käytti 3,8 % preoperatiivisesti. Huomiota herättävää on, että preoperatiivisessa tilanteessa lähes kukaan MDI-kyselyn mukaan jollakin asteella masentuneista ei käyttänyt masennuslääkitystä. Masentuneilla ohitusleikatuilla potilailla on havaittu, että kovemman kivun kokeminen vuoden aikana huonontaa myös masennuksen hoidon tuloksia tuona aikana. Hoitomuotoja tässä aiemmassa tutkimuksessa olivat lääkityksen lisäksi hoitajan toimesta vähitellen harveneva yhteydenpito potilaaseen puhelimitse kahdeksan kuukauden ajan, materiaali masennuksesta, tarvittaessa psykiatrin tai muun ammattilaisen puoleen ohjaaminen sekä potilaiden hoitaminen tutkimuksessa mukana olleen psykiatrin ja sisätautilääkärin konsultaatioiden perusteella, joihin oli mahdollisuus jopa viikoittain. (46) 17\nAlkuperäistutkimus Eppu Sainio, Otto Pitkänen ja Tapio Hakala Sepelvaltimoiden ohitusleikkausten tulokset yli 80 vuotiailla Koska sepelvaltimoiden ohitusleikkauksella hoidettavien potilaiden keski ikä\nMiten lähisuhdeväkivaltaan puuttuminen voi ehkäistä mielen sairastumista? Aarno Laitila,\nMiten lähisuhdeväkivaltaan puuttuminen voi ehkäistä mielen sairastumista? Aarno Laitila, aarno.a.laitila@jyu.fi Lähisuhdeväkivalta ja sen ehkäisy Erilaisissa muodoissa toteutuva väkivalta, joka tapahtuu\nLeena Meinilä 25.11.2008\nOhitusleikkaus Mitraaliläppäleikkaus Sternumin fixaatio Ennen leikkausta 2-3vk preoperatiivinen harjoittelu (hengityslihasvoima, rintakehän liikkuvuus, kestävyys) vähentää hengityskomplikaatioita erityisesti


Projektijohtaminen: Onnistuneen projektin edellytykset | Etteplan MORE\nJokainen IT-projekti on erilainen, koska käytetyt teknologiat, kehitysmallit, roolit ja ihmiset ovat harvoin täysin samat, puhumattakaan projektin tarpeesta. IT-projekteille on keskenään paljon luonteenomaisia piirteitä, ja yleensä myös onnistuneen projektin edellytykset ovat pitkälle samankaltaisia. Tässä blogitekstissä esittelemme viisi asiaa, jotka me Etteplan MORE:lla koemme välttämättömiksi osiksi onnistuneen projektin edellytyksiä.\n1. TARVE TUNNISTETAAN JA OSTOSSA ONNISTUTAAN\nKaikki lähtee tarpeen tunnistamisesta, ostamisesta sekä myymisestä!\nTarjousvaiheessa varmistutaan siitä, että tunnistetaan todellinen tarve ja ymmärretään toteutuksen realiteetit. Jo tässä vaiheessa myyntitiimimme tekee tiivistä yhteistyötä arkkitehtien ja tulevien toteuttajien kanssa, jotta alkava projekti saa mahdollisimman hyvän alun. Projektin alkuvaiheesta alkaen tiimi siis tietää jo, mitä tullaan toteuttamaan.\nAsiakkaana saat sen mitä tilaat, joten myös ostajan on hyvä tietää myyntivaiheen sisältö ja kulku.\n2. VALITAAN TARPEISIIN SOVELTUVA KEHITYSPROSESSI\nUsein kehitysprosessia esitellään jo myyntivaiheessa tarjouksessa, mutta lopulta kehitysprosessin valinta tehdään yhteistyössä asiakkaan kanssa viimeistään projektin alussa.\nEi ole täysin sama, mikä kehitysprosessi projektiin valitaan tai valitaanko sitä alkuunsakaan. Kehitysprosessin tarkoituksena on tuottaa projektiin järjestystä ja rytmiä, vähentää hukkaa ja ennen kaikkea tukea projektin onnistumista.\nEsimerkiksi Scrum ja Kanban toimivat vain silloin, kun niitä käytetään oikein ja niiden käytölle on aito mahdollisuus, muussa tapauksessa ne muodostavat palaverien ketjun, joka on hukkaan heitettyä aikaa. Valitsemme kehitysprosessin aina kulloiseenkin tarpeeseen pohjautuen ja huolehdimme, että tiimi sitoutuu yhdessä valittuun prosessiin.\nAsiakkaana voit luottaa siihen, että osaamme valita tarkoituksenmukaisen kehitysprosessin ja odotamme sinultakin sitoutumista prosessiin.\n3. PROJEKTIA SEURATAAN JA JOHDETAAN\nAjantasainen ymmärrys tekemisen edistymisestä ei synny itsestään, vaan sitä on seurattava aktiivisesti. Myös valittu kehitysprosessi tukee projektin seuraamista, mutta pelkkien prosessin mukaisten palaverien varaan ei kannata seurantaa jättää varsinkaan, jos yhteydenpito kaikkien tiimiläisten kesken ei ole päivittäistä. Edistymisen seuranta ei tarkoita tuntikirjausten kyttäämistä, selän takana kärkkymistä tai tehtyjen koodirivien laskemista vaan jatkuvaa arviointia siitä, onko aikataulu, scope ja budjetti linjassa keskenään.\nMitä nopeammin saadaan selville mahdolliset kompastuskivet, sitä nopeammin laiva on käännettävissä ja sitä vähemmän joudutaan arvailemaan, mistä muutokset tai aikataulun tai budjetin ylitykset johtuvat. On siis tärkeää olla aktiivinen kysymisessä ja vähemmän aktiivinen olettamisessa – seuraaminen on johtamista!\nAsiakkaana sinä voit odottaa meiltä projektin aitoa johtamista ja seuraamista.\n4. ASIAKKUUTTA HOIDETAAN\nProjektin seuraaminen ja johtaminen ja asiakkuuden hoitaminen ovat osittain sama asia mutta myös eri asia. Laadukkaassa asiakkaanhoidossa asiakkaan ei tarvitse kysyä, missä mennään, vaan sen tietää kysymättäkin.\nKommunikoitiin ja saman kielen löytämisen panostamiseen on erittäin tärkeää käyttää aikaa ja energiaa, koska ne(kään) eivät synny itsestään. Odotusten hallinta on myös kriittinen osa laadukasta asiakkuuden hoitoa, sillä onnistuneessa projektissa asiakkaan kanssa on jaettu, yhteinen näkemys projektin scopesta ja lopputuloksesta läpi koko projektin. On vaarallista olettaa asiakkaan odottavan kärsää, jos hän odottaakin koko norsua!\nAsiakkaana voit odottaa meidän pitävän sinut ajan tasalla kaikista olennaisista asioista.\n5. HAASTETAAN PÄÄTÖKSIÄ, OLLAAN REHELLISIÄ, PYRITÄÄN LUOTTAMUKSEEN\nProjektin alussa ei voida tietää kaikkea kaikesta, se on puhdas fakta. Projektin parissa työskentelee erilaisia ihmisiä, ja uusien ihmisen kanssa ymmärryksen löytyminen vie luonnollisesti aikaa. Näin ollen arvioimme erinäisiä projektin alussa ja aikana tehtyjä päätöksiä useita kertoja uudelleen, ja toisinaan se voi johtaa suunnanmuutokseen. Pyrimme siihen, että puhumme aina avoimesti, jos joku asia ei toimi, onnistu tai luonnistu. Vaalimme koko tiimiltä avointa mieltä ja avointa keskustelukulttuuria. Luottamus syntyy niin rehellisyydestä kuin molemmin puolin osoitetusta ja arvostetusta ammattitaidosta.\nAsiakkaana voit odottaa meiltä rehellisyyttä ja toivomme sitä myös sinulta taataksemme parhaan mahdollisen lopputuloksen.\n* MUISTA: KAIKKEEN EI VOI VARAUTUA\nYllättäviä ongelmia tulee aina vastaan. Jos varauduttaisiin tuhotulvaan, koronavirukseen, ruttoon, Googlen kaatumiseen ja Suomen uppoamiseen, projekti ei ala, edisty eikä lopu ikinä. On siis tärkeää tunnistaa tärkeimmät ja todennäköisimmät riskit ja tehdä mitigointisuunnitelma sen varalle, miten toimitaan, jos riskit konkretisoituvatkin. Projektissa jokaiseen vastaantulevaan ongelmaan suhtaudutaan sille kuuluvalla, tarkoituksenmukaisella tarkkuudella eikä sen enempää.\nAsiakkaana voit olla varma siitä, että saat sen mitä tarvitset, kun toteutamme projektisi tarkoituksenmukaisin keinoin. Meillä Etteplan MORElla toimitaan niin, että nämä onnistuneen projektin edellytykset täyttyvät, joten onnistutaan yhdessä myös sinun projektissasi!\nAnni Janger ja Pia Kauhanen kertomassa onnistuneen projektin edellytyksistä MORE2Learn- tapahtumassa tammikuussa 2020.


