NHL ja homous | Sivu 18 | Jatkoajan keskustelupalsta\n21.07.2021 klo 02.52\nEn kyllä muutenkaan ymmärrä, että miten kehitysvammaisten kohtelu edes liittyy homoihin NHL:ssä. Kumpienkaan huonosti tai eriarvoisesti kohteleminen ei tietenkään ole hyväksyttävää.\nHelevetin totta. En koskaan ole huomannut kehitysvmmaisten kohdalla syrjintää missään, eikä heitä tietenkään NHL:ssä edes pelaakaan. Homojen kohdalla tietty eri asia.\n21.07.2021 klo 06.52\nEn nyt ymmärrä, miten muuten Bettmanin olisi pitänyt voida reagoida?\nMinä taas en ymmärrä, miten pointti, joka liittyy edeltäviin lauseisiin, voi jäädä näkemättä.\nReactions: Noppa10 ja Telemarketti\n21.07.2021 klo 07.13\nPitkät (ja täysin epäolennaiset) analyysit erilaisista ihmisistä, jotka voivat olla homoja ja sen jälkeen perustoteamus kuinka yritysten ja yhteisöjen tulee antaa positiivisia lauseita homoista. Siinä sinun ”pointtisi” edeltävissä lauseissa.\nKerro nyt selkosanaisesti mitä Bettmanin olisi pitänyt voida kommentoida? Ymmärtääkseni Bettman oli tyytyväinen kuinka NHL ei ole enää se viimeinen laji, jossa kukaan ei ole ”uskaltanut” olla vapaasti oma itsensä. Sä taisit tosin tulkita sen eri tavalla, sen takia kiinnostaa kuulla miten.\n21.07.2021 klo 07.17\nBi-seksuaaleila on vielää vaikempaa, kun eivät voi olla kenenkään kanssa samoissa tiloissa!\nYmmärtääkseni aika usea jo-seksuaalit kokevat että heterot eikä homot oikein hyväksy heitä eli siinä mielessä on oikeasti vaikeampaa.\n21.07.2021 klo 08.39\nBettman ei tietenkään voinut sanoa asiasta mitään muuta ihan hyvien tapojen ja bisneksen edun perusteella. Lisäksi hän ei olisi voinut jättää asiaa kommentoimatta tai sanoa siitä mitään muuta, koska "2021" se olisi johtanut juuri sellaiseen myllytykseen, jota tälläkin palstalla on nähty. Potenssiin sata. Ja lopulta potkuihin työstä.\n21.07.2021 klo 09.13\nTai Bettman sanoi mitä oli mieltäkin. Ja ongelma on vain hyvin pienen homokammoisen joukon päässä, jotka kuvittelevat olevan jonkinlainen ongelma kun homomies ja heteromies ovat samassa tilassa.\nReactions: Ollakseni, -FNM-, BitterX ja 4 muuta\n21.07.2021 klo 09.15\nLässyn lässyn. Itsellä kaksi kehitysvammaista 14 vuotiasta lasta, enkä koskaan ole moista käytöstä kohdannut.\nTuo jäsenen @Carlos kommentti verrasti hyvin sairauksien yhtäläisyyttä pride-liikkeeseen. Monien sairauksienkin asenteissa vielä korjattavaa ja paljon. Vanhoillisia luuloja löytyy paljon. Tuossa yksi syy, miksi ihailen Kaapo Kakkoja ja Saku Koivuja.\n21.07.2021 klo 09.38\nNo miksi sitten jostain NHL-pelaajien häistäkin tehdään numero ja uutisia? Aina on ollut aivan normaalia, että NHL-pelaajien ja julkkisten perheistä, eroista ja avioliitoista on isojakin juttuja, pitääkö jostain avioliitosta nyt tehdä noin meteliä? Tai miksi helvetissä uutisoidaan useammassa jutussa, että pelaajien vaimot ja tyttöystävät pääsevät katsomaan finaalipelejä yms. Jos nyt olisi ulostulo ollut mallia Prokopin unelmahäät Pertin kanssa, niin tämän osaston reaktio olisi ollut varmaan kahta pahempi. Tää on ihan absurdia, että jonkun heteroparin toiminta ei herätä mitään reaktiota, mutta kun seksuaalinen suuntautuminen ei olekkaan valtaväestöä niin pitäisi pitää turpa kiinni ja leikkiä, ettei mitään ongelmaa muka ole. Niin kauan kun tämmöiset ulostulot herättävät täälläkin näin paljon keskustelua pitäisi olla aivan selvää, että jotain ongelmia on edelleen ihmisten asenteissa, vaikka ei homoutta vastaan olisikaan mitään.\nNämä ovat kuitenkin asioita, joista on voinut tulla ulos jo vaikka 50-luvulla, eikä mitään muuta syytä salailulle ole, kuin halua pitää yksityisyydestä kiinni. Asenteissa ei mielestäni ole mitään korjattavaa, sairaudet ovat aikalailla normalisoituneet meidän yhteiskunnassa, korkeintaan tietoa ei ole miten vakava sairaus vaikka diabetes on, minkä takia tietoisuuden levittäminen ja positiiviset roolimallit ovatkin hienoja asioita.\nReactions: -FNM- ja macnevis\n21.07.2021 klo 09.40\nNiin no, eiköhän se ole ihan normaalia ja suotavaakin että ihmiset käyttäytyvät hyvien tapojen mukaisesti? Erikoista vihjailua, ihan kuin Bettman olisi joutunut antamaan Prokopille tukensa jonkun painostuksen takia, eikä esimerkiksi sen takia että hän on järjellä ajatteleva, empaattinen ihminen ja haluaa myös NHL:n ajavan juuri tällaisia asioita.\nViestin loppuosio on taas sellaista uhriutumiskamaa että alta pois. Mielipide- ja sananvapautta on ihan turha koittaa käyttää minään keppihevosena tällaisista asioista keskustellessa, eikä niiden olemassaolo oikeuta käyttäytymään miten sattuu ja laukomaan mitä vaan absurdia tekstiä, mitä tässäkin ketjussa on ajoittain nähty.\nReactions: Bread Boy, Ollakseni, -FNM- ja 3 muuta\nJa ongelma on vain hyvin pienen homokammoisen joukon päässä, jotka kuvittelevat olevan jonkinlainen ongelma kun homomies ja heteromies ovat samassa tilassa.\nEntinen Suomen naisten maajoukkuejalkapalloilija kertoo, että nuoria tyttöjä painostettiin hänen pitkällä urallaan suhteisiin vanhempien pelaajien kanssa.\nNaisten huippu-urheilussa on ongelmia kun ollaan samassa kopissa.\nToivottavasti asiat menevät parempaan suuntaan ja tämän kaapista tulleen huippujunnun rohkea teko auttaa tässäkin.\n21.07.2021 klo 10.13\nTodennäköisesti sanoi. Mutta sinäkin pidät yllä narratiivia, jossa mikä tahansa muu lausunto tai lausumattomuus on homokammoa. Esimerkiksi itse en koe minkäänlaista homokammoa, mutta haluan keskustelun olevan mahdollista muutenkin kuin sometuomioistuimissa virallisesti hyväksyttyjen lauseiden mukaisilla lauseilla. Esim. @Noppa10 kirjoitti vitsin joka toki oli mauton, mutta jollaisia me naisvaltaisissa työyhteisöissä toimivat kuulemme kavereiltamme jatkuvasti. Tiedän, että ne frendit tietävät etten saalista työpaikalla, himoitse työkavereita, ihastu tai ole sen kohteena jne.\nTässä ketjussa ei ole ollut ainoatakaan homovastaista kommenttia, mutta kyllä sieltä itsensä kiillottajat muutaman pahiksen ovat häpeäpaaluun nostaneet. Niinhän some toimii.\nVeikkaanpa, että monet homot seuraavat, mikäli ilkeävät, näitä keskusteluja vaivaantuneina sivusta.\nEdit. Kökköä lausetta hiottu\nReactions: El Lude, laamis, Noppa10 ja yksi muu\n21.07.2021 klo 10.45\nJoo ei ole tämän ketjun kamaa, mutta näissäkin törmää monenlaisiin luuloihin sairaudesta/vammasta riippuen. Näistä osataan keskustella ja ottaa tietoa vastaan, mutta ne luulot on monella vielä vanhoja.\nMedialle mukava antaa henkilötarinoita, kun kommrnenttikentät ei täyty öyhötyksestä. Tosin se ”voi ei, nyyh” -osasto ei ymmärrä, kuinka normaalia elämää monilla sairauksilla eletään.\nMutta pridella sinänsä sama merkitys kuin joskus 70-luvulla on ollut monilla sote-järjestöillä. Ja nykynuori on näissä vastaanottava. Väitän, että jossain esports-piireissä kuulee kirjavammin juttuja kuin lätkäkatsomoissa.\n21.07.2021 klo 11.50\nEn minä ole sanonut, että eri mieltä oleminen on homokammoista. Kuvittelet tämän itse. Olen sitä mieltä, että homokammoiset kommentit kertovat homokammoisuudesta. Kyllä se on homovastaista jos tulee tähän ketjuun kirjottamaan, että olisi vaan hiljaa, kehitysvammaisilla on enemmän ongelmia jne.\nReactions: Hols Nilgerssön, -FNM- ja macnevis\n21.07.2021 klo 11.53\nEn minä ole sanonut, että eri mieltä oleminen on homokammoista. Kuvittelet tämän itse. Olen sitä mieltä, että homokammoiset kommentit kertovat homokammoisuudesta.\nTotta. Kuvittelin vaan, kun vastasit siihen viestiin ja puhuit homokammoisuudesta jota ei tässä keskustelussa esiinny. Ehkä tuolla 2009 oli jokunen sellainen, mutta ei viime päivinä.\nMihin muuten viittasit, jos et minun sanoihini?\n21.07.2021 klo 11.56\nViestisi koski mielestäni enemmän keskustelukulttuuria, jatkoin tätä pohdiskelua keskustelukulttuurista. En tarkoittanut, että sinä nimenomaisesti olisit homokammoinen. Mielestäni homokammoisia viestejä on kuitenkin tässä keskustelussa esiintynyt. Olisi pitänyt kirjoittaa tarkemmin.\n21.07.2021 klo 12.03\nTunnistan ilmiön, jonka sinä todennäköisesti koet homokammoksi nimeämisen väärtiksi. Itse pidän sitä enemmän pridehössötyskyllästymisenä.\nVertautuu varmaan joidenkin ei jääkiekkoihmisten kokemukseen jokakeväisen MM-lätkämediahomman ylilyövyyden kokemukseen.\nTällainen keskustelu on muuten hyödyllistä ja lähentävää.\nReactions: Noppa10, peksa ja Tadu\n21.07.2021 klo 12.34\nVarmaan se ajatus on nimenomaan, että niiden miesten jotka ensimmäisenä sanovat "homot on ihan ok kunhan eivät minua iske" kannattaisi ehkä miettiä että aiheuttavatko sen saman ahdistavan tunteen naisille kun heitä iskevät? Ei niinkään kaikkia miehiä koskeva kommentti.