Download "Esitystoiminnan opas Helsinki 2008"\n1 Esitystoiminnan opas Helsinki 2008\n2 Teatterikorkeakoulu Esitystoiminnan opas Esitykset ovat välietappeja 1. Tuotannot 1 Esitykset ovat osa opetusta 1 Suunnitelmasta tuotannoksi 5 Tuotantopalvelut 7 Esitystoiminnan suunnitteluryhmä 8 Off-tuotannot 8 2. Opetusteatteri 9 Osastot ja henkilökunta 10 Esitystilat 14 Paloturvallisuus 17 Työturvallisuus Viestintä ja lipunmyynti 20\n3 Esitykset ovat välietappeja Esitykset ovat osa Teatterikorkeakoulun opetuksen ydintä. Opiskeluaikanasi saat osallistua eläviin esityksiin monenlaisissa tiloissa: studionäyttämöillä, saleissa, ehkä löydetyissä tiloissa, kaupungilla, metsässä. Esitysprosessien läpikäyminen on merkittävä osa taiteilijaksi kasvua. Esitysten tekemisen perimmäinen syy on syventyminen taiteelliseen prosessiin, jossa voi ja saa epäonnistuakin. Esitykset ovat välietappeja, joissa hahmotetaan opittua, tutustutaan perinteeseen ja luodaan uutta. Esityksissä kohtaat myös yleisön. Teatterikorkeakoulun opetusteatteri on laboratorio, joka antaa perustyökalut esityksen valmistamiseen. Opettajien lisäksi opetusteatterin henkilökunta ja tuottajat opastavat sinua monin tavoin esityksen muotoutuessa. Opiskelijana syvennät myös ymmärrystäsi siitä, mitä kaikkia osa-alueita esityksen rakentamiseen voi kuulua, ehkäpä valoheittimen turvallisesta ripustamisesta viherkasvin hankintaan, juhlakenkien sovittamiseen, vihellyksen äänittämiseen. Esitystä tehdessäsi joudut pohtimaan, miten taiteelliset visiot ja ratkaisut syntyvät yhteistyössä ryhmän kanssa ja nivoutuvat käytännön reunaehtoihin. Haasteellisia prosesseja toivottaa, Paula Tuovinen rehtori\n4 1. Tuotannot Esitykset ovat osa opetusta Teatterikorkeakoulun (TeaK) esitykset ovat tutkintovaatimuksiin sisältyvää opetusta ja ne toteutetaan pienimuotoisina tai hieman suurimuotoisempinakin tuotantoina. Myös taiteellisiin jatkotutkintoihin liittyvät produktiot voivat olla Teatterikorkeakoulun tuotanto-ohjelmaan sisältyviä tuotantoja. Haapaniemenkadun tiloissa on vuosittain ensi-iltaa. Koska esitykset ovat osa koulutusta, niistä päätetään ensin koulutusohjelmittain ko. laitoksella. Ylin esitystoiminnasta päättävä elin on syyskaudesta 2008 alkaen Opetus- ja tutkimusneuvosto (OTN), joka päättää Teatterikorkeakoulun tuotanto-ohjelmaan hyväksyttävät tuotannot. Kandidaattitutkintoon sisältyvät tuotannot toteutetaan pääsääntöisesti vuosikursseittain opetusohjelman mukaisesti. Maisteriohjelmissa opiskelevat, esim. ohjaajat ja koreografit, hyväksyttävät ensin laitoksella koulutusohjelmastaan vastaavalla professorilla tuotantosuunnitelmansa. Tässä vaiheessa tulee opetuksellisten tavoitteiden lisäksi määritellä alustavasti myös tuotannolliset resurssit. Tuotannot luokitellaan A-, B-, C- ja D- tuotannoiksi. Maisteriohjelmien taiteelliset opinnäytteet luokitellaan A-tuotannoiksi ja D-tuotantoja ovat demot. (kts. liite). Teatteritaiteen laitos (Teta) Näyttelijäntyön koulutusohjelma, kandidaatin tutkinto Opiskelija näyttelijänä tuotannoissa. Ensimmäinen vuosi: opetusjaksojen päätteeksi järjestettäviä demoja. Kevätlukukauden päätteeksi yhdessä OD-opiskelijoiden kanssa Etydit. Toinen vuosi: opetusjaksojen päätteeksi järjestettäviä demoja. Klassikko-opintojakso yhdessä O-, VÄS- sekä lavastustaiteen ja pukusuunnittelun opiskelijoiden kanssa (luokitus C). Kolmas vuosi: Näyttelijätyön perusteet 3 opintojakson demo (monologi), Musiikki 3/ Tanssi 3 = musiikki- ja tanssiteatteriproduktio (luokitus B), Teatterityö 3: Kandidaatin roolityö -opintojakson produktio yhdessä O-, D-, VÄS- sekä lavastustaiteen ja pukusuunnittelun opiskelijoiden kanssa. Kandidaatin tutkinnon opinnäyte on portfolio. 1\n5 Teatteritaiteen maisteritutkinto, näyttelijäntyön maisteriohjelma Teatterityö 4, produktio TeaKissa yhteistyössä O- ja D-opiskelijoiden kanssa tai ammattiteatteriharjoittelu Opintojakson päätteksi järjestettäviä demoja tai pienimuotoisia esityksiä Maisteritutkinnon taiteellinen opinnäyte (luokitus A) Musiikin erikoistumisopintojen Uusi musiikkiteatteri-opintojakson demo tai produktio (luokitus A) vuorovuosin Ohjauksen koulutusohjelma, kandidaatin tutkinto Ensimmäinen vuosi: Ensimmäinen ohjaus on kevätlukukauden päätteeksi yhdessä N- ja D-opiskelijoiden kanssa Etydit Toinen vuosi: Toinen ohjaus on kolmannella periodilla Klassikkoopintojakso, näytös tai vastaava rajattu kokonaisuus yhdessä N-, VÄSsekä lavastustaiteen ja pukusuunnittelun opiskelijoiden kanssa (luokitus C) Kolmas vuosi: Kolmas ohjaus on Kandidaatin ohjaus -opintojakso; uusi kotimainen näytelmä yhdessä näytelmän kirjoittaneen dramaturgian opiskelijan ja N-, VÄS- sekä lavastustaiteen ja pukusuunnittelun opiskelijoiden kanssa (luokitus B) Kandidaatin tutkinnon opinnäyte on portfolio Teatteritaiteen maisteritutkinto, ohjauksen maisteriohjelma Henkilökohtaisen opintosuunnitelman mukaan vaihtoehtoisina opintojaksoina ohjaustöitä pääasiassa TeaKin ulkopuolella. Maisteritutkinnon taiteellinen opinnäyteohjaus (luokitus A) Dramaturgian koulutusohjelma, kandidaatin tutkinto Ensimmäinen vuosi: Etydin kirjoittaminen -opintojakso kohti Etydejä kevätlukukauden päätteeksi yhdessä O- ja N-opiskelijoiden kanssa Toinen ja kolmas vuosi: Kandidaatin näytelmän kirjoittaminen yhteistuotantoon kolmannen vuoden O-, N-, VÄS- sekä lavastustaiteen ja pukusuunnittelun opiskelijoiden kanssa (luokitus B) Kandidaatin tutkinnon opinnäyte on portfolio. Teatteritaiteen maisteritutkinto, dramaturgian maisteriohjelma Henkilökohtaisen opintosuunnitelman mukaan vaihtoehtoisina opintojaksoina Näytelmän kirjoittaminen vailla tuotantokytkösiä TeaKissa. Ohjaustyö mahdollinen pääasiassa TeaKin ulkopuolella. Maisteritutkinnon taiteellinen opinnäytetyö on näytelmä. 2\n6 Esitystaiteen ja teorian maisteriohjelma ( ) Ensimmäisen lukuvuoden syyskaudella oma pienimuotoinen esitys yhteisillassa muiden kurssin opiskelijoiden pienimuotoisten töiden kanssa, ns. esitystaiteen ilta, ja kevätkaudella produktio, jossa osallisina koko kurssi, ns. esitystaiteen yhteistyöprojekti. Toisen lukuvuoden aikana opinnäytetyö, joka voi olla 1) oma esitys tai kirjallinen osio tai 2) yksinomaan tutkielma. Svenska institutionen för skådespelarkonst (S) (ruotsinkielinen näyttelijäntyön laitos) Uusia opiskelijoita otetaan joka kolmas vuosi, syksyllä 2008 alkaa uusi kurssi. Kandidaatin tutkinto Ensimmäisenä vuonna demoja Toisena vuonna skådespelarverkstad 3 ja 4 (Klassiker), Trestegprojekt 2 -demo, Eget arbete 2 -demo, Skärgårdsteatern-yhteistyöproduktio ja -kiertue kesällä Kolmantena vuonna Tresteg 3 produktio (kandidaatin tutkinnon taiteellinen näyte, luokitus B), Skådespelverkstad 6 (luokitus C), kurssien päätteeksi demoja Maisteriohjelma, ruotsinkielinen näyttelijäntyö Eget arbete 4, oma pienimuotoinen työ yhteisillassa kurssin muiden opiskelijoiden töiden kanssa (luokitus C) Det Nordiska Magisteråret: maisteritutkinnon taiteellinen opinnäyte on yksi tai useampi suoritettu opintojakso (rooli produktiossa) tai roolityö ammattiteatteriharjoittelun aikana Tanssitaiteen laitos (T) Tanssin koulutusohjelma, kandidaatin tutkinto Opiskelija tanssijana tuotannoissa. Ensimmäinen vuosi: oma lyhyt soolo -demo, tanssiteos 1 (koreografia koko ryhmälle, luokitus C) Toinen ja kolmas vuosi: tanssiteos 2 (repertoaariteos, mahdollinen vierailu TeaKin ulkopuolelle, luokitus B), tanssiteos 3 (duetto- tai pienryhmäproduktio, luokitus C), tanssiteos 4 (tanssin valo- ja ääni kurssin esitykset, luokitus B) Kolmas vuosi: tanssiteos 5 (kandidaatin tutkinnon opinnäytteen taiteellinen osa, luokitus B) 3\n7 Lisäksi tanssin koulutusohjelmaan sisältyvät säännöllisesti toistuvat kurssit, joiden päätteeksi järjestetään demo. Tanssitaiteen maisteritutkinto, tanssijan maisteriohjelma pieni tanssiteos (=omat pienet esitykset), tanssiteos 1 (koreografia ryhmälle, luokitus B), tanssiteos 2 (jazztanssiesitys, luokitus C) maisteritutkinnon opinnäytteen taiteellinen osa (laaja tanssiproduktio tai -ohjelmisto) Tanssitaiteen maisteritutkinto, koreografian maisteriohjelma tanssiteos 1 (= soolokoreografia, luokitus C), tanssiteos 2 (=duettoproduktio, luokitus C), tanssiteos 3 (=ns. tanssin valo- ja ääni -kurssin esitys, luokitus B) maisteritutkinnon opinnäytteen taiteellinen osa (itsenäinen taiteellinen työ) Tanssi- ja teatteripedagogiikan laitos (Peda) Tanssitaiteen maisteritutkinto, tanssiopettajan maisteriohjelma Ensimmäinen vuosi: demo Toinen vuosi: produktiotyöskentelyä teatteriopettajan maisteriohjelman opiskelijoiden kanssa (luokitus B); opinnäytetyönä mahdollisesti pienimuotoinen taiteellispedagoginen projekti harjoitteluympäristössä. Teatteritaiteen maisteritutkinto, teatteriopettajan maisteriohjelma Ensimmäinen vuosi: demo Toinen vuosi: produktiotyöskentelyä tanssinopettajan maisteriohjelman opiskelijoiden kanssa (luokitus B); opinnäytetyönä mahdollisesti pienimuotoinen taiteellispedagoginen projekti harjoitteluympäristössä. Opiskelijoiden itsenäiset tuotannot toteutetaan yleensä muualla kuin TeaKin tiloissa. Valo- ja äänisuunnittelun laitos (VÄS) Valo- ja äänisuunnittelun opiskelijat osallistuvat moniin Teatterikorkeakoulun kursseihin ja produktioihin taiteellisen työryhmän jäseninä. Opintoihin voi sisältyä muiden laitosten opiskelijoiden kanssa toteutettavat yhteiskurssien produktiot. taiteellisen opinnäytteensä VÄS-opiskelijat voivat tehdä myös Teatterikorkeakoulun muiden laitosten tuotannoissa tai itsenäisinä valo- tai ääniproduktioina. 4\n8 Suunnitelmasta tuotannoksi Laitokset tekevät yleisluotoisen suunnitelman esitystoiminnastaaan opetussuunnitelman liitteenä opetus- ja tutkimusneuvoston (OTN) hyväksyttäväksi lukuvuotta edeltävänä keväänä. Opiskelijat keskustelevat omista tuotantosuunnitelmistaan koulutusohjelmasta vastaavan professorin kanssa ennen tuotantovarauksen tekemistä. Tuotantovaraus tehdään lomakkeella, joka löytyy TeaKin verkkosivuilta/ intranetistä ja se tallennetaan intranetiin. Ohjeet löytyvät samasta kohdasta intranetissa. Kevätkaudelle 2009 suunnitelluista tuotannoista on tehtävä tuotantovaraus viimeistään ma ja syyskaudelle 2009 suunnitelluista tuotannoista viimeistään pe Tuotantovaraukselle tulee olla laitoksen/koulutusohjelmasta vastaavan professorin hyväksyminen. Muiden koulutusohjelmien opiskelijoiden on ilmoittauduttava tuotantoihin viimeistään pe (kevätkauden 2009 tuotannot) ja pe (syyskauden 2009 tuotannnot). Tuotantovarauksia käsitellään TeaKin tuotanto-ohjelmaa koordinoivassa esitystoiminnan suunnitteluryhmässä (=essu). Esitystoiminnan suunnitteluryhmä kokoontuu pääsääntöisesti lokakuussa ja maaliskuussa ja tekee esityksen OTN:lle, joka päättää TeaKin tuotanto-ohjelmaan hyväksyttävät tuotannot. Essun kokouksia varten valmistelutyötä tekevät tuotantopalveluista vastaava tuottaja ja opetusteatterista opetusteatterin johtaja. Tuotantoaikataulua valmistellaan laitoksilta saatujen tietojen pohjalta, tuotannoille varataan esitystilat ja ensi-iltojen ajankohdat päätetään. Toiveita esitystilan suhteen yritetään toteuttaa, mutta jos tuotantoja on paljon, joudutaan turvautumaan muihinkin kriteereihin (työryhmän koko/tilan tarve, tuotannon luokitus, harjoitus- ja esitysaikataulu, jne.). Kun OTN on tehnyt päätöksen tuotanto-ohjelmasta, jatkuu esitysten toteutuksen suunnittelutyö. Yhteistyö tuottajan kanssa jatkuu, kun esitys on hyväksytty tuotanto-ohjelmaan. Jokaiselle tuotannolle on nimetty tuottaja, joka vastaa esitysluvista, työsopimuksista, tuotannon budjetista ym. On tärkeää koota työryhmä mahdollisimman hyvissä ajoin. Vierailijoiden käyttämisestä päätetään tapauskohtaisesti ja aina yhteistyössä tuottajan kanssa. Hyvissä ajoin ennen harjoitusten aloittamista tehdään ohjaussuunnitelma. Laitokset päättävät käyttösuunnitelmissaan tuotantokohtaiset budjettiraamit. Kandidaatin näytelmän tuotannoissa mahdollinen lisärahoitus esimerkiksi 5\n9 Lavastustaiteen osastolta sisältyy laitoksen budjettiraamiin. Maisterin näytelmissä muu tuotantorahoitus katsotaan yhdessä koulutusohjelman kanssa tapauskohtaisesti. Tuottaja tekee produktion budjetin yhdessä ohjaajan tai koreografin kanssa. Siinä arvioidaan, paljonko rahaa varataan yksityiskohtaisiin tuotantokuluihin kuten materiaaleihin, palkkioihin, esityskorvauksiin jne. Tuotantokokous, mallipalaveri ja purkupalaveri Suunnitelmien konkretisoimiseksi on tärkeää, että jokaisesta tuotannosta pidetään tuotantokokous ennen harjoitusten alkua. Ennen ensimmäistä tuotantopalaveria taiteellinen työryhmä pitää vähintään yhden ideapalaverin. Tarvittaessa harjoitusten aikana pidetään useampia tuotantopalavereita. Tuotantokokouksen ajankohdasta sovitaan tuottajan kanssa. Hän kutsuu koolle ohjaajan/koreografin, lavastajan, valo- ja äänisuunnittelijan, puvustajan ja muut tarvittavat taiteellisesta suunnittelusta vastaavat henkilöt sekä opetusteatterista tarvittavat henkilöt eri osastoilta. Tuotantokokouksessa tekijät kertovat toteutukseen osallistuville henkilöille produktion taustasta, esittelevät tekstin tai aiheen ja kertovat ideoistaan, joita haluavat toteuttaa. Havainnollistamisessa kuvat, piirrokset tai vaikka lehtileikkeet ovat oivallisia. Opetusteatterin henkilökunta neuvoo ja opastaa ideointi- ja suunnitteluvaiheessa ja toteuttamisessa ja heiltä saa myös hyviä vinkkejä materiaaleista, rakenteista ym. Esitystilaan liittyviä käytännön neuvoja saa ko. tuotannon näyttämömestarilta tai näyttämöpäälliköltä. Tuotannon työryhmä on vastuussa esitystilan kunnosta ja tavaroiden säilymisestä sille varatun ajan. Vahtimestari avaa oven pyydettäessä, avaimia ei valitettavasti riitä jokaiselle. Tuotantokokouksessa ei kuitenkaan tehdä yksityiskohtaista suunnittelutyötä vaan sen tarkoitus on informoida kaikkia yhteisesti yleisistä asioista ja tehdä yhdessä päätökset produktion valmistamiseen vaikuttavista asioista. Tarvittaessa pidetään erikseen palaveri esimerkiksi puvustuksesta tai lavastuksesta. A-luokituksen saaneissa sekä tarvittaessa myös muissa tuotannoissa pidetään lisäksi mallipalaveri. Siinä keskeiset ja kustannusvaikutuksiltaan suuret ratkaisut vahvistetaan, eikä suuria teknisiä muutoksia voi sen jälkeen enää tehdä. Mallipalaverissa ovat läsnä samat henkilöt kuin tuotantokokouksissakin sekä lisäksi yleensä ohjaava opettaja tai joku muu laitoksen edustaja. Suurimpien tuotantojen jälkeen voidaan pitää vielä tekninen purkupalaveri, jossa tuotannon aikana hyvin ja huonosti menneet asiat todetaan opiksi ja koke- 6\n10 mukseksi seuraavia tuotantoja varten. Ohjaukseen, koreografiaan, näyttelijäntyöhön, tanssijantyöhön tai muuhun oppiaineeseen keskittyvä purkupalaveri pidetään tarvittaessa koulutusohjelmittain. Tuotantopalvelut Tuotantopalvelut toimii osana tukipalveluja tiiviissä yhteistyössä tuotannoista päättävien laitosten kanssa. Tuotantopalvelut tuottaa koulutusohjelmiin sisältyvät tanssi- ja teatteriproduktiot ja muut Teatterikorkeakoulun ohjelmalliset tapahtumat kuten avajaiset, publiikit, professoreiden virkaanastujaiset ja vuosijuhlat. Tuotannot ja tapahtumat toteutetaan yhteistyössä opetusteatterin kanssa. Tuottajien työpöydät sijaitsevat kolmannessa kerroksessa, avokonttorin takimmaisessa osassa. Jokaiselle tuotanto-ohjelmaan hyväksytylle produktiolle on nimetty oma tuottaja. Raija Vuorio, vastaava tuottaja, gsm yksikön esimiestehtävät, TeaK-tuotantojen koordinointi Susan Josipov, tuottaja, gsm Maria Kaihovirta, tuottaja, virkavapaalla asti sijainen: Jonna Valkonen gsm S-laitoksen tuotannot Aila Kurppa, tuottaja, osa-aikainen, gsm Sanna Suonsyrjä, tuottaja, virkavapaalla asti 7\n11 Esitystoiminnan suunnitteluryhmä (essu) Esitystoiminnan suunnitteluryhmä vastaa esitystoiminnan koordinoimisesta ja tekee esitystoimintaa koskevat esitykset opetus- ja tutkimusneuvostolle (OTN). Rehtori on päättänyt esitystoiminnan suunnitteluryhmän kokoonpanosta kaudelle seuraavaa: professori Maarit Ruikka, puheenjohtaja vastaava tuottaja Raija Vuorio, sihteeri professori Erik Söderblom professori Ari Tenhula professori Annette Arlander lehtori Kimmo Karjunen/Jari Kauppinen lehtori Riku Saastamoinen opetusteatterin johtaja Jyri Pulkkinen opiskelija Aino Kivi opiskelija Maija Nurmio Off-tuotannot Teakin opiskelijoiden on mahdollista valmistaa ja esittää omia, opintoihin kuulumattomia pienimuotoisia esityksiä koulun tiloissa. Off-tuotantoja hallinnoi ja niiden organisoinnista vastaa ylioppilaskunta. Off-tuotantoja voi toteuttaa esim torilla sekä opetustiloissa. Opetustilat ovat käytettävissä vain iltaisin kello välisenä aikana edellyttäen, että ne ovat vapaana opetustoiminnasta. Off-tuotantojen käyttöön ei anneta koulun irtainta omaisuutta eikä opetusteatterin palveluja neuvontaa lukuunottamatta. Tilojen varustelu ja esitysten toteuttaminen ovat opiskelijoiden omalla vastuulla. Offtuotannot eivät saa metelöinnillä tms. toiminnalla aiheuttaa häiriötä koulun opetus- ja esitystoiminnalle. Tuotantojen kalustoa ei saa säilyttää torilla, opetustiloissa eikä käytävillä. Off-tuotantojen työturvallisuus taataan tarkistuslistalla (lomake verkossa), jonka kunkin tuotannon vastaava käy läpi näyttämömestari Risto Mattilan (p ) kanssa. 8\n12 2. Opetusteatteri Opetusteatteri (Opte) tarjoaa teknisiä ja taiteellisia palveluja Teatterikorkeakoulun esitystoimintaan ja hallinnoi koulun vakituisessa käytössä olevia esitystiloja TeaK-Kookoksella. Opte vastaa myös perusopetuksen tiloissa tarvittavasta teatteritekniikasta. Optessa työskentelee johtajan lisäksi 20 teatterialan ammattilaista sekä vaihtuva määrä työharjoittelijoita ja määräaikaisia työntekijöitä. Koulutusohjelmien esitysten lisäksi he toteuttavat koulun erilaisten juhlatilaisuuksien ja seminaarien tarvitseman tekniikan. Opte on rakentunut ammattiteatterin tavoin. Sen tarpeistossa, puvustossa sekä metalli- ja puupajassa valmistetaan, huolletaan ja korjataan esitysten materiaalit ja sen henkilöstö vastaa myös valo-, ääni-, AV- ja näyttämö-tekniikasta. Teatterikorkeakoulun esitysten päätarkoitus on koulutus. Parhaan opin saamiseksi opetusteatterin työntekijöiden kokemusta kannattaa käyttää hyväksi esityksen ennakkosuunnittelussa ja sen toteutuksen eri vaiheissa. He pyrkivät toteuttamaan edellä kuvattua perustehtäväänsä siten, että opiskelijoille tarjoutuisi samalla tilaisuus saada tietotaitoa esityksen valmistuksen prosesseista ja tekniikan antamista mahdollisuuksista. Turvalliset työtavat korostuvat valmistuksen eri vaiheissa. Opte voi olla opiskelijoille taiteen tekemisen työkalu, tutkimusväline ja tekemällä oppimisen paikka. Opiskelijat osallistuvat tuotantojen tekniseen työhön mahdollisuuksien mukaan tuotannon luokituksesta ja teknisestä luonteesta riippuen. Toisin kuin ainakin suurimmissa ammattiteattereissa opetusteatterissa ei ole esimerkiksi järjestäjiä tai pukijoita, joten näytäntöjen aikaisesta vaatteiden ja tarpeiston paikalleen asettamisesta samoin kuin mahdollisista näyttämökuvien vaihdoista opiskelijat vastaavat itse. Opetusteatterilaisten tuotannoille varattu työaika on kiintiöity eri tuotannoille. Valmistus ja esitysten toteuttaminen tulee tehdä näiden aikarajojen puitteissa. 9\n13 Osastot ja henkilökunta Johtaja Jyri Pulkkinen, gsm Työpöytä kolmannessa kerroksessa. Opten johtaja johtaa, kehittää ja valvoo yksikkönsä toimintaa ja sen arviointia sekä vastaa sen taloudesta. Hän tekee esitykset virka- ja työsuhteisiin otettavista henkilöistä ja päättää yksikön määrärahojen sisäisestä jakamisesta. Opten johtaja toimii myös TeaKin työsuojelupäällikkönä. Näyttämö Pekka Anttonen, näyttämöpäällikkö, gsm johtaa näyttämöosaston toimintaa, suunnittelee hankintoja neuvoo lavastus- ja tilaratkaisuissa palovartiointi- ja palotarkastusasiat Harry Brask, näyttämömestari, gsm metallipaja pyrotekniikka Risto Mattila, näyttämömestari, p esitystoiminta harjoitussaleissa yhteyshenkilö off-tuotannoissa toritapahtumat Heikki Rosti, näyttämömestari, gsm näyttämöiden kuvat digitaalisesti, AutoCAD Selmeri Saukkonen, näyttämömestari, gsm auton käytön koordinointi varastointi Verstaat sekä näyttämöpäällikön ja mestarien työhuoneet (p ) sijaitsevat ensimmäisessä kerroksessa teatterisalin vieressä. Risto Mattilan työhuone on viidennessä kerroksessa A-portaan kohdalla. Kullekin tuotannolle osoitetaan oma näyttämömestari, joka vastaa lavastuksen ja katsomon teknisestä suunnittelusta ja rakentamisesta sekä sen pystyttämisestä ja purkamisesta. Näyttämömestarit opastavat ja neuvovat lavasteiden, huonekaluvaraston ja näyttämötekniikan käytössä sekä valvovat opiskelijoiden ja yleisön turvallisuutta esitystoiminnassa. Puvusto 10\n14 Terttu Torkkola, pukusuunnittelija, puvuston esimies, gsm johtaa puvuston toimintaa toimii yhteyshenkilönä tuotantojen alkuvaiheessa Anne Lehto, puvustonhoitaja, gsm pukujen valmistus kengät mittataulukot Kati Mantere, puvustonhoitaja, gsm pukulainaukset koulun tuotantoihin Sirpa Sauros, ompelija, p pukuompelu Hannele Kekkonen, pukuhuoltaja, gsm pukuhuolto Puvusto sijaitsee neljännessä kerroksessa. Se päivystää arkisin klo Muina aikoina on käynnistä sovittava etukäteen p Puvustossa valmistetaan ja huolletaan TeaKin tuotantojen puvut. Puvusto ylläpitää myös koulun pukuvarastoa, jonka käytössä henkilökunta tarvittaessa avustaa. Sieltä löytyy eri aikakausien pukuja, kenkiä ja asusteita, joita voidaan muokata mm. korjaamalla, värjäämällä ja patinoimalla. Kaikki puvut ja kengät huolletaan tarpeen mukaan esitysten välillä sekä niiden päätyttyä. Tuotantojen pukusuunnittelijat ovat joko puvuston vakinaista henkilöstöä tai ulkopuolisia, joiden löytämiseen saa puvustosta apua. Puvusto opastaa myös mahdollisuuksien mukaan tutustumaan eri aikakausien pukeutumiseen ja pukujen käyttöön. Tarpeisto Tarja Hägg, tarpeistonvalmistaja, gsm Pipsa Keski-Hakuni, tarpeistonvalmistaja, gsm Tarpeisto sijaitsee neljännessä kerroksessa. Työhuoneen puhelin on Se päivystää arkisin klo Muina aikoina on käynnistä sovittava etukäteen. 11\n15 Tarpeistossa suunnitellaan, valmistetaan ja hankitaan uutta rekvisiittaa ja huolletaan ja varastoidaan vanhaa rekvisiittaa. Tarpeistonvalmistajat auttavat löytämään rekvisiittaa varastosta ja ohjaavat sen käytössä. Tarpeistokäynnille kannattaa varustautua alustavalla tarpeistoluettelolla. Valo Janne Björklöf, valosuunnittelija, p Keijo Kaakinen, valosuunnittelija, gsm Seppo Lampio, valosuunnittelija, p Valo-osaston työhuone sijaitsee kolmannessa kerroksessa D-portaan kohdalla (p ). Esitysten valaistuksen suunnittelee joko opetusteatterin valosuunnittelija, vieraileva suunnittelija tai VÄS-opiskelija. Suunnittelija vastaa myös valojen toteuttamisesta: rakentamisesta, esitysajosta ja purkamisesta. Harjoitusvaiheessa valosuunnittelija käy keskusteluja ohjaajan tai koreografin kanssa sekä seuraa harjoituksia taiteellisten ja teknisten kysymysten ratkaisemiseksi. Valo-osasto vastaa heitinkaluston varastoinnista ja huollosta. Yksi opetusteatterin suunnittelijoista on vuorollaan valovastaava, joka toimii yhteyshenkilönä ja opastajana valotöihin liittyvissä asioissa sekä toteuttaa valot perusopetuksen ja erilaisten tapahtumien tarpeisiin. Sähkö-, ripustus- ja paloturvallisuussyistä valolaitteisiin ei saa koskea, ellei ole saanut riittävää opastusta niiden käytössä. Niitä ei myöskään saa siirtää sopimatta asiasta ensin valo-osaston kanssa. Ääni Heikki Laakso, tehostemestari, p Kaj Wager, tehostemestari, gsm Ääniosaston työhuoneet ja studiot sijaitsevat kolmannessa kerroksessa D-portaan kohdalla. Esitysten äänisuunnittelusta vastaa joko opetusteatterin tehostemestari, vieraileva suunnittelija tai VÄS-opiskelija. Suunnittelija vastaa myös sähköisen äänen toteuttamisesta: rakentamisesta, esitysajosta ja purkamisesta. Harjoitusvaiheessa äänisuunnittelija käy keskusteluja ohjaajan tai koreografin kanssa sekä seuraa harjoituksia taiteellisten ja teknisten kysymysten ratkaisemiseksi. Jokaisella produktiolla on opetusteatterin puolelta yhteyshenkilö, joka vastaa 12\n16 ko. produktion äänitarpeista ja auttaa suunnittelussa, rakentamisessa ja studiotyöskentelyssä. Tehostemestarit vuorottelevat äänivastaavana, joka suunnittelee ja toteuttaa perusopetuksen sähköisesti toistettavan äänen. Häneltä varataan tarvittavat laitteet ja sähköiset instrumentit, ja hän myös opastaa niiden käytössä. Opetusteatterin käytössä on kaksi äänitysstudiota, joissa toteutetaan kursseja ja editoidaan esitysnauhat tehostemestarien toimiessa teknisinä vastaavina ja käytön opastajina. Sähköturvallisuussyistä äänilaitteiden kytkentöihin ei saa koskea, ellei ole saanut riittävää opastusta. Niitä ei myöskään saa siirtää sopimatta asiasta ensin ääniosaston kanssa. Bändikellari Opiskelijoiden käytössä on A-portaassa sijaitseva bändikellari, jonka hallinnoinnista vastaa ylioppilaskunta Opten ääniosaston kanssa sovittujen periaatteiden mukaisesti. AV Kari Ufo Tossavainen, AV-mestari, gsm esitystoiminnan AV: projisoinnit, editointi- ja kuvausasiat Rauno Rambe Malmberg, harjoitusmestari, gsm opetusvälineet pianojen siirrot ja virityttämiset kameralainat ääni- ja videotallenteiden kopiointi Ufon työhuone sijaitsee kolmannessa kerroksessa D-portaan kohdalla ja Ramben viidennessä kerroksessa A-portaan kohdalla. AV-osasto vastaa opetustiloihin pysyvästi asennettujen laitteiden ylläpidosta ja käytön opastuksesta sekä opetusvälineiden toimittamisesta. AV-osasto taltioi TeaKin esityksiä, ylläpitää tallennearkistoa ja tekee kopioita video- ja audiomate- 13\n17 riaalista. Opiskelijoiden käytössä on kolme videoeditointi-työasemaa, joissa editoidaan esityksissä tarvittava videomateriaali. AV-osasto myös lainaa ja asentaa esityksissä tarvittavan audio-visuaalisen laitteiston. Käytävällä äänistudioiden vieressä on puhelin, jolla voi soittaa etsimälleen valo-, ääni- tai AV-osaston henkilölle. Esitystilat Julkisen, yleisölle maksullisen esityksen järjestämiseen tarvitaan ko. tilassa voimassa oleva kokoontumislupa. TeaKilla on lupa kahdeksaan tilaan: Tori, Teatteri, studiot 1-4 sekä tanssisalit 523 ja 709. Näissä tiloissa on vaadittavat kaksi ulosmenotietä. Lisäksi julkisia esityksiä voidaan järjestää harjoitussaleissa 532, 534 ja 535. Muissa, harjoituskäyttöön tarkoitetuissa tiloissa voidaan järjestää vain demoja tms. koulun sisäisiä tilaisuuksia. Teatteri ja studiot 1-4 on varusteltu nimenomaan esityskäyttöä varten. Niissä on riittävästi sähköä sekä valo-, ääni- ja lavastuslaitteiden monipuoliset ripustusmahdollisuudet hoitosiltojen, ristikoiden, trussien ja ketjunostimien avulla. Seiniin vastaavat kiinnitykset tehdään metrin välein sijoitettuihin C- kiskoihin. Tiloja kiertävät verhokiskot ja ne voidaan ympäröidä mustilla moltonkankailla. Katsomorakenteet ovat muunneltavia ja katsomotuolit voidaan kytkeä yhteen. Kaikissa kattoristikoilla varustetuissa tiloissa korkein sallittu kattokuorma on 40kg/m 2, mikä käytännössä riittää valo- ja äänilaitteiden kiinnittämiseen ristikoihin. Teatteri korkeus 5,30 m hoitosiltojen alapintaan, I-palkkeihin 7,5 m leveys 12,60 m, sivusiltojen väli 9,8 m syvyys n. 40 m kork. 400 katsojaa (tavallisin katsomon koko n. 150) joustolattia, lattialämmitys katossa 14 kpl I-palkkeja, kussakin 2 siirtovaunua 7 poikittaista hoitosiltaa 3 m ja 5 m korkeudella sivusillat kahdessa kerroksessa tilan ympäri kiertävät verhokiskot myös ylemmässä sivusillassa 14\n18 Studio 1 korkeus 4 m (ristikon alapintaan) leveys 10 m syvyys 15 m kork. 70 katsojaa kivilattia kattoristikko Studiot 2 ja 3 korkeus 4 m (ristikon alapintaan) leveys 10 m syvyys 15 m kork. 70 katsojaa joustolattia, lattialämmitys kattoristikko Studio 4 korkeus 4 m (ristikon alapintaan) leveys n. 13 m syvyys n. 13 m kork. 70 katsojaa joustolattia, lattialämmitys kattoristikko yksi pylväs 15\n19 523 korkeus 4 m (ristikon alapintaan) leveys 10 m syvyys 14 m kork. 70 katsojaa joustolattia kattoristikko tilan ympäri kiertävä verhokisko 532 ja 534 korkeus 4,5 m (ristikon alapintaan) leveys 9,5 m syvyys 9,5 m kork. 20 katsojaa joustolattia kattoristikko 535 korkeus n. 5 m leveys 6-8 m syvyys n. 12 m kork. 20 katsojaa joustolattia ikkunat kolmella sivulla, ei täysin pimennettävissä ei kattoristikkoa, ei ripustusmahdollisuutta kiinteisiin pintoihin 709 korkeus 3,30 m leveys n. 13 m syvyys n. 16 m kork. 70 katsojaa joustolattia salin kiertävä heitinputki 16\n20 Paloturvallisuus Paloviranomaiset ovat luokitelleet teatteritilat riskikohteiksi. Avotulen käyttö niissä on aina luvanvaraista toimintaa. Kaikista avotuleen liittyvistä kokeiluista tulee sopia etukäteen näyttämömestarien tai näyttämöpäällikön kanssa ja mielellään jo tuotantokokouksissa, koska mahdollinen avotulen käyttö esityksissä ja harjoituksissa vaatii aina erillisen palotarkastuksen ja esityksissä palovartijan läsnäolon. Kaikissa esityskäyttöön tarkoitetuissa tiloissa tulee olla alkusammutuskalusto, jonka käytössä Opten henkilökuntaa on koulutettu: Palokassi, jonka sisältö on erikseen määritelty ja jota ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen. Jauhesammutin merkityssä kohteessa. Sankoruisku. Jokaisen uloskäynnin yläpuolella on poistumistievalot, joita ei saa tilapäisestikään peittää. Uloskäyntien eteen ei missään tilanteessa saa jättää lavasteita, huonekaluja tai muita kulkua estäviä tavaroita. Palokellon soidessa kaikista TeaKin tiloista on välittömästi poistuttava torille, jossa annetaan lisäohjeita siitä, voiko tiloihin palata. Opiskelijoiden ja mahdollisesti paikalla olevan yleisön poistumista valvovat näyttämömestarit ja muu turvallisuusvalvojiksi koulutettu henkilökunta, jonka ohjeita on kaikkien toteltava. Esitystiloissa ja muissa TeaKin tiloissa on savuun tai lämpöön reagoivia ilmaisimia, jotka lauetessaan aiheuttavat palohälytyksen. Savukoneen ja luvan sen käyttöön saa Opten valosuunnittelijalta, joka ilmoittaa koneen luovutuksesta vuorossa olevalle vahtimestarille infoon. Valosuunnittelijan kanssa sovitaan produktiosta vastuuhenkilö, joka vastaa koneen käytöstä ja ilmoittaa vahtimestarille päivittäin ryhmän työskentelyajat (lomake verkossa). Vastuuhenkilön tehtävänä on huolehtia, että tilassa on aina joku paikalla, kun vahtimestari on kytkenyt paloilmoittimen irti. Mikäli tila jää tyhjäksi tai aikataulu muuttuu, on vastuuhenkilön ilmoitettava siitä vahtimestarille. 17\nEsitystoiminnan opas Helsinki 2013 Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu Esitystoiminnan opas Esitykset ovat välietappeja 5 1. Tuotannot 6 Esitykset ovat osa opetusta ja tutkimusta 6 Suunnitelmasta tuotannoksi