Parhaat Nettikasinot ja 2 Times Extra Wild slottia peliä antavat ihastuttava no deposit bonus tarjouksen ja kaupan päälle ilmaista pelirahaa ilman talletusta\nHelsinki Casino ja 2 Times Extra Wild slottia peliä antavat miellyttävä bonus tarjouksen ja kaupan päälle ilmaiset pelit, mitä Helsingin Casino ei voi tarjota\n2 Times Extra Wild on tasokas Progressive slots. ilmaiset kolikkopelit pyörii 2 Times Extra Wild - aiheen ympärillä ja hedelmäpelin grafiikat on suunniteltu kivasti. Hedelmäpeli ilmestyis nettikasinoille vuonna 2016 ja se on nauttinut suurta suosiota sittemmin. Kolikkopeliä tarjoaakin parhaat nettikasinot ja siihen voi saada ilmaispelejä.\nItse hedelmäpelistä löytyy 3 rullaa ja 1 voittolinjaa, joka tekee kolikkopelistä ihastuttavan uhkapelattavan. peli soveltuukin jokaiselle uhkapelaamisesta nauttivalle, koska minimipanostus linjalle on 1 ja maksimipanostus linjalle on 1. Tämä tarkoittaa, että pelin minimipanostus on 1 ja maksimipanostus 2, eli hedelmäpeliä pystyy pelaamaan niin pienen budjetin hupipelaajat kuin ison rahan pelurit. Monien nettikasinoiden tarjoama casino bonus 2 Times Extra Wild slottiin auttaa uhkapelaajan pääsemistä voiton syrjään.\n2 Times Extra Wild hedelmäpeli ja sen perusteet\nSlottia etsiessä pelaajalle tärkeintä on mitä kaikkea kolikkopeli antaa. Toisin sanonen, mitkä ovat uhkapelaajan todennäköisyydet päästä voittojen makuun pelatessa. 2 Times Extra Wild slotti tarjoaa kiitettävän 96% palautusprosentin, mikä tarkoittaa, että kolikkopelistä saa panoksen takaisin 96% prosentin todennäköisyydellä. Tämän lisäksi pelin mahdollinen Progressive Jackpot euron maksimivoittosumma vikottelee uhkapelaajia 2 Times Extra Wild pelin ääreen. Hedelmäpelistä voi löytää muita herkkuja seuraavanlaisesti:\nKokonaisuutena 2 Times Extra Wild tarjoaa kiitettävän valikoiman lisä ominaisuuksia mitkä parantavat pelikokemusta. Slotin mainio palautusprosentti liitettynä kiitettävään toteutukseen, tekee kolikkopelistä ehdottomasti kokeilemisen arvoisen.\nLopuksi: 2 Times Extra Wild hedelmäpelit\nHelsinki casino ei 2 Times Extra Wild peliä tarjoa, mutta se ei haittaa koska parhaat netti kasinot omaavat. Kirjautumisen yhteydessä saatavat ilmaiskierrokset voi pelata tämän slot: in parissa ja näin pelissä pääsee joutuisasti voittojen makuun.\nHedelmäpelistä löytyy sopiva määrä suosittuja lisä ominaisuuksia ja miellyttävä 3 rullan ja 1 voittolinjan asettelu. Kolikkopelin idea voi kantaa pidemmänkin pelihetken läpi ja pelin lisä ominaisuudet lisäävät sen ikää entisestään.\nUhkapelaajalle kuitenkin tärkeintä on 2 Times Extra Wild slotin 96% palautusprosentti linkitettynä Progressive Jackpot maksimivoittoon. Hauskaan pelikokemukseen tuo oman lisänsä hyvin toteutettu pelimoottori ja värikkäät grafiikat. Kokonaisuutena 2 Times Extra Wild peli tarjoaakin erittäin mukavan pelikokemuksen, ja sitä on helppo suositella.


Sadepisaroita niitynkukkasilla: WINTER DECOR\nHolaaa! ♥ Blogi on elänyt taas muutaman päivän hiljaiseloa mun kiireiden takia. Tai no, loppuviikko ei ollut kiireinen, vaan olin lopen uupunut viikon mittaiseen sairasteluun, ja sunnuntai olikin ensimmäinen kuumeeton päivä viime viikolla. Mutta onneksi täällä aletaan viimein olla taas elämän syrjässä kiinni! Sunnuntaina tosiaan palasin Joensuuhun, ja siitä asti olenkin juossut pää kolmantena jalkana paikasta toiseen. Eilen olin koulussa ja koulujuttuja tekemässä klo 10-22, jolloin kävin välissä ainoastaan syömässä kotona. Hiukkasen uuvuttavaa, ehh. Kaikenlaista pikkusälää ja käytännön juttuja on täytynyt taas tänne palattua hoitaa, ja elämä rullailee ihan tuttuun tapaan eteenpäin.\nTosin oon nukkunut hyvin huonosti pari viime yötä, ja nähnyt painajaisia - fiilikset ei ole siis olleet ihan parhaat mahdolliset. Lisäksi se että muistan lähes täydellisesti vuoden takaisen tammikuun toisen viikon, yhden elämäni ihanimmista viikoista, on repivää. Varsinkin juuri keskiviikko, huominen. Muistan pelottavalla tarkkuudella ilmeet, eleet, sanat, hymyt. Saanhan skipata huomisen yli?\nMutta nyt! Sain viimein muokattua teille kuvia mun talvisesta ja hieman jouluisestakin sisustuksesta ♥ Hieman myöhässähän nämä joulukuuset sun muut on, laitoin ne nimittäin jo varastoon ensi joulua odottelemaan. Mutta samalla näette mun uudistuneen sisustuksen, laitoin nimittäin syksyllä lähes kaiken uusiksi.\nJa voi kyllä, valkoinen miellyttää mun visuaalista silmää suuresti myös sisustuksessa! Valkoinen avartaa ihanasti, ja luo hennon harmonista tunnelmaa.\nMuokkasin kuvat pitkästä aikaa Lightroomilla, ja näistä tuli totaalisen kökköjä Photarin läpi menneisiin verrattuna, möhh.\nHaluaisin höpistä sisustuksesta paljon lisääkin, mutten juuri nyt jaksa taistella temppuilevan alustan kanssa, kun tekstikursori heittää sanan tai max. kahden välein tuonne tekstin alkuun, ja saa koko ajan skrollata takaisin alas. Kuinka ärsyttävää!\nMiltä talvinen sisustukseni näyttää sun silmään?


Minttu Räikkönen poikkesi Sinkkuelämää-sarjan mestoilla - Tunnistatko paikan?\nMinttu Räikkönen poikkesi Sinkkuelämää-sarjan mestoilla – Tunnistatko paikan?\nMinttu RäikkönenSarah Jessica ParkerSinkkuelämääportaatkuvauspaikkaKimi Räikkösen vaimoiso omenaCarrien kotiCarrieCarrie Bradshaw\nKimi Räikkösen vaimo Minttu Räikkönen julkaisi Instagramiin kuvan Sinkkuelämää-faneille tutusta paikasta.\nMinttu Räikkönen, 32, on viime päivät nauttinut suuresti New Yorkin sykkeestä. Tyylikäs rouva on julkaissut matkakuvia Instagram-seuraajilleen, joita onkin valtaisa joukko rutkat 135 000.\nYhdessä kuvassa Minttu laskeutuu tutun näköisen rakennuksen portaita alas. Sijainti on 66 Perry Street eli aivan suositun Sinkkuelämää-sarjan Carrie Bradshaw’n kuuluisien portaiden liepeillä. Carrie Bradshaw’ta näytellyt Sarah Jessica Parker tepasteli häikäisevissä kengissään osoitteessa 64 Perry St, New York, NY 10014.\nSarjan kuvauspaikka on edelleen melkoinen turistinähtävyys.\n– Sex and the city neighborhood, Minttu mainitsee kuvatekstissään.\nMinttu Räikkönen Sinkkuelämää mestoilla – mitkä kengät!\nSex and the city neighborhood 😎\nHenkilön Minttu Räikkönen (@mintturaikkonen) jakama julkaisu Touko 29, 2019 kello 7.45 PDT\nKuvat: Minttu Räikkönen / Instagram\nTällainen ”erikoiskoira” Kimillä on – upeat kuvat! Alfa Romeo huomioi herttaisella tavalla Räikkösten jälkikasvua! Kappas vaan Minttu sekä Kimi: ”elinkautinen” on kestänyt jo 3 vuotta – kuvat Mikä leffa on kyseessä? Nippelitietoa tunnetuista julkkiksista Kimi Räikkönen kännissä palkintogaalassa – katso video\n2 kesäkuun, 2019 Julkaistu kategoriassaUncategorizedAvainsanat: Carrie, Carrie Bradshaw, Carrien koti, iso omena, Kimi Räikkösen vaimo, kuvauspaikka, Minttu Räikkönen, portaat, Sarah Jessica Parker, Sinkkuelämää\nTribuutti traagisesti kuolleelle Antti Pendikaiselle – muistovideolla stuntmiehen hurjia temppuja