\nLinkki oli vain tuohon asiaan, ettei naisten jalkapallossa ole ongelmia, vaikka siellä on julkihomoseksuaaleja. Halusin korjata tiedon, ettet noin luulisi ja pystyisit jatkamaan keskustelua. Minusta tuo oli ainakin jossain määrin virheellinen argumentti ainakin tuon artikkelin perusteella. Sisältöösi muuten en ottanut kantaa, kuten huomaat sen sisällöstä.\n21.07.2021 klo 16.18\nPitkälti asiaa veliseni.\nJos ihminen on yhtään erilainen niin tietty porukka ottaa sen pilkan kohteeksi, on sitten kyse ihan mistä asiasta vaan kyse.\nHomojen kohdalla negatiivista palautetta voit kadulla saada mikäli esim provoisoit pukeutumisella tai tyyli on kuin missillä, tämä siis kärjistetysti. Toki kukin saa pukeutua niinkuin haluaa ja ulkona pitäisi saada liikkua turvallisesti, näyttää miltä tahansa tai ihonväri on mitä on. Näin kuitenkaan ei Suomessakaan asiat ole.\nMä saan olla itse hyvinkin rauhassa paristakin syystä. Pukeutuminen/tyyli ei ole provosoiva ja ne jotka haluaa myllyä niin valitsevat helpomman kohteen koska kokevat mut niin että tolta voi tulla nekkuun.\n21.07.2021 klo 17.13\nEn enempää viitsi soppaa hämmentää, mutta onhan ihminen ihan kokonaisvaltainen paketti. Kun ei voi olla oma itsensä, niin kyllä se haittaa ihan koko elämää, urheilu mukaanluettuna.\nLiukkosen lisäksi toinenkin hyvä esimerkki on esimerkiksi tässä:\nSenni Salminen kertoi tyttöystävästään ja palautetta alkoi tulla – Suomen olympiatoivo on ylpeä roolistaan\nNaisten kolmiloikkavaltikan Suomessa napannut Senni Salminen ei tyydy ensimmäisissä olympialaisissaan pelkkään finaalipaikkaan. Valokuvauksesta urheiluun vastapainoa hakeva Salminen on myös ylpeä esikuvan roolistaan seksuaalivähemmistökeskustelussa.\nVarmasti Prokopin kohdalla on ihan sama. Veikkaan ettei kopissa sitä oteta negatiivisesti; sama nuori mies on siellä edelleen. Jotenkin tuntuu hassulta edes ajatella että siinä vaiheessa kun tullaan kaapista ulos, niin siinä vaiheessa sen homon käytös jotenkin muuttuu.\nI will go celebrate anything I see or am. Sing and laugh, and deny nothing. (Walt Whitman)\nReactions: Ötökkä, Vislami, peksa ja 4 muuta\n21.07.2021 klo 18.12\nSallinen ja Liukkonen ovat hyviä esimerkkejä kyllä mutta onhan noita kaapista tulleita uimareita ja yleisurheilijoita ollut paljon ennen jo heitäkin joten siinä mielessä kynnys yksilöurheilijana on helpompi kun esim lätkässä tai futiksessa. Puhakka tuli ulos vasta kun ura oli ohi ja samanlaisen ulostulon teki Saksan futismaajoukkueessakin pelannut kaveri(nimee nyt en muista) uransa jälkeen.\nProkop voi olla hyvä ennakkotapaus mikäli ura etenee NHL:ssä ilman takapakkeja. Mikäli pelaa huipulla kymmenenkin vuotta niin takuulla moni muukin nuori uskaltaa kaapista ulos. Mikäli taas ura menee siihen että kiekkoilu jatkuu jossain mutasarjassa niin silloin kaapista ulostuleminen ei tuo sitä näkyvää hyötyä että kaapista ulostulo ei vaikuta negatiivisesti uraan. Tämä jää nähtäväksi mutta ulkoisia esteitä kaverilla ei pitäisi olla pärjätä änärissä.\n21.07.2021 klo 19.39\nNyt en ihan suoraan ymmärtänyt tätä. Jos kaveri pelaa jossain "mutasarjassa" niin syyhän voi ihan puhtaasti olla sekin ettei taso riitä sen korkeammalle. Tuskin Prokop haki mitään hyötyä uralleen siitä että tuli kaapista ulos, vaan teki sen ihan puhtaasti sen takia että hänen itsensä olisi helpompi olla.\n21.07.2021 klo 20.58\nToki näin mutta, selvennetään sen verran että jos NHL:ssä joutuu sellaiseen organisaatioon missä homous vaikeuttaa peliajan saantia (lue: ei ole valmentajan suosiossa jotka jollain tekosyyllä löytävät ns paremman pelaajan) niin äkkiä pelaat farmissa tai ties missä jos et pääse organisaatioon jossa ei ole patoutumia tällä rintamalla. Tämän takia Prokopin pitäisi olla parempi kuin normijantterin ettei kukaan valmentaja (esim eräs jääkiekkoleijona)pystyisi tällä syyllä penkittämään. Ei Prokopilla valitettavasti ole sellaisessa organisaatiossa mahdollisuuksia jonka valmentaja on homofoobikko.\nTiedän mistä puhun kun olen itse kokenut homouteni takia syrjintää vaikka virallisessa paperissa syy on ollu ihan joku muu.\nToiselta saralta esim Taavi Vartiainen kun kertoi sairastavansa kaksisuuntaista mielialahäiriöö niin vaikka olisi kuinka hyvässä kunnossa niin pelipaikan saanti vaikeutui, valitettavasti.\nJa pointti tässä on että kaapista ulostulossa esimerkkinä muille on ainoastaan silloin hyötyä mahdollisia muita ulostuloja varten että ulostulleen juniorin ura ei kokisi kolausta tästä syystä.\n22.07.2021 klo 18.07\nTässä keskustelussa on taas aika paljon legendaarisia elementtejä.\nLiikutaan samoilla vesillä kuin\nEn ole homovastainen, mutta...\nHenkilökohtaisesti minulle kaikki, mitä ennen tuota mutta sanaa on kirjoitettu voisi yhtä hyvin jättää kirjoittamatta. Käytännössä ikään kuin annetaan epäsuorasti lupa kaikille olla sellaisia kuin ovat, mutta heti seuraavassa lauseessa tämä oikeus ehdollistetaan. Tiedän, että on homoja, mutten halua nähdä enkä kuulla heitä. Ja jos tämä argumentin kanssa lähtee "haastelinjalle" niin automaattinen seuraus on, että sinulla on oikeus ajatella näin.\nTämä on juuri se asenteita hidastava jarru, joka pitää vaikka joukkovoimalla vääntää pois. Ja ei - heterot eivät tule koskaan heteronormatiivisessa maailmassa ymmärtämään, että mikä ongelma siinä on. Väitän, että voit vasta aidosti ymmärtää, kun oikeasti hetken kuvittelet olevasi homo. Tiedän, että se on joillekin hyvin vaikeaa, mutta pyydän silti yrittämään. Käytännön tasolla puhumme, ettei ketään haittaa kenenkään homous, mutta kuitenkin joka päivä aktiivisesti teemme työtä, jotta piilotamme sen. Miksi sinä et näe tuolla homoja kadulla kulkemassa käsi kädessä? Miksi et näe julkisesti, kuinka kaksi miestä suutelee keskenään? Jos kerran ketään ei haittaa ja kaikki on ok niin miksi suurin osa ihmisistä kuitenkin peittää sen, että tuohon ryhmään kuuluu.\nJos mies ja nainen suutelevat bussissa tai julkisella paikalla - kukaan ei pysähdy tuijottamaan ja kukaan ei ainakaan tule ehdottamaan, että olisi hyvä suudella piilossa muilta ihmisiltä. Eikä kukaan tulee myöskään perustelemaan, että naapurin Pertti ei oikein tykkää yksilöllisellä tasolla, kun te tuolla tavalla suutelette julkisesti. Ei kenellekään tulisi heteronormatiivisessa maailmassa mieleenkään, että tässä olisi jotain vikaa.\nNiin kauan kuin on yksikin ihminen olemassa, jonka mielestä toisen ihmisen pitää piilottaa itsensä sen takia - oli se sitten homouden, lihavuuden tai ruman naaman vuoksi niin meillä on työtä tehtäväksi. Se työ ei valitettavasti homoihin lopu.\nReactions: Ötökkä, Uimalakki, Tadu ja 2 muuta


loma-asunnot 2020 – Ovalekar Wadi -perhospuisto, Thane | HomeAway\nOvalekar Wadi -perhospuisto\nLöydä sinulle sopivin paikka – Ovalekar Wadi -perhospuisto\nKaunis itsenäinen 1BHK huoneisto Rodas Enclave, Hiranandani Estate\nAllasnäkymä Royale Esquire -Oberoi Garden Cityssä\nCity View Premium kaupungissa Esquire - Oberoi Garden City\nDawdi asuu kauniissa homestayssa\n3 makuuhuonetta bungalowin ensimmäisessä kerroksessa. Hyvä 6 aikuiselle\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto, Thane?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto: 69 lomakotia, kuten Talot (13 kpl) ja Asunnot/huoneistot (40 kpl). Löydä paras majoitus perheellesi tai ystävillesi kohteesta Ovalekar Wadi -perhospuisto.\nVoinko vuokrata tämän loma-asuntotyypin läheltä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto: Talot?\nTietysti. Lähellä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto löytyvät Talot: 13 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme lähellä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, läheltä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 10 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat lähellä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia lomakoteja hakukentän avulla.\nVoinko varata loma-asunnon suoraan verkosta tai välittömästi läheltä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto?\nKyllä, HomeAwayn valikoimista löytyy 69 verkosta varattavissa olevaa ja 41 välittömästi varattavissa olevaa loma-asuntoa läheltä kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto. Älä jää odottamaan! Käy tutustumassa valikoimissamme oleviin lomakoteihin hakukentän avulla ja valmistaudu matkallesi lähelle kohdetta Ovalekar Wadi -perhospuisto!