Hilkka Hämähäkin verkkosanomat: Lajittelijat | Pikku Kakkonen | Lapset | yle.fi\nTellustajien lajittelijat Kuva: Yle / Pikku Kakkonen Pikku Kakkonen,tellustajat\nJulkaistu 20.05.2021 - 07:01 . Päivitetty 21.09.2021 - 15:50\nPlaneetallamme on luonnonvaroja, joita me käytämme koko ajan. Kun kierrätämme, hyödynnämme omat jätteemme uudestaan ja säästämme näitä arvokkaita luonnonvaroja.\nTiesitkö, että jos saisit käsiisi hämähäkin seitin reseptin, kyseessä olisi äärimmäisen arvokas tieto? Seitti on niin kestävää ja joustavaa, että jos se olisi lyijykynän paksuista, se voisi pysäyttää vaikka suihkukoneen ilmasta! Ei ihme, että tiedemiehet ympäri maailmaa yrittävät ratkoa sen mysteeriä.\nMyös hämähäkit ymmärtävät seitin arvon. Siksi ne syövät verkon, kun ne eivät tarvitse sitä enää. Osittain syynä on se, että hämähäkki ei halua vihollisen seuraavan sen perässä seittiä pitkin ja nappaavan sen pyllystä palasta – mutta ennen kaikkea verkko syödään siksi, että se kierrätetään.\nLähes kaikki, eli jopa 90 % verkosta käytetään uuden verkon punomiseen.\nMiksi hämähäkit eivät vain tuota uutta materiaalia ja heitä vanhaa verkkoa pois? Koska hyvän raaka-aineen hukkaan heittäminen olisi typerää. Ihan samalla tavalla on typerää heittää hyviä raaka-aineita, kuten peltipurkkeja, laseja tai pahvia, sekajätteeseen.\nPlaneetallamme on erilaisia luonnonvaroja, ja kun käytämme niitä, ne vähenevät ja saattavat jopa loppua. Kierrättämällä hyödynnämme jätteet uudestaan ja säästämme näitä arvokkaita luonnonvaroja. Samalla säästämme energiaa.\nJos esimerkiksi laitamme paperin paperinkeräykseen, siitä voidaan tehdä vaikkapa uusia vihkoja ja kirjoja! Jos sen sijaan heitämme sen sekajätteeseen, uusia vihkoja ja kirjoja varten pitää kaataa puita. Jokaisella valinnallamme on vaikutusta luontoon, toisiin ihmisiin ja eläimiin.\nKiertotalous on sitä, että pidetään erilaiset tuotteet ja niiden materiaali käytössä mahdollisimman pitkään. Jätteestä tulee uuden tuotteen raaka-ainetta. Tämä tarkoittaa sitä, että biojätteestä voidaan tehdä biokaasua autoon tai talojen lämmittämiseen, vanhasta jugurttipurkista uusi ämpäri ja entisistä kalsareista pehmusteita auton istuimeen. Ei siis synny jätteitä, vaan uusia tuotteita!\nKiertotalous on myös sitä, että vältetään tuottamasta niin paljon jätettä. Kiertotalous on hyväksi luonnolle ja järkevää ihan meille kaikille.\nVoit kierrättää paperia, kartonkia, muovia, lasia, metallia, tekstiiliä, sähkölaitteita ja pattereita sekä vaatteita ja kaikenlaista sellaista, mistä voi olla toisille vielä iloa. Ne voi vaikka myydä kirpputorilla.\nKierrättäminen on hauskaa!\nKierrättäminen lähtee pienistä teoista eikä sen tarvitse olla vaikeaa! Se on itse asiassa hauskaa.\n- Julistakaa kisa! Laittakaa eteenne kasa jätettä ja etsikää mahdollisimman monelle tavaralle oikea kierrätyskori tai uusi käyttötarkoitus.\n- Järjestelkää kierrätyspisteet kullekin jätelajille. Voitte myös koristella kierrätysämpärit tai laittaa kunkin päälle kuvia siitä, mitä niihin kuuluu sujauttaa.\n- Yrittäkää viikon ajan tuottaa mahdollisimman vähän jätettä. Pohtikaa yhdessä, miten jätteen määrää voisi vähentää.\n- Kerätkää mahdollisimman monia eri jätelajeja ja lähtekää seikkailulle etsimään, missä ne voi kierrättää. Voitte selvitellä etukäteen eri lajittelupisteitä.\n- Harjoitelkaa kierrättämistä Pikku Kakkosen sovelluksen Neposen kierrätyspelissä.\nTehtävä: muistipeli. Väritettävä printti aukeaa klikkaamalla kuvaa.\nTellustajat: Lajittelijat tv:ssä ja Areenassa:\nAsiantuntijana toimi hyönteistutkija Reima Leinonen.\nPIKKU KAKKONENTorstai 20.5.2021 - 20.5.2021