JÄMIJÄRVEN KUNNAN KUNTATIEDOTE 7/2011\nKOULUTYÖ LUKUVUONNA 2011 -2012\nalkaa keskiviikkona 10.8.2011\nJämijärven keskuskoululla (perusopetus, 1-9 lk) klo 8.35,\nPalokosken koululla klo 8.00 (3-6 lk).\nSuurimaan koululla klo 8.10 (3-6 lk) ja\nTykköön koululla klo 8.50 (1-2 lk ja esiopetus).\nKoulukuljetukseen oikeutettuja ovat ne oppilaat, joiden koulumatka on\nyli 5 km sekä ne 1-2 luokkien oppilaat, joiden koulumatka on yli 3 km.\nKoululaisten aamukuljetuksia voi tiedustella ma 1.8. alkaen,\niltapäivien paluukuljetukset ilmoitetaan koulussa.\n*Koululaisten kuljetusten tiedustelut 02-5729 7301/Ritva Mäkinen.\n*Esikoululaisten kuljetuksista ilmoitetaan kirjeitse.\nKOULUTILOJEN KIRJALLISET VARAUSANOMUKSET 2011-2012\ntulee toimittaa keskuskoulun osalta rehtorille 25.8.2011 mennessä.\nMuiden koulujen tilojen osalta sovitaan kunkin koulunjohtajan kanssa elokuun aikana.\nJämijärven kunnan OPASKARTTOJA on myynnissä kunnanvirastolla ja kirjastolla hintaan 5 €/ kpl.\nSÄHKÖ- JA ELEKTRONIIKKAROMUN (SER) KERÄYSPISTE LOPETETTIIN JÄMIJÄRVELLÄ\nSER-romun vastaanotto Jämijärven kunnan varastolla loppui 29.7.2011. Tämän päivän jälkeen sähkö- ja elektroniikkaromut tulee toimittaa Kierrätyskeskus Kankaanpään Tekeviin, osoitteeseen Toimenkatu 4, 38700 KANKAANPÄÄ. Kierrätyskeskus on avoinna arkisin klo 9.00 – 17.00. Romua vietäessä tulee aina ensin ilmoittautua Kierrätyskeskuksen toimistossa.\nLisätietoja p. 02-572 1525 tai 044-561 8841.\nSer-romun toimittaminen Kierrätyskeskus Tekeviin on ilmaista.\nLähtö Jämijärven Nesteeltä klo 8.00.\nMatkan hinta 25 €/hlö, sis. pääsylipun messuille ja linja-autokuljetuksen.\nIlmoittautumiset 31.8.2011 mennessä kunnantalon neuvontaan p. (02) 572 970.\nKädentaitomessut pidetään Wanhassa Satamassa. Helsingin Kädentaitomessuilla yhdistyy hyvä suunnittelu, aidot materiaalit ja tekemisen taito. Kotimaiset kädentaitajat tarjoavat laadukkaita koriste- ja käyttöesineitä, yksilöllisiä vaatteita ja asusteita aikuisille ja lapsille, sekä paljon muuta. Messuilla voit hankkia myös tarvikkeita ja työvälineitä. Ihastu työnäytöksistä, näe ja koe.\nHelsinkiin saavumme puolen päivän aikoihin. Messuilla kiertelyyn varataan aikaa 3 – 4 h.\nTakaisin tultaessa poiketaan ABC-Riihimäenportissa, jossa useiden eri firmojen outlet myymälöitä, mm. Arabia, Iittala, Fiskars.\nSiinä samalla myös mahdollisuus ruokailuun. Pysähdysaika sovitaan matkalla.\nTakaisin matkalta olemme siis illalla, riippuen pysähdyksien pituudesta.\nHuippunopea laajakaistaverkko Pohjois-Satakuntaan\nHuippunopea laajakaista valokuitutekniikalla\nInternetyhteys on nykykodissa yhtä tärkeä perustoiminto kuin lämmitys, sähkö ja vesijohtoverkosto. Sen avulla voi olla yhteydessä ympäröivään maailmaan ja käyttää jatkuvasti monipuolistuvia sähköisiä palveluita.\nInternetin peruskäyttö onnistuu langattomalla laajakaistalla eli mokkulalla varsin hyvin, ja liikkeellä ollessa se on ainoa tarjolla oleva vaihtoehto. Kiinteä valokuituliittymä on nopeudeltaan ja toimintavarmuudeltaan kuitenkin ylivertainen. Se riittää kaikkiin nykyisiin ja tulevaisuuden nettipalveluihin ainakin 50 vuodeksi ja se nostaa samalla kiinteistösi arvoa.\nPitkäaikainen ja toimintavarma sijoitus\nHuippunopeaa valokuituyhteyttä tarvitaan esimerkiksi silloin, kun hyvälaatuista liikkuvaa kuvaa tai netti-TV:tä katsotaan verkon kautta, ladataan tai lähetetään isoja tiedostoja tai käytetään samanaikaisesti useita internetin palveluja.\nValokuituyhteys on myös toimintavarma. Kaapelit kaivetaan maahan, eivätkä yhteydet ole alttiina sääolojen muutoksille.\nTule mukaan seutuverkkoon!\nPohjois-Satakunnassa valokuituverkon suunnittelee ja rakennuttaa Pohjois-Satakunnan Seutuverkko Oy. Se on Jämijärven, Kankaanpään, Kiikoisten, Lavian ja Pomarkun omistama yhtiö.\nVerkko toteutuu mikäli siihen saadaan liittymään riittävästi kotitalouksia ja kiinteistöjä. Eniten kustannuksia aiheutuu kuidun kaivamisesta maahan. Tästä johtuen valokuituyhteys tulee edullisimmaksi, kun liittyjiä on kerralla paljon.\nJämijärven kunta postitti jokaiseen talouteen liittymissopimuksen kesä-heinäkuun vaihteessa. Jos omasi joutui hukkaan, saat sen myös kunnanvirastolta. Liittymistarjoushinnat ovat voimassa 30.9.2011 saakka, joten muista palauttaa paperisi siihen mennessä kunnanvirastoon!\nLiittyminen maksaa 30.9.2011 saakka 1000 € vakituisille asunnoille ja yrityksille (sen jälkeen 2000 €), 1500 € loma-asunnoille mantereella sekä 1-5 huoneiston taloyhtiöille (myöhemmin 2500 €). Muut kohteet neuvotellaan tapauskohtaisesti.\nKuukausimaksu verkkoyhtiölle on tilatun nopeuden mukaan 16,26 €/kk (10/10 MBit), 40,65 €/kk (100/10 Mbit) tai 65 €/kk (100/100 Mbit). Tämän kuukausimaksun lisäksi asiakas maksaa valitsemiensa palveluiden kuukausiveloitukset operaattorilta.\nTuomo Leikkola, tuomo.leikkola@jamijarvi.fi, p. 050-5721701\nMerja Kangasniemi, merja.kangasniemi@jamijarvi.fi, p. 0500-843426\nETSIMME NUORISOVINTILLE VALVOJAA\nVaatimuksena on nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajan perustutkinto tai muu alaan soveltuva koulutus tai alalle opiskeleva.\nNuorisovintin sääntöjä tullaan tarkistamaan syksyn aikana ja valvontaan tullaan sisällyttämään myös ohjauksellisia tuokioita, kuten leivontaa, askartelu yms. toimintaa, jota nuoret haluavat tehdä.\nViikon työaika on noin 12 h sekä tarvittaessa lisätunnit päälle. Työajat ovat soviteltavissa Nuorisovintin aukioloaikojen kanssa.\nKuukauden kolmantena perjantaina on yökahvila, jolloin nuorisovintti on avoinna 19.00-24.00.\nVapaamuotoinen hakemus tulee toimittaa 15.8.2011 mennessä osoitteeseen:\nJämijärven kunta, Vapaa-aikatoimi,\nKuoreen merkintä ”NUORISOVINTINOHJAAJA”\nNUORISOVINTTI avoinna elokuussa\nKeskiviikot klo 16.00-20.00\nMaanantait ja keskiviikot klo 16.00-20.00\nPerjantait klo 18.00-22.00\nOhjaaja tilanteen varmistuttua, Nuorisovintin oveen tulee tarkemmat aikataulut.\nHAASTEPYÖRÄILYN arvonnassa voittaneet:\nTuula Maija Lepistö\nPalkinnot voi noutaa kunnanviraston keskuksesta.\nKuntosalin jäsenyys aikuisilta 40 €/ puolivuotta, 60 €/ vuosi. Alle 18 -vuotiaat puoleen hintaan.\nNyt kannattaa aloittaa kuntoilu!!\nKaikkien elo/ syyskuun aikana kuntosalilla käyneiden kesken arvomme 100 €:n lahjakortin lokakuulla.\nKävijät näemme järjestelmästämme ja sieltä arvomme voittajan.\nPIKKU-ITÄVALTA VUOKRATTAVISSA ILTAKÄYTTÖÖN VIIKOLLA.\nKYSY LISÄÄ JÄMIKESKUKSESTA\nMETSÄSTÄJÄILTAAN JÄMIJÄRVEN JÄMI AREENALLE (os. Jämintie 655, 38800 Jämijärvi)\nPerjantaina 12.8.2011 klo 18.00-21.00.\nKosteikkoja käytännössä ja Kotiseutukosteikko – Life\nProjektipäällikkö Mikko Alhainen Kotiseutukosteikko Life, Suomen riistakeskus\nRiistapäällikkö Antti Impola, Suomen riistakeskus Satakunta\nSuurpetohavainnointi ja ilveslaskenta\nRiistanhoidonneuvoja Reima Laaja, Suomen riistakeskus Satakunta\nsu 07.08.2011 klo 14.00 alkaen\nSuurimaan maamiesseuran talolla.\nSäestäjänä Seppo Sjöman.\nVihun kyläyhdistys järjestää teatterimatkan Tampereen työväenteatteriin\nEsitys: musikaali vuonna 85 remix.\nIlmoittautumiset 2.9.2011 mennessä.\nLähtö Möökelistä klo 16.45, Jämijärven Neste klo 17.00.\nMatkan hinta 55,00 € (sisältää matkan, sisäänpääsyn sekä ruokailun\nVihun Kyläyhdistyksen saunailta\nperjantaina 26.8.2011 alkaen klo 18.00\nTervetuloa kyläläiset, yhdistyksen jäsenet sekä toiminnassa mukana olleet.\nSuomen suurimpaan kyläkauppaan\nVeljekset Keskinen / Tuuri\nLauantaina 3.9.2011, lähtö klo 8.00 Kankaanpäästä seurakunnan parkkipaikalta (linja-autoaseman vieressä) Luoman bussilla.\nMatka jäsenille ilmainen, muut 10 euroa/hlö.\nIlmoittautumiset 19.8.2011 mennessä Annelle:\np. 050 564 0497\njämijärven keskuskoulun pihalla\nlauantaina 13.8.2011 klo 10.00-14.00\n10.00 Torialue MYYNTIKOJUINEEN avataan\n10 - 13 SAMMUTTIMIEN TARKASTUSTA\nPaloasemalla Pohjois-Satakunnan lähivakuutusyhdistys\ntarjoaa asiakkailleen ilmaisen sammuttimien tarkastuksen.\nkaukalolla, Järj. MLL Jämijärven yhdistys\nAlueella mukana myös:\nVANHOJEN AUTOJEN ESITTELYÄ ALAPIHALLA\nJärj. Parkanon Seudun Mobilistit r.y.\nKIERTOAJELU vm-37 LINJURILLA\nLänsilinjojen vanha linja-auto. Lähtö ryhmiksen edestä. Maksullinen.\nJärj. Lions Club Jämijärvi\nKeskuskoulun salissa. Vapaa pääsy.\n...polkupyöriä, santakuorma, mökkiviikonloppu…\nvoittajan tulee löytyä paikan päältä!\n14.00 Torialue sulkeutuu\nKyläravintolan 261 edustalla. Nissen karaoke, vapaa pääsy\nLC - Jämijärvi Jämijärven kunta\nJämijärven Osuuspankki Ikaalisten Kumikorjaamo Jämin Tilipalvelu Ky\nAineiston viimeinen jättöpäivä on 5.9.2011\nSeuraava kuntatiedote ilmestyy 8-12.9.2011