Kallion kirkko, rippituoli ja kristallipallo – Kotimaa\nKallion kirkko, rippituoli ja kristallipallo\n01.10.2014 21:29 - Ruttopuiston rovasti Hannu Kiuru\nLuther poisti aikanaan rippipakon, vaan hänenpä seuraajansa alkoivatkin elää niin kuin uskonpuhdistaja olisi poistanut itse ripin. Kun Tuomiokapituli, Helsingin seurakuntayhtymä ja Kirkkohallitus v. 1999 poistivat Helsingin keskustassa neljän pienen seurakunnan rajat, niin syntyi Uusi, Uljas Tuomiokirkkoseurakunta. Kun aloitteleva suurseurakunta poisti Tuomiokirkon miesten vessan käytöstä ja muutti käymälän rippihuoneeksi, muuttuiko myös miesten inhimillinen hätä kuin ihmeen kaupalla luonteeltaan hengelliseksi?\nJo tuolloin 15 vuotta sitten pohdittiin enemmän tai vähemmän vakavasti, tulisiko Tuomiokirkkoon rakentaa rippituoli. Aika ei vielä tuolloin ollut hankkeelle otollinen. Vaan nytpä näyttää, että A.D. 2014 on kuin onkin kypsä luterilaiselle sovituskopille. Ainakin jos kirkkoherra ja mediapersoona Teemu Laajasalolta asiaa kysytään. Ja vaikka emme kysyisikään, niin hän kyllä mielellään vastaa kysymättäkin.\nHerää siis kysymys, onko Laajasalo hengenheimolaisineen profeetallisesti aikaansa edellä, yrittääkö hän vastata joihinkin tämän ajan haasteisiin vai onko kyseessä vain julkisuustemppu? Tuleeko tuosta uudesta huonekalusta Teemun Waterloo ja joutuuko Primus motor itse maksamaan mittavan mööpelihankintansa?\nOnko rippituolilla ihan oikeasti ollut ns. sosiaalista tilausta vai onko kyse jälleen kerran työntekijälähtöisestä projektista? Näinä aikoina ihmiset muodostavat sadan metrin jonoja, kun saavat jotakin ilmaiseksi, vaikkapa vain muoviämpäreitä. Armo on ilmaista. Mahtaako ilmetä pyrkimystä jononmuodostukseen? Armokauhoja jakoon?\nEn tunne tämän Kallion tapauksen taustoja, mutta Teemu entisenä Tuomiokirkkoseurakunnan pappina varmasti allekirjoittaa edellä mainitsemani yhdistymisahdistumispohdinnat.\nVaikka Suomessa tällä hetkellä kaikki mielensäpahoittamiseen viittaava on muodissa, niin ripin mukanaan tuoma mielensäkevennys on todella hyvä ja helpottava asia, kun sen on saanut omakohtaisesti kokea. Synninpäästön vapauttavat sanat tulee ottaa vastaan niin kuin Jumala suoraan taivaasta ne sinulle julistaisi.\nSe, tarvitaanko kahden ihmisen kasvokkain ja Jumalan kasvojen edessä tapahtuvassa keskustelussa erottavia ristikoita ja väliverhoja, on sitten asia erikseen. Voinemme kyseisestä asiasta tässä hieman keskustellakin? Eli millainen miljöö olisi ihanteellinen ripittäytymiselle suomalaiselle, josta laulukin jo sanoo: Enkä mä muille ilmoita mun sydänsurujani, synkkä metsä, kirkas taivas tuntee mun huoliani?\nKuvateksti: Kohta RIPILLE PÄÄSY tarkoittaa Kalliossa tätä...!\nTuomo, Sinulla on suuret korvat ja pieni suu. Sinä houkutat tietämättäsi kertomaan.\nIhminen, joka kertoo itsestään ja ongelmistaan tekee samalla itsenäistä terapiatyötä. Asiat voivat yhtäkkiä “aueta hänelle.” Kiitos, kun kuuntelit on usein silloin saamasi palaute. Taidan itse kuulua myös tähän heimoon.\n” Kun neljän pienen seurakunnan rajat poistettiin , syntyi uusi uljas Tuomiokirkko seurakunta , Helsingin ydinkeskustassa “.\nSAVONLINNASTA : KATOLILAISUUDESTA : Linnan päälliköt , Tuure Bielke ja Kustaa Fincke , kirjoittivat v.1555 , kuningas Kustaa Vaasalle seuraavasti . Koko linna puolustustarkoitukseensa huomioon ottaen on hyvässä kunnossa. Päälinnan kaksi tornia on omistettu P. Olavin ja valtakunnan suojeluspyhimyksen, P. Eerikin torneiksi . Pyhän Eerikin nimi on isonvihan aikana rauennut. Kellotorni oli ajan ilmoittaja , eli ” seijarikello ” varhaisimmilta ajoilta.\nVarhaisimmilta ajoilta lähteet kertovat , että se oli latinan kielen lyhyt AVE , se ilmaisi aikalaisille tunnetun enkelitervehdyksen , neitsyt Marialle . Ave Maria , gracia Plena Donimus te cum . Nimi oli yhteydessä tornin erikoistarkoituksen kanssa , joka oli taisteluaseman tehtävä . Se oli vaikutusvaltaisen taivaallisen suojelijan armeliaisuuden varassa. Torniin oli sisustettu kappeli , sen koristelussa holvissa ja seinillä oli freskomaalauksia .\nKappeliin liittyy porrasaskelman ylempänä oleva ” sakasti ” ja rippikomero , josta linnan sielunpaimen on voinut rippiaukon välityksellä kuulla kappelin puolella olevan synnintuntoisen mieltä painavat asiat ja vapauttaa hänet niistä.\nKappelin merkityksen tornissa ymmärrettiin rajalinnan vaarallisissa oloissa , Ave – eli kellotorni oli varattu ylivoimaiseen puolustukseen . Se viittaa siihen , että torni oli linnan perustajan tarkoittama , ” Refugiumiksi ” eli viimeiseksi puolustautumis asemaksi , josta pelastautumisen katsottiin olevan , neitsyt Marian vaikutusvallasta .\nKun Venäläiset tuhosivat kirkkotornin , muurin ulkopuolelle käymälä jäi , mutta se ei muuttunut pyhään käyttöön. — Kuten Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan miesten käymälä.\nTapani Moilanen sanoo:\nKallion kirkko on yksi kansallisromanttisen rakennustyylin puhtaimmista edustajista Suomessa ja se on nk suojeltu kohde. Jos tällaiseen kohteeseen tehdään muutoksia, niin niille tulee olla kirkkohallituksen ja museoviraston hyväksyntä, joka hakee yhtymän kiinteistötoimisto.Tällaista käsittelyä ei ole tapahtunut, vaan kysymys on nk luvattomista rakenteista. Lisäksi vielä kirkkosalista on poistettu useita penkkiriviä, jotta on voitu muodostaa lasten leikkitilassa. Tietojeni mukaan ei edes Seurakuntayhtymän kiinteistötoimisto ollut tietoinen asiasta – jossa oltiin täysin yllättyneitä tapahtumasta. Kirkkoherralla ei ole minkäänlaisia valtuuksia teetättää tämän kaltaisia muutoksia. Seurakuntien hallinnossa kaikista yli 5000e hankinnoista tulee olla nk vips päätös, jota ei myöskään tässä hankinnassa ole tehty. Jos nyt tätä rakennetta lähdetään poistamaan luvattomana rakenteena, niin julkisuudessa alkaa aivan varmasti aikamoinen keskustelu. Mediapersoona Teemu Laajasalo tiesi aivan varmasti, että kyseiset muutokset eivät olisi läpäisseet lainmukaista hyväksymiskäsittelyä – tai se olisi kestänyt pitkään. Siksi hän on päätynyt omavaltaisen menettelyyn. Olisiko esim Turun tai Helsingin tuomiokirkoon voitu rakentaa pelkästään kirkkoherran päätöksellä tällaisia rakenteita. Kysymys kun ei ole kalusteista, vaan kiinteästä rakenteesta. Vaikka idea on hieno, niin toteutettuna toimenpiteenä se on suojellun kohteen raiskausta.\nTapani: Jos noin on, niin huh, huh! Jos nuo rakenteet on tuunattu salaa, niin miten niitä sitten on tohdittu mainostaa julkisesti?\nToisaalta: Kyllä kaupungin vanhimmasta luterilaisesta kirkosta eli Vanhasta kirkosta on myös poistettu etummaisia penkkirivejä. Alttarin irrottamista seinästä museovirasto kuulemma henkeen ja vereen vastustaa. Vaan onhan tuokin onnistunut Tuomiokirkossa…\nNiin ikään on syytä muistaa, että kirkko ei ole museo vaan elävän seurakunnan kokoontumispaikka. Maailma muuttuu, messuamisen tavat myös. Arkkitehtuuri ei saa olla este hengelliselle toiminnalle muuttuvine muotoineen.\nMieleen muistuvat Kallion seurakunnan entisen kirkkoherran Esa Siljamäen jatkuvat huokailut eri yhteyksissä siitä, miten hankalasti hoidettava seurakunta hänellä on: Opiskelijapainotteinen väkii vaihtuu tuon tuostakin. Kirkkoon kuuluu vain puolet alueen väestöstä. Nuoret aikuiset eivät sitoudu. Ei voi tehdä mitään pitkäjänteistä työtä…\nKasvatustieteen tohtori Teemu L. on läksynsä lukenut. Hän ei valita vallitsevia realiteetteja, vaan on ottanut ne tosissaan työnsä lähtökohdaksi. Ja mitä on tapahtunut? Kallio kukkii ja rokkaa! 🙂\nTervehdys , Hannu. Maailma muuttuu , messuamisen tavat myös, mikään ei saa olla esteenä hengelliselle työlle , ei edes kylmyys.\nKirkkojen lämmitys oli asia , joka vaikutti jumalanpalveluksissa kävijä määriin . Kylmässä väriseminen kuului enne 1900-lukua lähes jokaiseen kirkkoon , (luontaisetuihin “).\nPappien työolojen parantamiseksi tuolloin pitkällisen valituskierteen jälkeen saatiin sakastiin kamina.\nPiispan tarkastuksen yhteydessä 1900- luvun alussa asia oli esillä Kerimäellä . Piispa Collianderille oli kerrottu , että maailman suurimmassa puukirkossa on niin kylmä , että siellä jäätyy, eikä ihmiset pysty istumaan penkeissä koko Jumalanpalveluksen aikaa. Piispa ehdotti , että on syytä pitää kaminassa sen verran tulta , että sen käyttö kuivattaisi ilmaa ja pitäisi kirkon Jumalanpalveluksen aikana sen verran lämpimänä , ” että vesi ei sisällä jäädy “.\nKerimäen kirkkoon hankittiin lämmityslaitteet vasta , vuonna 1915 , piispan käynnistämän hankkeen johdosta. Alttaritaulu ja urut oli hankittu jo vuonna 1894 . Taidemaalari , Alexandra Frosterus – Såltin alttari taulu maalaus esittää . Tulkaa minun tyköni , kaikki työtätekevät ja raskautetut , niin minä annan teille levon . —Taulu on ollut sen ajan oloissa , erittäin koskettava ja lohduttava. –Vaikka hankinta kustannuksista oltiin erimieltä. –Sopuun kuitenkin päästiin nopeasti.\nMonenlaisia muutoksia vaadittiin kirkon tarkastuksessa , varsinkin kun tarkastajien mielestä kirkon ikkunat ja seinä koristeet olivat katolisen kirkon tyyliset. , Ne määrättiin peitettäväksi levyillä , mutta näin ei kuitenkaan tapahtunut. Kerimäkeläiset olivat sitä mieltä , että näin on hyvä , eivätkä toteuttaneet määräystä.\nHelsingissä, Johanneksen kirkossa peitettiin kuviomaalaukset , maalaamalla seinät yhdenmukaisesti vaaleaksi. Yhdestä kulmasta , urkuparvella on restauroitu nähtäville , minkälaiset seinämaalaukset olivat katolisena aikana.\nHannu Kiuru :”Kallio kukkii ja rokkaa! :-)”\nKyllä mie jo vanhemman ikäluokan edustajana kuuntelen paljon mieluummin Bunessania kuin rockia:\nRippi on pyhä asia, kun ihminen tahtoo Jumalan edessä tehdä parannusta synneistään. Vanhan liiton esikuvissa temppelissä olivat kynttilöiden “niistämiseen” tarkoitetut lamppusakset ja karstakuppi puhdasta kultaa (2Ms.25:38; 37:23). Kulta on esikuva Jumalan pyhyydestä. Siinä on sekä katuva ihminen että sielunhoitaja aralla tunnolla Jumalansa edessä kumpikin (Mt.18:18; Jk.5:16-20). Jumalan Sana toimii ja ihminen vapautuu onnellisena Jumalan lasten vapauteen.\n” Kallio kukkii ja kirkko soi “. Charlotte Davis Kaslista oppia.\nKirkossa Jumalanpalvelus voi olla eliktismiä , liki absurdi tunne , jossa rikkaat ja köyhät , rendikäs nuoriso , sairaat ja kodittomat kohtaavat . Kaikille yhteistä on kaipaus , palvonta ja ikävöinti . Sen voi muodostaa , liturgioiden vanhat rukoukset ja jatsahtavat virsisovitukset .\nIhmisten ajatteluun , tuntemukseen ja käyttäytymiseen vaikuttaa se , miten he kokevat todellisuudessa olevan olemassa jotakin sellaista , mitä he eivät voi täysin ymmärtää ja selittää tai hallita .\nSäilyttäkäämme itsemme sillä vakautumisella , että Jumala on niiden kanssa , jotka hyvää puolustaa.\nLopuksi : ” Laulu ja soitto soi , laulu on ihmiskunnan toinen pyhempi kieli “.