Diogol - Anni Round Anaalitappi Musta-Pinkki 25mm - Seksikauppa, Seksilelut ja Seksuaaliterveys | AntiShop\nEtusivu / Shop / Seksilelut / Anaalituotteet / Anustapit / Diogol – Anni Round Anaalitappi Musta-Pinkki 25mm\nRanskalaisen Diogol-tuotemerkin pienikokoinen Anne anaalitappi nyt uusilla väreillä. Tapin päässä kauniin kimalteleva,pinkki swarovskin kristalli..\nDiogol - Anni Round Anaalitappi Musta-Pinkki 25mm määrä\nSKU: E26668 EAN: 3760228972578 Osasto: Anustapit Avainsanat tuotteelle anaalitappi, anustappi, diogol Brand: Diogol\nKaunis, pienikokoinen ja kevyt Diogol – Anne anaalitappi on valmistettu Ranskassa. Mustaan tappiin kontrastia luo sen kimalteleva, pinkki swarovskin kristalli.\nTodella upea kokonaisuus, joka huokuu eleganttia kauneutta.\nSopii myös anaalinautintoon vasta tutustuville\nTodella korkeaa laatua\nMateriaali: alumiini (100% hypoallergeeninen materiaali)\nPaino 34 grammaa.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Diogol – Anni Round Anaalitappi Musta-Pinkki 25mm” Peruuta vastaus


Teemme sinulle maksutta palkitsemisen kehittämissuunnitelman. Se ei velvoita sinua mihinkään. Saat ehdotuksen siitä, miten palkitseminen yrityksessäsi kannattaisi hoitaa.\nAutamme sinua rakentamaan toimivan ja oikeudenmukaisen palkkausjärjestelmän. Teemme suunnittelutyön tueksi työn vaativuuden arviointeja ja palkkavertailuja esimerkiksi Palkkavaaka-järjestelmää hyödyntäen.\nRakennamme kanssasi yrityksesi tarpeisiin sopivan peruspalkkaa täydentävän palkitsemisjärjestelmän, ja autamme tekemään tulospalkitsemisesta aidosti vaikuttavaa. Palkkiorahaston avulla tehostat palkkioiden maksua.\np. 050 382 5130\nNämä ovat palkitsemisen trendit 2019\nPalkitsemisen liiketoimintapalveluiden johtaja Kiisa Hulkko-Nyman listaa kolme palkitsemisen trendiä vuodelle 2019.