Kuhina Porvoon Valtimontalon ympärillä käy kiihkeänä. Hotelliksi muuttuvan talon sisäpuoliset kunnostustyöt jatkuvat ja myös julkisivun restaurointi on alkanut.\nPORVOO, KESKUSTA Porvoon Rihkamatorin laidalle muotoutuvan Valtimontalon hotellihanke etenee suunnitelmien mukaisesti. Kiinteistön sisäpuolen peruskorjaus etenee hyvää vauhtia ja myös julkisivun saneeraus on alkanut.\nKolmannen kerroksen rakenteet ja tekniikka ovat jo valmiina sekä parhaillaan työstetään pintoja. Kolmanteen kerrokseen rakennettava mallihuone on tavoitteena saada valmiiksi kuukauden sisällä.\n– Rakennuksen sisäpuolen saneeraus on erittäin vaativa hotellikäytön teknisten tarpeiden ja konseptin laatutavoitteiden vuoksi. Sen lisäksi historiallinen kiinteistö luo haastavia yllätyksiä kaikille osa-alueille saneerausta, Runo Hotel Porvoo -hankkeen toimitusjohtaja Erkka Hirvonen sanoo.\n– Siitä huolimatta olemme pystyneet ratkaisemaan vastaan tulleet haasteet. Tiesimme jo projektiin ryhtyessämme neljä vuotta sitten, että hanke tulisi olemaan yhtä ongelmien ratkaisua, mihin tämän hankkeen mentaliteetti ja menestys tulevat perustumaan, hän jatkaa.\n– Hankkeemme mentaliteetti ja menestys tulevat perustumaan ongelmien ratkaisuun. Tämän tiesimme jo neljä vuotta sitten, kun ryhdyimme tähän, Runo Hotel Porvoo -hankkeen toimitusjohtaja Erkka Hirvonen sanoo.\nJulkisivun saneeraus etenee Rihkama- ja Välikadulle\nJulkisivun saneeraus alkoi Välikadulta, josta se etenee Rihkama- ja Vuorikadulle. Julkisivun saneeraus on suunniteltu tehtävän osissa telineiltä noin 15 metrin levyinen osuus kerrallaan.\nJulkisivun ylimmät osat ja koristeosat saneerataan erikseen nosturilla. Julkisivu entisöidään vanhan mallin mukaisesti.\n– Kuten koko hankkeessa, julkisivun saneerauksessa haluamme kunnioittaa kiinteistön ja alueen historiaa sekä Vanhan-Porvoon rakennustapaohjetta. Julkisivun sävyiksi valitsimme mahdollisimman samat sävyt kuin talossa on tähän mennessä totuttu näkemään, Hirvonen kertoo.\nMaalina käytetään perinteisempää ja luonnonmukaisempaa kalkkimaalia, jolla suurin osa kiinteistön ulkoseinistä on aiemminkin maalattu.\n– Kalkkimaali ei anna tasaisinta pintaa ja tekee maalauksesta haastavampaa verrattuna nykyajan uusiin maaleihin ja tekniikoihin, mutta tarjoaa enemmän karaktäärisyyttä kiinteistön ja hotellikonseptin mukaisesti. Samoista syistä käytämme vanhojen ikkunoiden ja ovien entisöintiin sekä myös sisätilojen seinäpanelointiin pellavaöljymaaleja, Hirvonen jatkaa.\nVerkkosivujen ensiversio avautunut\nHotellin verkkosivujen ensimmäinen versio www.runohotel.com on nyt julkaistu. Lopullinen versio julkaistaan ensi vuodenvaihteessa, kun varauskanavat ja hotellin kuvamateriaalia saadaan valmiiksi.\nEnsimmäisen version päätavoitteena on hankkeen esittely suuremmalle yleisölle. Sivusto tarjoaa mahdollisuuden innokkaille vieraille päästä kokemaan hotelli ennen avajaisia Hae testivieraaksi -osiossa.\n– Näin haluamme tarjota eksklusiivisen mahdollisuuden päästä testaamaan hotellia sen operatiivisten valmisteluiden aikana ja raportoimaan elämyksestä meille, Hirvonen perustelee.\nVerkkosivuilta voi myös hakea töihin hotelliin.\n– Rekrytoinnissa etsimme intohimoisia persoonia luomaan yksilöllistä hotellielämystä, Hirvonen jatkaa.\n»» Runo Hotel Porvoon uudet verkkosivut löytyvät täältä\n* Rakennettu asuin- ja liiketaloksi Kansallis-Osake-Pankille vuonna 1912. Talon rakensi rakennusyhtiö Valtimo, joka näin antoi nimensä kiinteistölle.\n* Vuosina 1982–84 peruskorjattu talo siirtyi Porvoon maalaiskunnan omistukseen virastotaloksi 1980-luvulla ja kuntaliitoksen myötä kaupungille vuonna 1997.\n* Kiinteistö on kooltaan 2 396 neliömetriä ja sen takana olevalla tontilla on rakennusoikeutta jäljellä 323 neliömetriä.\n* Rakennuksen tienoilla sijaitsi 1800-luvun alussa Asteniuksen majatalo, jossa kansallisrunoilija J.L. Runeberg yöpyi ensi kertaa kaupunkiin saavuttuaan.\n* Talon ostaneen Kiinteistö Oy Porvoon Valtimontalon sijoittajaosakkaat ovat Erkka Hirvonen, Arttu Hirvonen, Joakim Seeberg, Roni Collin, Toni Oksanen, Simo Seistola ja Matti-Pekka Sävelkoski.\n»» Lue myös: Valtimotalon hotellihanke etenee – Sisätilojen purkutyöt alkavat\n»» Lue myös: Hotelli Runo House avautuu kesällä 2021\n»» Lue myös: Runo House Porvoon konseptilla havitellaan Suomen arvostetuinta hotellielämystä\n»» Lue myös: Valtimontalon sijoittajaryhmällä vankka tavoite\n»» Lue myös: Valtimotalolle löytyi ostaja – Hotelliyrittäjiksi ryhtyy seitsemän henkilöä


Miltä uusi hallitusohjelma kuulostaa? Näin Lahdessa ajateltiin perhevapaauudistuksesta ja oppivelvollisuuden noususta - ESS.fi\nElmo ja Jussi Koskivainio kiipeilivät Launeen perhepuistossa. Kuva: Mirja Hussain\nSdp:n hallitustunnustelija ja tuleva pääministeri Antti Rinne julkaisi maanantaina aamupäivällä neuvottelujen pohjalta syntyneen ehdotuksen hallitusohjelmaksi. ESS kävi Launeen perhepuistossa ja Lahden keskustassa kysymässä paikallisten kantoja ohjelman perhepolitiikasta ja oppivelvollisuusiän nostamisesta.\nJussi Koskivainio ja Elmo Koskivainio. Kuva: Mirja Hussain\nPerhevapaauudistus on hyvä asia, itsekin olin lapsen kanssa kotona ja nautin siitä. Verotuksen kiristäminen ja liikkumisen kallistuminen puolestaan harmittavat, sillä ihmisille jää vähemmän rahaa käyttöön. Tuntuu hölmöltä tämä veivaaminen neljän vuoden välein.\nJussi Koskivainio, Lahti\nViivi Elomaa ja Ani Elomaa. Kuva: Mirja Hussain\n15-vuotias on aika lapsukainen vielä, joten onneksi oppivelvollisuus nousi. Tämä tuo nuorille tasapuolisuutta elämän lähtökohtiin ja ehkäisee jäämistä työttömyysputkeen. Toiselta asteelta on vuosia nipistetty, joten on hienoa, että siihenkin välillä satsataan.\nAni Elomaa, Lahti\nVili Väisänen. Kuva: Mirja Hussain\nOppivelvollisuuden nostaminen oli järkevä päätös, sillä koulua pitää käydä. Itse en ole innostunut siitä, että ruotsista tulee pakollinen aine kirjoituksiin, sillä se ei ole kauhean laajalla alueella puhuttu kieli.\nVili Väisänen, Lahti\nRaija Rinkinen. Kuva: Mirja Hussain\nNuoret eivät pääse vielä töihin, joten hyvä, että jatkavat koulua. On tärkeää, että naisia koulutetaan, sillä niin se elintaso saadaan nousemaan. Ukot ovat pöljiä koko ikänsä.\nRaija Rinkinen, Hollola\nRiikka Hervola ja Jessiina Hervola. Kuva: Mirja Hussain\nKannatan tasa-arvoa työelämässä, mutta perhevapaauudistus voi olla vaikea toteuttaa, jos toinen vanhemmista on esimerkiksi yrittäjä. Perheellä pitäisi säilyä itse oikeus päättää omista asioistaan ja vapaiden käytöstä.\nRiikka Hervola, Lahti\nLahden kaupunki Oppivelvollisuus Lahden seutukunta Perhevapaa\nPäijät-Hämeen maakunta Sosiaalidemokraatit (Suomi) Hallitus Hallituspolitiikka Asukaspuistot Hollolan kunta Hallitusohjelma Hallitusneuvottelut Antti Rinne Tasa-arvo työelämässä Peruskoulu & perusopetus Lahti


CAVILUX Welding Monitoring : Tuotekehitys ja dokumentointi\nSavolainen, Aku (2013)\nCAVILUX Welding Monitoring -tuote on kehitetty Cavitar Oy:n asiakkaiden toiveita, tarpeita ja vaatimuksia seuraten. CAVILUX Welding Monitoring -tuote mahdollistaa hitsauksen monitoroinnin 24/7-tuotanto-olosuhteissa. Työssä kerrotaan yleisesti tuotekehityksestä ja teknisestä dokumentoinnista.\nJohdannossa on esitetty Cavitar Oy:n aikaisempaa tuotantoa, johon CAVILUX Welding Monitoring -tuote perustuu. Lisäksi on kerrottu CAVILUX -HF ja Smart -tuotteiden keskeisimmät ominaisuudet ja rajoitteet, kuten duty cycle -käsite ja sen alkuperä.\nLuvussa kolme on kerrottu mitä asioita tulee ottaa huomioon tuotekehityksessä. Lisäksi, pohditaan tuotteen määrittelyä, komponenttilistausta, versionhallintaa ja turvallisuus näkökohtia. Edelleen on esitetty käyttöohjeen, datalehden ja markkinointimateriaalin oleellinen sisältö.\nLuvussa neljä on kerrottu lasersäteilyn vaaroista ja sen vaikutuksesta kudoksiin, sekä käyty läpi viranomaisvaatimukset ja säädökset. Luvussa on kerrottu lasereiden luokituksista ja niiden eroista, sekä käyty läpi lasersäteilyltä suojautuminen ja lasersäteilystä varoittaminen. Lisäksi käydään läpi uuden laitteen sertifiointiin liittyviä asioita, kuten viranomaisvaatimukset ja niiden täyttäminen.\nLuvussa viisi on kerrottu CAVILUX Welding Monitoring -tuotteen versioista ja niiden eroista. Erot on käyty läpi niin kuvina kuin sanallisesti. Lopuksi työssä on pohdittu projektikokonaisuutta ja sen tulevaisuuden näkymiä.