avaa kritiikkeihin | Anneliina Koskinen, sopraano. Laulutunnit Turussa.\nSoolokonsertti- ja levyarvostelut\nAnneliina Koskinen on kaunisääninen sopraano, joka on valinnut poikkeavan ja menestyksekkään tien. Hän on opetellut myötäilemään lauluaan rebecillä, sinfonialla, kelttiharpulla ja viisikielisellä kanteleella sekä punomaan väliin soitinosuuksia erilaisilla huiluilla ja kelloilla.\nLevy koostuu yksiäänisistä lauluista 300-luvulta meidän päiviimme. Varhaisin kristillinen runous sekä syyrialainen, serafijuutalainen ja heprealainen laulu elävät hänen omistautuneissa tulkinnoissaan. Hildegard Bingeniläisen lauluissa vakuuttuu hurmioituneiden näkyjen aitoudesta. Keskiajan maallisissa lauluissa on heleää aistillisuutta. Karjalaiset, inkeriläiset ja suomalaiset laulut ja niiden tunnevoimaiset esitykset luovat kiintoisan ristivalotuksen kulttuurien välisiin yhteyksiin.\nVEIJO MURTOMÄKI / HS\n"Yksi sopraano, yksi ääni yksi levy - ja niillä eväillä pitäisi tehdä musiikillinen matka antiikin hymneistä sefardijuutalaisten laulujen kautta Hildegard Bingeniläiseen, truveerilauluihin, edelleen Piae Cantionesiin, vanhoihin virsiin ja lopuksi ugrilaiseen kansanlauluun. Anneliina Koskiselta tämä kunnianhimoinen projekti luonnistuu loistavasti...Kun rohkeus yhdistyy tyylitajuun, tulosta kelpaa kuunnella."\nEpätavallisen kaunis enkelilevy\nEnkelin äänellä laulava Anneliina Koskinen on julkaissut hämmästyttävän aikamatkan meditatiiviseen rukouslauluun. Levyllään De Angelis (Enkeleistä)Koskinen laulaa yksiäänisiä, säestyksettömiä lauluja 100-luvulta barokkiin asti.\nLevy alkaa 300-luvun hymnitekstillä, jota seuraa Aurinkohymni noin vuodelta 130.\nMinimalistisesti kulkevat melodiat ovat rauhoittavia. Vaikeaksi ne tekee kiire: näitä rukouksia on kuunneltava samalla hiljaisella kärsivällisyydellä kuin millä ne ovat syntyneet ja vaeltaneet Euroopassa ristiin rastiin. Osa on päätynyt meillekin muun muassa Piae Cantiones -kokoelmissa.\nPieni voi kasvaa suuren synnyttäjäksi, kirjoittaa levyn tekijä, joka on tutkinut aineistonsa todella tarkkaan. Osa suomennoksistakin on hänen.\nKristallinkirkkaan sopraanolaulunsa lisäksi Koskinen soittaa viittä eri huilua ja viisikielistä kannelta. Laulut kertovat kristityn ikävästä ja ilosta maan matkalla. Enkelit, linnut ja lintuenkelit ovat herkkiä symboleita. Inkeriläinen vainajansaattolaulu on upea esimerkki läheltä kotoa.\nEILA JAATINEN / Vantaan Lauri\nAnneliina Koskisen vanhan musiikin konsertista kasvoi nykyaikainen tilaisuus. Heti alkuun on syytä onnitella kaikkia, jotka olivat löytäneet tiensä tähän harvinaislaatuiseen vanhan musiikin konserttiin. Yleisöä oli saapunut paikalle runsaslukuisesti, yli 170 kuulijaa. Saliin kannettiin lisää tuoleja, ja ohjelmiakin monistettiin viime hetkellä lisää odottamattoman suosion yllättämänä.\nKonsertti olikin kaikilta osin kuulemisen, näkemisen ja kokemisen arvoinen. Ainoastaan avoimesta ikkunasta kantautunut liikennemelu häiritsi ajoittain esityksen hiljaisia jaksoja. Haitta kannattaa ottaa huomioon, varsinkin, jos konsertti nauhoitetaan, kuten nyt.\nKouvolassa syntynyt Anneliina Koskinen tunnetaan jo kouluvuosiltaan heleänä sopraanona. Ammattiopintojen suuntaaminen keskiaikaisen musiikin pariin on tuottanut tietämystä ja taitoa muuttaa historia eläväksi.\nKoskisen sopraanoääni virtaa pakottoman tuntuisesti kuin vuoripuro taipuen tarvittaessa myös tummempiin sävyihin alarekisterissä, aina puhtaana ja ilmeikkäänä.\nTekstien ääntäminen on ihailtavan onnistunutta ja selkeää.\nOmaan muusikkouteensa luottaen hän oli myös koonnut erilaisista soittimista värikkään esityskokonaisuuden. Konsertissa soivat sooloina ja säestyssoittimina ruokohuilu, rebec, kellot, keskiaikainen harppu, loriman, sinfonia (kampiliira), jousipsalttari ja viisikielinen kannel.\nYhdistettynä rentoon ja mukavasti etenevään juontoon tilaisuudesta tuli itse asiassa hyvin nykyaikainen. Yleisön osallistuminenkin oli mahdollista yhdessä laulussa. Esityksen punaisena lankana oli toisaalta enkelien ja lintujen vertauskuvallinen asema taivaan lähetteinä, toisaalta maantieteellinen ja ajallinen matka Lähi-idästä ja Kreikasta Espanjan kautta Keski-Eurooppaan ja Suomeen.\nKolmeen jaksoon jaettu ohjelma alkoi kreikkalaisella diatonisen huilun soolomelodialla ajalta 127 eKr., joka kuulosti nykymusiikin korvilla kuultuna hämmästyttävän modernilta. Seuraavat esitykset toivat sitten aina uuden soittimen mukaan. Kaikille esityksille oli kuitenkin yhteistä mieltä lepuuttava, meditatiivinen rauhan kokemus.\nKonsertin painopiste oli Hildegard Bingeniläisen, saksalaisen 1098-1179 eläneen runoilijan ja säveltäjän musiikillisten näkyjen mestarillinen huipennus De Angelis, o vos angelis. Tämä vaativuutensa vuoksi harvoin esitetty laulu kuultiin sinfonian, eräänlaisen kampiliiran säestyksellä. Laaja-alaisen melodian kaarrosten rikkautta ja mielikuvituksellisuutta on vaikea sanoin kuvata. Teos oli yksinkertaisesti elämys.\nYllättävä oli myös konsertin päätösnumero, suomalainen balladi Pyhä Yrjänä 1600-luvun lopulta. Laulussa puhe ja laulu sekä puhelaulu vuorottelivat ja syntyi musiikkiteatteria muistuttava hetki.\nYleisö osasi arvostaa kuulemaansa ja löytyihän jostain taiteilijalle kukkiakin. Loistava konsertti, joka kannattaa toistaa suuremmallekin yleisölle.\nHEIKKI PUUKKO / KS\nJos joku väittää, ettei Suomesta löydy vanhan musiikin osaajia, tarkistakoon kantansa vaikkapa Anneliina Koskisen uutuuslevyn De Angelis äärellä. Turussa asuva, nuorta polvea edustava laulaja-muusikko on lajissaan lähes ainoa, joka kiertää konsertoimassa keskiaikaisella soolo-ohjelmistollaan. Tätä ohjelmistoa Anneliina on koonnut uusimmalle levylleen.