Rakennuskonserni ARKTAN liikevaihto kipusi ennätykselliseen 113 miljoonaan euroon - Arkta\nPääkaupunkiseudulla, Tampereen talousalueella ja Pohjanmaalla Vaasan ympäristössä asuntoja sekä julkisia- ja palvelutiloja uudis- ja korjausrakentavan ARKTA-konsernin merkittävä kasvu jatkui vuonna 2020. Konsernin liikevaihto kasvoi 113,16 miljoonaan euroon (96,86 MEur vuonna 2019) liikevoiton ollessa 4,67%.\nKonsernin kivijalkoja ovat asuntojen ja julkisten tilojen rakentaminen sekä seinäbetonielementtituotanto, jotka yhdessä vastaavat konsernin tuloksekkaasta toiminnasta.\n”Olemme onnistuneet strategiamme linjaamisessa hyvin, mikä näkyy liikevaihtomme kasvuna vuonna 2020 ja tulevaisuuden varmistamisena mm. rakennusoikeuden kasvattamisella premium-paikoilta. Konsernin yhtiöissä on valtavasti erinomaista osaamista esimerkiksi energiatehokkaasta suunnittelusta ja rakentamisesta, joista olemme pystyneet kehittämään rakenneratkaisuja ja yhteisiä toimintatapojamme ja sitä kautta parantamaan tuottavuuttamme,” Maarit Sääksi, ARKTA-konsernin toimitusjohtaja, summaa.\nARKTA-konsernin omavaraisuusaste on edelleen hyvä, 49,16 % (49,40 % v. 2019) ja nettovelka-asteemme on rakennusalan muihin yrityksiin verrattuna harvinaisen hyvä, olemme nettovelaton konserni. Konsernin palveluksessa työskenteli vuoden 2020 lopussa 233 henkilöä (221 henkilöä v. 2019).\nEdelläkävijänä hiilineutraalissa rakentamisessa\nKonsernin yhtiöistä asuntorakentamisesta vastaavat Arkta Rakennus Oy Tampereen talousalueella ja Arkta Reponen pääkaupunkiseudulla.\n”Asuntotuotantoa leimasi vuonna 2020 uudisasuntojen hetkellinen Koronasta aiheutunut kysynnän lasku kuluttaja-asiakkaiden keskuudessa, joka korjaantui jo syksyllä. Pääkaupunkiseudulla ja Tampereen talousalueella kiinteistösijoitukseen ja yhteiskunnallisille rakennuttajille valmistui kuitenkin ennätysmäärä asuntokohteita. Olemme erityisen ylpeitä siitä, että konsernin tavoitteet hiilineutraalin vihreän rakentamisen edistäjänä mahdollistivat uusia projekteja ja vahvistavat Suomen hiilineutraalisuus tavoitetta. Pääkaupunkiseudulla toimiva Arkta Reponen on suomalaisen puukerrostalorakentamisen pioneeri, mutta nyt edistämme ympäristövastuullista rakentamista myös Tampereella. Vuorekseen rakentuu parhaillaan Suomen suurin kuuden kerrostalon täyspuukerrostalokortteli Kuusikko ja Koivistonkylän Ilokkaanpuistoon ekologinen, omaa aurinkoenergiaa hyödyntävä asuinalue,” Sääksi kertoo.\nVuoden lopussa asuntotuotannon tilauskanta niin pk-seudulla kuin Tampereen alueella oli korkealla tasolla.\n”Viime vuosina tehty pitkäjänteinen aluehankekehitys- ja suunnittelutyö kantaa nyt hedelmää ja lähivuosille on luvassa useita kiinnostavia aluerakennushankkeita keskeisille sijainneille Tampereella ja Helsingin seudulla. Tämän vuoden alkavista kohteista haluan erityisesti nostaa esiin energiatehokkaan kolmen puukerrostalon kokonaisuuden rautatieaseman läheisyydessä Vantaan Tikkurilassa sekä Helsingin Kuninkaantammen Karnevaalin, puukerrostalo sekin,” Sääksi sanoo. Työn alla on myös viherrakentamisen kehityshanke Helsingin Vuosaareen, edellä jo mainittujen hankkeiden lisäksi.\nPalkittua päiväkotien, koulujen, hoivatilojen ja julkisten tilojen uudis- ja korjausrakentamista\nKonsernin julkitilarakentamisen uudis- ja korjausrakentamiseen keskittyvät yhtiöt ovat pääkaupunkiseudulla toimiva Arkta Rakennuskultti Oy ja Vaasassa sekä Pohjanmaalla toimiva Arkta Kultti Oy.\n”Tuloksellisesti palvelutilojen vuosi oli vakaa ja tilauskanta myös tulevaisuuden suhteen näyttää hyvältä. Erityisesti viime vuosi jää kirjoihin lukuisten onnistumisten vuoksi. Esimerkiksi Vaasassa valmistui Suomessa täysin poikkeuksellinen erittäin haastava ja erityisosaamista vaativa hanke, jossa jäähalli Vaasan Sähkö Areena saneerattiin ja osin uudisrakennettiin lattiasta kattoon. Marraskuussa puolestaan allekirjoitimme merkittävän hankesopimuksen Närpiön uuden yläkoulun hybridirakentamisesta. Pääkaupunkiseudulla puolestaan Arkta Rakennuskultti pokkasi Espoon kaupungin Hurraa-palkinnon Ammattiopisto Liven arvoa kohottavalla arkkitehtuurilla ja vaikuttavilla sisätiloilla, jotka muodostavat kannustavan ja esteettömän oppimisympäristön erityisoppilaille. Arkta Rakennuskultti voitti myös Helsingin kaupungin suunnittelukilpailun luontoarvoihin keskittyvällä oppimiskeskus Camelotilla Kuninkaantammessa, jossa etsittiin SR-toteuttajaa (suunnittele ja rakenna),” Sääksi iloitsee. Suomen suurin puurakenteinen Martta Wendelinin päiväkoti Tuusulassa on Arkta Rakennuskultin uusin juuri aloitettu haastava ekologinen rakennuskohde.\nArkta Laatuseinällä merkittävä tuottavuusloikka\nHeinolassa sijaitseva Arkta Laatuseinä valmistaa betonielementtejä niin konsernin omiin kohteisiin kuin muille kotimaisille rakentaja-asiakkaille.\n”Arkta Laatuseinän tehtaan johdolla olemme ottaneet Lean-ajattelun käyttöön tuottavuuden parantamiseksi koko konsernissa. Lean-filosofia haastaa karsimaan hukkaa materiaalivirroissa ja henkilöiden työskentelytavoissa. Jatkamme Leanin kehitystyötä, mikä merkitsee konsernitasolla jo merkittäviä kustannus- ja ympäristöhyötyjä,” Sääksi kertoo.\nSuomalaisena perheyhtiönä kohti entistäkin vastuullisempaa tulevaisuutta\nPerheyhtiönä Arktan toimintaa on koko yli sen 30-vuotisen historian leimannut pitkäjänteisyys ja vastuullisuus. Viime vuonna konsernissa aloitettiin vastuullisuusstrategian päivitys, jossa huomioidaan niin ympäristö-, sosiaalinen sekä hallinnollinen ja taloudellinen vastuu. Kaikkien hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa painotetaan ympäristöä mahdollisimman vähän ympäristöä kuormittavien materiaalien, työtapojen ja järjestelmien käyttöä. Olemme mukana useissa tutkimushankkeissa kehittämässä suomalaista rakentamista ja pienentämässä hiilijalanjälkeä toiminnassamme.\n”Vastuullisuuden kehittämisellä tavoittelemme entistä parempaa riskien hallintaa sekä vahvistamme Arkta konsernin kilpailukykyä ja liiketoimintaedellytyksiä markkinassa, jossa vastuullisuusnäkökulmilla on yhä enemmän merkitystä. Jo katsaus viime vuoden aikana valmistuneisiin tai parhaillaan käynnissä oleviin kohteisiin osoittaa, että Arktassa vastuullisuus on nimenomaan tekoja. Pelkästään tänä vuonna valmistuu noin 650 ARKTA-kotia, joista yli 300 uutta kotia puukerrostaloon pk-seudulla ja Tampereella, ja tulemme tuplaamaan määrän tulevana kahtena vuotena,” Sääksi sanoo.\nLisätietoa: Maarit Sääksi, toimitusjohtaja, ARKTA-konserni, p. 040 830 7273, maarit.saaksi@arkta.fi\nKuvapyynnöt: Wiola Kiiveri p. 050 595 1123, wiola.kiiveri@arkta.fi\nARKTA-konsernin muodostavat asuntorakentajat Arkta Rakennus Oy, Arkta Reponen Oy, julkitilarakentajat Arkta Rakennuskultti Oy, Arkta Kultti Oy, betonielementtitehdas Arkta Laatuseinä Oy, konsernin päätoimipaikka on Arkta Oy. Konsernissa työskentelee noin 230 henkilöä, minkä lisäksi työllistämme yli 500 pitkäaikaista yhteistyökumppania. Osaamisemme kivijalkoina ovat kokemus, vakaus sekä monipuolinen ja vahva verkosto. Yhdessä voimme rakentaa laadukkaita ja ajattomia koteja, toimitiloja, kouluja ja muita julkisia kohtaamispaikkoja sekä tuottaa betonielementtejä, joista olemme ylpeitä. Vastuullisuus on meille hyvän rakentamisen merkki.


Tilanjakajilla sisustat kotiisi uuden ilmeen tarpeidesi mukaan\nTilanjakajalla muutat sisustusta vaivattomasti. Halutessasi esimerkiksi olohuone muuttuu keittiöksi tai makuuhuoneesta muokkaantuu työhuone. Vain mielikuvitus on rajana suunnitellessasi toiminnallisia muutoksia kotisi pohjassa tilanjakajien avulla.\nTilanjakajaovi punaista lasia, kehys valkoista alumiinia.\nKolme vinkkiä tilanjakajien innovatiiviseen käyttöön\n1) Useammalla elementillä vielä joustavampia tiloja\nHaluaisitko muuttaa aika ajoin mieltäsi sisustuksen suhteen? Asentamalla huoneeseen useamman tilanjakajan, saat taiottua kodillesi uuden ilmeen kädenkäänteessä: vedä vain tilanjakajat uuteen kohtaan, lukitse ja sisusta.\nLaittamalla tilanjakajien kiskot ristiin, voit luoda kotiin työpisteen, jolla koti ja työ pysyvät toisistaan erossa. Kun aamu alkaa, avataan tilanjakajat ja työpiste tulee näkyviin; kun perhe saapuu takaisin kotiin, laitetaan vain tilanjakajat työpisteen eteen. Näin et tarvitse erillistä työhuonetta ja hukkaneliöitä tulee nolla: kunnon työpiste kuitenkin tekee työstä mahdollista, etkä joudu työskentelemään keittiönpöydän äärellä kotiasioiden keskellä.\nKurkista tänne ja löydä ideat tilanjajien käyttöön.\nKiinnostuitko tilanjakajista? Pyydä yhteydenotto.


Klomipramiini (Clomicalm®, Anafranil®) koirille ja kissoille | Huumekirjasto 2022\nKlomipramiini (Clomicalm®, Anafranil®) koirille ja kissoille\nKatsaus koirien ja kissojen klomipramiinista (Clomicalm®)\nClomipramiini, joka tunnetaan myös tuotenimillä Clomicalm® ja Anafranil®, on hyväksytty koirien käyttäytymishäiriöiden hoitamiseen, jotka luokitellaan erotteluahdistukseksi. Sitä on myös käytetty muokkaamaan koirien omistajien ohjaamaa dominointi aggressiota. Klomipramiinia käytetään myös kissoissa virtsaamiseen.\nKoirien ja kissojen käyttäytymishäiriöt ovat yleinen syy eläinlääkärikäynteihin. Sallimaton tai vaarallinen eläinten käyttäytymisongelma voi johtaa siihen, että jotkut omistajat valitsevat eutanasian lopulliseksi ratkaisuksi lemmikkiensä kohtaamiin ongelmiin.\nViime aikoina eläinlääkärit ovat korostaneet enemmän asianmukaista koulutusta ja käyttäytymisen muuttamista koskevia käytäntöjä, ja eläinten käyttäytymisen alalla työskentelevät asiantuntijat ovat yhä enemmän ottaneet lääkkeitä, joita käytetään ihmisten käyttäytymisessä eläinten käyttöön. Klomipramiini on yksi näistä lääkkeistä ja yksi harvoista, jotka on erityisesti hyväksytty käytettäväksi koirilla.\nKlomipramiini kuuluu lääkkeiden luokkaan, jotka tunnetaan trisyklisinä masennuslääkkeinä. Sen uskotaan vaikuttavan serotoniiniin, joka on tärkeä ”kemiallinen lähettiläs”, jota löytyy aivoista.\nKlomipramiini on reseptilääke, jota voidaan hankkia vain eläinlääkäriltä tai eläinlääkärin määräyksellä.\nKlomipramiinin tuote- ja muut nimet\nIhmisille tarkoitetut formulaatiot: Anafranil® (Ciba) ja erilaiset geneeriset formulaatiot\nEläinlääkevalmisteet: Clomicalm® (Novartis Animal Health)\nKlomipramiinin käyttö koirille ja kissoille\nKlomipramiini on hyväksytty koirien käyttäytymishäiriöiden hoitamiseen, jotka luokitellaan erotteluahdistukseksi. Sitä on myös käytetty muokkaamaan koirien omistajien ohjaamaa dominointi aggressiota. Jälkimmäinen käyttö on ylimääräinen.\nVaikka klomipramiini on yleensä turvallinen ja tehokas, kun eläinlääkäri on määrännyt, se aiheuttaa sivuvaikutuksia joillekin eläimille.\nKlomipramiinia ei tule käyttää eläimissä, joiden tiedetään olevan yliherkkiä tai allergisia lääkkeelle.\nKlomipramiinia tulee käyttää varoen eläimillä, joilla on tunnettu kouristushäiriö.\nKlomipramiinia tulisi välttää eläimillä, joilla on hitaita maha-suolikanavia, sydämen rytmihäiriöitä (sydämen rytmihäiriöt) tai glaukoomaa (kohonnut silmänpaine).\nEläimiä, joilla on maksan vajaatoiminta, tulee seurata huolellisesti sopivilla verikokeilla samalla, kun niitä hoidetaan klomipramiinilla.\nKlomipramiini voi olla vuorovaikutuksessa muiden lääkkeiden kanssa. Ota yhteys eläinlääkäriisi selvittääksesi, voivat muut lemmikkisi saamasi lääkkeet olla vuorovaikutuksessa klompiramiinin kanssa. Tällaisia lääkkeitä ovat simetidiini, monoaminioksidaasin estäjät ja kilpirauhasen vastaiset lääkkeet.\nKlomipramiinin yleisimpiä haittavaikutuksia ovat epätaidot, oksentelu, ripuli ja sedaatio. Syke voi myös nousta.\nKuinka klomipramiini toimitetaan\nClomicalm® on saatavana 5 mg, 20 mg, 40 mg ja 80 mg tabletteina.\nAnafranil® on saatavana kokoina, jotka sisältävät 25 mg, 50 mg ja 75 mg oraaliset kapselit.\nKlomipramiinin annostustiedot koirille ja kissoille\nKlomipramiinin koiran annos on 1–1, 5 mg / pauna (2–3 mg / kg) kahdesti päivässä.\nKlomipramiinin kissan annos on 0, 125 - 0, 5 mg / punta (0, 25 - 1 mg / kg) kerran päivässä. Tämä osoittautuu usein olevan 5 mg kissasta suun kautta kokonaisannoksena kerran päivässä.\nAnnostuksen kesto riippuu hoidettavasta tilasta, lemmikin terapeuttisesta vasteesta lääkkeelle ja mahdollisten haitallisten vaikutusten kehittymisestä. Ole varma, että suoritat reseptin, ellei eläinlääkäri ole määrännyt erikseen. Vaikka lemmikkisi tuntuu paremmalta, koko hoitosuunnitelma tulisi suorittaa uusiutumisen estämiseksi.\nHuomaa: Nämä tiedot toimittavat PetPlace.com-eläinlääkärit. Tutustu tämän lääkkeen virallisiin reseptitietoihin lukemalla artikkeli “Clomicalm®”.


geo:lat=60.59479961 arkistot - Retkipaikka\n10.8.2012 /1 Comment/in Retkipaikka /by Leino\nTarinan mukaan Nousiaisten Uunisvuoressa olisi muka Varsinais- suomen komeimpia luolia, jonka taustat sijoittuvat aina kivikautiseen asumukseen asti. Päätimme ottaa selvää asiasta. Koska emme itsekkään tienneet tarkkoja kordinaatteja päätimme vain lähteä matkaan ilman suurempia odotuksia. Kohde kuitenkin löytyi nopeasti. Kerrankin osui ja upposi kerralla. Luola sijaitsi Uunisvuoren rinteen itälaidalta ja on sen verran iso, että ohi […]\nhttps://retkipaikka.fi/wp-content/uploads/2019/12/uunisvuorenluola5.jpg 720 960 Leino http://i1.wp.com/retkipaikka.fi/vapaa/wp-content/uploads/2015/04/retkipaikka_vaaka.png Leino2012-08-10 13:53:462019-12-30 16:36:04Uunisvuoren luola, Nousiainen


Jälkikäteen on helppo olla voittajien puolella | Greenpeace Suomi / Greenpeace Finland\nBloggaaja Tapio Laakso - joulukuu 10, 2013 at 15:39 Lisää kommentti\nKolme kansalaistottelemattomuudessa kunnostautunutta henkilöä – Edward Snowden, Sini Saarela ja Marco Weber – valtasivat tänään Guardianin vuoden henkilö -äänestyksen kärkisijat. Maailmalla puolestaan on muistettu Nelson Mandelaa, pitkään vankilassa istunutta Etelä-Afrikan rotuerottelun vastaisen taistelun johtajaa. Kaikkien kohdalla kysymys keinoista ja päämääristä on keskeinen.\nNelson Mandelaa ylistetään nyt, jopa Valkoisessa talossa laskettiin lippu puolitankoon. Toisin oli silloin, kun itse taistelua rotuerottelua vastaan käytiin. Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA näyttää antaneen vinkin, joka johti Mandelan pidätykseen. Yhdysvaltain terroristilistalta Mandela poistettiin vasta 2008.\nRotuerottelun vastainen taistelu ei todellakaan nauttinut laajaa suosiota kaikkien länsimaiden johtajien keskuudessa. Sama pätee muihin nykyisin laajaa arvostusta nauttiviin kansalaistottelemattomiin Rosa Parksista Paavo Lipposeen.\nOn helppo ylistää jälkikäteen heitä, joiden historia on todistanut olleen oikeassa. On vaikeaa tukea niitä, jotka ovat keskellä taistelua.\nTänään sankareina pidettyjä aktivisteja on omana aikanaan arvosteltu ”vääristä keinoista”. Useimmiten väärien keinojen kriitikot todellisuudessa kritisoivat päämääriä. Lain rikkomisen ehdoton vääryys nostetaan esille, kun se palvelee omia päämääriä. Ajatus, että ilmastokaaoksen torjuminen ei olisi yhtä merkittävä päämäärä kuin vaikkapa ihmisoikeuksien puolustaminen, on tullut vastaan useammasta suusta.\nKerrataanpa siis hieman. Ilmastokriisi ei ole ”vain ympäristökysymys”, joilta voimme suojautua neljän seinän sisään. Se on vakava uhka koko ihmiskunnan hyvinvoinnille ja tulevaisuudelle. Aivan kuten rotusorto aikanaan, ilmastonmuutos uhkaa erityisesti niitä, joilla menee jo valmiiksi heikommin. Ja se on vain yksi palanen laajempaa ekologista kriisiä, joka rapauttaa meille kaikille välttämättömiä ekosysteemipalveluita.\nToiminta kriisin pysäyttämiseksi on suorastaan kansalaisvelvollisuus. Elämme juuri niitä aikoja, joihin jälkipolvet tulevat palaamaan ja kysymään, mitä sinä teit silloin, niinä kriittisinä vuosina, kun jo tiedettiin, miten vakava tilanne oli. Alistuitko vai kapinoitko vastaan?\nIlmastonmuutoksen pysäyttäminen ei ole erityisen kallista tai teknisesti vaikeaa, mutta toiminnan esteenä ovat mahtavat poliittis-taloudelliset intressit. Arktiksella muun muassa kaksi supervaltaa sekä useita suuria öljy-yhtiöitä. Ilmastokriisin pysäyttäminen edellyttää, että suuri osa jo tunnetuista fossiilista polttoainesta jätetään maan uumeniin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että valtava määrä suurten fossiiliyhtiöiden hallussa (mutta vielä maankuoren sisässä) jo olevaa omaisuutta muuttuu arvottomaksi.\nGreenpeacen aktivistit käyttävät kansalaistottelemattomuutta yhtenä monista keinoista. Kansalaistottelemattomuutta tarvitaan, koska muutoksen tarve on pakottava. Kyse on aktivistien omaa etua laajemmasta yhteisestä hyvästä ja muutoksen tiellä olevat voimat ovat suuria. Suora toiminta tuottaa myös tulosta. Greenpeacessa on aina ajateltu, että ympäristön tuhoamiseen pitää puuttua myös suoraan, ei pelkällä puhumisella.\nKansalaistottelemattomuudella ei voi pakottaa muutokseen. Se voi tapahtua vain, jos toiminta muuttaa mielipiteitä, kokoaa muutoksen taakse laajaa tukea sekä poliittista konsensusta.\nGreenpeacen aktivistit toimivat aina täysin rauhanomaisesti ja omilla kasvoillaan. Väkivaltaa he eivät käytä koskaan. He saapuvat oikeuteen vastaamaan teoistaan (mutta puolustautuvat kyllä keksittyjä syytteitä vastaan) ja seisovat tekojensa takana. Ehkä siksi Aung San Suu Kyi, John Carlos ja Desmond Tutu ovat kaikki antaneet tukensa Venäjällä syytteessä oleville Greenpeacen aktivisteille ja kahdelle valokuvaajalle.\nVäkivallattomuus on periaate, johon Nelson Mandelalla ei aina ollut varaa, vaikkakin se alleviivasi hänen filosofiaansa kansakunnan eheyttäjänä vankilajakson jälkeen. Greenpeacelle väkivallattomuus on kuitenkin välttämätön perälauta, kun tehdään valintoja keinoista, joilla päämääriä ajetaan. Ei mitä tahansa voi tehdä, vaikka ympäristökriisin todellisuus leijuu pelottavasti päämme yläpuolella. Koska on myös vääriä keinoja.\nMenneillä tapahtumilla ja historialla ei voi oikeuttaa tämän päivän valintoja. Samat keinot, jotka olivat oikein Nelson Mandelalle tai Rosa Parksille, voivat olla vääriä keinoja vuonna 2013 ilmastokriisin voittamisessa. Ne voivat olla joko liian radikaaleja tai liian maltillisia. Jokapäiväisen maailmanmuuttamisen tärkein ongelma on näiden valintojen tekeminen. Suurin häpeä on kuitenkin se, jos seisoo kriisin edessä tumput suorina ilman mitään keinoja.\nArktisen öljynporauksen pysäyttäminen ja ilmastokriisin torjunta tarvitsee puolelleen paljon kaikenlaisia ihmisiä, järjestöjä, yrityksiä, uskonnollisia yhteisöjä, ammattiliittoja, ruohonjuuritason verkostoja ja muita yhteenliittymiä. Erilaisia keinoja riittää kyllä kaikille. Mikäli Greenpeacen keinot tuntuvat vierailta, erilaisia tapoja toimia on loputtomasti. Tervehdin lämmöllä esimerkiksi sellaisia tuoreita suomalaisia toimijoita kuin Helsinki Climate Forum, 350 Suomi, Ilmastovanhemmat ja Myrskyvaroitus.\nSeuraava:Prirazlomnajalta Pietariin - Katso,.. Edellinen:Hamba Kahle Nelson Mandela: Syvästi..\nGreenpeacen aktivistit saartavat hiililaivaa Helsingin edustalla\nSini Saarela kiipesi hiililaivaan Helsingin edustalla: ei enää hiiltä...


Kakkumonsteri: Dummy cake vol.8 - Riikinkukkokakku\nDummy cake vol.8 - Riikinkukkokakku\nTässäpä kahdeksas koristekakkuni. Ihastuin näihin väreihin suuresti ja sainkin päähäni kokeilla riikinkukkokoristelua.\nKakkupohjat ovat 20cm ja 15cm styrox-pohjat, jotka on kuorrutettu sokerimassalla. Tarkemmin styrox-pohjan koristelusta voi lukea täältä. Alempi kakku on itseasiassa tuo linkin takaa löytyvä kakku, mutta kuorrutin sen uudelleen, kun kyllästyin edelliseen koristeluun.\nKakun pinta on suihkutettu kullan värisellä elintarvike sprayllä.\nKultaiset nauhat on tehty silikonimuotilla kultaisesta massasta.\nRiikinkukko on muovattu pääasiassa turkoosista sokerimassasta.\nTässä hieman kokoamisohjeita:\nTarvitaan siis turkoosia ja violettia massaa. Lisäksi pisaramuotit, pieni kaulin, marsipaanityökalu, elintarvikeliimaa, pensseleitä, tomuvärejä sekä kimallevärejä (sininen, turkoosi, kultainen, vihreä, violetti). Lisäksi minulla oli neljä tuttipullon korkkia kuppeina, joihin sekoitin värit.\nRiikinkukon muovasin kakun päälle ja annoin kuivua yön yli. Tukiapuna voi käyttää esim. paperia, foliota ja laseja. Pyrstön perustan tein tuommoisesta massapötköstä.\nLinnun pintaa on maalattu hieman sinisellä, kultaisella ja violetilla tomuvärillä. Värit kannattaa sekoittaa pienissä kupeissa vesitilkan tai etanolin kanssa, jotta niillä voi maalata.\nSulkien tekoon otin suurimmalla pisaramuotilla palaset ja painelin reunat simpukkamaisella marsipaanityökalulla. Mikäli tekee koristeita ensimmäisiä kertoja, kannattaa ottaa vain muutamia palasia ettei sulat kerkeä kuivua ennen asettelua.\nLevitin ensin vihreää väriä lehtien keskelle. Sitten leikkasin violetista massasta toiseksi pienimmällä muotilla palat ja laitoin sulkien keskelle. Violettia massaa maalasin vielä violetilla tomuvärillä. Lehtien reunoja maalasin lopuksi kultaisella värillä.\nSitten asettelin sulat pötkön päälle.\nPäälaella oleva töyhtö on tehty kukan heteistä, jotka on dipattu ensin elintarvikeliimaan ja sitten turkoosiin kimalteeseen.\nTunnisteet: Dummy cake, Kakut, Täytekakut: Eläimet, Täytekakut: Häät\nRaita 16. maaliskuuta 2015 klo 21.40\nWau! Upea! <3


8-vuotias rikkoo rajat jatkuvasti - Mannerheimin Lastensuojeluliitto\netusivu / Keskustelualueet / Elämää alakoululaisen kanssa / 8-vuotias rikkoo rajat jatkuvasti\n8-vuotias rikkoo rajat jatkuvasti\nHei. Meillä asustaa kohta 9 vuotta täyttävä poika. Muutimme keväällä ja nyt syksyllä oli edessä koulun vaihto. Uusi koulu on alkanut hyvin ja ystäviäkin on tullut monia. Kuitenkin kotona asiat ovat lähteneet ihan käsistä. Lapsi ratsaa kaappeja päivittäin, etsii rahaa (ostaakseen kaupasta herkkuja tai energiajuomaa) tai karkkia. Asioista on keskusteltu tuhansia kertoja ja joka kerta lapsi väittää ymmärtäneensä asian ja lupaa olla ratsaamatta kaappeja. Tekee sen kuitenkin uudelleen taas alle viikon sisällä. Nyt uusimpana uutuutena lapsi jäi kiinni siitä, että oli löytänyt sikarin laatikosta ja poltellut sitä kaverinsa kanssa, valehdellut opettajalle, että hänellä on kaksoisveli joka on lastenkodissa. Olen ihan hätää kärsimässä tämän asian kanssa enkä tiedä enää mitä tehdä?\nRangaistuksina on peruttu karkkipäivää, on annettu kotiarestia ja takavarikoitu puhelinta. Mikään ei tunnu tepsivän. Jos ajateltaisiin, että palkitsisin lasta aina kun hän onnistuu jossain niin kertaakaan ei päästä edes siihen asti, kun taas jokin kaappi on ratsattu? Pitääkö hankkia kassakaappi? Entäs se lapsen oppiminen, että toisen omaisuuteen ei saa koskea? Help!\nMuuten kotona tuntuu, että kaikki on hyvin. Perhe on tasapainoinen ja ns. vakaa.\nMun käsittääkseni yksin jäävä tuon ikäinen koululainen toimii ihan vaistojensa ohjaamana. Yksin jääminen= ikävä=lohdutuksen etsiminen=makean syöminen. Myös aikuinen hamuaa ikävään oloonsa ensimmäisenä jotain herkkua ja saakin sen tehdä, kun ei välttämättä ole kukaan estämässä.\nMeillä oli esikoistytöllä 7-ja 8-v. vuotiaana kolme yksinäistä tuntia koulun jälkeen, ja jälkeenpäin (nyt 13v.) hän on kertonut olleensa peloissaan ja ikävissään, kuunnelleensa outoja rapsahduksia ja lohdutuksekseen juonut o´boy-kaakaopurkillisen ”ketjussa” tyhjäksi lasillisen toisensa jälkeen. Painoa kertyi nopeasti tuona aikana, Tyttö oli liian arka olemaan iltapäiväkerhossa ja sukulaisia tai muita hoitajia ei ollut. Ratkaisuksi tuli sitten se, että sain osapäivä- ja iltatöitä ja kotona oli aina jompikumpi vanhemmista. Sama homma myös meidän nuoremmalla lapsella.\nLapsella ei siis välttämättä ole vielä sellaista kontrollia omaan käytökseen, vaikka tietääkin sen olevan sääntöjen vastaista, tuottavan mielipahaa tai suuttumusta vanhemmissa ja ikävän seuraamuksen itselleen. Pieni mieli ei tavallaan yllä niin kauas, vaan elää enemmän hetkessä.\nLapselle koulun ja koko entisen ystäväpiirin vaihto voi olla iso juttu, riippuen tietysti luonteesta. Tuo sikarin polttelu kaverin kanssa ja huomionhaku opettajalta voisi kuitenkin kertoa jotain siitä, että koululaisella on paineita ja rankkaa, vaikka kaikki onkin lähtenyt hyvin liikkeelle uudessa paikassa. Toivottavasti ajan kanssa löytyy kaverit, joille ei tarvitse esittää ja joihin ei tarvitse yrittää tehdä vaikutusta.\nMiten ikävän kierteen voisi katkaista? Ainakin voisi yrittää vimmatusti etsiä jotain hyvää ja kiittämisen arvoista koululaisesta. Voitteko yhdessä yrittää miettiä tekemistä joka puolituntiselle, jonka poika on yksin? Voiko jostain säännöstä joustaa tai lieventää sitä niin, että poika onnistuisi paremmin? Pääsisikö poika jonkun kaverin luo kylään, voitko uskoutua vaikka kaverin vanhemmille, että teillä on nyt tällainen vaihe?\nJos tämä käytös on alkanut vasta uuden koulun ja uuden kaveripiirin myötä, niin kuulostaa siltä, että lapsen kaveripiiri on syyllinen. Löytänyt huonoa seuraa? Ilmeisesti muutkin kaverit käyttävät energiajuomia ja hyvin todennäköisesti hekin varastavat omilta vanhemmiltaan rahaa. Poikasi siis vain haluaa kuulua porukkaan ja tekee ihan sitä samaa, mitä nyt uuden koulun uusi kaveripiiri.\nVastaa aiheeseen: 8-vuotias rikkoo rajat jatkuvasti


JYP sopimuksiin junioreidensa kanssa - Jääkiekkolupausten Talenttitalli Jyväskylään - JYP Jyväskylä\nJYP sopimuksiin junioreidensa kanssa – Jääkiekkolupausten Talenttitalli Jyväskylään\n”Olemme todella innoissamme, että saimme kiinnitettyä seuran lupaavia junioripelaajia tuleviksi pelikausiksi. Sopimukset ovat selkeä todiste laadukkaasta juniorityöstä JYP Juniorit Ry:n toimesta. Juniorisopimuspelaajien joukosta löytyy kansainvälisen tason lupauksia jokaiselle pelipaikalle. Nyt julkaistut juniorisopimuspelaajat ja Talenttitalli -ryhmän toiminta osoittavat liigajoukkueen ajattelutavan muutoksesta seuran pelaajakehityksessä. Tänään julkistetut juniorisopimukset ovat sijoitus liigajoukkueen tulevaisuuden menestymiselle” kuvailee uusia sopimuksia Urheilutoimenjohtaja Mikko Viitanen.\n”Talenttitallin perustaminen on vahva osoitus siitä, että JYP Jyväskylä Oy tulee jatkossakin panostamaan entistä vahvemmin junioripuolen pelaajakehitykseen. Tavoitteena on saada Talenttitallista pysyvä toimintamalli seuran rakenteeseen tuleviksi vuosiksi. Uusimman valmennusopin ja menetelmien käyttäminen Talenttitallin urheilutoiminnassa mahdollistaa myös kokonaisvaltaisen valmennustoiminnan kehittämisen seuran pelaajapolun eri vaiheissa, jonka näen myös suurena mahdollisuutena koko Jyvässeudun jääkiekon kehittymisen kannalta. Menestyminen tulevaisuudessa urheilullisesti ja taloudellisesti vaati sitä, että pystymme jatkossa vuosittain kasvattamaan omista pelaajistamme kansainvälisen tason pelaajia ja sen tavoitteen saavuttamiseksi Talenttitalli on vahva kulmakivi seuran pelaajakehityksessä” kommentoi JYP Jyväskylä Oy:n Urheilutoimenjohtaja Mikko Viitanen.\n”JYP Junioreiden näkökulmasta Talenttitallin perustamisella on iso merkitys seuramme junioreille. On erittäin tärkeää, että seuran kärkipelaajat otetaan hyvissä ajoin jo huomioon ja sitä kautta kiinnitetään omaan seuraan tarjoamalla mahdollisuutta tavoitella omaa huipputasoaan laadukkaan urheilutoiminnan avulla. Se antaa selkeän kuvan siitä, että oma liigaseura on kiinnostunut pelaajista ja samalla myös viestittää kentälle sitä, että tästä kaupungista ei tarvitse poistua kehittyäkseen, vaan sitten vasta kun ura jatkuu NHL- tai KHL -tasolla. Samalla myös tiivistyy junioreiden ja liigan yhteistyö. Junioreiden näkökulmasta tämä mahdollistaa Talenttitallin pelaajien kokonaisvaltaisen harjoittelun mahdollisimman optimaalisesti” kommentoi JYP Juniorit Ry:n Valmennuspäällikkö Mikko Palsola.\n”On tärkeätä, että lupaaville jääkiekkoilijoille on Jyväskylässä yksilöllisiin tarpeisiin rakentuva polku kansainväliselle huipulle, jota tuetaan hyödyntäen alueelta löytyvää huippu-urheiluosaamista urheilun ammattilaisten avulla. Opiskelun ja urheilun onnistunut yhdistäminen tukee kokonaisvaltaista kehittymistä, mikä on painopiste Talenttitallin ja Urheiluakatemian toiminnoissa. Meidän näkökulmastamme haluamme taata, että Talenttitallin pelaajien kehittämisessä huomioidaan laajasti urheilijan kasvaminen, kehitysvaiheet sekä kokonaisvaltainen kuormittuminen. Arjen hyvä hallinta jättää aikaa myös pelaajan perheelle, kavereiden kanssa olemiselle, opiskelulle sekä muulle elämälle. Näemme Talenttitallista olevan hyötyä myös alueen urheiluseurojen yhteistyölle valmennusopin jalkauttamisen kautta” kommentoi Jyväskylän Urheiluakatemian Akatemiakoordinaattori Aki Karjalainen.


Moottori 2.4 l, Bensiini Mittarilukema 617 000 km\nUudet kuvat. Paljon ajettu ja paljon huollettu turbo bensafarkku hyvillä kesä- ja talvirenkailla, molemmat Volvon aluilla. Katsastukseen vaihdettu vahvistetut takajouset liikkeessä (toinen jousi oli poikki). Uusi starttimoottori ja virtalukon pohja, tuulilasi uusi,...jakopää laitatettu liikkeessä v.-18, kuitit tallessa. Muutama vuosi sitten laitatettu uudet Volvon alkuperäiset automaattisäätöiset NIVOMAT iskarit. Huoltokirja aika täydelline...Lue lisää »\nUudet kuvat. Paljon ajettu ja paljon huollettu turbo bensafarkku hyvillä kesä- ja talvirenkailla, molemmat Volvon aluilla. Katsastukseen vaihdettu vahvistetut takajouset liikkeessä (toinen jousi oli poikki). Uusi starttimoottori ja virtalukon pohja, tuulilasi uusi,...jakopää laitatettu liikkeessä v.-18, kuitit tallessa. Muutama vuosi sitten laitatettu uudet Volvon alkuperäiset automaattisäätöiset NIVOMAT iskarit. Huoltokirja aika täydellinen.. Iän mukana tuomia käytön jälkiäkin on ja hieman ruostettakin, pahin on vänkärinpuolen takakaaressa. Pusu liikennemerkkiin vas. lokasuoja, jota korjattu.\nJokapäiväisessä ajossa. Ei päälle jääviä vikavaloja ja kaikki toimii, myös ilmastointi. Sisältää myös invetterin. Toimivaa ja halpaa isoa farkkua etsivälle aika hyvä auto kohta tarpeettomana, myös ostaja omat hintanäkemykset huomioidaan :) Piilota »\nNettiauto ID 12458085


Frotee – Wikipedia\nFrotee (ranskan sanasta frotté, "hangattu") on yleensä puuvillasta valmistettu kangas, jonka toisella tai molemmilla puolilla on löysistä lankasilmukoista muodostunut nukka. Paksun nukan ja lankasilmukoiden sisään jäävän tyhjän tilan ansiosta frotee on erityisen hyvin vettä imevää. Froteekangasta käytetäänkin yleisimmin pyyheliinojen ja kylpytakkien materiaalina.\nFroteeta myytiin Suomessa aluksi kankaana. Froteepyyhkeitä alettiin valmistaa teollisesti 1950-luvulla. Frotee oli erityisen suosittua 1970-luvulla, jolloin siitä tehtiin myös vaatteita ja sisustustekstiilejä.\nFroteekankaassa on kaksi loimijärjestelmää: perusloimi, joka kuteen kanssa muodostaa pohjakankaan sekä paljon pidempi nukkaloimi, josta silmukat muodostetaan. Froteekankaita valmistetaan sekä tasapintaisina että sidoskuviollisena, kuten oheisen kuvan froteepyyhkeessä.\nTekstiilejä Tampereelta: Finlayson: Frotee Vapriikki\n↑ a b Lublin, J. ja Willny, H.: Kauppatavarat: Pukimet ja kudonnaiset, s. 143. Helsinki: Tammi, 1948.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Frotee&oldid=17585337”\nSivua on viimeksi muutettu 19. syyskuuta 2018 kello 22.19.


Osta Gulliver - Urheilujalkineet, Softshell, Pink - Lekmer.fi – Osta lastentarvikkeet verkosta - lekmer.fi\n> Urheilujalkineet, Softshell, Pink\nGulliver Urheilujalkineet, Softshell, Pink\nGulliverin vedenpitävät vapaa-ajan jalkineet kevyellä pohjalla. Ulkoiluun tarvitaan luotettavat vapaa-ajan kengät. Vedenpitävät jalkineet ovat omiaan vauhdikkaisiin aktiviteetteihin vaihtelevaan säähän. Tukeva ulkopohja antaa hyvän pidon liukkaalla ja märällä alustalla. Jalkineet on helppo pukea ja riisua, sillä niissä on joustavat nauhat sekä lapsen jalan mukaan säädettävä tarranauha.\n- Erittäin kevyt pohja\nPäälliosa: softshell, PU\nhttps://lekmer.fi/urheilujalkineet-softshell-pink/p/70596 70596 Urheilujalkineet, Softshell, Pink https://lekmer.fi/images/363284/nostotracking.jpg 0 0 EUR OutOfStock Gulliver Footwear/Trainers/Casual trainers Gulliverin vedenpitävät vapaa-ajan jalkineet kevyellä pohjalla. Ulkoiluun tarvitaan luotettavat vapaa-ajan kengät. Vedenpitävät jalkineet ovat omiaan vauhdikkaisiin aktiviteetteihin vaihtelevaan säähän. Tukeva ulkopohja antaa hyvän pidon liukkaalla ja märällä alustalla. Jalkineet on helppo pukea ja riisua, sillä niissä on joustavat nauhat sekä lapsen jalan mukaan säädettävä tarranauha.


Lastenkoti Suvilinna • Pelastakaa Lapset ry\nLue Suvilinnan kuulumiset täältä.\nSuvilinnassa ei ole tällä hetkellä vapaita paikkoja. Tällä hetkellä Suvilinnan lapset ovat iältään 13 – 17 vuotiaita.\nSuvilinna sijaitsee Turun Hirvensalossa meren rannalla, noin hehtaarin kokoisella upealla puistomaisella tontilla. Kolmikerroksisen täystiilitalon pinta-ala on 665 m2. Jokaisella lapsella on tilava oma huone ja avarat yhteiset oleskelutilat. Lapsen muuttaessa Suvilinnaan hän saa suunnitella huoneensa sisutuksen itselleen mieleiseksi. Meren läheisyys mahdollistaa uimisen ja veneilyn säiden salliessa.\nLähin alakoulu on noin 1 km:n päässä ja yläkoulu noin 5 km:n päässä. Turun keskustaan on matkaa noin 9 km. Lähin joukkoliikenteen linja-autopysäkki on noin 400 m päässä. Hirvensalossa on monia harrastusmahdollisuuksia esimerkiksi kuntosali, laskettelu ym. sekä loistavat ulkoilumaastot.\nJokaiselle lapselle nimetään kaksi omaohjaajaa, jotka ovat hänen omia aikuisiaan koko sijoituksen ajan. Omaohjaajat huolehtivat arjessa siitä, että lapsen hoito ja kasvatus Suvilinnassa toteutuu lapsen yksilöllisten tarpeiden sekä yhdessä sovittujen tavoitteiden mukaisesti. Omaohjaajatyöskentely pohjaa kiintymyssuhdeajatteluun. Säännöllisillä omaohjaaja-ajoilla käsitellään lapsen elämän tärkeitä asioita. Välitön vuorovaikutus, ennustettava arki ja jatkuvuus luovat turvaa.\n”Lastenkodissa on välillä ollut kiperiä tilanteita, mutta täällä on mukava asua, aikuiset huolehtivat ja kuuntelevat huolia. Aikuiset tukevat koulunkäynnissä ja tulevaisuuden suunnitelmissa. Suvilinna on hyvä paikka asua ja täällä on humoristiset, hauskat ja turvalliset aikuiset.” (Lasten palautteesta)\nLasten yhteyksiä perheeseen tuetaan. Lapsen vanhemmat ja sisarukset voivat vierailla ja tarvittaessa yöpyä Suvilinnassa. Arjen yhteistyön lisäksi perheiden kanssa voidaan aloittaa SILTA-työskentely. Suvilinnassa työskentelee neljä koulutettua SILTA-ohjaajaa. Työskentelyssä huomioidaan myös perheiden jälleenyhdistämistavoite.\n”Olen erittäin tyytyväinen Suvilinnan toimintaan kaikin puolin. Teette valtavan hyvää ja tärkeää työtä.” (Vanhempien palautteesta)\nItsenäistymisen tuki ja jälkihuolto\nNuoruusikä tuo asteittain mukanaan lisää vapauksia, mutta myös vastuunkantoa omien asioiden suhteen. Suvilinnasta itsenäistyvillä nuorilla on myös mahdollisuus meidän jälkihuoltoomme. Jälkihuolto on järjestetty portaittain, alkuvaiheessa vahvasti tukien, mutta nuoren taitojen ja valmiuksien karttuessa tukea voidaan pikkuhiljaa keventää. Tavoitteemme on, että meillä saavutetut taidot ja valmiudet kantavat nuorta niin, että hän voisi elää onnellista, vastuullista ja itsensä näköistä aikuisuutta.\nSuvilinnan lastenkodin toiminnasta vastaa moniammatillinen työryhmä, joka toteuttaa lastensuojelulain mukaista sijaishuoltoa yhteistyössä lasten vanhempien, kotikuntien ja eri yhteistyötahojen kanssa. Suvilinnan työryhmään kuuluu 6,5 ohjaajaa, yksikön vastaava sekä yhteinen johtaja perhekuntoutus Suvikummun kanssa. Kaikilla ohjaajilla on AMK-tasoinen tutkinto ja moniammatilliseen työryhmään kuuluu mm. sairaanhoitaja, sosionomeja ja yhteisöpedagogi.\nAmmatillisen koulutuksen lisäksi työntekijöillä on monenlaista täydennys- ja menetelmäkoulutusta työskentelyyn. Yksittäisten koulutusten lisäksi Pelastakaa Lapset ry järjestää yhteisiä koulutuksia ja vertaistapaamisia muiden yksiköiden kanssa. Suvilinnan työryhmä saa säännöllistä konsultaatiota järjestön lasten- ja nuortenpsykiatrilta. Työntekijöiden hyvinvoinnista huolehditaan säännöllisen ryhmä- ja yksilötyönohjauksen sekä tiimipäivien avulla.\nPelastakaa Lapset ry:n lastenkotitoiminnan laatujärjestelmälle on myönnetty Sosiaali- ja terveyspalvelujen laatuohjelman ( SHQS) mukainen laaduntunnustus vuonna 2012 sekä uusinta-auditoinnissa 2015.\nPuh: 040 487 2761\nJohtaja Eija Järviö\nPuh. 050 443 5559\n16.07.2020 Lastenkoti Suvilinna\nHeinäkuun helteillä Suvilinnassa\n11.06.2020 Lastenkodit Lastenkoti Suvilinna\nKesä on saapunut Suvilinnaan


Suuret Seikkailijat | Suuret Seikkailijat eivät koskaan valitse helpointa reittiä.\nSuuret Seikkailijat ry\nSuuret Seikkailijat on yhdistys, joka järjestää seikkailullista toimintaa Oulussa ja sen ympäristössä. Usein mukana on myös ripaus huonoa huumoria. Pyrimme laittamaan rasteja riittävästi tai ainakaan kaikkia ei tulla löytämään.\nVuonna 2022 olemme järjestämässä:\nBlogi kirjoituksia ja tietoa vanhoista tapahtumista löytyy:\nPimiä 2021 joukkueet ja osallistujat. Kilpailusarja valitaan pakanpäällä samalla kun joukkueen puhelin rekisteröidään. Numero Joukkueen nimi Osallistujan nimi Osallistujan nimi Osallistujan nimi Osallistujan nimi 1 Aamuun asti Kaisa Kurvinen Matias Ekman 2 D...\nSaapuminen Tapahtumakeskuksena toimii Sky hotelli Ounasvaara. Näpyttele navigaattoriin osoitteeksi Juhannuskalliontie, 96400 Rovaniemi. Pysäköinti Pysäköintialueena toimii Sky hotelli Ounasvaaran parkkipaikka. Huomioi parkkipaikalla oleva lähtöalue, joka on...\nPimiä Seikkailu – Bulletin 1 Noin kuukausi tapahtumaan ja tässä siis tarkempaa tietoa. Seuraava bulletin julkaistaan noin viikko ennen tapahtumaa ja siinä päivitettyä ohjeistusta. Tapahtumakeskus Tapahtumakeskus sijaitsee Rovaniemen kaupungin alueella alle 10km...\nOulu on koluttu läpi ja nyt Pimiä on vuorostaan Rovaniemellä. Pimiä on periaatteessa joukkue Rogaining kisa, mutta mukana on myös annos seikkailua ja aina pilke silmäkulmassa. Emme ota tätä liian vakavasti. Kisa kestää 8 tai 4 -tuntia, ja sitä edeltää kahden tunnin...\nKisat saatiin kunnialla päätökseen vaikka tulosten kanssa painittiin kauan ja ne muuttuivat useasti. Nyt on viimeisetkin pistemuutokset tehty ja mitalit matkaavat pärjänneille loppuviikosta. Tulokset:...\nSM Rogaining 2021 tulokset\nTulokset: Naiset: NO 1. NV 1. Team Iida Finland 201 NO 2. Rasti-Sorsat 174 NO 3. NV 2. Ylläksen Rasti 165 NV 3. A&J 133 NSV 1. Harrastelijat 115 NSV 2. Nastolan Terä 106 NSV 3. Laineet 27 Miehet: MO 1. Baltu lockys 262 MO 2. MO SM 1. MV 1. MV SM 1. Free Adventure...\nRastien paikat on nyt kierretty kahden reissun ja yhteensä kuuden päivän aikana. Sellanen 50h siihen kului ja apuna toimi Canyonin sähköenduro ja yllättävän kattava metsätieverkosto, joten yllättävän joutuisasti tuo yhdeltä mieheltä onnistui. Mukaan mahtui...\nRogaining SM 2021 Bulletin 1 ja 2 15.-16.7.2021 Ylläs Kilpailukeskus ja majoitus Tapahtumakeskuksena toimii Jounin kauppakeskus Äkäslompolon kylässä....\nRogaining SM 2021 Bulletin 1\nBulletin 1 Finnish Rogaining Championships 2021 and Ylläs Outdoor week Rogaining 15.-16.7.2021 Ylläs -Finland Competition Centre Jouni’s Shopping Center in Äkäslompolo village in Kolari, Finland. Address: Tunturintie 16, 95970 Äkäslompolo Accommodation There is a lot...\nRogaining Finnish Championships 2021\n15.-16.7.2021 Ylläs Rogaining is back to Ylläs, where the 2009 European Championships were held. The competition is also open for non-Finnish citizens. The competition is held during Ylläs outdoor week, so there is plenty to do during the week Ylläs Outdoor Week...\nRogaining SM 2021 15.-16.7.2021 Ylläs Rogaining SM palaa vuoden 2009 Rogainingin EM kisojen maisemiin Ylläkselle. Kisat järjestetään Ylläksen ulkoiluviikon yhteydessä, joten ohjelmaa löytyy 8.-17.7. välisenä aikana. Ylläs Outdoor Week 9.-17.7.2021 - Ylläs (yllas.fi)...\nPimiä seikkailun valokuvat on nyt julkaistu. Jos käytät kuvia esim. somessa, muistathan mainita myös kuvaajan eli Pekka Peltola/lightmadephotography\nPimiä on seikkailu- ja rogaininghenkinen ja jo legendaarinen liikuntatapahtuma, joka järjestetään jälleen kerran Oulun hämyisen aavekaupungin sydämessä. Tarjolla on huikeita elämyksiä, suuria tunteita, uusia kujeita, hyvää seuraa, saunan lämpöä, hyviä arvontapalkintoja, maittavaa purtavaa ja tietysti se perinteinen makkararasti nokipannukahveineen. Suuri osa tapahtuman tuotoista menee aina hyvään tarkoitukseen.\nTehtävänä on siis kerätä 2, 4 tai 8 tunnin aikana mahdollisimman paljon pojoja etsimällä eriarvoisia ja pääosin helposti löydettäviä kohteita (leimaus tapahtuu kännykällä) Oulun ympäristöstä pyörin tai jaloin sekä 2-5 henkilön joukkueina. Tapahtuma sopii kaikille ja reitin voi valita joukkueen kunnon ja osaamisen mukaan.\nTapahtumakeskus sijaitsee Oulun kaupungin alueella alle 10km keskustasta. Tarkempi tapahtumakeskuksen sijainti paljastetaan noin viikkoa ennen tapahtumaa


**** Tähän autoon on saatavilla Auto-Bil Safe ?sopimus. joka takaa huolettomat kilometrit ensimmäisen 12 kuukauden tai 20 000 tkm ajaksi. Hinta vain 590 EUR. ****, **** Auto-Bil Liikennekasko tähän autoon alkaen vain 43 EUR/kk (sis. liikenne- ja täyskaskovakuutuksen) ****, Ajotietokone ja informaatiojärjestelmä, ESC (ajonvakautusjärjestelmä), ESC-ajonvakautusjärjestelmä,VSM-ajonhallintajärjestelmä ja HAC-mäkipidätin, Automaatti-ilmastointi,...Lue lisää »\n**** Tähän autoon on saatavilla Auto-Bil Safe ?sopimus. joka takaa huolettomat kilometrit ensimmäisen 12 kuukauden tai 20 000 tkm ajaksi. Hinta vain 590 EUR. ****, **** Auto-Bil Liikennekasko tähän autoon alkaen vain 43 EUR/kk (sis. liikenne- ja täyskaskovakuutuksen) ****, Ajotietokone ja informaatiojärjestelmä, ESC (ajonvakautusjärjestelmä), ESC-ajonvakautusjärjestelmä,VSM-ajonhallintajärjestelmä ja HAC-mäkipidätin, Automaatti-ilmastointi, Ilmastointilaite hansikaslokeron jäähdytyksellä, Kahdessa osassa (60/40) kääntyvä takaistuin, Kuljettajan istuimen korkeussäätö, Ristiseläntuki etuistuimissa, Audiojärjestelmä radio/cd/mp3, Audiojärjestelmän säätimet ohjauspyörässä, Kattoantenni, Kuusi kaiutinta, USB 2.0 ja AUX-liitin kojelaudassa, Vakionopeuden säädin ohjauspyörän säätimillä, Matkustamon pituiset turvaverhot, Etu- ja sivuturvatyynyt, ABS/EBD, lukkiutumattomat jarrut, Sähkötoimiset ikkunannostimet edessä, Sähkösääteiset ja lämmitettävät ulkopeilit, Ohjauspyörän etäisyyssäätö, Ohjauspyörän korkeussäätö, Nahkainen ohjauspyörä, Ohjaustehostin, Kattokaiteet, Lohkolämmitin ja sisähaaroitus Piilota »\nNettiauto ID 9234681


Pirkanmaan Pool -liigatiedote 9/2019\nYlpeinä esitämme: Pirkanmaan Pool-liigan 30. kausi alkaa!\n30-vuotisjuhlakausi, Pirkanmaan Biljardikauppa.fi Pool-liiga 2019-2020, alkaa tiistaina 17.09.2019. Juhlakausi on ennätyksellinen, sillä mukana on 56 joukkuetta. Ehkäpä ensi kertaa pelaajia tulee yli 500? Pääyhteistyökumppanit ovat edelleen Suomen Biljardikauppa Oy ja Galaxie Center.\n30-vuotisjuhlakauden otteluiden kimppuun tiistaina 17.09.2019\nPirkanmaan Biljardikauppa.fi Pool-liigan mestaruussarjaa pelaa kuusitoista joukkuetta. Ne ovat Bar Backyard Pool, BC/X, BCA 1, BKS Sankarit (villi kortti), BKS Starat, Galaxie Losers, Hustlers, LYPP, Multsun Pantterit, NB-Team, Piljardikerho, Playboys, PPN, PPP 1, Ratsumestari 1 ja VBK 1. Tiistaista 17.09.2019 klo 18:00 alkaen vedetään 10-palloa viiteen erävoittoon ns. kotietusäännöllä. Aloitussääntö on ennallaan, ei käytetä ns. break boxia.\n1. divisioonassa on kuusitoista joukkuetta. Mukana ovat Bar Bertel, BK Nekala 2, BKS Sisukkaat, Bäckkäri 1, FD Semafori, PC-Tasanne, Pool Fiction, Pooligans, PPP 3, Reilukerho (villi kortti), Small Boys, Suoraman Pub, Team Milla, TVB Blues, Underdogs ja Välibaari. Tiistaina 17.09.2019 klo 18:00 kausi avataan viiteen voittoon 9-palloa pelaten. Eriä aloitettaessa pakat tehdään siten, että ysi on pisteellä, ja kitchen rule -sääntöä ei käytetä.\nTiistaina 24.09.2019 alkavassa 2. divisioonassa on 24 joukkuetta, kaksi lohkoa ja 9-palloa neljään voittoon. A-lohkossa ovat BCA 2, Bertel Kakkonen, BKS Superit, KööGB, LeTo, PB Diesel, Pikku Pete Pool, PPP 4, Ratsumestari 2, Team Kädettömät, Team Milla Magiat ja Ylävoima. B-lohkossa ovat Backyard Predators, BC Penthouse, Musta Ysi, Old Bronx, Pete Pool, Pispalan Köö, Poolers, PPP 2, Ratsumestari 3, Tampereen A-Kilta, VBK 2 ja Veruke.\nKauden 2019-2020 uutuussääntö: pelaajan joukkuesiirto\nNormaalisti pelaaja ei saa vaihtaa joukkuetta kauden aikana. Kuitenkin kaudesta 2019-2020 alkaen jotain liigajoukkuetta syyskaudella edustanut pelaaja on oikeutettu vaihtamaan joukkuetta syyskaudella, mikäli siirtoanomus hyväksytään. Joukkuesiirrosta on aina tehtävä syyskauden aikana kirjallinen anomus perusteluineen Pirkanmaan Pool ry:n hallitukselle, joka käsittelee anomuksen. Hyväksytty joukkuesiirto maksaa pelaajalle 60 € ja siirto tulee voimaan maksupäivänä. Joukkuetta vaihtanut pelaaja ei voi enää voittaa pelaajien henkilökohtaista rankinglistaa eikä muitakaan rankinglistaan liittyviä palkintoja.\nSääntökertaus: päihdekiellot, tulosten ilmoittaminen ja ottelusiirrot\nSäännöt, jotka koskevat tupakointia otteluiden aikana ja omaa pelivuoroa odotettaessa, ovat ennallaan. Nuuskasta ja sähkötupakoinnista pelipaikat voivat päättää, sallivatko ne vai eivät. Pelipaikat voivat kieltää päihtyneenä pelaamisen ja päihdyttävien aineiden tuonnin pelipaikkaan.\nOttelun päätyttyä kotijoukkueen velvollisuus on ilmoittaa tulokset. Tämä tapahtuu sähköpostilla ottelupöytäkirjassa mainittavaan osoitteeseen viimeistään ottelupäivää seuraavana päivänä klo 12:00. Ei käytetä lempinimiä. Jos tulokset myöhästyvät tai jätetään ilmoittamatta, seuraa otteluluovutus.\nOtteluita voidaan siirtää, jos siirto sopii molemmille joukkueille ja pelipaikalle. Siirtoon suostuminen on vapaaehtoista. Ottelusiirto on tehtävä ajoissa. Kotijoukkue sopii siirrosta pelipaikan kanssa. Siirtoa haluava joukkue tekee siirtoilmoituksen nettilomakkeella viimeistään ottelupäivää seuraavana päivänä klo 12:00. Ellei siirtoa tehdä ajoissa, katsotaan ottelun tulosten myöhästyneen ja ottelu luovutetuksi.


Puuttumattomuustodistus ja poikkeuslupa valtakunnallisessa GSM-matkaviestinverkko- sekä runkoverkkoliiketoiminnassa harjoitettavalle hintayhteistyölle – Kilpailu- ja kuluttajavirasto\nPuuttumattomuustodistus ja poikkeuslupa valtakunnallisessa GSM-matkaviestinverkko- sekä runkoverkkoliiketoiminnassa harjoitettavalle hintayhteistyölle\nSuomen 2G Oy on 3.7.2000 Kilpailuvirastolle saapuneessa kirjeessään katsonut, ettei sen toiminta edellytä kilpailunrajoituslain 19 §:n mukaista poikkeuslupaa. Hakija on kuitenkin pyytänyt, että mikäli poikkeusluvan tarve on olemassa, hakijan valtakunnallista GSM-matkaviestinverkkopalvelua ja runkoverkkopalvelua koskevalle hintayhteistyölle myönnettäisiin poikkeuslupa.\nSuomen 2G Oy on 12 alueellisen Finnet-ryhmään kuuluvan puhelinyhtiön marraskuussa 1999 perustama yhtiö. Yhtiössä on keväällä 2000 toteutettu suunnattu osakeanti, minkä seurauksena osakkaiden lukumäärä nousi 36:een. Suomen 2G Oy:lle on 27.1.2000 myönnetty valtakunnallinen GSM 900 -toimilupa, jonka nojalla yhtiön on tarkoitus rakentaa valtakunnallinen GSM-matkaviestinverkko ja ryhtyä tarjoamaan valtakunnallisia matkaviestinverkkopalveluita teleoperaattoreille. Yhtiön toiminnan on tarkoitus alkaa syksyllä 2000 ja kaupallisen toiminnan GSM-verkossa vuoden 2001 alussa. Suomen 2G Oy:n omistavat ja hintayhteistyöhön osallistuvat seuraavat paikalliset puhelinyhtiöt:\nPäijät-Hämeen Puhelin Oy\nPorin Puhelin Oy\nLoviisan Puhelin Oy\nPuhelin Oy Telekarelia\nTelepohja Oy Ab\nHakemuksessaan Suomen 2G Oy toteaa, että yhteistyössä mukana olevat yritykset tekevät muun muassa myynti- ja ostohintoja koskevia hintapäätöksiä (mukaan lukien alennukset ja muut hinnoitteluun vaikuttavat tekijät). Tällaisia ovat esimerkiksi matkaviestinverkkopalvelun ja runkoverkkopalvelun myyntihinnat, palveluiden toteuttamiseen tarvittavien laitteiden ostohinnat, verkon ylläpito- ja operointimaksut ja yhdysliikennemaksut. Lisäksi yritykset tekevät hankinta- ja ostoyhteistyötä, investointiyhteistyötä, yhteistä tutkimus- ja kehitystyötä sekä kohdentavat maantieteellisesti verkon rakentamis-, ylläpito- ja operointivastuun.\nHakija pyytää vaihtoehtoisesti joko puuttumattomuustodistuksen tai poikkeusluvan myöntämistä.\nSuomen 2G Oy pyytää Kilpailuvirastoa ensisijaisesti myöntämään kaavailemalleen yhteistyölle puuttumattomuustodistuksen. Hakija katsoo, ettei suunniteltu liiketoiminta edellytä poikkeuslupaa. 2G:n näkemyksen mukaan yhteistoiminnan osapuolet eivät ole kilpailijoita tai edes potentiaalisia kilpailijoita keskenään hakemuksessa esitetyssä yhteistoiminnan piiriin kuuluvassa toiminnassa.\nPerusteluna kannalleen Suomen 2G Oy esittää ensinnäkin, että matkaviestinverkkojen rakentaminen edellyttää telemarkkinalain mukaisen toimiluvan saamista. Luvan myöntää valtioneuvosto. 2G katsoo, ettei yhteistoimintaan osallistuvilla yksittäisillä osapuolilla, eli alueellisilla puhelinyhdistyksillä, olisi mahdollisuutta toimiluvan saamiseen. Hakijan mukaan jo pelkkä matkaviestinverkon vaatimien radiotaajuuksien rajallisuus rajoittaa toimilupien myöntämismahdollisuuksia. Lisäksi hakija toteaa matkaviestinverkon rakentamisen vaativan huomattavia investointeja, joihin yksittäisillä osapuolilla ei olisi yksin mahdollisuuksia.\nHakija katsoo, että yhteisyrityksen toiminnan kannalta on välttämätöntä ja olennaista, että omistajayritykset tekevät yhteistyötä esimerkiksi hinnoittelupäätösten osalta. 2G toteaa, että kilpailunrajoituslain säännöksiä tulisi arvioida suhteessa todelliseen markkinatilanteeseen. Yhteistyöhön osallistuvien teoreettinen mahdollisuus kilpailla keskenään tai yritysten mahdollinen kilpailu muilla markkinoilla ei saisi hakijan mukaan suoraan johtaa siihen, että yhteistyön katsotaan vaativan poikkeuslupaa.\nHakija toteaa lisäksi, että Suomen 2G Oy:ssä tapahtuvaa yhteistyötä ei harjoiteta loppuasiakasmarkkinoilla. Hakija korostaa myös, ettei sitä saisi asettaa poikkeusluvan tarpeen osalta eriarvoiseen asemaan markkinoilla toimivien todellisten kilpailijoiden (Sonera Oyj ja Oy Radiolinja Ab) suhteen.\nHakija toteaa, että yhteistyössä mukana olevien yritysten tavoitteena on rakentaa 2G:n avulla olemassa olevien valtakunnallisten GSM-verkkojen kanssa kilpaileva kolmas valtakunnallinen matkaviestinverkko, joten hakija katsoo, ettei yhteistyö rajoita kilpailua. Hakija toteaa Suomen valtakunnallisten matkaviestinmarkkinoiden olevan tällä hetkellä selkeästi keskittyneet kahden toimijan haltuun. Kilpaileminen täysipainoisesti asiakkaista matkaviestinmarkkinoilla edellyttää valtakunnallista kuuluvuutta. Varmistaakseen alueellisen kattavuuden on palvelun tarjoajan joko rakennettava maan kattava verkko tai sovittava muiden matkaviestinverkkojen omistajien kanssa verkkovierailusta. Koska kaupalliset neuvottelut verkkovierailusta ovat osoittautuneet erittäin vaikeiksi, on 2G päätynyt oman matkaviestinverkon rakentamiseen. Lähtökohtana 2G:n verkolle ovat omistajayritysten nykyiset GSM 1800 -verkot, joiden käyttöoikeus luovutetaan 2G:lle. Hakija toteaa, että 2G voi siten tukeutua suuressa osin maata omistajayritystensä jo rakentamiin GSM-verkkoihin. Nämä verkot laajennetaan GSM 900 -tekniikalla maan kattavaksi verkoksi, joka tulee peittämään kaikki merkittävät asuinalueet Suomessa. 2G koordinoi verkon rakentamisen, mutta toteutus tapahtuu pääosin omistajayritysten toimesta.\nYhteisyritys tulee rakentamaan myös oman valtakunnallisen runkoverkon, sillä runkoverkkoa tarvitaan 2G:n matkaviestinverkkopalveluiden toteuttamiseen. Runkoverkkopalvelua tullaan myymään myös ulkopuolisille. Täten 2G:n toiminta lisää hakijan mukaan kilpailua myös runkoverkkomarkkinoilla, jotka ovat tällä hetkellä hyvin keskittyneet.\nHakija toteaa valtakunnallisesti kattavan verkon rakentamisen kustannusten olevan huomattavia. Hakijan arvion mukaan verkon rakentaminen maksaa 2–4 miljardia markkaa, joten yksittäisen puhelinyhtiön resurssit eivät riitä valtakunnallisten verkkojen kanssa kilpailevan verkon rakentamiseen. Hakijan mukaan kysymys on siten yhteistyöstä sellaisten yritysten välillä, jotka eivät yksinään voisi hoitaa yhteistyön piiriin kuuluvaa toimintaa.\nHakija toteaa lisäksi, että kilpailullisten paineiden muodostumisen kannalta on välttämätöntä, että yritys on riittävän vahva. Vahvuudeltaan hyvin erilaiset yritykset eivät hakijan mukaan takaa parasta mahdollista kilpailuasetelmaa. Hakijan mukaan 2G:n omistajayrityksillä on yhdessä riittävästi resursseja, jotta ne voivat kilpailla matkaviestinmarkkinoilla.\nHakija katsoo lisäksi, että UMTS-toimiluvan haltijan kannalta on tärkeää, että se voi käyttää hyväkseen GSM-verkkoa. Ilman tätä mahdollisuutta UMTS-verkkoa tarjoava teleyritys ei voi tasapäisesti kilpailla muiden UMTS-operaattoreiden kanssa. Hakijan mukaan 2G:n toiminta parantaa myös Suomen 3 G:n mahdollisuuksia UMTS-markkinoilla ja edistää siten kilpailua matkaviestinmarkkinoilla yleisesti. Lisäksi hakija katsoo, että kolmannen valtakunnallisen matkaviestinyrityksen synnyllä on ratkaiseva vaikutus matkaviestinpalveluiden ja myös muiden laajakaistaista matkaviestintää palvelevien datasiirtoverkkojen ja -verkkopalveluiden kehitykseen, saatavuuteen ja hintoihin.\nHakija pyytää Kilpailuvirastoa vaihtoehtoisesti myöntämään kaavaillulle yhteistyölle poikkeusluvan, mikäli Kilpailuvirasto katsoo, ettei puuttumattomuustodistuksen myöntäminen ole mahdollista. Hakija katsoo seuraavassa esitettävien seikkojen nojalla, että yhteistyö tehostaa matkaviestinpalvelujen tuotantoa sekä teknistä ja taloudellista kehitystä siten, että pääosa hyödystä tulee kuluttajille.\nHakija katsoo, että hankintayhteistyöllä saavutetaan mittavia kustannussäästöjä. Yhteistyössä mukana olevat yritykset vahvistavat neuvotteluasemaansa hankinnoissa ja pystyvät siten varmistamaan hankinnat edullisemmin kuin ilman yhteistyötä. Hankintaprosessi pienentää myös itse ostoprosessiin liittyviä vaihdantakustannuksia, lisää yhteistyössä mukana olevien tietotaitoa ja lisää tietoa uusista tuotteista. Yhteinen tutkimus- ja kehitystyö estää päällekkäistä tutkimustyötä, mikä myös aikaansaa kustannussäästöjä. Lisäksi hakija katsoo yhteistyön lisäävän mukana olevien yritysten kustannustehokkuutta. Asiakkaille tuleva hyöty ilmenee hakijan mukaan edullisempina hintoina sekä parempina, tasalaatuisempina ja monipuolisempina tuotteina.\nHakijan mukaan yhteistyö mahdollistaa myös uusien palveluoperaattoreiden tulon markkinoille. Tällä on kilpailua lisäävä vaikutus, mikä ilmenee parempina palveluina ja alenevina hintoina. Lisäksi hakija katsoo, että yhteistyöstä hyötyvät myös kilpailevien matkaviestinyritysten nykyiset asiakkaat, sillä kilpailevien teleyritysten on esimerkiksi hinnoittelussaan otettava huomioon asiakkaiden mahdollisuus siirtyä uusien matkaviestinpalveluita tarjoavien yritysten asiakkaiksi.\nHakija haluaa korostaa myös sitä, että matkaviestinpalveluiden markkinoilla on myös kilpailevia vaihtoehtoja. Markkinoilla vallitsevan kilpailun vuoksi yhteistyössä mukana olevien on mahdotonta hinnoitella tuotteitaan kalliimmiksi kuin tuotteiden kilpailullinen hintataso edellyttää.\nHakija toimitti 13.12.2000 lisäselvitystä runkoverkkoliiketoiminnasta. Selvityksen mukaan Suomen 2G Oy:n runkoverkko tullaan lähtökohtaisesti toteuttamaan vuokraamalla tarvittavat kuidut ja laitteet osakasyhtiöiltä. Verkkoa pyritään vuokraamaan myös muilta operaattoreilta. Näistä komponenteista 2G muodostaa valtakunnallisen siirtoverkon, jonka tuotteita myydään eri verkko-operaattoreille. Valtakunnallinen runkoverkko tarvitaan jo 2G:n oman GSM-verkon tarpeisiin. Muita asiakkaita ovat mm. 2G:n osakasyhtiöiden aluedataverkot, 3KTV-verkko sekä muut valtakunnallista runkoverkkopalvelua tarvitsevat verkko-operaattorit. Runkoverkon hankinnasta ja myynnistä tullaan solmimaan erillisiä sopimuksia edellä mainittujen osapuolten kanssa. Näitä sopimuksia valmistellaan parhaillaan.\nSuomessa toimii tällä hetkellä viisi valtakunnallista ja useita alueellisia matkaviestinverkkoja. Valtakunnallisia matkaviestinverkkoja ovat Soneran ARP-, NMT 450-, NMT 900- ja GSM 900- matkaviestinverkot sekä Radiolinjan GSM 900 -verkko. Alueelliset verkot ovat pääsääntöisesti paikallisten puhelinyhtiöiden omille toimialueilleen ja Telian suurimpiin kaupunkeihin rakentamia DCS- eli GSM 1800 -verkkoja. GSM 1800 -verkkojen rakentamiseen oikeuttavia toimilupia on myönnetty noin 40 yhtiölle ja Suomen 2G:n osakasyhtiöistä 30:llä on alueellinen GSM 1800 -toimilupa. Lisäksi liikenneministeriö on 18.3.2000 myöntänyt valtakunnalliset UMTS -toimiluvat Soneralle, Radiolinjalle, Telialle sekä Suomen 3G:lle.\nMatkaviestinverkkojen rakentaminen vaatii telemarkkinalain 7 §:n mukaisen toimiluvan. Myönnettävien lupien määrää rajoittaa vapaana olevien radiotaajuuksien määrä. Suomen 2G on saanut käyttöönsä ns. GSM 900e -taajuuksia sekä vuoden 2001 alusta toimintansa lopettavasta NMT 900 -verkosta vapautuvia taajuuksia.\nPalveluiden tarjoaminen matkaviestinverkoissa ei vaadi toimilupaa. Palveluyritys voi tarjota palveluita paitsi omistamassaan matkaviestinverkossa myös jonkun toisen verkko-operaattorin verkossa joko palveluoperaattorisopimuksen, virtuaalisen matkaviestinpalvelusopimuksen tai verkkovierailusopimuksen nojalla. Tällä hetkellä valtakunnallisia matkaviestinpalveluita tarjoavat Sonera ja Radiolinja omissa verkoissaan sekä Telia, Jippii Group Oyj ja RSL Com Finland Oy palveluoperaattoreina. Lisäksi useat yritykset tarjoavat alueellisia matkaviestinpalveluita.\nRunkoverkot ovat kiinteitä televerkkoja eikä niiden rakentaminen vaadi toimilupaa. Valtakunnallisia runkoverkkoja on Sonera Oyj:llä, Datatie Oy:llä ja Telia Finland Oy:llä. Lisäksi KPNQwest Oy:llä, Railtelia Oy:llä sekä eräillä muilla yrityksillä on laajuudeltaan vaihtelevia runkoverkkoja.\nKoko teletoiminnan liikevaihto vuonna 1999 oli noin 22,6 mrd. mk ja matkaviestintoimialan liikevaihto noin 9 mrd. mk. Suomen 2G Oy:n omistajayritysten yhteenlaskettu liikevaihto vuonna 1999 oli noin 3 mrd. mk.\nKilpailunrajoituslain 6 § 2 momentin mukaan samalla tuotanto- tai jakeluportaalla toimivat elinkeinonharjoittajat tai näiden yhteenliittymät eivät saa sopimuksella, päätöksellä tai niihin rinnastettavalla menettelyllä määrätä tai suosittaa elinkeinotoiminnassa perittäviä tai maksettavia hintoja tai vastikkeita. Hallituksen esityksen (162/1991) mukaan pykälässä kiellettynä yhteistyönä pidetään kaikkia järjestelyjä, joilla rajoitetaan ja ohjataan horisontaalisessa tasossa yritysten kilpailukeinojen käyttöä.\nEuroopan komissio toteaa tiedonannossaan kilpailusääntöjen soveltamisesta telealan liittymäsopimuksiin, että televiestinnän alalla on otettava huomioon ainakin kahdenlaiset merkitykselliset markkinat: loppukäyttäjille tarjottu palvelu ja liittyminen tämän palvelun tarjoamiseksi välttämättömiin toiminteisiin. Matkaviestinnän markkinoilla verkkopalvelujen ja loppuasiakkaille tarjottavien palveluiden markkinat voidaan erottaa omiksi relevanteiksi hyödykemarkkinoikseen.\nKilpailuvirasto on päätöksessään 12.1.2000 (Dno 817/61/98) todennut, että alueelliset ja valtakunnalliset matkaviestinverkot ja palvelut eivät ole toisiaan korvaavia hyödykkeitä vaan kuuluvat eri markkinoille.\nSuomen 2G:n osakkaina olevat 36 paikallista Finnet-yhtiöitä omistavat perinteisten toimialueidensa kiinteät televerkot ja tarjoavat niissä telepalveluita. Yhtiöistä 30:llä on myös toimiluvat alueellisten GSM 1800 -verkkojen rakentamiseen ja osa yhtiöistä tarjoaa alueellisia matkaviestinpalveluita. Yhtiöt eivät voi alueellisten GSM 1800 -lupiensa nojalla rakentaa valtakunnallisia matkaviestinverkkoja. Yhtiöiden alueelliset toimiluvat eivät kata päällekkäisiä alueita eivätkä niiden toimilupa-alueet yhdessäkään kata koko maata. Tällä hetkellä toiminnassa olevat GSM 1800 -verkot kattavat vain pienen osan koko maan pinta-alasta, mutta niiden peittoalueella lasketaan olevan noin 70–80 % maan väestöstä. Suomen 2G:n osakasyritysten paikallisten matkaviestinverkkojen peittoalueella väestöä on selvästi vähemmän. Paikalliset verkot eivät voi korvata valtakunnallista matkaviestinverkkoa ja valtakunnallisen verkon rakentamisessa GSM 900 -toimilupa on lähes välttämätön. Valtakunnallisen matkaviestinverkon rakentaminen GSM 1800- tai UMTS-tekniikalla tulee kalliimmaksi kuin GSM 900 -tekniikalla, sillä korkeammilla taajuusalueilla toimivat verkot vaativat tiheämpää tukiasemaverkostoa. Hankkiessaan matkaviestinpalveluita asiakkaat arvostavat valtakunnallista kuuluvuusaluetta, mikä näkyy mm. paikallisten matkaviestinpalveluiden erittäin pienestä markkinaosuudesta. Yksitaajuisten GSM 1800 -liittymien osuus kaikista myydyistä digitaalisista matkaviestinliittymistä oli vuonna 1999 vain noin 1 %.\nLiikenneministeriö on 27.1.2000 myöntänyt Suomen 2G Oy:lle valtakunnallisen GSM 900 -toimiluvan. Matkaviestinverkkojen vaatimia toimilupia ei voida myöntää rajattomia määriä, vaan toimilupien määrää rajoittaa matkaviestinverkkojen käyttämien, vapaana olevien radiotaajuuksien määrä. Liikenneministeriön antaman lausunnon mukaan Suomessa ei tällä hetkellä ole tarpeeksi vapaita radiotaajuuksia neljännen valtakunnallisen GSM 900 -toimiluvan myöntämistä varten.\nSuomen 2G:n osakasyhtiöt eivät tällä hetkellä toimi valtakunnallisilla matkaviestinverkkomarkkinoilla. Osakasyhtiöitä ei tällä hetkellä voida pitää myöskään potentiaalisina kilpailijoina valtakunnallisten matkaviestinverkkojen markkinoilla. Nykytilanteessa yhtiöillä ei ole mahdollisuutta ryhtyä itsenäisesti rakentamaan keskenään kilpailevia valtakunnallisia matkaviestinverkkoja, koska niillä ei ole rakentamiseen tarvittavia toimilupia. Näin ollen Kilpailuvirasto katsoo, etteivät osakasyhtiöt ole kilpailunrajoituslain 6 §:n tarkoittamalla tavalla keskenään kilpailevia elinkeinonharjoittajia valtakunnallisten GSM-verkkojen markkinoilla.\nKilpailunrajoituslain 6 §:n kartellikiellon tarkoituksena on turvata kuluttajien valinnanvapaus sekä markkinoiden tehokas toiminta. Koska osakasyhtiöt eivät valtakunnallisten matkaviestinverkkojen markkinoilla ole edes potentiaalisia kilpailijoita keskenään, ei hintayhteistyö vähennä kilpailua markkinoilla. Päinvastoin voidaan katsoa, että Suomen 2G:n tulo markkinoille lisää palveluoperaattoreiden ja sitä kautta myös kuluttajien valinnan mahdollisuuksia ja tehostaa kilpailua markkinoilla, joilla on tällä hetkellä vain kaksi toimijaa. Osakasyhtiöt ovat suhteellisen pieniä, paikalliseen toimintaan keskittyneitä yhtiöitä, eikä niillä erikseen olisi taloudellisia mahdollisuuksia investoida valtakunnallisen matkaviestinverkon rakentamiseen, kehittämiseen ja ylläpitoon.\nHakemuksessa on todettu, että Suomen 2G ryhtyy harjoittamaan matkaviestinverkkotoiminnan lisäksi myös runkoverkkotoimintaa. Runkoverkot ovat kiinteitä televerkkoja, eikä niiden rakentamiseen vaadita toimilupaa. Matkaviestinverkkoa on kuitenkin käytännössä mahdoton rakentaa ilman runkoverkkoa. Matkaviestinverkko muodostuu yhdestä tai useammasta matkaviestinkeskuksesta sekä tukiasemista, jotka yhdistetään toisiinsa kiinteästi maahan asetetuilla kaapeleilla eli ns. runkoverkolla.\nRunkoverkkoja voidaan käyttää myös muussa teletoiminnassa, esimerkiksi kaukopuhelupalveluiden tai datapalveluiden välittämisessä. 2G:n suunnitelmien mukaan se aikoo vuokrata runkoverkkoa myös ulkopuolisten yritysten käyttöön. Runkoverkkotoiminnassa osakasyhtiöitä voidaan pitää ainakin toistensa potentiaalisina kilpailijoina. Kilpailuvirasto katsoo, että hakijan runkoverkon rakentamisessa, kehittämisessä sekä runkoverkkopalveluiden myynnissä harjoittama hintayhteistyö vaatii poikkeusluvan.\nHakija on esittänyt, että harjoittamansa yhteistyön avulla se pystyy saavuttamaan kustannussäästöjä mm. hankinnoissa. Yhteistyö myös estää päällekkäistä tutkimus- ja kehitystyötä sekä lisää osakasyhtiöiden tietotaitoa. Kilpailuvirasto toteaa, että runkoverkkoliiketoiminnassa harjoitettavan hintayhteistyön avulla hakija todennäköisesti saavuttaa kustannussäästöjä ja muita tehokkuusetuja. Suomessa on useampia runkoverkkopalveluita tarjoavia yrityksiä ja kilpailevia runkoverkkoja. Nykyisessä kilpailutilanteessa on todennäköistä, että hakijan saavuttamat tehokkuusedut siirtyvät pääosaltaan asiakkaiden ja kuluttajien hyödyksi.\nKilpailuvirasto toteaa, että Suomen 2G Oy:n omistavien 36 paikallisen Finnet-yhtiön valtakunnallisen matkaviestinverkkopalveluiden tarjoamisessa harjoitettava hintayhteistyö ei ole kilpailunrajoituslain 6 § 1 kohdan vastaista hintayhteistyötä eikä toiminta vaadi poikkeuslupaa.\nKilpailuvirasto määrää, ettei kilpailunrajoituslain 6 § 1 kohtaa sovelleta Suomen 2G Oy:n runkoverkkotoiminnassa harjoitettavaan hintayhteistyöhön.\nPoikkeusluvan ja puuttumattomuustodistuksen rajaus\nSuomen 2G:n osakasyhtiöillä on tarkoitus ryhtyä yhteistyöhön myös matkaviestinpalveluiden tarjonnassa perustamansa DNA Finland Oy:n kautta. Kilpailuvirasto toteaa, että tässä päätöksessä ei oteta kantaa osakasyhtiöiden matkaviestinpalveluiden markkinoilla harjoittamaan hintayhteistyöhön, vaan tälle toiminnalle yhtiöiden tulee hakea poikkeuslupaa erikseen.\n Komission tiedonanto kilpailusääntöjen soveltamisesta telealan liittymäsopimuksiin, 22.8.1998 (98/C 265/02)\n Televiestintätilasto 2000, s. 56