Resident Evil suomeksi katso viestiketjua - Lempihahmosi Resident Evil pelisarjassa.\nLempihahmosi Resident Evil pelisarjassa.\nViestin otsikko: Lempihahmosi Resident Evil pelisarjassa.\nLähetetty: 14.03.2014 01:02\nPakkohan tämäkin oli tuoda tänne, kun ei kukaan ollut vielä tehnyt tätä.\nElikkä kertokaas kukas on teidän mielestänne paras Resident Evil hahmo ja miksi. Olisihan se ihan hauska tietää, että miksi juuri teidän mielestänne kyseinen hahmo on paras.\nOma lempihahmoni on aina ollut Rebecca Chambers.\nKyseinen hahmo on vaan jotenkin itselleni se lempihahmo ressoista. Niin nuori ja melko heikko fyysisesti, mutta silti pääsi S.T.A.R.S Bravo ryhmään lääkintänaiseksi. Oli aina auttamassa muita oman hengen uhalla ja pelastihan Rebecca Chambers ykkösessä Chris Redfieldin hengenkin. Kun Resident Evil Zero tuli, niin en malttanut olla ostamatta peliä vain sen takia, että pääsisi pelaamaan tällä kyseisellä hahmolla, vaikka tosin itseäni kiinnosti myös erittäin paljon, että miten kaikki sai alkunsa.\nMuita hahmoja joista tykkään erittäin paljon ovat Ada Wong, Albert Wesker sekä Barry Burton.\nViestin otsikko: Re: Lempihahmosi Resident Evil pelisarjassa.\nLähetetty: 14.03.2014 08:34\nNjuuh...naisrintamalta suosikkeja ovat olleet Rebecca ja Claire. Rebby on söde ja päätäväinen punapää ja Claire taas vähän poikatyttömäinen, mutta silti kuitenkin omaa riittävästi äidinvaistoa suojellakseen pikkutyttöä isoilta, ilkeiltä möröiltä. Prätkäfanitus vain lisää cooliuspisteitä "Punamäen" tytölle .\nMiespuolelta nyt ei niin suuria suosikkeja löydy...tai oikeastaan suurihan sieltä nimenomaan löytyy, nimittäin Mark Wilkins. Hältä löytyy Ving Rhymesmäinen ulkoasu, tanakkuutta ja lujatahtoisuutta auttaa haavoittunut työkaveri ulos vaikka zombeja pursuavasta syöttölästä. Ketään ei jätetä, elleivät he ole jo aivan hengettömiä.\nMarkin lisäksi pieniä suosiopisteitä ansaitsee RE2:sta tuttu Marvin. Johtuen kait siitä, että tämä oli kestävyydeltään kuitenkin inhimillinen verrattuna sankarihahmoihin, mutta oli silti sen verta päättäväinen että päätti pyytää Leonia/Clairea auttamaan aseman muita eloonjääneitä itsensä sijaan. Marvin ajatteli aina muita ennen itseään, älköömme unohtako hänen muistoaan.\nLähetetty: 14.03.2014 17:55\nBurtonin Barry ehdottomasti. Totta kai miehen replat ovat miltein kaikki klassikkoja, mutta äijässä on myös inhimillisyyttä, joka ei tunnu väkisin kirjoitetulta. Barrystä tekee haavoittuvaisen se seikka, että mies on ainoa perheellinen hahmo, jonka Wesker ajoi todella ikävään tilanteeseen Remakessa. Barry Burtonissa on myös ripaus nallekarhumaisuttaa, joka on aina plussaa.\nToinen ilmiselvä suosikkini on totta kai Wesker. Vaikka vitosessa Capcomilta lopulta mopo karkasi Weskun cooleuden esittelyssä, onneksi sentään ääninäyttely oli kunnossa. Ääninäyttelijät ovat muutenkin kaikki olleet hyviä ja tehneet hahmosta vakuuttavan. Yksi parhaimmista pahiksista ikinä, jolla on myös hemmetin hyvä nimi.\nLähetetty: 15.03.2014 16:48\nRebecca Chambers, ehdottomasti. Surelylta tulikin jo aika hyvät perustelut että miksi. Rebecca on ehkäpä kaikkein epätodennäköisimmässä asemassa selviämään koettelemuksista joita joutuu Zeron ja ekan pelin aikana käymään läpi, mutta jollain kumman tavalla hän vain siihen kykenee. Rebeccan reaktiot ovat aitoja ja inhimillisiä, hän tuntee pelkoa ja kunnollista surua, eikä hänellä ole kasaa typeriä onelinereita takataskussaan ilmoille heiteltäväksi, toisin kuin osapuilleen jokaisella muulla Ressa-päähenkilöllä. Hyvin sympaattinen ja pidettävä hahmo.\nMiespuolisista voin mainita kaksi nimeä, nimittäin Barry Burtonin ja Albert Weskerin. Jälkimmäisestä tosin todettava sen verran, että pidän vain siitä normaalista Weskeristä, joka ei pingo ympäriinsä kuin Sonic tai harrasta Matrix-kung fu:ta. Pidin Weskeristä kun hän oli pelkkä ihminen, viekas juonittelija joka kykeni esittämään Oscar-suorituksen tasoisesti hyvää tyyppiä, vaikka pinnan alla piilikin täysiverinen psykopaatti.\nBarry on Rebeccan kanssa hyvin samalla viivalla. Aito ja uskottava. Hän vaikuttaa sellaiselta maanläheiseltä tyypiltä, jolle tiimitoverit ja etenkin oma perhe ovat kaikki kaikessa, ja kun asiaa hieman syvemmälti pohtii, niin ei voi kuin kauhistella millaisissa sisäisissä tuskissa mies mahtaa olla Ressa ykkösen aikaan, kun joutuu tekemään valinnan noiden kahden väliltä.\nLähetetty: 16.03.2014 23:21\nEhdottomasti Leon. S. Kennedy. Ollu lempparini kakkosesta lähtien. Leon on vaan jotenkin, niin paras Leon on vain semmoinen hahmo, joka minä haluaisin olla tai oikeastaan, mikä kuvastaa minua parhaiten. Enhän minä kuitenkaan ole poliisi ammatiltani, mutta olen kiltti ja ajattelen myös muita. Vaikea selittää, mutta on ja tulee olemaan minun lempihahmoni. Kuitenkin, Leon:nin olemus on pysynyt lähes samana koko pelisarjan ajan. Naisrintamalla ehdottomasti Claire Redfield. Siinä vasta muijja Claire on söpöin ( ) ja kaikista naisista muijjien muijja. Toivon, että tulevaan RE2 HD Remakeen tulisi co-op tilaisuus, niin sais homman hoitaa yhteistyönmerkeis\nPS: Tulipas tästä ihan, kuin jonkun pikkutytön kirjoittama fanikipale\nTiedoston kommentti: Hahaha!\nLeon-with-Makeup-L0L-XD-resident-evil-32024990-748-471.jpg [ 78.4 KiB | Katsottu 579 kertaa ]\nViimeksi muokannut Morsontohveli69 päivämäärä 17.03.2014 14:03, muokattu yhteensä 4 kertaa\nLähetetty: 16.03.2014 23:35\nTulipas tästä ihan, kuin jonkun pikkutytön kirjoittama fanikipale\nTuo fanitus alkoikin jo menemään karmivan puolelle\nLähetetty: 16.03.2014 23:40\nHahaha! Sitä minäkin xD Nyt pittää kuule mun miehistyä ja lopettaa tommoset vetistelyt\nPS: Ihan hetero pohjalta tää fanitus ompi. En oo niitä miehiä, jotka juoksee miesten peräs\nLähetetty: 17.03.2014 11:50\nKyllä se Carlos on se lemppari hahmo kolmosesta. Sillä on aina mukava pelata, vaikkei kummoset aseet olekkaan, inhimillinen tyyppi, vitsikäs, rohkea ja onhan se nyt ihan helvetin hot 8-)\nLisäksi sitä ei ole pilattu laittamalla uusiin peleihin. Kuten esim Leon oli hyvä kakkosessa, kunnes tuli nelonen. Chris oli hyvä myös ykkösessä, kunnes tuli vitonen. Samalla tavalla Ada oli pilattu neloseen, vaikka kakkosessa se oli vielä ok.\nNaikkosista onkin aika vaikea päättää. Kyllä se taitaa olla kuitenkin kolmosen ja lost in nightmaresin takia Jill tai kakkosen perusteella Claire. Olkoon perustelu se, että ne on ainoat jotka eivät ärsytä.\nLähetetty: 17.03.2014 13:58\nKyllä se Carlos on se lemppari hahmo kolmosesta. Sillä on aina mukava pelata, vaikkei kummoset aseet olekkaan, inhimillinen tyyppi, vitsikäs, rohkea ja onhan se nyt ihan helvetin hot\nMun mielestä Leon sopii siihen RE4:sen hommaan, sama juttu Adan kohdalla. Tietenkään, se ei tunnu samalta, kuin kakkosessa, mutta kyllä se homman hoitaa kutoseen asti. Chris onkin pilattu täysin. Ykkösessä se oli siedettävä, vitosessa vähemmän siedettävä ja kutosessa mielipuolinen sterioidi hullu, joka skitsoo ja eikä ajattele kunnol.\nJa tietenkin, tämä on vain minun mielipide.\nLähetetty: 17.03.2014 14:21\nMun mielestä Leon sopii siihen RE4:sen hommaan, sama juttu Adan kohdalla..\nKyllä, oikeassa olet että Leon ja Ada olivat hahmoina ehkä parhaimmat tuohon osaan. MUTTA ne olevinaan hauskat letkautukset molempien suista ja ihme flirtti jutut ja ninjaleikit niin ei ei ei. Tosiaan kakkosessa Leonkin oli vielä semmonen nuori poliisin alku, ja semmoisena se olisi pitänytkin pitää. Enemmän siitä tulee nykyään mieleen joku 007.\nEhkä Ashley vaan pilasi koko pelikokemuksen olemalla niin avuton mitättömyys. Kyllähän sitä pelinä pelaa paremman puuttessa kunhan vaan skippaa kaikki videot, ja ashleyllä on se haarniska päällä, muuten alkaa niin ottamaan pahasti päähän.\nLähetetty: 17.03.2014 14:34\nTotta, letkautukset ja flirtit olivat vähän väkisin väännettyjä. Ja Ashley, voi Luoja! Se kirkunta ja sen avuttomuus ovat täydellinen pari ärsyttääkseen pelajaa. Tuntui pariin kertaan, että lopetan pelin vain sen takia (varsinkin kun proffalla pelas). Kuitenkin jotakin jännitystä VIELÄKIN sai, kun hoidin pelin proffalla uudella tallennuksella ja normi asulla. Siinä joutui jopa pelaamaan. Yhdesti koitin hoitaa pelin, niin nopeasti kuin vain voin ja sain ajaksi 2 tuntia ja risut päälle. Kakkonen on paras ja tulee olemaan, koska se todellakaan ole 007 sekoilua Ja aina kun Leon huutaa Adan nimeä, se saa aina kylmät väreet aikaiseksi, joka kerta.