\nLevy kuljettaa kuulijaa jättimäisen aikamatkan ajanlaskumme ensimmäisiltä vuosisadoilta aina 1600-luvulle asti. Kartalle piirtyy pitkä ja kiemurainen polku Lähi-idän maista Espanjan ja Saksan kautta Pohjolaan kansanballadien ja itkuvirsien sijoille. Laulujen sisältö on pääosin hengellistä, joskin keskiaikaisen musiikin yhteydessä rajanveto maallisen ja hengellisen musiikin välillä ei ole aina niin yksinkertaista. Sisällöstä noin kolmasosa menee 1000-luvun alkupuolella eläneen saksalaisen nunnan Hildegard Bingeniläisen nimiin, onhan tämä yksi laulajan suosikeista.\nLaulujen esityskielten kirjo on sekin yhden henkilön tulkittavaksi varsin iso haukkapala. On latinaa, hepreaa, muinaiskreikkaa, vanha-asuista ruotsia ja saksaa sekä suomensukuista inkerin ja karjalan kieltä - ja joukossa sentään yksi supisuomalainen kansanballadi. Tämän kielten sekamelskan ei tarvitse kuitenkaan häiritä kuuntelunautintoa, sillä kaikkien laulujen suomennokset, samoin kuin alkukieliset sanat sekä englanninnokset, löytyvät tekstivihkosta - kaikki laulajan itsensä kääntäminä.\nAnneliina Koskisen puhdas sopraano hakee kauneudessa ja luonnollisuudessa todella vertaistaan. Se pulppuaa raikkaana ja pakottomasti. Sanat ääntyvät harvinaisen selvästi, mistä ansiosta ei läheskään aina voi sopraanoääniä kiittää. Laulu on enimmäkseen mietiskelevän lyyristä, Dramaattisia äänenpainoja löytyy harvakseltaan, selvimmin ehkä suomalaisen kansanballadin Katriinan tulkinnasta.\nSuomalaisen huippulaulajan taiteilijakuva laajenee vakuuttavasti moninaisten säestyssoittimien hallinnan myötä. 2000-luvun trubaduurisisko ei olisi keskiaikaisten veljiensä veroinen, ellei hän hallitsisi myös tyylinmukaisia soittimia, kuten sinfoniaa eli kampiliiraa, kelttiharppua, erilaisia puupuhaltimia, tai kotoisampaa, Väinämöisen perintöä edustavaa kannelta. Levyn laulujen väliin sirotellut huilusoolot vakuuttavat nekin ja tarjoavat pienen sulattelu- tai meditaatiohetken ennen seuraavaan lauluun siirtymistä.\nLevystä syntyvä kokonaiselämys on vahvasti esteettinen, ja juuri kait sen takia rentouttava. Tämän jälkeen on taas helppo uskoa, että ihmisääni on kauneudessaan ja ilmeikkyydessään soittimien ehdotonta eliittiä. Anneliina Koskinen ja De Angelis vangitsevat ja vievät mukanaan. Turun linnan vaaleakutrinen linnanneito on nähtävä seuraavaksi elävänä! Se kohtaaminen voi onnistua puolivahingossa vaikka Turun keskiaikaisilla markkinoilla. Mieluummin kuitenkin jossakin kirkon tai linnan holvistossa lähellä tai kaukana.\nWahren - keskuksen sivut\nMusic Web International on De Angelis


Sanan Suvipäivät Hollolassa ovat alkaneet: "Miten nykyisessä maailmassa voidaan elää pahan keskellä ja hyvän puolella?" | Kirkonseutu\nSanan Suvipäivät ovat alkaneet Hollolassa. Ohjelma alkoi Hollolan jäähallissa kello 18.30 piispa Seppo Häkkisen raamattutunnilla ja heti sen jälkeen Hollolan kunnanjohtajan Päivi Rahkosen tervehdyksellä.\nRahkonen osallistui myös Kansan Raamattuseuran toiminnanjohtajan Ulla Saunaluoman ja varatoiminnanjohtajan Kalle Virran pitämään esirukoukseen.\nTämän jälkeen siirryttiin pohtimaan SanaForum-keskustelussa, miten nykyisessä maailmantilanteessa uskalletaan elää pahan keskellä ja hyvän puolella. Keskustelua veti Sana-lehden päätoimittaja Heli Karhumäki.\n– Koronapandemia, Venäjän hyökkäys Ukrainaan, ilmastonmuutos ja luontokato, Karhumäki luetteli tämän ajan suurimpia ongelmia.\n– Kevään aikana ovat seurakuntalaiset ottaneet aika paljon yhteyttä. Tänään viimeksi Facebookissa. Kyllä nämä kriisit tulevat piispan pöydälle, Seppo Häkkinen sanoi.\nKansan Raamattuseuran kouluttaja Kristiina Nordman jatkoi, että suuretkin kriisit tulevat vastaan ihmisten henkilökohtaisten kokemusten kautta.\n– Eniten kohtaan ihmisten inhimillistä hätää. Huolta omasta terveydestä, miten lapset pärjäävät, millainen tulevaisuus lapsenlapsilla on edessä. Se, mikä on henkilökohtaista kärsimystä, niihin törmään ja niitä koskevia esirukouspyyntöjä minulle tulee.\nKärsimyksen ja pahan ongelmaan etsitään syitä kaikissa uskonnoissa. Karhumäki haastoi keskustelijoita, miten se on selitetty kristinuskossa ja tekeekö se kristityistä vastuullisia vai syyntakeettomia.\n– Perisynnin kautta olemme ihmiskunta pahan vallassa. Se on meissä, mutta se ei tee meistä syyntakeettomia, vaan kyllä meillä on vastuu, Häkkinen sanoi.\n– Kuten sienirihmastosta putkahtaa sieni esiin, meistä voi putkahtaa paha esiin. Se ei estä meitä pyrkimästä hyvään, piispa jatkoi.\nHän korosti, että syntiinlankeemus on uskonnollinen selitys pahalle.\n– Se ei ole yhteiskuntapoliittinen selitys (esimerkiksi sodalle), vaan siihen tarvitaan esimerkiksi turvallisuuspolitiikkaa, Häkkinen sanoi.\nNordman totesi, että miksi-kysymykset ovat raastavia.\n– Kun kärsimystä tulee omalle kohdalle, siinä joutuu kriisiin ja siihen etsii syitä.\n– Ei ole helppoa olla kärsivän rinnalla, mutta jo kuuntelemalla voi helpottaa toisen oloa, Nordman sanoi ja viittasi Jobin kirjaan.\nMyös Häkkinen kertoi, että hän kokee myös avuttomuutta kärsivän vierellä.\n– Voin selittää kärsimystä hänelle teologisesti, mutta ei se tätä ihmistä auta sen pidemmälle. Siinä ratkaisu on toisen rinnalla oleminen, Häkkinen sanoi ja jatkoi, että esirukousta ei pidä väheksyä.\n– Kun emme saa ratkaisuja ongelmiin, piste lopussa on se, että Jumala on kärsinyt Jeesuksessa, ja hän tietää mitä kärsimys on.\nKun käsillä on yksilökeskeinen maailma, vieläkö auttajien ja autettavien asetelma vetoaa ihmisiin. Vieläkö löytyy auttamisen halua?\n– Todellakin löytyy, vastasi Suomen Lähetysseuran seurakuntayhteyksien ja varainhankinnan johtaja Karoliina Nivari.\n– Sen on osoittanut Ukrainan sota ja halu auttaa. Pohdin kuitenkin myös sitä, miten me jumppaisimme myötätuntolihasta myös heitä kohtaan, jotka ovat erilaisempia kuin me.\nNordman sanoi, että kristinusko on vastausta koko ajan kärsimyksen ongelmaan: ojenna kättäsi toisia, myös vieraita, kohti.\nKansan Raamattuseuran ja Hollolan seurakunnan järjestämät Sanan Suvipäivät kestävät sunnuntaihin saakka.


JYSK virtaviivaistaa asiakaspalvelua ja lisää ketteryyttä Puzzelin avulla\nJYSK on kansainvälinen huonekalu- ja kodintavarakauppias – ja yrittäjyyden loistava menestystarina.\nAvattuaan ensimmäisen myymälänsä Tanskaan vuonna 1979 perheyritys on laajentunut 50 maahan, ja sillä on nyt yli 3 000 myymälää, joissa on 26 500 työntekijää. Pelkästään Alankomaissa on 103 JYSK-myymälää.\nYhtiöllä on 28 asiakaspalvelukeskusta, jotka vastaavat miljooniin asiakaskyselyihin vuosittain – ja yksi niistä löytyy tietenkin myös Suomesta. Ennen yhteistyötä Puzzelin kanssa kussakin näistä contact centereistä käytettiin kuitenkin erillistä puhelinpalvelujärjestelmää. Tämän vuoksi yrityksen oli vaikea tarjota yhtä tasokasta asiakaspalvelua eri maissa.\nNykyään JYSK käyttää vain yhtä yhtenäistä asiakaspalveluratkaisua kaikkien puhelinasiakkaiden kyselyjen hoitamiseen. Keskustelimme Tari ter Maatin, JYSKin Alankomaiden asiakaspalvelupäällikön kanssa, joka kertoo, miten uusi järjestelmä on virtaviivaistanut toimintaa.\nJYSK käyttää Puzzeliin integroitua Salesforce Service Cloud -palvelua puhelinpalvelussaan. Tämän ansiosta kaikki asiakaspalvelijat voivat työskennellä samalla alustalla, kaikki asiakastiedot ja ideat yhdessä paikassa. ”Asiakaskyselyiden seuranta oli aiemmin sotkuista ja vaikeaa. Asiat sujuvat nyt niin paljon paremmin”, Tari kertoo.\nJYSK tarjoaa asiakaspalvelua monen kanavan kautta: äänipalvelu, sähköposti, chatti ja sosiaalinen media, mukaan lukien Facebook, Instagram ja WhatsApp. Äänipalveluun tulee kuitenkin 60 prosenttia sen asiakaskyselyistä. Kysynnän hallitsemiseksi yritys käyttää taitoihin perustuvaa ohjausta varmistaakseen, että jokainen asiakas ohjataan heti ensimmäisellä kerralla oikealle edustajalle. Se tarjoaa myös takaisinsoittopalvelun.\n”Takaisinsoiton kaltaiset ominaisuudet auttavat, kun puheluita tulee paljon samaan aikaan”, Tari sanoi. ”Kun asiakas on ollut jonossa yli 30 sekuntia, hän saa automaattisen viestin, joka tarjoaa hänelle takaisinsoittoa yleensä 10-15 minuutin sisällä. Meillä on myös palvelutavoite varmistaa, ettei yhdenkään asiakkaan jonotusaika ylitä 80:aa sekuntia.”\nPilvipohjainen asiakaspalvelujärjestelmä helpottaa JYSKin kasvua ja laajentumista uusille maantieteellisille alueille. Puzzel on nopea skaalata ja sitä voidaan säätää uusille kielille, joten JYSKin tarvitsee tehdä vain muutamia paikallisia säätöjä, kuten uusien äänitiedostojen nauhoittaminen valikkoja varten.\nYhtiö voi myös tukea hybridityötä, joten sen edustajat pystyvät työskentelemään paikasta riippumatta. ”Tarjoamme joustavat työolot pandemian jälkeen. Meillä on 50/50 hybridi lähestymistapa”, Tari sanoi.\nJYSKin yritysvisiona on olla asiakkaiden ensimmäinen valinta vähittäiskaupassa, samoin kuin ihmisten ensimmäinen valinta heidän hakiessaan työtä vähittäiskaupan parista, mikä heijastaa sen sitoutumista tarjota hyviä kokemuksia sekä asiakkaille että henkilöstölle.\nTari on työskennellyt JYSKissä kuusi vuotta. Hän sanoo, että siinä ajassa yritys on jatkuvasti pyrkinyt luomaan osallistavan ja ystävällisen työpaikan. ”Rekrytoimme kaikenikäisiä ihmisiä, mutta tiimissä on paljon opiskelijoita. Suurin osa tiimistäni on osa-aikaisia — se on erittäin suosittua Hollannissa,” Tari sanoi.\n”Meillä on myös paljon ihania tarinoita edustajista, jotka tulevat tämän alan vähittäiskaupan puolelta. Esimerkiksi, yksi edustaja ei voinut enää työskennellä myymälässä fyysisten ongelmiensa vuoksi, joten hän vaihtoi tehtävää ja liittyi asiakaspalvelutiimiin. Se on vain yksi syy siihen, miksi asiakaspalvelussa työskentely on niin hienoa. Uran edistämiselle jää tilaa ja voit kehittää taitoja, jotka ovat hyvin siirrettävissä muuallekin. Vähittäiskauppa-alalla työskentely vaatii hyvin samanlaisia taitoja kuin asiakaspalvelu.”\nTari kertoi halunneensa töihin JYSKiin urakehitysmahdollisuuksien vuoksi. ”Aloitin JYSKin palveluksessa asiakaspalvelukoordinaattorina. Nyt olen asiakaspalvelupäällikkö ja johdan 21 hengen tiimiä — loistava urakehitysmahdollisuus!”, hän sanoo.\nSuuremmaksi ja paremmaksi\nJYSK uskoo voivansa tehdä asioita aina hieman paremmin ja tulla entistä suuremmaksi — ja tämä onnistuu Puzzelin pilvipohjaisen asiakaspalveluratkaisun avulla. Yhteen, yhdenmukaiseen puhelinpalvelujärjestelmään siirtyminen on virtaviivaistanut asiakaspalvelutoimintoja ja lisännyt niiden ketteryyttä ja joustavuutta.\nHaluatko parantaa asiakkaiden ja edustajien kokemuksia? Varaa tapaaminen kanssamme jo tänään!


Jonotus on maksutonta - Voima\nOikeusasiamies vaatii, että toimeentulotukihakemukset on käsiteltävä viikossa.\nTOIMEENTULOTUKIJONOJEN tilastoiminen on tärkeää”, painottaa Helsingin kaupungin eteläisen sosiaaliaseman työntekijä Marjatta Vesterinen. “Kyseessä on viimesijainen toimeentuloturvan muoto, ja siinä jos missä aika on ratkaiseva tekijä ihmisen selviytymisen turvaamisessa.”\nTietäessään jonojen pituuden sosiaalityöntekijä pystyy ennakoimaan asiakkaan tilanteen sekä neuvomaan ja ohjaamaan häntä tukiviidakossa.\nJONOTUSAIKOJA ei lakisääteisesti tilastoida. Vielä kaksi vuotta sitten näin tehtiin sosiaali- ja terveysministeriön (STM) toimeksiannosta.\nTilastointi liittyi sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelmaan, ja sitä hoiti Stakes. Stakesin erikoissuunnittelija Kaarina Lamminpää kertoo tilastoinnin lopetuksen syyksi ministeriön velvoitteen määräaikaisuuden ja resurssien puutteen.\nJonotusaikojen tilastoiminen perustui kuntien omiin vapaaehtoisiin laskelmiin, jotka ne toimittivat Stakesiin.\nLamminpää toteaa, että jonotustilanteeltaan ruuhkaisimmat kunnat eivät aina vastanneet kyselyyn. Vuonna 2003 kyselyyn vastanneiden asiakasmääriltään suurimpien kaupunkien jonotusaika oli keskimäärin 8,4 vuorokautta. Synkin tilanne, 19 vuorokautta, oli Vaasassa, ja valoisin Rovaniemellä, yksi vuorokausi. Suurten ruuhkakuntien lukuja puuttui, esimerkkinä Turun luvut.\nSTM:N NEUVOTTELEVA virkamies Aune Turpeinen kertoo, että Stakesia ei varsinaisesti ole kehotettu luopumaan tilastoinnista.\nLamminpää puolestaan toteaa, etteivät heille varatut resurssit nykyisellään riitä tilastoimiseen. STM ja Stakes tekevät vuosittain tulosopimuksen, jossa määritellään ministeriön ja sen alaisen Stakesin tavoitteet ja tehtävät. Vuoden 2003 jälkeen toimeentulotukijonojen tilastoiminen ei siis ole kuulunut keskeisinä pidettyihin tehtäviin.\nSekä Lamminpää että Turpeinen toteavat, että asian toteuttamiseksi tarvittaisiin laki. Näin kunnat voitaisiin velvoittaa seuraamaan jonoja.\nToimeentulotukijonojen selvittäminen on katsantokannasta riippuen tahto- tai resurssikysymys.\nToimeentulotukilain mukaan hakemukset on käsiteltävä viipymättä. Jonotusaikoja onkin kritisoinut myös eduskunnan oikeusasiamies Riitta-Leena Paunio. Tammikuussa hän antoi Espoon sosiaalija terveyskeskuksille huomautuksen toimeentulohakemusten liian pitkistä, jopa 4–7 viikon, käsittelyajoista. Paunio on tähdentänyt, että perustuslain mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi ilman aiheetonta viivytystä.\nHELSINGIN sosiaaliasiamiehellä Lilli Autilla on kasapäin soitto- ja selvityspyyntöjä, joita loukkuun joutuneet toimeentulotukiasiakkaat hänelle lähettävät. Kysymykset liittyvät tuen määrään, maksun viivästymiseen ja asiakkaiden oikeuksiin.\nAutti lähetti maaliskuun alussa sosiaalilautakunnalle huolestuneen kannanoton asiakkaiden oikeusturvasta, jota liian pitkät käsittelyajat kaventavat. Helsingissä jonotustiedot kootaan sosiaaliasemilla viikoittain ja lähetetään asiamiehelle tiedoksi.\nSekä Vesterisen että Autin mielestä jonojen valtakunnallinen tilastoimattomuus on yksi oire vähimmäisturvan varassa elävien ihmisten oikeuksien polkemisesta.\nVoimakalenteri: Kesäkuun lopulla eduskunnan oikeusasiamies Riitta-Leena Paunio antoi vastauksen kahden yksityishenkilön SPR:n Veripalvelua vastaan nostamaan kanteeseen syrjinnästä. Kantelu koski Veripalvelun…\nVoima selvitti kesän kunniaksi, miten putkareissu voi käydä hengen päälle.


Finnairin yrityskauppa uhkaa vesittyä - 75 työntekijän paikka vaarassa - Talous - Uutiset - MTV.fi\nFinnairin yrityskauppa uhkaa vesittyä - 75 työntekijän paikka vaarassa\nJulkaistu 03.10.2012 17:45\n(Päivitetty 03.10.2012 19:16)\nMTV3 Uutisten saamien tietojen mukaan lentoyhtiö Finnairin ja yhdysvaltalaisen moottorikorjaajan GA Telesiksen väliset yrityskauppaneuvottelut ovat kaatumassa. Amerikkalaisyritys on yrittänyt ostaa osan Finnairin moottorihuoltoliiketoiminnasta, jota suomalaisyritys on ajamassa alas vuoden loppuun mennessä.\nNeuvottelut ovat koskeneet moottoreiden huoltotoimintaa, jota Vantaalla on tehty kolmansien osapuolten eli muiden kuin Finnairin koneiden moottoreille.MTV3 Uutisten saamien tietojen mukaan yrityskauppa on kaatumassa ammattiliittojen ja yhdysvaltalaisyrityksen välisiin neuvotteluihin. Ammattiliitto Pro ja Ilmailualan Unioni eivät ole olleet tyytyväisiä yhdysvaltalaisyrityksen tarjoamiin esityksiin. Ammattiliittojen mukaan työntekijöiden työehtoihin olisi tulossa heikennyksiä, mikä ei ammattiliittoja tyydytä. Kauppojen kariutuminen on johtamassa siihen, että Finnair irtisanoo 75 henkilöä moottorihuollosta. Irtisanomiset ovat vaihtoehto toimintojen myymiselle ja työntekijöiden siirtymiselle amerikkalaisyhtiöön.Finnair on ajamassa kokonaan alas laite- ja moottorihuoltoliiketoimintoaan vuoden loppuun mennessä sen kannattamattomuuden vuoksi. Finnair vähentää yhteensä siis 280 henkilöä, jossa mukana on mahdollisen yrityskaupan piirissä olevaa 75 työntekijää.\nNokian pääkonttori – kuka ostaa?\nRahoitusmarkkinavero voi nostaa eläkemaksuja


Yhteiskuntasopimus: SAK päättää neuvotteluhaluistaan maanantaina - MTVuutiset.fi\nYhteiskuntasopimus: SAK päättää neuvotteluhaluistaan maanantaina\nJulkaistu 21.01.2016 12:06\nPalkansaajakeskusjärjestö SAK päättää vasta ensi maanantaina hallituksensa kokouksessa, osallistuuko se uuteen yritykseen yhteiskuntasopimusneuvotteluissa. SAK:n työvaliokunta käsitteli asiaa tänään. Neuvotteluissa on tarkoitus sopia toimista, joilla hallituksen niin kutsutut pakkolait voitaisiin välttää.\nYhteiskuntasopimusneuvotteluja yritetään käynnistää nyt jo viidettä kertaa. Tavoitteena on parantaa työllisyyttä ja Suomen hintakilpailukykyä. Kokonaisuuteen liittyvät työehtojen heikennykset ovat herättäneet vastusta palkansaajapuolella. Aiemmat yritykset ovat kaikki päättyneet tuloksettomasti.\nUusin yritys alkoi toissapäivänä, kun elinkeinoelämän keskusliitto ilmoitti halustaan neuvotella, vaikkei kuljetusaloja edustava AKT sitoutuisikaan tulokseen ennakolta. EK haluaa kuitenkin neuvotella palkankorotuksista erikseen ensi syksynä liittotasolla.\nToimihenkilökeskusjärjestö STTK:n hallitus linjasi eilen, että järjestö lähtee mukaan uusimpaankin yritykseen. Myös korkeasti koulutettujen keskusjärjestö Akava on suhtautunut neuvotteluihin myönteisesti.\nJos SAK:n hallitus maanantaina päättää lähteä mukaan uusimpaankin yritykseen, niin neuvottelut alkanevat jo ensi viikolla.


Kemppinen: Pettynyt J J Kasviin\nKasvi on tekniikan tohtori ja rapsakka kansanedustaja. Hänen bloginsa ovat kuten Kari Haakanan tietävän ihmisen avointa keskustelua siinä hengessä että kaverillekin kerrotaan.\nKasvin tämänkuun juttu Gavin Menziesin kirjasta "1421" eli siitä miten kiinalaiset löysivät Euroopan oli paha pettymys.\nOlen neuvonut tuon suomennetunkin kirjan jollekin tutulle opettajalle peruskoulun yläasteen oheismateriaaliksi. Lukiossa sen rinnalle voi panna J. Diamondin kirjan "Tykit, taudit, teräs". Tehtävä: selaile näitä kirjoja 15 minuuttia ja kirjoita arvio.\nKesitason peruskoululaiselta menee korkeintaan tuo aika oivaltaa, että Diamondin hurjia väitteitä sisältävä kirja on hieno ja tulkinnat sellaisia, etteivät ne välttämättä ole oikeita mutta herättävät ajatuksia ja perusteltuja vastaväitteitä.\nMenziesin kirja on niin tyypillistä pseudotiedettä (suomeksi "huuhaa") kiinalaisista kartoista ja tutkimusmatkoista, ettei siitä voi erehtyä. Niin luulin.\nInternetistä löytää googlettamalla alle kahdessa minuutissa riittävästi aineistoa Menziesin arvioimisen tueksi. Lisäksi kirjan ja kirjoittajan omat kotisivut haisevat taivaaseen saakka rahastukselta. Kysymyksessä ei ole vain Erich von Däniken -tyyppinen hihhulointi, vaan petos.\nKasvi pitää kirjaa innostavana.\nOlin lipsahtanut luulemaan, että TKK:lla opetettaisiin suhtautumista henkilöihin, jotka tulevat silmät palaen kertomaan keksineensä lisää ruutia tms. Unohdan vähän väliä, että opetusryhmät ovat liian suuria ja opettajat liian pieniä. Eräissä tapauksissa.\nPalaan asiaan, mutta systeemiteoria on hieno aine ja Esa Saarinen, joka pyörii siellä tällä hetkellä proffana, voi olla julkisuuden hahmona sitä tai tätä mutta todellisuudessa hän on pätevä filosofi ja oivallinen opettaja. Joskus ihmettelen, miten Tassu Takala ja fyysikot päästivät hänet professoriksi. Kyllä korkeakoulumaailmassa yleensä huolehditaan siitä, että todella eteville henkilöille, jotka yrittävät putken ulkopuolelta sisään, pannaan kapuloita rattaisiin.\nEn ryhdy selittämään Menziesin vasta-argumentteja. Niitä on koottu mm. Wikipediaan, ja muuan niistä on maininta, että Menziesin puuttuvasksi väittämä 1400-luvun lähdeaineisto on olemassa, tosin kiinaksi, että Kiinan teknologia tunnetaan aika hyvin (Needham) ja että kirjassa kuvailtuja merimatkoja ei olisi voinut suorittaa siinä ajasssa, vaikka olisi viilettänyt täysin purjein Australiasta Etelä-Amerikkaan jne. Ja kirja on täynnä arvoituksellisia kriteerejä, kuten "kiinalainen DNA".\nEn ehkä älähtäisi, mutta Kasvin kannanotot ja postauksen mm. tekijänoikeudesta ovat sen verran asiantuntevia ja hyviä (useimmiten) että niiden ympärillä on vahva uskottavuuden sädekehä, jota tällainen häiritsee. Jos juttu on tarkoitettu huumoriksi, vitsikkyys meni minulta ohi.\nJa kun ruma sana "tekijänoikeus" lipsahti - ellei joku tätä lukeva tietäisi, niin kun muuan ns. piratismia koskeva oikeusjuttu on tämän päivän uutisaihe, sanon taas kerran, että en kommentoi vireillä olevia eli keskeneräisiä oikeusjuttuja. Sellainen ei sovi lainkaan tuomarille eikä mielestäni myöskään entiselle tuomarille. Kun juttu on ratkaistu lainvoimaisesti, sitten voi ruveta melttoamaan. Sitten vasta.\nKasvin kuva on ruotsinmaalaisesta moniosaisesta kasvikirjasta, jota on kirjastoissa ja divareissa. Kasveissa on se outo piirre, että ne ovat melkein mahdottomia valokuvata. Piirroksia / maalauksia on tehty mm. Ruotsissa monta sarjaa ja tämä on yksi, jonka jokainen kuva sopisi lasin alle kehystettynä.\nKiroan raukkamaisuuttani. Laatikossa olisi hyviä, teräviä askarteluveitsiä.\nToisesta asiasta. Sijoitin tekstiini syötin eli solvasin Loirin taiteellisia esityksiä. Joku esitti oitis vastalauseen. Tarkoituksenikin oli loukata lukijoita.\nNyt tulee perustelu.\nJospa saisitte joskus käsiinne Veikko Sinisalon levyjä, esimerkiksi "Suuri Suomalainen Tulkitsija", joka oli tällä viikolla huojennettuun hintaan saatavissa tavallisessa levyliikkeessä.\nSinisalo sekä lausuu että laulaa, pahuksen hyvin näyttelijäksi. Se ero verrattuna erinäisiin toisiin laulaviin näyttelijöihin on Sinisalon taiteilijan taito - hän ei tule tekstin ja lukijan väliin. Moni heikompitaitoinen tai itseihailuun vaipunut näyttelijä luulee, että hänen tehtävänsä on keikistellä, kukkoilla ja kiinnittää huomio itseensä.\nOrwell sanoi aikoinaan tekstistä samaa kuin Tshehov näyttelemisestä - kun se on hyvää, se on kuin ikkuna, joka on niin puhdas ja virheetön, ettei lukija / katsoja edes huomaa sen olemassaoloa.\nSama koskee mielestäni yleisesti musiikkia, esimerkiksi pianonsoittoa. Joku Olli Mustonen on vasta nyt oppimassa olemaan soittamatta piippuhyllylle eli olemaan poimimatta pisteitä. Katselin ja kuuntelin hiljan DVD:ltä Gilelsiä ja sitten tuli jokin häiriö - varmaan työ, joka usein häiritsee harrastuksia. Ehdin kuunnella vain Kuutamosonaatin alkua, jota siis jokainen pikku harrastelija jympsyttelee - myös minä aikoinani. Gilelsin koruttomuus ja eleettömyys johti kuulijan heti käsittämään, ettei tässä ole kysymys kuutamosta eikä joutavasta tunnelmoinnista, vaan musiikkia tämä on ja jokainen sointu on i.v. (intra venenum - suoraan suoneen).\nSinisalo luullakseni hiukan kärsi Pentti Saarikoskelta saamastaan nimityksestä "Suomen tyhmin näyttelijä". Vastakohta on totta. Itse asiassa hänen runonlausunnalleenkin nyrpisteltiin. Nyrpistelijät eivät oikein ymmärrä, miten vaikeaa lausuminen on ja miten uskomattoman vaikea tyylilaji on esimerkiksi paatos.\nTulin vastanneeksi johonkin blogistille osoitettuun "haasteeseen", jossa piti luetella jotain, kirjoista jotka itkettävät jne. Tietenkään en vastannut rehellisesti. Ei tulisi mieleenkään. - Sinisalon levyllä on "Hietasen kuolema" ja jakso "Koskela makasi kuopassa..." - Onneksi siinä ei ole "Pohjantähden" Koskelan poikien teloitusta. Yleensä en pysty lukeman niitä enkä halua katsoa möskään Edvinin "Tuntematonta". Nämä ja eräät muut kohtaukset ovat liian kauheita.\nSinisalon levyllä oleva "Lahtinen, Määttä ja Salo vetivät ahkiota syvässä lumessa..." kodin, uskonnon ja isänmaan kirouksineen (per-ke-LE) pitäisi opettaa kaikille koulussa. Meinaan, niin on.\nPosted by Jukka Kemppinen at lauantaina, elokuuta 12, 2006\nToipila lauantaina, 12 elokuuta, 2006\nEhkä kaikkein mielenkiintoisinta on lukea arvioita, käsityksiä ja arvosteluja toisista ihmisistä. Niihin sekoittuu tunnetta, ammatillista pätevyyttä ja jotain alitajuista syvältä pohjamudista kumpuavaa näkemystä. Samalla saa perspektiiviä omille käsityksilleen, asenteilleen ja tuntemuksilleen.


helmikuu 2019 – Helsingin akateemiset kinkyt ry\n14 helmikuun, 2019 13 helmikuun, 2019 kirjoittaja Helsingin Akateemiset Kinkyt ry\nHei, esittele itsesi lyhyesti Moi! Oon Gitta, kolmekymppinen skenenyyppä. Oon se ujo ja hiljainen punapää. Mukana “skenessä” oon ollu vähän reilun puoli vuotta, tapahtumissa oon käyny vähän vähemmän aikaa. Oon tällainen sadistinen switch, bi/pan/younameit-seksuaali, köysifriikki, poly ja montaa muuta asiaa. Mikä sai sinut kiinnostumaan Häkistä ja milloin liityit Häkkiin? Häkki vaikutti itselle luontevimmalta yhdistysvaihtoehdolta, vaikken … Lue lisää…\nHurja, hurjempi, shibari\n6 helmikuun, 2019 kirjoittaja Helsingin Akateemiset Kinkyt ry\nViime viikkoinen Holvi-tilimme sulkemista koskenut blogitekstimme keräsi valtavasti huomiota niin somessa, muualla mediassa, kuin tutkijoidenkin piirissä. Tivin uutisen julkaisun jälkeen kotisivumme kokivat melkoisen kävijäpiikin, ja huomattavasti pienemmälle yleisölle mitoitettu sivustomme kaatui kerran jos toisenkin. Meille on tullut useita kyselyitä tilanteen etenemistä koskien, joten kommentoimme aihetta vielä tämän kirjoituksen muodossa. Saimme alkuviikosta Holvilta selvityksen, miksi kauppamme oli … Lue lisää…


Jangas walesinspringerspanielit: huhtikuuta 2012\nToivon ja Tuffsenin kuvia\nKevään sairastelun keskellä en ole saanut edes kuvia päivitettyä blogiin saati tehtyä mitään kotisivuille. Onneksi lähtölaskenta kesälomaan on jo alkanut ja viiden viikon päästä alkaa odotettu loma (niin ja kaksi näistäkin viikoista on neljän päivän työviikkoja). Tässä kuitenkin viimein kuvia veljeksistä. Ensin esiintyy Toivo eli Jangas Gimme Some Action. Kiitos Tanjalle ja Antille kuvista!!\nTuffsen eli Jangas Gotta Go ja Pia-emäntä poikkesivat pari viikkoa sitten Vaasassa siellä ollessamme. Valitettavasti pikku-Tuffsen oli sairastunut kennelyskään eikä päässyt osallistumaan näyttelyyn (sisarukset Toivo ja Pihlakin sairastivat kennelyskän aiemmin talvella). Tuffsenista oli kasvanut komea ja kauniisti käyttäytyvä nuori mies :)\nRaisalle tuplanolla ja menolippu SM-kisoihin :D\nKisasimme tänään Lohjalla Raisan Jangas Duck Soup kanssa Heidi Viitaniemen kahdella agilityradalla. Kummallakin radalla tuloksena oli SM-0 ja 4. sijoitus (yli 40 koirakon joukosta). Päätin pitkän hyllyputken jälkeen, että me osaamme ja ohjaan joka kohdan kunnolla. Raila-coachi on muistanut ihan asiasta sanoa, että minulla on tapana jättää ohjaus monesti puolitiehen ja olettaa asioita. Nyt todellakin ohjasin joka esteen, vaikka toisinaan hieman varmistellen. Radat tuntuivat mukavilta, vaikka ne olivatkin varsin kinkkisiä ja kokonaistulostaso kisassa jäi aika laihaksi. Toisella radalla jäi SERT kokonaan jakamatta, kun Raisakin joutuu edelleen odottamaan kesäkuun puoleen väliin ennen kuin saa kisata vikasta SERTistä agilityvalion arvoa ajatellen. Tämän kuluneen vuoden aikana Raisa on ollut jo neljästi SERTin saajan paikalla, mutta vain kaksi sertiä voi siis ottaa vastaan... Toivottavasti tuo viimeinen tulisi aikanaan yhtä kivuttomasti kuin nämä aiemmat.\nRaisan Essi-tytär on ollut meillä hoidossa tiistaista asti. Essin kanssa kisailu tänään oli lähinnä katastrofaalisen huvittavaa. Radalle lähtiessä edellistä koirakkoa katsoessani tajusin näet, että olin suunnitellut radan väärin jättäen yhden esteen välistä enkä ollut vielä radalle astuessani varma tuliko se suorittaa vai ei... Tämähän kostautui huolimattomana ohjauksena heti toisella esteellä ja siitä hylky. Loppupätkän 7 viimeistä estettä teimme hienosti koottuani itseni, mutta sitä ennen se oli lähinnä holtitonta juoksentelua.\nLohjalla on aina kiva kisata, ympäristö on viihtyisä ja aurinko paistoi koko päivän. Vaunujen kanssa alku- ja loppuverryttelykin onnistuu mukavasti monipuolisilla kävelyteillä.\nTuntuupa hyvältä, että nollat SM-kisoja varten ovat plakkarissa, etenkin kun olen ollut viikolla oksennustaudissa (kuten presirentin pualiso konsanaan) ja Stig jäi kotiin selkäkipuilemaan minun pakatessani konkkaronkan autoon... Onneksi poikamme on hyvin sosiaalinen ja iloinen tyyppi, joka viihtyy lähes kaikkialla. Kiitos vain katsomaan jääneelle iäkkäälle pariskunnalle, mukavalle collien omistajalle, Matille ja buffan väelle pikkuherran hoitamisesta :)\nRaisa ei ollutkaan ainoa nollan tehnyt walesi tänään Lohjalla, vaan myös Matti ja Tessa palkittiin hyppynollalla :)\nDantelle SM-0 hyppyradalta\nTänään järjestettiin HSKH:n agilitykisat Vantaalla. Dante eli Jangas Even-Stevens ja omistajansa Viivi Koivunen kisasivat hyppy- ja agilityradalla saaden ensimmäiseltä nollatuloksen, vaikka alussa olikin katastrofin ainekset koossa Danten hypättyä ensimmäisen esteen ilman lupaa. Viivi kuitenkin kokosi itsensä hienosti ja radasta tuli virheetön tuloslistalla. Aikakin riitti alun hämmingistä huolimatta (-0,12). Tuomarina toimi Johanna Nyberg.\nRaisan kanssa saimme kolme hylkyä. Pitkä sairastelutauko ja muutenkin liian vähäinen treenaminen näkyy kisatuloksissa. Josko kevään tullen päästäisiin taas kiinni hyvään treeniohjelmaan. Tänään kaksi hylkyä tuli ihan samalta esteeltä eli puomin jälkeiseltä muurilta, vaikka eka radalla olisi pitänyt jatkaa putkeen oikealla ja toisella radalla vasemmalle. Hmmm... Ilmeisesti emme oppineet virheistämme muuta kuin toistamaan niitä.\nEilen kisoihin osallistuivat myös Mika ja Pipsa Jangas Easy Peasy saaden hyvä viitostuloksen. Raisa pennut ohjaajineen ovat siis varsin päteviä :)\nAdalle EH näyttelystä\nAda eli Jangas Flower Power osallistui ensimmäiseen viralliseen näyttelyynsä Idan esittämän ja sai Leni Finnen arvostelemana EH:n Loviisan näyttelyssä. Ada oli kuulemma esiintynyt hienosti :) Tästä on hyvä jatkaa. Tässä vielä Adan arvostelu:\n"Melko lyhytrunkoinen. Luusto voisi olla aavistuksen voimakkaampi. Lähes oikealinjainen pää. Silmät voisivat olla tummemmat. Hyvät korvat. Niukahko eturinta. Hieman pystyt lavat. Oikeanmallinen rintakehä. Melko jyrkkä lantio. Polvikulmaus voisi olla voimakkaampi. Kovin lyhyt taka-askel."\nLisää kuvia näyttelystä löytyy: http://walesit.kuvat.fi/kuvat/Loviisa%20210412/\nViikkoa aiemmin Fanny-sisko eli Jangas Field Poppy osallistui Vaasan näyttelyyn, mutta laiha ja keskenkasvuinen Fanny ei ollut yhtään tuomarina toimineen Soile Bisterin mieleen ja tuloksena oli T. Fannyn bretonia ja cavalieria muistuttava varsin söpö ja epäwalesimeinen pää ei ollut ihan sykähdyttänyt tuomaritätiä ;) Fanny kuitenkin esiintyi todella iloisesti ja sen kanssa oli kiva olla näyttelyssä, kun se on niin kiltti pieni. Sebastian puolestaan nautti konttaamisesta lattioilla ja kävi moikkaamassa monenlaisia näytteilleasettajia.\nJangas Field Poppy 19 kk\nViime viikko on perheessämme mennyt sairastellessa, kun Stigille nousi viime viikonloppuna 40 asteen kuume ja keskiviikkona paljastui, että kyse on ruususta kasvoissa. Muutama ilta/yö on mennyt päivystyksessä ja aamut tiputuksessa sairaalassa tai terveyskeskuksessa. Minun kontolleni on siis jäänyt kotirumban pyörittäminen tällä viikolla ja niin Sebastian pääsikin mukaan tiistain treeneihin naureskelemaan. Torstaina olimmekin Pihlan, Raisan, Adan, Hertan, Pikon, Viiman ja Kamun kesken treenailemassa agilitya hallilla. Tarmoa unohtamatta ;) Tarmo oli vieläpä aivan mainoa kiihdyttäessään joka kerta lopussa olleelle A-esteelle!\nSähköposteihinkin yritän vastaille viikonlopun aikana, jospa aikaa alkaisi jäädä muuhunkin kuin kodinhoitoon ;) Kamerassa ja sähköpostissa on mainioita kuvia G-pentueen kasvavista naperoistakin.\nLotte etsi harrastavaa ja aktiivista kotia\nJangas Elin Kelin Klot eli "Lotte" etsi aktiivista ja harrastavaa kotia.\n3-vuotias Lotte vaihtaa kotia emännän ajanpuutteen vuoksi, elämäntilanteen muututtua.\nLotte on harvinaisen mukava harrastuskoira: keskittymiskykyinen, helposti motivoitava, vilkas ja innokas. Se on agilityssa pujottelun hiomista lukuunottamatta valmis kisakoira (muutama tulos pujottelun heikosta osaamisesta huolimatta jo on) ja TOKOssa pienellä hiomisella koevalmis. MEJÄ- tai rauniokoiraksi uskoisin sen soveltuvan myös. Toisaalta sen loputon energisyys, dominoivuus ja reaktiivisuus tekee siitä varsin huonon sohvakoiran, jollei kunnollista aktivointia ole hoidettu ja selkeitä rajoja aseteta. Lotte on suorittanut hyväksytysti spanieleiden taipumuskokeen ja ollut ROP-pentu ja PN-4 näyttelyssä. MH-luonnekuvaukseen neiti osallistui kasvattajatädin kanssa, mutta ohjaaja keskytti kuvauksen kesken. Lotte on tottunut lapsiin, mutta toisinaan hieman varautunut vieraita ihmisiä kohtaan.\nLotte on steriloitu narttu, joka on ollut ikänsä perusterve, kuvattu A-lonkkaiseksi ja on tervesilmäinen. Jopa sen DLA-haplotyyppi on tutkittu ja se on heterotsygootti, joten sillä on vaikuttaisi perimänkin puolesta olevan hieman pienempi riski sairastua autoimmuunisairauksiin tai allergioihin.\nLotten omalta sivulta löytyy lisää kuvia ja videoita. Alla pätkä kevään agilitykisoista, joihin osallistuin neidin kanssa muutaman kerran treenamisen jälkeen:\nLottesta voi tiedustella kasvatta-Tiinalta p. 041-5220221 tiina.janka (at) kolumbus.fi\ntai Sanna-emännältä p. 050-3317037.