\nLähetetty: 17.03.2014 16:28\nNaisista lempihahmo on Rebecca, pieni ja pippurinen. Ja kaunis!\nMiehistä taas Leon on mun lemppari, en osaa oikeen pukea sanoiksi mikä Leonissa viehättää, hänessä vaan on sitä jotain\nLähetetty: 24.03.2014 14:13\nCool kampaus, atleettinen kroppa, charmantti ääni ja tod.näk. kookas sukuelin?\nOmat suosikit Jill/Leon/Wesker.\nNaishahmoista Jill on Excellan lisäksi ainoa, mikä on minua viehättänyt. Jill on kaunis, osaava, hyvän vaatemaun omaava (buutsit, nahkahame, tuubitoppi <3) eikä ole turhan tunteellinen, yhdistelmä jota arvostan oikeissakin hameväen edustajissa.\nMieshahmoista Leon on eniten itseni kaltainen (wink wink Marsa), ja tykkään ylipäätään sen tyylistä ja ninjailuistakin jonkin verran. Leon on myös mielestäni näistä päähahmoista eniten kehittynyt sarjan aikana. Wesker taas ihan sen takia, että se on niin badass ja sillä on kiitos D.C. Douglasin, uh niin seksikäs ääni. Pidin itseassi monen foorumilaisen kauhistukseksi RE5:den Weskeristä eniten. Meni vähän överiksi niitten voimien suhteen mutta muuten hahmo oli helvetin hieno.\nLähetetty: 24.03.2014 17:18\nNo nyt kun menit mainitsemaan niin pitäähän se tunnustaa, että kyllähän sitä teininä Leiskan ulkomuotoon ja ääneen tais vähä ihastua Sitä sukuelintä en nyt niin aatellu sillon enkä vieläkään pahemmin . Nii ja Leon on myös herrasmies!\nEdelliseen kirjoitukseen unohin ihan mainita, että Wesker on kyllä kans yks lempparihahmoista. Se on vaan niin cool .\nMieshahmoista Leon on eniten itseni kaltainen (wink wink Marsa)\nHeti aletaan uutta ja viatonta foorumilasta lirkuttelemaan Harmillista etten ole Jillin kaltainen, en siis varmaan ole mösjöön mieleen\nLähetetty: 27.03.2014 00:53\nOutbreak-sarjan handyman David King ja RE2-aikakauden rookie cop Leon S. Kennedy. Näen molemmissa paljon samaa kuin itsessäni vastaavissa tilanteissa/ammatissa, eri näkökulmista katsoen. Vielä erityismaininnat Barry Burton:lle ja vanhan koulukunnan Albert Wesker:lle.\nNaishahmoissa ykköspaikan vie edelleen Claire Redfield. Jill, Rebecca tai muu, useimmiten kertapieraistu, naissankari ei ole koskaan antanut vastaavaa tunnetta/sympatiaa pelatessa (jopa hyvin monessa ei-Capcomin pelissäkään). Erityisplussaa onnistuneesta ääninäyttelijän valinnasta. n_n\nLähetetty: 30.03.2014 00:11\nOnnistuneestä äänivalinnasta puheen ollen kukaan muu ei ole ollut Clairen äänenä kuin se kyseinen henkilö: Alyson Court. Kuultu myös vanhassa X-Men piirrossarjassa Jubileen äänenä (toisti roolin Marvel Vs. Capcom-pelissä).\nLähetetty: 02.04.2014 17:05\nKatsos, tällänenkin topikki löytyi. Öh, no jos minä vastaisin...\nSuosikkini on selvästi Albert Wesker Resident Evil Director's Cutista. Hahmo on niin mahtava ja salaperäinen. Aurinkolasit kruunaavat hahmon olemuksen.\nMuita hyviä hahmoja on Leon RE2:sta ja Jill vanhoista Ressoista. Chris on hieman persoonaton, mutta ihan pelattava hahmo. Barryn ylieeppiset lausahdukset on myös mahtavaa settiä eikä Clairekaan ole huono tyyppi.


KUN EI RAHAT RIITÄ JUMA...\nUusia henkilöitä Suomen Asiakastiedon rekisteriin joutuu päivittäin yli sata. Laman jälkeisen vuoden 1997 ennätys maksuhäiriöisten määrästä rikkoutunee syksyn aikana. Maksuhäiriöisten henkilöiden määrä on lisääntynyt vuodessa 9 000:lla. Kesäkuun lopussa Suomen Asiakastiedon rekisterissä oli jo 365 000 maksuhäiriöistä. Suomen Asiakastiedon mukaan maksuhäiriöisten määrä on sitä luokkaa, että laman jälkeisen vuoden 1997 ennätys rikkoutunee syksyn aikana. Vuonna 1997 maksuhäiriöisiä oli 368 000 eli 3 000 enemmän kuin nyt. Vuosi sitten voimaan astuneet rajoitukset ovat vähentäneet pikavipeistä tulleita merkintöjä, mutta maksuhäiriöisten henkilöiden kokonaismäärä on silti kasvanut.\n-Onneksi meillä ei ole köyhyyttä eikä toimeentulo-ongelmia! Kuinka suuret luvut olisivatkaan, jos sellaisiakin ilmiöitä meillä esiintyisi. Meidän suurimmat ongelmamme johtuvat liian pienistä tuloeroista, liian heppoisesti jaetuista sosiaalietuuksista, aivan liian hyvästä työttömyysturvasta ja työttömien hyysäämisestä. Meille on myös luotu aivan liian laajalle ulottuva eläketurva, jolla työkykyiset ja työhaluttomat ihmiset pääsevät pröystäilemään suurilla eläkkeillään. Meillä kasvatetaan pumpulissa opiskelijoita, joille suorastaan tuputetaan opintotukiaisia, -lainoja ja muita etuuksia roppakaupalla. Niin, että unohdetaan pienet maksuhäiriöt ja poistetaan edes osa luettelemistani oikeista epäkohdista. Jaa, että niin tehdäänkin seuraavan vaalikauden aikana?\nTänään runon ja suven päivänä voimme tietysti nauttia kummastakin. Eilen nautin kesäteatterista. Kävin ihan ulkomailla eli Teiskossa asti nauttimassa ja kehotan muitakin käymään. Siellä Pitkäjärveläiset olivat lähes kotoisassa ympäristössään. Tuo Finnen teksti (nimi oli unohtunut? käsiohjelmasta) taipuu todella pienin muunnoksinkin maittavaksi komiikaksi. Suurista lavasteista ei ollut tietoakaan ja yliampuvaa ylihauskuutusta oli vain vähäsen. Taneli Läykki syyllistyi pieneen ylinäyttelyyn, mutta korvasi sen aivan huimaavilla akrobaattisilla liikkeillään. Nostettakoon vielä esille Reetta Hyryläisen, Jani Hämäläisen, Emma Kuoppalan ja Karenina Tulpon roolisuoritukset, joilla osoitettiin pääosia tukevien roolien tärkeys. Näyttelemisen iloa toki näkyi selvästi koko porukassa eikä kukaan pettänyt osuudessaan. Ei ihme, että katsomo oli omituisesta ajankohdasta huolimatta täysi. Armas Einar Leopold Lönnbohm syntyi 136 vuotta, Kylli Koski 108 vuotta ja William Haley 89 vuotta sitten. Eikka kirjoitteli, Kylli piirusteli ja Bill rockaili. Otetaan heille kullekin!\nPetolliset naiset taitavat sitten aiheuttaa enemmän aihetta tragediaan kuin komediaan?\nOi muistatkos, Emma, sen kuutamo-illan,\nkun yhdässä tansseista palattiin?\nSinä sanasi annoit, ja valasi vannoit,\nja lupasit olla mun omani.\nOi Emma, Emma, oi Emma Emma,\nSinä sanoit vielä senkin että "painappas pääsi\nvasten mun palavaa rintaani!"\nSinä omistit minut, minä omistin sinut,\nja tahdoimme lempiä alati.\nSinä estelit minua epäilemästä\net tahtonut minulle petosta\nvaan viattoman lempes ja puhtahan rakkautes\nlupasit mulle sä uhrata.\nMinä uskoin ja vannoin,ja sormukseni annoin,\nOi Emma, Emma Oi Emma, Emma


Muutto ulkomaille | Helsingin KTK\nOnko muutto ulkomaille ajankohtainen?\nKun edessä on muutto ulkomaille, riittää tekemistä muunkin kuin muuttokuorman kanssa! Meiltä saat räätälöidyt muuttopalvelut ulkomaanmuuttoon.\nMuutto ulkomaille tai muutto Suomeen takaisin aiheuttaa usein stressiä. Ulkomaanmuutossa aikaa vie moni muukin asia kuin pakkaaminen ja kuljetukset. Helpotat muuttoasi tilaamalla meiltä muuttopalvelut. Hoidamme tarvittaessa kaikki muuttoon liittyvät asiat, muutitpa minne päin maailmaa tahansa.\nTilaamalla ulkomaanmuuton meiltä teet muutostasi kustannustehokasta, vaivatonta ja helppoa. Voit käyttää viimeiset hetket lähtömaassa hyvillä mielin, kun muutto ei paina mieltäsi. On sitten kyseessä yritysmuutto tai kotimuutto – me hoidamme sen Suomesta ulkomaille tai ulkomailta Suomeen. Meillä on paljon kansainvälisiä yhteistyökumppaneita, joiden ansiosta ulkomaanmuutto sujuu nopeasti, luotettavasti ja tehokkaasti.\nTilaamalla meiltä muuttopalvelut pakkauspalveluineen saat myös pakkausmateriaalit sekä vakuutuksen muutollesi. Tarvittaessa koordinoimme ulkomaanmuuttosi pakkaamisesta huonekalujen asennukseen. Myös ulkomaanmuutossa pitää muistaa monta asiaa, kokoamamme muuttajan muistilista auttaa sinua huomioimaan kaiken tarvittavan.\nRäätälöimme muuttosi vastaamaan juuri sinun tarpeitasi: saat koko muuton avaimet käteen –periaatteella. Vaihtoehtoisesti voit tilata pelkän kuljetuksen tai muuttolaatikot.\nPakkaamme tavarasi, kuljetamme ne sekä ohjaamme luotettavan yhteistyökumppanimme purkamaan muuttokuormasi uudessa kohteessa. Sinun ei tarvitse huolehtia mistään!\nUlkomaan muutoissa käytämme pakkaamiseen erittäin kestäviä pakkausmateriaaleja.\nVoimme hoitaa kassakaappien ja muiden arvoesineiden kuljetuksen erikoistoimeksiantoina.\nMuuttokuormamme kulkevat maa-, ilma- ja meriteitse juuri sinne, minne muutat. Me huolehdimme myös muutollesi tarvittavat dokumentit ja muuttokuormasi tullauksen!\nKaikkia tavaroita ei välttämättä kannata kuljettaa mukana. Meiltä löytyy lämmitettyä ja kuivaa varastotilaa, jossa tavarat säilyvät turvallisesti, niin pitkään kuin haluat.\nUlkomaan muutossa jää usein myös ylimääräistä tavaraa, mitä et tarvitse mukaasi. Tarvittaessa kierrätämme ne puolestasi.\nToimintamme on laatu- ja ympäristösertifioitu ISO 9001- ja ISO 14001 -standardein. Kuulumme tämän lisäksi Suomen muuttopalveluyritykset ry:hyn ja kansainvälisiin AMSA- sekä IAM-muuttojärjestöihin.\nMuutto ulkomaille hoituu helposti kauttamme. Meillä on useiden vuosikymmenien kokemus muutoista ulkomaille, joten muuttosi on luotettavissa ja osaavissa käsissä!\nSaat tilattua muuton ulkomaille helposti numerosta: 09 777 87 300\nVoit myös tilata muuton ulkomaille sähköpostitse: mastermover@helsinginktk.fi


EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/948, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016, yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16) - PDF\nDownload "EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/948, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016, yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16)"\n1 L 157/28 EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/948, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016, yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16) EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 12.1 artiklan toisen alakohdan luettuna yhdessä 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan ja 18.1 artiklan kanssa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan keskuspankki (EKP) voi yhdessä niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien kanssa, joiden rahayksikkö on euro, toimia rahoitusmarkkinoilla muun muassa ostamalla ja myymällä suoraan siirtokelpoisia arvopapereita. (2) Päätös EKP/2014/40 ( 1 ), jolla perustettiin katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmas osto-ohjelma, annettiin 15 päivänä lokakuuta Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5 (EKP/2014/45) ( 2 ), jolla perustettiin omaisuusvakuudellisten arvopapereiden osto-ohjelma, annettiin 19 päivänä marraskuuta Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774 (EKP/2015/10) ( 3 ), jolla perustettiin jälkimarkkinoilla toteutettava julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelma (jäljempänä PSPP-ohjelma ) ja jolla laajennettiin aikaisemmin perustettuja osto-ohjelmia, hyväksyttiin 4 päivänä maaliskuuta Näiden omaisuuserien osto-ohjelmien tarkoituksena on yhdessä Euroopan keskuspankin päätöksen EKP/2014/34 ( 4 ) ja Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2016/810 (EKP/2016/10) ( 5 ) mukaisten kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden kanssa edelleen parantaa rahapolitiikan välittymistä, tukea luotonantoa euroalueen taloudelle, helpottaa kotitalouksien ja yritysten lainanoton ehtoja ja edistää inflaatiovauhdin palautumista tasolle, joka on EKP:n ensisijaisen hintavakaustavoitteen mukaisesti keskipitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia, mutta hieman alle sen. (3) Osana yhteistä rahapolitiikkaa ja EKP:n pyrkimystä ylläpitää hintavakautta EKP:n neuvosto päätti 10 päivänä maaliskuuta 2016 laajentaa edellä mainittuja omaisuuserien osto-ohjelmia ottamalla käyttöön yrityssektorin ostoohjelman (jäljempänä CSPP-ohjelma ). Päätöksen taustalla on pyrkimys vahvistaa eurojärjestelmän omaisuuseräostojen vaikutuksia reaalitalouden rahoitustilanteeseen sekä pyrkimys, yhdessä muiden epätavanomaisten rahapoliittisten toimien kanssa, myötävaikuttamaan rahapolitiikan kasvua tukevaan viritykseen ja inflaatiovauhdin palauttamiseen lähelle kahta prosenttia mutta hieman alle sen keskipitkällä aikavälillä. (4) CSPP-ohjelma tulee olemaa osa omaisuuserien osto-ohjelmaa (jäljempänä APP-ohjelma ), jonka mukaisia ostoja on tarkoitus toteuttaa maaliskuun 2017 loppuun saakka ja tarvittaessa pitempään, ja joka tapauksessa siihen saakka, kunnes EKP:n neuvosto havaitsee inflaatiovauhdissa kestävän korjausliikkeen kohti tasoa, joka on sen tavoitteen mukainen eli keskipitkällä aikavälillä lähellä kahta prosenttia mutta hieman sen alle. (5) CSPP-ohjelman olisi sisällettävä useita takeita sen varmistamiseksi, että aiotut ostot ovat oikeassa suhteessa ohjelman tavoitteisiin. Näissä takeissa olisi huomioitava riskienhallintanäkökohdat ja niissä olisi varmistettava, että liitännäiset rahoitusriskit on otettu asianmukaisesti huomioon CSPP-ohjelman suunnittelussa. Lisäksi julkisten yritysten liikkeeseenlaskemiin hyväksyttyihin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin olisi sovellettava PSPPohjelmassa sovellettavia rajoituksia vastaavia rajoituksia. ( 1 ) Euroopan keskuspankin päätös EKP/2014/40, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 335, , s. 22). ( 2 ) Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, omaisuusvakuudellisten arvopaperien ostoohjelman toteutuksesta (EKP/2014/45) (EUVL L 1, , s. 4). ( 3 ) Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/774, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2015, julkisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmasta jälkimarkkinoilla (EKP/2015/10) (EUVL L 121, , s. 20). ( 4 ) Euroopan keskuspankin päätös EKP/2014/34, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä (EUVL L 258, , s. 11). ( 5 ) Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/810, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, toisesta kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden sarjasta (EKP/2016/10) (EUVL L 132, , s. 107).\n2 L 157/29 (6) CSPP-ohjelman olisi täysimääräisesti kunnioitettava eurojärjestelmän keskuspankeille perussopimuksessa asetettuja velvollisuuksia, mukaan lukien keskuspankkirahoituksen kieltoa liittyen julkisten yritysten liikkkeseenlaskemien hyväksyttävien velkapaperien ostoihin. (7) CSPP-ohjelman olisi kunnioitettava vapaaseen kilpailuun perustuvaa avointa markkinataloutta ja otettava asianmukaisesti huomioon markkinahintojen muodostuminen ja markkinoiden toiminta. (8) CSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista hyväksyttävistä jälkimarkkinakelpoisista velkainstrumenteista palautuvat pääomat olisi uudelleensijoitettava niiden taustalla olevien velkainstrumenttien erääntyessä niin pitkäksi ajaksi kuin on tarpeen, millä vaikutetaan osaltaan myönteisellä tavalla likviditeettiolosuhteisiin ja asianmukaiseen rahapolitiikan mitoitukseen. Tämä on linjassa APP-ohjelman muiden elementtien kanssa. (9) Eurojärjestelmä toteuttaa hyväksyttävien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien suorat ostot hajautetusti tämän päätöksen mukaisesti; EKP koordinoi ostoja ja varmistaa näin eurojärjestelmän yhden yhteisen rahapolitiikan, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Yritysjoukkovelkakirjalainojen suorat ostot ja niiden soveltamisala Perustetaan CSPP-ohjelma. CSPP-ohjelman mukaan erikseen täsmennetyt eurojärjestelmän keskuspankit voivat ostaa hyväksyttäviä yritysjoukkovelkakirjalainoja ensi- ja jälkimarkkinoilla hyväksyttäviltä vastapuolilta, kun taas 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen ostot ovat sallittuja vain jälkimarkkinoilla ja erikseen täsmennetyin ehdoin. 2 artikla Yritysten joukkovelkakirjalainoja koskevat kelpoisuusvaatimukset Jotta yritysten liikkeeseenlaskemat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit täyttäisivät CPP-ohjelman ostoille asetetut kelpoisuusvaatimukset, niiden on täytettävä eurojärjestelmän luotto-operaatioissa sovellettavat jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevat kelpoisuusehdot Euroopan keskuspankin suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) ( 1 ) 4 osan mukaisesti, sekä seuraavat lisävaatimukset: 1. Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin: a) liikkeeseenlaskijan on oltava sijoittautunut jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro; b) liikkeeseenlaskija ei saa olla suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu luottolaitos; c) liikkeeseenlaskijan emoyrityksenä ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 ( 2 ) 4 artiklan 1 kohdan 15 alakohdassa tarkoitettu emoyritys, joka on myös suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettu luottolaitos; d) liikkeeseenlaskijan emoyritys ei ole pankkivalvonnan kohteena euroalueen ulkopuolella; e) liikkeeseenlaskija ei ole Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) 468/2014 (EKP/2014/17) ( 3 ) 2 artiklan 20 kohdassa tarkoitettu valvottava yhteisö tai asetuksen (EU) 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 21 kohdan b alakohdassa tarkoitetun valvottavan ryhmittymän jäsen kummassakin tapauksessa sisällytettynä EKP:n verkkosivuillaan asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkaisemaan luetteloon eikä tällaisen valvottavan yhteisön tai ryhmittymän asetuksen (EU) N:o 575/ artiklan 1 kohdan 16 alakohdassa tarkoitettu tytäryritys; ( 1 ) Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2015/510, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, eurojärjestelmän rahapolitiikan kehyksen täytäntöönpanosta (EKP/2014/60) (EUVL L 91, , s. 3). ( 2 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, , s. 1). ( 3 ) Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, , s. 1).\n3 L 157/30 f) liikkeeseenlaskija ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2014/65/EU ( 1 ) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys; g) liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja omaisuusvakuudellisia arvopapereita; h) liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 62 kohdassa tarkoitettua multi cédula -joukkolainaa; i) liikkeeseenlaskija ei ole laskenut liikkeeseen suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 2 artiklan 88 kohdassa tarkoitettua strukturoitua katettua joukkolainaa; j) liikkeeseenlaskija ei ole varainhoitoyhtiö, joka on syntynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 ( 2 ) 26 artiklan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU ( 3 ) 42 artiklan täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön mukaiseen kriisinratkaisutoimeen sisältyvän varojen erottelun johdosta; k) liikkeeseenlaskija ei ole rahoitussektorin uudelleenjärjestelyn ja/tai kriisinratkaisun tukemiseksi perustettu kansallinen omaisuudenhoito- ja divestointirahasto ( 4 ); ja l) liikkeeseenlaskija ei ole PSPP-ohjelman kelpoisuusehdot täyttävä liikkeeseenlaskija. 2. Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin jäljellä olevan maturiteetin on oltava vähintään 6 kuukautta ja enintään 30 vuotta ja 364 päivää hetkenä, jona asianomainen eurojärjestelmän keskuspankki ostaa sen. 3. Suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 59 artiklan 5 kohdasta poiketen jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin luottokelpoisuusvaatimusten arvioinnissa otetaan huomioon ainoastaan eurojärjestelmän luottokelpoisuuden arviointikehikossa hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamat luottokelpoisuutta koskevat tiedot. 4. Jälkimarkkinakelpoisen velkainstrumentin on oltava euromääräinen. 5. Sallittuja ovat sellaisten nimellisarvoisten jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien ostot, joiden negatiivinen (tai huonoin) kokonaistuottoprosentti ylittää talletuskoron. 3 artikla Julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen ostojen toteutusta koskevat rajoitukset 1. Tässä päätöksessä julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainalla tarkoitetaan 2 artiklan ehdot täyttävää yritysjoukkovelkakirjalainaa, jonka liikkeeseenlaskijana on asetuksen (EY) N:o 3603/93 ( 5 ) 8 artiklassa tarkoitettu julkinen yritys. 2. Jotta hyväksyttäville julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainoille voidaan muodostaa markkinahinta, ostoja ei EKP:n neuvoston määrittämänä ajanjaksona sallita, jos kyseessä on uusi tai jatkuva julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku tai saman yhteisön tai liikkeeseenlaskijan kanssa samaan ryhmittymään kuuluvien yhteisöjen liikkeeseenlaskemat julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainat, joiden jäljellä olevat maturiteetit on ajallisesti hyvin lähellä liikkeeseen laskettavien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien maturiteettia (ennen ja jälkeen). ( 1 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, , s. 349). ( 2 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, , s. 1) ( 3 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, , s. 190). ( 4 ) Luettelo tällaisista yhteisöistä julkaistaan EKP:n verkkosivuilla ( 5 ) Neuvoston asetus (EY) N:o 3603/93, annettu 13 päivänä joulukuuta 1993, perustamissopimuksen 104 artiklassa ja 104 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltojen soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä (EYVL L 332, , s. 1).\n4 L 157/31 4 artikla Ostorajat 1. Yhdellä ISIN-koodilla liikkeeseen laskettuja arvopapereita koskevaa raja-arvoa sovelletaan CSPP-ohjelmassa siten, että otetaan huomioon kaikkien eurojärjestelmän keskuspankkien kaikissa sijoitussalkuissa olevat konsolidoidut sijoitukset. Yhdellä ISIN-koodilla liikkeeseen laskettujaa arvopapereita koskeva yläraja on 70 prosenttia muiden yritysjoukkovelkakirjalainojen osalta kuin julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainojen osalta. Tätä alhaisempaa liikkeeseenlaskun raja-arvoa voidaan erityisissä tapauksissa soveltaa esim. julkisen sektorin yritysjoukkovelkakirjalainoihin tai riskienhallintasyistä. Julkisen sektorin yritysten joukkovelkakirjalainojen kohtelun on vastattava niiden kohtelua PSPP-ohjelmassa. 2. Eurojärjestelmä soveltaa hyväksyttäviin yritysjoukkovelkakirjalainoihin jatkuvasti asianmukaisia luottoriski- ja due diligence -menettelyjä 3. Jotta varmistettaisiin, että ostot jakautuvat hajautetusti eri liikkeeseenlaskijoiden ja liikkeeseenlaskijaryhmien välillä, eurojärjestelmä määrittää lisäksi liikkeeseenlaskijaryhmäkohtaisia ostorajoja, jotka perustuvat liikkeeseenlaskijaryhmän markkinakapitalisaatioon liittyviin allokaatioviitearvoihin. 5 artikla Ostoja toteuttavat eurojärjestelmän keskuspankit CSPP-ohjelman mukaisesti yritysjoukkovelkakirjalainoja ostavat eurojärjestelmän keskuspankit täsmennetään EKP:n verkkosivuilla julkaistavassa luettelossa. Eurojärjestelmä soveltaa liikkeeseenlaskijan sijoittautumismaahan perustuvaa erikoistumisjärjestelmää CSPP-ohjelmassa ostettavien yritysjoukkovelkakirjalainojen kohdentamisessa. EKP:n neuvosto sallii tapauskohtaisia poikkeuksia erikoistumisjärjestelmästä, jos objektiiviset näkökohdat vaikeuttavat järjestelmän soveltamista tai poikkeukset muutoin ovat järkeviä CSPP-ohjelman rahapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi kokonaisuutena. Kukin määritetty eurojärjestelmän keskuspankki ostaa ainoastaan määritettyihin euroalueen jäsenvaltioihin sijoittautuneiden liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseenlaskemia hyväksyttäviä yritysjoukkovelkakirjalainoja. Yritysjoukkovelkakirjalainojen hyväksyttävien liikkeeseenlaskijoiden sijoittautumismaan mukainen maantieteellinen allokaatio tietyille eurojärjestelmän keskuspankeille vahvistetaan EKP:n verkkosivuilla julkaistavassa luettelossa. 6 artikla Hyväksyttävät vastapuolet Eurojärjestelmän CSPP-ohjelman salkuissa pidettäviin yritysjoukkovelkakirjalainoihin liittyvissä suorissa kaupoissa ja arvopaperilainaustransaktioissa CSPP-ohjelman vastapuoliksi hyväksytään seuraavat vastapuolet: a) yhteisöt, jotka täyttävät suuntaviivojen (EU) 2015/510 (EKP/2014/60) 55 artiklan mukaiset kelpoisuusvaatimukset eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin osallistumiseksi; ja b) muut vastapuolet, joita eurojärjestelmän keskuspankit käyttävät euromääräisten sijoitussalkkujensa sijoitusten yhteydessä. 7 artikla Arvopaperinlainaustransaktiot CSPP-ohjelman mukaisesti yritysjoukkovelkakirjalainoja ostavat eurojärjestelmän keskuspankit antavat CSPP-ohjelman nojalla ostetut arvopaperit lainaustarkoituksiin, mukaan lukien repo-operaatiohin, CSPP-ohjelman tehokkuuden varmistamiseksi.\n5 L 157/32 8 artikla Loppusäännökset Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä kesäkuuta Tehty Wienissä 1 päivänä kesäkuuta EKP:n puheenjohtaja Mario DRAGHI\n14.5.2014 Euroopan unionin virallinen lehti L 141/1 II (Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset) ASETUKSET EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta