Nykyisessä laissa on kohtia, jotka johtavat toisiin tuloksiin kuin käytännössä väitetään. Itse laki on hyvä; jopa tuloveroa sopivampaa on ottaa valtiolle rahaa oikeustoimista eli siitä kohdasta, jossa raha muutenkin liikkuu.\nToisaalta on ongelma, että tuo vero on kaikille sama. Minusta on miellyttävä ajatella, että ihminen tarvitsee tietyn määrän rahaa elämiseensä ja vastuidensa hoitamiseen. On paikallaan, että ylijäämällä yritetään myös hankkia lisää rahaa. Itse asiassa juuri tuo on taloudellisen järjestelmän perusteita ja tähän kaatuu teoreettinen sosialismi. Tienaamistaitoisten verottaminen sinisenköyhiksi vie kaikilta mahdollisuudet\nMyös rahan myynnin pitäisi kannattaa. Nollakorko on vaikea tilanne. Nautin siitä kyllä itse, koska olen laitattanut remontin tavalla, joka ei ole kulutusta vaan sijoittamista. Luulen että taloni on nyt arvokkaampi niin että jos olisin eilen langennut saunatiellä, loukannut pääni ja joutunut laitoshoitoon ja niin edelleen, joku olisi myynyt aikanaan talon enkä olisi jäänyt lääkärinhoitoa vaille.\nNuoret professorikollegani ovat oikealla asialla, mutta ilmoittaessaan, että rikoslakia on viharikosten kohdalta selvennettävä ja ehkä muutettava niin että viharikoksista rangaistaan herkästi ja tuomiot ovat tuntuvia, he eivät ajattele asiaa loppuun.\nRikoslaki koskee tekoja ja laiminlyöntejä. Joissakin kohdissa – maanpetos – myös puhe luetaan teoksi.\nAjatuksen eli mielentilan julistaminen rangaistavaksi ei ole kielellinen eikä tekninen ongelma. Se on niin vaikea, että siinä on mietittävä mahdollisen rajoja.\nVäitetään kieroimpien kirkonmiesten ajatelleen, että jos joku vihitään avioliittoon ja vihittävä ajattelee mitään sanomatta, että nyt antamani lupaus ”tahdon” ei vastaakaan tahtoani, vihkiminen jää vaikutuksetta.\nNäin ei käytännössä ole.\nNaurettava ja pikkumainen vastaväite: joudut syytteeseen rasismista eli kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Teko on lain mukaan tahallisena rangaistava. Ilmoitat tuomioistuimessa: valehtelin.\nKiistät siis tahallisuuden. Luultavasti tuomari viis veisaa väitteestä, mutta todellisuudessa väitteesi on ongelmallnen.\nJopa siviilioikeudessa puhutaan ”tietämisvelvollisuudesta”. Tuo ”tiesi tai piti tietää” valuu rikosoikeuden puolelle. Jos neuvot ihmisen heikoille jäille ja väität, ettet tiennyt, kyllä syyttäjä sanoo, että kiihkeänä pilkkionkijana sinun piti tietää asian oikea laita.\nMinullakaan ei ole myönteisiä tunteita rajarauhaa rautatieasemalla luulonsa mukaan vaalivia kohtaan enkä pidä siitä ajatuksesta, että ihmisiä potkitaan tai lyödään.\nAjatuksen vaikeutta ei kuitenkaan ole korostettu riittävästi.\nPoliittisella puolella mielen rikosten sääntely on lähes aina epäonnistunut. Jopa 1930-luvun ns. puserolait kääntyivät muutamassa vuodessa laatijoitaan vastaan, kun oikeistojärjestöjen vermeet kiellettiin.\nNuo lait ovat myös yleensä tulleet liian myöhään. Samaiset Lapuan liikkeen ajan kommunistilait annettiin sellaisessa vaiheessa, jolloin kommunismin vaara alkoi olla Suomessakin ohi. Tämän tiedämme nyt tutkimuksista. Tiedämme senkin, että isä Stalin oli jo kääntynyt maailmanvallankumouksesta kiduttamaan ja lahtaamaan omia kansalaisiaan, joista ensimmäisen iskun saivat ukrainalaiset ja heti perään mitättömät ja vastanmieliset vähemmistökansat, kuten esimerkiksi suomalaiset siellä rajan takana.\nHarmittelen hiukan, että sama lakimiesporukka, jossa olin itse innolla mukana, hävitti niin sanotut blanco-rangaistukset. Tästä ongelmasta nimittäin päästäisiin, jos rangaistava teko olisi väljästi tulkittu ’”pahennuksen herättäminen”. Nykyisin saa sakkoa, jos kulkee munasillaan kadulla. Tuo vanhanaikainen termi tarkoitti kuitenkin suuren enemmistön arvojen loukkaamista. Voi hyvin sanoa, että rasistinen toiminta eli myös huutelu herättää pahennusta.\nJotain tällaista voisi ajatella, koska järjestön kieltämisen jälkeen on hyvin helppoa perustaa uusi järjestelmä ja jatkaa entisin tavoin.\nJostain lehdestä muuten luin, miten paheksuttavaa on, että asianajajat kieltävät asiakkaitaan tunnustamasta eli auttamasta totuutta voittoon oikeudenkäynnissä.\nEn tiedä, mihin uutinen perustui. Noin toimiva asianajaja nimittäin saa potkut asianajajaliitosta ja menettää elinkeinonsa. Jos lehden juttu perustui väärinkäsitykseen, eli tarkoitus oli viitata asianajajan toimintaan, kun tämä muun muassa sanoo, ettei sinun tarvitse kertoa kaikkea eli tunnustaa, se on eri asia.\nNeuvostoliitossa ja Saksan kolmannessa valtakunnassa ja luultavasti Kiinassa syytetty on velvollinen edistämään tuomituksi tulemistaan. Länsimainen oikeuskulttuuri on rakentunut yli 200 vuotta ajatukselle, että sekä riita- että rikosasioissa vaatimukset on osoitettava tosiksi, eikä kohteen, siis vastaajan tai syytetyn, tarvitse osallistua siihen. Jos hän on mykkä kuin kala kivellä, siitä ei saa rangaista erikseen. Mykkyydellä hän ei tosin edistä asiaansa.\nAleksis Kivellä on parodia tästä. Joku sanoo oikeudenkäynnissä ”totta on, mutta todistettakoon”. Etenkin riita-asioissa tuo ”totta on” riittää ratkaisemaan asian.\nNykyisin lakimiehet, joilla on halu sanoa asiat mahdollisimman vaikeasti, käyttävät amerikkalaista termiä ”itse-inkriminoinnista”. Isompi ihmisoikeusasia kuin höyrypäiden paimentaminen on ”Orwellin maailman” vastustaminen. Ihmisellä on oltava turva tuomareita vastaan eikä ajatuspoliisia saa perustaa. Sinänsä on hienoa, että asiasta puhutaan, ja kerrankin poliitikkojen on hyvä osallistua oikeudelliseen keskusteluun. Sananvapausasioissa on poliittinen elementti.\nPosted by Jukka Kemppinen at torstaina, syyskuuta 22, 2016\nNimetön torstaina, 22 syyskuuta, 2016\nTietämättömyyteen vetoaminen on yleensä falskia touhua, henkistä epärehellisyyttä. Sitä tapaa.\nJust Timo Soini aamu-tv:ssä: ei tiedä laumansa yhteyksistä ääriryhmiin.\nmä autan, mihin perustui puolueensa eduskuntaryhämän pj:n muinainen netti-nick Numero6 ?\nVastaus varmaam löytyy yhdistysrekisteristä, perustamiskirjoista.\nMatias K. torstaina, 22 syyskuuta, 2016\nErinomainen kirjoitus. Järjen ääntä tässä hillittömässä karnevaalissa.\nMARKKU FREDMAN muistuttaa, että ”kiihottaminen kansanryhmää kohtaan” -rikoksen tunnusmerkistö täytyy jo silloin, kun ”asettaa yleisön saataville tiedon, jossa uhataan, panetellaan tai solvataan” tiettyä erityisesti suojeltavaa ryhmää.\nKansainvälisten sopimusten mukaan tällaisia seikkoja ovat esimerkiksi rotu, sukupuoli, uskonto, ihonväri tai vammaisuus.\nFredman moittii rikosnimikettä ”kiihottaminen kansanryhmää vastaan” sikäli huonoksi, että rikoksen tunnusmerkistön täyttyminen ei vaadi aktiivista kiihottamista.\nRikokseksi kun riittää, että tieto asetetaan yleisön saataville.\nNäin pelkkä rasistisen lapun jättäminen kirjaston pöydälle tai rasististen plakaattien tekeminen mielenosoituksiin täyttää tunnusmerkistön, Fredman kertoo.\nKOTIMAA 20.9.2016 2:00 Päivitetty: 20.9.2016 6:27\nJuha-Pekka Raeste HELSINGIN SANOMAT\nEn tiedä, miten lehti on hankkinut Fredmanin kommentin, mutta ainakin minua\nhäiritsee tuo todella matala kynnys rikokselle.\nEi siis edellytetä mitään syy-yhteys arviota, onko toiminnalla todellista mahdollisuutta menestyä.\nHassua on myös viranomaisten pöhinä, kun mietitään rekisteröimättömän yhdistyksen kieltämistä tuomioistuin päätöksellä.\nNEEKERI on musta. Lol.\nNiin mustakin. Heh.\nOnko kirjan julkaiseminen tiedon asettamista yleisön saataville? Jos on niin on paljon kirjoja jotka syyllistyvät kansanryhmän vastaiseen kiihottamiseen.\nThomas Quick, nimenmuutoksen jälkeen Sture Bergvall, tuomittiin kahdeksasta murhasta vain ja ainoastaan tunnustuksen perusteella. Tuli sittemmin järkiinsä ja otti tunnustukset takaisin. Omaiset, joista ainakin osa ymmärsi, että joku muu on rikoksen takana, eivät koskaan tule tietämään totuutta, koska rikokset ovat vanhentuneet. Ruotsissa murha vanheni 25 vuodessa, kunnes lakia muutettiin vähän ennen kuin Palmen murha olisi vanhentunut. Asiaa aikanani seuranneena ihmettelin, eikö näitä "ammattitunnustajia" ole Ruotsissa ollut koskaan aiemmin.\npjt torstaina, 22 syyskuuta, 2016\nKopioinpa tähän kommentiksi saman minkä kirjoitin Verkkouutisten aiheeseen liittyvään juttuun.\nRyhtymällä kieltämään kerhoja saadaan aikaiseksi vain loputon riesa. SVL ei ole rekisteröity yhdistys joten sitä ei voi poistaa yhdistysrekisteristä, sillä ei ole pankkitiliä jonka voisi lakkauttaa, sillä ei ole kiinteää omaisuutta jonka voisi takavarikoida.\nOn muutamia lippuja joiden liehuttamisen voi yrittää kieltää ja nimi jonka käyttämisen voi yrittää kieltää. Seurauksena on että seuraavaksi samoilla ihmisillä on Suomalainen Vastarinta ja sitten kun se kielletään on Suomalainen Rintama ja sitten on Suomen Kansan Rintama ja sitten on Suomalaisen Kansan Rintama.\nTämä sirkus olisi mieltä vailla Ei kannata lähteä siihen. Suomen Vastarintaliike mahtuu yhteen HSL:n bussiin, jossa kaikille riittää istumapaikka, ja liikkeestä ei ole haittaa, kun näiden ihmisten väkivallantekoja ei sallita.\nSen sijaan kannattaa kysyä, miksi Eppu Torniainen, krooninen taparikollinen, jolla on takanaan lukuisia väkivalta- ja muita rikoksia, saa aina vain ehdollista. Hän puukottaa ihmisiä, potkii maassa makaavaa päähän, pitää hallussaan luvattomia aseita. Tämä toistuu ja toistuu, aina tuomitaan ehdollista. Tuomioistuimilla on ilmeisesti ollut ajatus, että jos hänet tuomitaan oikeasti vankilaan, niin hän ryhtyy rikoksenuusijaksi! Eihän sellainen käy. Sitäpaitsi vankilan ylläpito maksaa, joten sinne voidaan laittaa vain huume- ja talousrikollisia.\nNytkin Torniainen, jos oikeasti saa tällä kertaa vapausrangaistuksen - mikä ei ole mitenkään selvää, koska pahoinpidellyn kuolemaan ovat saattaneet vaikuttaa huumeet, hoitovirhe tai monet muut tekijät - hän kärsii tuomionsa niin sanotusti ensikertalaisena.\nTämä on tyystin älytöntä. Ongelma ei ole natsismi eikäfasismi, ongelma on olematon tuomiolinja laista tyystin piittamattomien väkivaltarikollisten kohdalla.\nLänsi-Saksassa oli -70-luvulla maanalainen järjestö, joka halusi saada aikaan vallankumouksen ja sitä kautta sosialistisen diktatuurin ja käytti asiansa ajamiseksi runsaasti väkivaltaa. Järjestö luonnollisesti kiellettiin hetimmiten ja pelkästään siihen kuuluminen toi neljä vuotta eristysselliä. Poliisilla oli eräässä vaiheessa myös lupa tavattaessa ampua kohti järjestön jäseniä ilman rangaistusta.\nNo auttoiko kovat otteet?\nVaikea lopulta sanoa. Ruumiita tuli kuitenkin puolin ja toisin paljon joka kertoo, että kovakätisyydestä ei ollut apua. Muutamia vankeja vapauttamalla olisi ehkä voitu säästää paljon ihmishenkiä. Tähän ei kuitenkaan periaatteesta voitu suostua. Järjestön harvat eloon jääneet jäsenet ovat jälkeenpäin kertoneet, että kovat vastatoimet vain katkeroittivat ja pakottivat heitä yhä raaempiin toimenpiteisiin.\nJärjestön toiminta lopulta hiipui itsestään kun kaikki aktiivijäsenet oli joko ammuttu tai vangittu.\n"Ajatuksen eli mielentilan julistaminen rangaistavaksi ei ole kielellinen eikä tekninen ongelma. Se on niin vaikea, että siinä on mietittävä mahdollisen rajoja."\nSamasta asiasta Bob Dylan lauloi aikanaan: If my thought-dreams could be seen/ They'd probably put my head in a guillotine. - Eli kyseessä on ainakin näytön ongelma.\nHyvää, järkevää ja maltillista pohdintaa. Ilo lukea, päivästä toiseen.\nOlen silloin tällöin lueskellut erään aiemmin hyvässä maineessa olleen herran, Timo Vihavaisen kirjoituksia.\nAivan hurjiksi ne ovat menneet.\nKyllä Kemppisen parissa sielu lepää ja saa just sopivia ärsykkeitä!\nMatias K. perjantaina, 23 syyskuuta, 2016\nPuolustaisin kyllä kovasti Vihavaista. Hänen kirjoituksiaan kannattaa lukea ja sanomaansa puntaroida. Saattaa siinä jotkut suomut pudota itse kuinkin silmiltä.\nVihavainen haastaa voimakkaasti punavihreän ja poliittisesti korrektin valtamediamme ja "älymystömme" sopulimaisen ja yksisilmäisen agendan, yksipuolisen tapamme hahmottaa ajan ilmiöitä ja mm. primitiivisen ja epä-älyllisen Venäjä-vihan ja sodanlietsonnan, jota meidänkin mediamme nyt pursuaa.\nJa mikään Putin-fani Vihavainen ei todellakaan ole. Päin vastoin.\nKannattaa muistaa, että kyseessä on sama professori, joka aikanaan haastoi ryssän edessä rähmällään olon. Ja teki näin siitä huolimatta, että tuohon aikaan Hesari, Yle ja "älymystömme" yleensä piti moista haastamista aivan törkeänä, asiattomana ja jopa rikollisena. Lakejakin varmaan jo valmisteltiin moisen kieltämiseksi. Ja kuinkas sitten kävikään.\nJoten se, että köllöttelee sopulina mukana ajan valtavirrassa ei helppoudestaan huolimatta ole mikään oikean älymystön tai ajattelevan ihmisen merkki.\nKirjuhin perjantaina, 23 syyskuuta, 2016\nVihavainen on niitä ainoita, jotka uskaltavat edelleen ajatella omilla aivoillaan - ja rohkenevat kertoa ajattelunsa tuloksen silottelematta, vähättelemättä tai sumentamatta sitä.\nNykyinen maahanmuuttokeskustelu tuo ikäviä kaikuja suomettumisen ajoilta: ensin piti pontevasti vakuuttaa olevansa yya:n ja rauhantahtoisen naapurin pyrkimysten puolella ja sitten uskalsi ehkä vihjata jotain tosiasioidenkin suuntaan. Liian moni ei uskaltanut edes sitä.\nVihavainen munaa esimerkiksi tässä\nHän on kristinuskosta ja Lutherista pihalla kuin sulava surkea lumiukko kevätsäässä.\nVihavainen on kuin katolisten kardinaali, joka haluaa kirkon keskittyvän raha-asioihin, anekauppaan, rikkaiden palvelemiseen.\nLutherhan nimenomaan vastusti tuommoisiin raha-asioihin keskittymistä.\nKirkon pitää keskittyä sorrettuihin eikä herroihin.\n"Mutta kun Jeesus sen kuuli, sanoi hän: "Eivät terveet tarvitse parantajaa, vaan sairaat." -Matt 9:9\nNimetön keskiviikkona, 28 syyskuuta, 2016\nMinua nykyään epäilyttää ajatteleeko Vihavainen omilla aivoillaan tai edes ylipäätään kenenkään aivoilla. Suurimman osan nykyisestä kirjoittelusta kun voisi korvata satunnaislausegeneraattorilla joka tuottaa samanlaista sanasalaattia slummeista, ghetoista, katu-uskottavuudesta ja amerikkalaisen populäärikulttuurin kakofonisen metelin turmiollisuudesta.\nOnko valepoliisina esiintyminen kielletty?\n-Valepoliisista päivää. Haluaisitteko näyttää laukkunne sisällön?\n>Muutamia vankeja vapauttamalla olisi ehkä voitu säästää paljon ihmishenkiä.\nJa tämäkin Asema-aukion kuolemantapaus oltaisiin voitu varmaan välttää jotenkin, vaikkapa jos poliisi olisi raahannut maijaan natseille syljeskelleen niin ei olisi tarvinnut natsien itse alkaa potkimaan.\nParhaiten RAF:n kuolemanuhrit oltaisiin voitu välttää jos eivät olisi ryhtyneet terroristeiksi alun perinkään. Ylipäätään jos kiristäjän ensimmäiseen vaateeseen suostutaan, sittenhän on väärintekijällä selvää faktaa että samalla linjalla kannattaa jatkaa jos niin saadaan haluttuja tuloksia.\nHelmikuussa 1975 vähäisemmistä rikoksista syytettyjä vapautettiin panttivankia vastaan. Vain parin kuukauden kuluttua saman vuoden huhtikuussa samat terroristit murhasivat Länsi-Saksan Tukholman lähetystön henkilökuntaa.\nSaksan tiukka ja jyrkkä asennoituminen natsijärjestöjen suhteen viime sotien jälkeisenä ajanjaksona on joka tapauksessa edesauttanut siinä, ettei samanlaista hirviötä, kuin Hitler käsikassaroineen ole päässyt merkittävään valtaan. Ruumiita on tullut äärijärjestöjen kurissspitämisen ohessakin, mutta merkityksetön määrä siihen nähden, mitä jos ääriaatteiden kannattajien olisi annettu vapaasti kasvattaa kannatustaan.\nSanan- tai mielipiteidensä ilmaisuvapauksien kanssa ei näiden yhteydessä ole minkäänlaista tekemistä koska on kysymys ihmisluonteiden pahoista vinoumista jotka ohittavat vahingollisuudessaan kaikki kehitysvammaisuuksien muodotkin. Psykopaatit olisi osattava tunnistaa jo neuvoloiden niskapoimututkimuksissa ja abortoitava pois aivan kuten miltei automaattisesti tehdään down-syndroomienkin suhteen. Huomattava on se, että downit eivät koskaan ole kyenneet samaan tuhovimmaan kuin psykopaattisen luonteen omaavat.\nKannatan siis äärijärjestöjen kaikkien toimintojen kriminalisointia ehdoitta ja epäröimättä.\nMatias K. lauantaina, 24 syyskuuta, 2016\nRotuhygieniaa ja eugeniikkaa siis? Oletko varma, että et joudu poistettavien listoille myös itse jossakin vaiheessa?\nOmasta tärkeydestäni: Poistumiseni millä hetkellä ja millaisin menetelmin tahansa ei vaikuta maailman mitassa yhtään mihinkään. Eikä myöskään hengissä pysymiseni. Hautausmaalle on jokatapauksessa lyhempi matka kuin synnytyssairaalaani. Niin lienee myös Matias K.:n suhteen joka ei kaikessa älykkyydessään ymmärtänyt kommenttini ydintä.\nmikis perjantaina, 23 syyskuuta, 2016\nAikoinaan, kun olin kaahausijässä, minulla oli autoinani mm. Tippa Rellu ja Wartburg. Niillä ei yleensä nopeussakkoja saanut, hyvä jos pysyi edes invaliidimopon ohittamaan. (Eikä aina edes pysynytkään.) Nykyisin kun mulla on autona Mercedes Bentz tyyppimerkiltään XJGV300SUPERPLUS EVR X, jolla pääsee 250 mailia/h, ajan hissun kissun/vaapula vissun vain lievää ylinopeutta. (Ellei minulla ole kiire minnekään. Ja koska Aika on Rahaa, ei minulla ole kiire minnekään.) - Olen sitä mieltä silti, että pitää sakottaa myös lievää ylinopeutta ajavia ihmisiä. Sillä ylinopeutta ajava ihminen itse tietää mitä tekee; pakkokos sitä on leikkiä olevansa oman elämänsä subjekti?\nLiberty Haze perjantaina, 23 syyskuuta, 2016\n" Minullakaan ei ole myönteisiä tunteita rajarauhaa rautatieasemalla luulonsa mukaan vaalivia kohtaan enkä pidä siitä ajatuksesta, että ihmisiä potkitaan tai lyödään."\nJotakin kertoo ajasta, että Kemppinen kokee tarpeellisena huomauttaa, ettei kannata natseja. Se ei kerro natsismin orastavasta noususta Suomessa, vaan hysteerisestä ilmapiiristä, jossa kaikki, jotka eivät yksikäsitteisesti tuomitse ja sano "hyi!" natsiporukalle, ovat itse epäilyttäviä, varmaankin ainakin kaappinatseja. Oikeaa suomalaista mccarthyismiä vahvana kuin keittolevylle unohdettu Kulta Katriina.\n1. päivä lokakuuta 1741 annettu asetus, jossa kiellettiin ankarasti irtolaisväkeä tulemasta muualta valtakuntaan, "jonga sivusa Me yxivakaisesti tahdomme käskeä, että kaikki Judalaiset, Savojardit, Liinan dansajat, Commendiantit ja muut kuoharit mikä nimi heillä olla mahda, Mustalaiset, Zigenarit - niin myös muut senkaltaiset, jotka Barometerein, kaikenlaisten klasein, Theen ja muiden vähemmän tarpeelisten kaluin kansa Ulkomaalda Valldakundaan tulevat" ajettaisiin pois.\nNykyiset hallitsijamme ovat antaneet toisenlaista esimerkkiä. Presidentti Halonen on ollut rohkeasti ohjaamassa meitä avoimempaan suhteeseen vieraita kohtaan. Hänen 12 vuotta kestänyt siedätyshoitonsa on muuttanut yhteiskuntaa, vaikka emme sitä huomaa, kun muutos on tapahtunut vähitellen.\nOmaa Maata lehteilee Kunnaksen Ilkka\nNimetön torstaina, 13 lokakuuta, 2016\n"Toisaalta on ongelma, että tuo vero on kaikille sama. Minusta on miellyttävä ajatella, että ihminen tarvitsee tietyn määrän rahaa elämiseensä ja vastuidensa hoitamiseen."\nNiin se vain menee. Elinkustannukset ovat periaatteessa regressiivinen kuluerä, jolloin ylijäämä on väistämättä progressiivista. Kun tähän laitetaan jatkoksi prosenttimääräiset palkankorotukset ja progressiiviset pääomatulot, niin tuloerot ovat ongelma niin ala- kuin yläpäässäkin.


Kielikylpy kasvattaa lapsista monikielisiä – pikkulapsille ruotsin kielisuihkuja voi tarjota myös kotona | Oppiminen | yle.fi\nKielikylpy kasvattaa lapsista monikielisiä – pikkulapsille ruotsin kielisuihkuja voi tarjota myös kotona\nLapsi tekee tehtäviä ruotsinkielisellä kielikylpyluokalla Vaasassa. Kuva: Frans Villanen, Yle kielikylpy,ruotsin kielikylpy,svenska dagen\nFrans Villanen Yle\nKatja Solla Yle Helsinki\nJulkaistu 05.11.2020 - 15:00 . Päivitetty 05.11.2020 - 15:00\nKielikylvyssä lapsi voi oppia ruotsia lähes huomaamattaan. Kielikylpyyn sukelletaan tavallisesti 5-vuotiaana. Se vaikuttaa oppimistuloksiin yleensä vain positiivisesti. Suomessa kielikylpy tähtää monikielisyyteen.\nRuotsi on äidinkieli noin viidelle prosentille suomalaisista. Moni suomenkielinenkin osaa kuitenkin ruotsia oikein sujuvasti. Se on osittain kielikylpyopetuksen ansiota.\nKielikylvyssä kieltä ei varta vasten opiskella, vaan sitä käytetään luonnollisissa tilanteissa. Päiväkodin tai koulun opettaja tai kasvattaja puhuu yksinomaan kielikylpykieltä.\nYksi tulevista kielikylpyopettajista on Heidi Ström. Hän opiskelee Vaasan Åbo Akademissa varhaiskasvatusta ja erikoistuu kielikylpyyn.\nStröm on suomenkielisestä perheestä, mutta hän vaihtoi ruotsinkieliseen kouluun 7. luokalle mennessään. Nyt hän pitää itseään kaksikielisenä.\nHeidi Strömin mukavat muistot ruotsinkielisestä koulusta vaikuttivat hänen päätökseensä opiskella varhaiskasvatusta ja erikoistua kielikylpyyn. Opiskelija Heidi Ström Vaasasta. Kuva: Heidi Ström. kielikylpy,opiskelijat\nHeidi Ström on tuttavapiirissään huomannut, mitä hyötyä kielitaidosta on.\n– Monille on ollut hankalaa saada töitä Vaasan seudulta, koska he osaavat vain suomea.\nKielikylpykielet ovat ruotsi, suomi ja saame\nKielikylvyssä opetus tapahtuu jollain muulla kielellä kuin lapsen äidinkielellä. Suomessa se tarkoittaa yleensä kotimaisia kieliä eli suomea, ruotsia ja saamea.\nKotimaisten kielten kielikylpyä tarjotaan runsaassa 20 kunnassa. Ruotsi on ylivoimaisesti suurin kielikylpykieli (suomenkielinen selvitys vuodelta 2017).\nOn tutkittu sitä, miksi vanhemmat laittavat lapsensa ruotsinkieliseen kylpyyn. Tärkein syy on se, että kielitaidosta on myöhemmin hyötyä opinnoissa ja töissä. Monissa perheissä ruotsin kieli on myös kuulunut perheen tai suvun historiaan (SLS:n raportti, ruotsiksi).\nKielikylpyä yli 30 vuotta\nMenetelmä syntyi Kanadassa 1960-luvulla.\nAlkoi Suomessa yli 30 vuotta sitten, vuonna 1987 Vaasassa – ruotsiksi ja suomenkielisten vanhempien aloitteesta.\nKun opetus alkaa viimeistään esiopetuksesta, koko nimi on varhainen täydellinen kielikylpy tai varhainen täyskielikylpy.\nKielikypyopetus noudattaa samoja ohjeistuksia ja opetussuunnitelmaa kuin "tavallinen" opetus.\nSuomen peruskouluissa ja päiväkodeissa annetaan myös jonkin verran opetusta muilla kuin kotimaisilla kielillä, mutta tätä kutsutaan kaksikieliseksi opetukseksi. Esimerkiksi Tampereella voi käydä peruskoulua englanniksi, ranskaksi tai saksaksi.\nKielikylpyluokassa saa lukea myös suomenkielistä kirjaa. Lapsi lukee suomenkielistä kirjaa ja pöydällä on ruotsinkielisiä kirjoja. Kielikylpyluokka Vaasassa. Kuva: Frans Villanen, Yle kielikylpy,ruotsin kielikylpy,svenska dagen\nKielikylpyoppilaat loistavat ylioppilaskirjoituksissa\nKielikylpyluokkaa käyneet eivät myöhemmin menesty muita oppilaita huonommin. Asia on pikemminkin päinvastoin.\nVaasan yliopiston tutkimuksessa (suomeksi) huomattiin, että ruotsinkieliselta kielikylpyluokalta suomenkieliseen lukioon siirtyneet saavuttavat ylioppilaskirjoituksissa hyviä tuloksia.\nEntiset kielikylpyoppilaat menestyivät muita paremmin äidinkielessään eli suomessa ja erinomaisesti muissa kielissä. Myös reaaliaineissa tulokset olivat hyviä. Matematiikassa taso oli sama kuin kielikylpyä käymättömillä.\n– Monikielisten ihmisten on ylipäätään helpompi oppia uusia kieliä. Sille, joka on oppinut ruotsia kielikylvyssä, muut germaaniset kielet, kuten englanti ja saksa avautuvat helpommin kuin muille, varhaispedagogiikan ja kielikylpyopetuksen yliopisto-opettaja Maria Kvist Åbo Akademi Vaasasta kertoo.\nMaria Kvistin mukaan monien kielikylpyryhmien synnyn takana ovat aktiviset vanhemmat. Åbo Akademin Vaasan yliopistonlehtori Maria Kvist. Kuva: Maria Kvist kielikylpy,Åbo Akademi\nElekieli otetaan apuun\nKielikylvetys alkaa yleensä lapsen ollessa noin 5-vuotias ja jatkuu yläkoulun loppuun asti. Aluksi painotetaan kuvia, tekstejä, lauluja, riimejä ja loruja. On tärkeää, että lapsi on osallisena opetuksessa, Sarita Houtsonen kertoo.\nHoutsonen on varhaiskasvatuksen opettaja Satamapuiston päiväkodissa Vaasassa. Hän on opettanut pienten lasten ryhmissä lähes 30 vuotta.\n– Elekieli on tärkeää, erityisesti alkuvaiheessa. Näytämme ja selitämme yhtä aikaa, esimerkiksi kun puetaan päälle tai pestään käsiä.\nKielikylpyryhmässä aikuiset puhuvat ruotsia myös, kun puetaan kuravaatteita. Kuravaatteita. Kuva: Toni Pitkänen /Yle päiväkoti,päivähoito\nKotiin menevät viestit ovat suomeksi\nKielikylvyssä noudatetaan samoja ohjeistuksia ja opetussuunnitelmaa kuin muussakin kasvatuksessa.\nKieltä ei kuitenkaan unohdeta missään kohtaa. Kielikylpyryhmissä lapset saattavat puhua keskenään suomea, mutta opettajat pysyvät tiukasti ruotsissa.\n– Lasten turvallisuus on kuitenkin tärkeintä. Jos jotain vakavampaa tapahtuu, vaihdamme tarvittaessa suomeen. Sitä tapahtuu todella harvoin.\nYhteistyö vanhempien kanssa on myös todella tärkeää, Sarita Houtsonen sanoo. Siksi esimerkiksi kaikki koteihin menevät viestit ovat suomeksi.\n– Kun vanhemmat tietävät, mitä teemme päivisin, he voivat jatkaa samojen aiheiden parissa kotona ja kotikielellä.\nSuomessa tavoitteena on monikielisyys\nMaailmalla kielikylvetyksen tavoitteena on oppia kahta kieltä. Suomessa on menty askelta pidemmälle: tavoitteena on monikielisyys.\n– Aluksi opetus on kokonaan kielikylpykielellä. Sitä mukaa kun lapsi vanhenee, mukaan tulee hänen äidinkieltään ja uusia vieraita kieliä. Yläkoulun loppupuolella enää noin 40 prosenttia opetuksesta tapahtuu kielikylpykielellä, Maria Kvist kertoo.\nSanna Pakarinen kyseli väitöskirjassaan (tiivistelmä suomeksi) ruotsin kielikylpyoppilailta, mikä heidän kielellinen identiteettinsä on. Kielikylpyluokkaa käyneet oppilaat pitivät itseään ennen muuta monikielisinä.\n– Oppilaiden mielestä kaksikielisellä tarkoitetaan yleensä ihmistä, jolla on syntymästä saakka kaksi kotikieltä. Monikielisellä he tarkoittivat ihmistä, jonka kotona puhutaan vain yhtä kieltä, mutta joka on oppinut koulussa useita kieliä ja pystyy keskustelemaan niillä, filosofian maisteri Sanna Pakarinen kertoo.\nKielikylpyluokassa ruotsia näkyy kaikkialla. Opetustilanne ruotsinkielisessä kielikoululuokassa Vaasassa. Kuva: Frans Villanen, Yle kielikylpy,ruotsin kielikylpy,svenska dagen\nLastenohjelmia kahdella kielellä\nVarhaiskasvatuksen opiskelija Heidi Ström opiskelutovereineen tekee yhteistyötä Svenska Ylen kanssa. Tavoitteena on tuottaa oppimateriaalia käyttäen lastenohjelmia, joita voi katsoa sekä suomeksi että ruotsiksi.\nYksi esimerkki on pienten lasten Bärtil-sarja.\n– Lastenohjelman avulla opetuksessa voi käsitellä vaikka sitä, millainen on hyvä kaveri, Ström sanoo.\nVaasan Satamapuiston päiväkodissa käytetään Ylen ruotsinkielisiä lastenohjelmia kielikylvyn tukena.\n– Haluamme, että lapset kuulevat ruotsia muiltakin kuin meiltä opettajilta. Siksi käymme myös ruotsinkielisissä teatteriesityksissä ja pyydämme museossa tai kirjastossa opastusta ruotsiksi, Sari Houtsonen kertoo.\nKielisuihkuja kotona Lasten Areenasta\nVanhempana on helppo tarjota lapselle pieniä kielisuihkuja Ylen Lasten Areenassa.\nPienet lapset katsovat usein samaa ohjelmaa yhä uudestaan. Lasten Areenasta löytyy kaksi pienten lasten sarjaa, joissa voi vuorotella kieltä eri katselukerroilla:\nHoppsan / Hupsulit\nAivan pienille tarkoitettuja animoituja musiikkivideoita.\nKaikki 10 jaksoa ovat kummallakin kielellä. Kieli lukee jakson nimessä.\nSarja löytyy Lasten Areenan etusivun kohdasta Piki-BUU.\nBärtil leker / Bärtil leikkii\nBärtil-lammas seikkailee parhaan ystävänsä Isa-possun kanssa. Kahdeksasta jaksosta neljä on käännetty suomeksi.\nBärtil löytyy Lasten Areenan etusivun kohdasta BUU-klubben.\nJaksojen lippukuvista näkyy, kumpi kieli on kyseessä. Palkkia vierittämällä näkyvät kaikki jaksot.\nBärtilin jakso 1 på svenska:\nRuotsalaisuuden päivä alle minuutissa\nPietarsaaren kielikylpykoulussa on 420 oppilasta\nkielikylpy kielikylpy kielikylpy\nruotsin kielikylpy ruotsin kielikylpy\nperuskoulu peruskoulu peruskoulu peruskoulu\nvarhaiskasvatus varhaiskasvatus varhaiskasvatus varhaiskasvatus\nkielen oppiminen kielen oppiminen kielen oppiminen\nmonikielisyys monikielisyys monikielisyys\nValheenpaljastaja: Näin tunnistat videohuijauksen\nValheenpaljastajan vinkit feikkivideoiden tarkistamiseen.\nValtaosa verkossa liikkuvasta harhaanjohtavasta sisällöstä on visuaalista: valokuvia, videoita, meemikuvia, feikkiprofiileja ja niin edelleen. Tästä jutusta saat Valheenpaljastajan neuvot feikkivideoiden paljastamiseen.\nHistoriavisa: Miten Runebergin päivää juhlittiin 1800-luvulla? Miksi Topelius söi kiirastorstaina kilohaileja?\nTiesitkö tämän kevään juhlista?\nTalven ja kevään juhlapäivien viettoon liittyy vanhoja perinteitä, joista jotkut ovat säilyneet näihin päiviin saakka. Helsingin kaupunginmuseon tekemässä visassa tutustutaan kevään juhlaperinteisiin.\nValheenpaljastaja: Näin meitä huijattiin vuonna 2020 – moneenko vipuun sinä menit?\nKoronavirukseen liittyvä misinformaatio leimasi vuotta 2020.\nMisinformaation vuodesta 2020 ei voi puhua suomatta huomiota koronavirukselle ja siitä kiertäneille väärinkäsityksille, salaliittoteorioille ja suoranaisille huijauksille.\nHistoriavisa - kaupunkien eläimet\nWikipedisti Tuomas Ahola ylläpitää maailman suurinta tietosanakirjaa\nWikipedia on vapaa tietosanakirja\nTuomas Aholaa kiinnosti ajatus tiedon vapaudesta. Hän opetteli Wikipedian toimintatavat ja hänestä tuli kuin varkain palvelun yksi ylläpitäjistä. Wikipedian aktiiviset toimijat kutsuvat itseään wikipedisteiksi.\nHarjoittele puheen ymmärtämistä. Keskitaso.\nYle vastaa: Ylen uutistoiminta eri kielillä pyrkii kattamaan koko maan\nVastaus Ylen suomen- ja ruotsinkielisten uutisten suhteesta.\nAluetoiminnan päällikkö Jyri Kataja-Rahko vastaa Loviisan Sanomissa olleeseen mielipidekirjoitukseen suomen- ja ruotsinkielisten uutisten määristä.\nUusi kieli haltuun viikossa – testasimme tieteelliset oppimisniksit\nToimittaja Susani Mahadura opiskelee turkin kielen viikossa.\nViikko aikaa treenata turkinkielistä illallista varten ja lähtötaso nolla – ottaisitko haasteen vastaan? Yle Puheen yllytyshullu toimittaja Susani Mahadura ei epäröinyt, kun hänen suomenturkkilainen juontajaparinsa Yagmur Özberkan heitti idean ilmoille suorassa radiolähetyksessä. Katso videolta, miten turkki taittui pika-aikataululla ja nappaa tästä Susanin testaamat kielenoppimisniksit!\nHyppää kielikylpyyn ja lisää oppimisen iloasi\nKielitaito karttuu kielikylvyssä.\nKielitaito karttuu kuuntelemalla, puhumalla ja kysymällä. Lähes jokainen meistä omaksuu kieliä leikkimällä, kunhan siihen on tilaisuus ja tarve. Avoin mieli vierasta kulttuuria kohtaan lisää valmiuksia oppia ympäristössä puhuttua kieltä. Romaani Tuukka-Omar ja superkielitaito vie lasten maailmaan ja kielen oppimiseen.\nKun pakollisesta kouluruotsista tuli ongelma\nKiista pakollisesta kouluruotsista alkoi 1970-luvulla.\nSuomi on kaksikielinen maa, missä jokaisen koululaisen on viimeistään 1970-luvulta alkaen ollut opiskeltava myös toista kotimaista kieltä. Asia nousi poliittiseksi kiistaksi 1990-luvun alussa.\nTvåspråkigt Närpes väckte debatt för sex år sedan men "Närpes är fortfarande Närpes som det var då"\nVar Fastlandsfinlands sista enspråkigt svenska kommun.\nFör sex år sedan beslöt Närpes att bli en tvåspråkig kommun. Det innebar rejält med pengar i statsandelar, men orsakade också ramaskri i en av de få kvarvarande enspråkigt svenska kommunerna i Fastlandsfinland.\nVad vet du om språkbad? Svenska dagen till ära bjuder vi på en insyn i landets språkbadsundervisning\nSvenska dagen special: En insyn i språkbadsundervisningen.\nVisste du till exempel att språkbadselever ofta presterar bättre än andra elever i studentskrivningarna?\nUndersökning: Språkbadselever stolta över sitt svenskakunnande - upplever att svenskan är betydelsefull\nUndersökningen jämförde Finland och Irland.\nSpråkbadsprogrammets struktur inverkar på flerspråkighet i skolor med svenskt respektive iriskt språkbad, visar en undersökning. Elever i språkbad är också stolta över det egna kunnandet i svenska eller iriska.\nFinland ska få en ny nationalspråksstrategi - vilka är dina erfarenheter av tvåspråkigheten och vad kan bli bättre?\nSpråkklimatet ska förbättras och service på bägge språken.\nRegeringen håller som bäst på att ta fram en ny nationalspråksstrategi. Den eviga frågan om svenskspråkig service är fortfarande aktuell, men också finskan behöver stärkas inom vissa områden.


Alajärven kirkko – Wikipedia\nAlajärven kirkko eli Gabrielin kirkko Alajärvellä Etelä-Pohjanmaalla on Carl Ludvig Engelin suunnittelema puinen ristikirkko. Se valmistui 1836 ja vihittiin käyttöön 1841. Kirkon rakennustöitä johtivat Heikki ja Jaakko Kuorikoski. Kirkko sijaitsee Alajärven länsirannalla kaupungin keskustan lähettyvillä. Verner Thomén  maalaama alttaritaulu kuvaa Jeesuksen rukoustaistelua Getsemanen puutarhassa. Kirkossa on Kangasalan urkurakentamon 33-äänikertaiset urut. Kirkon sisäänkäynnin vieressä on Heikki Mikkilän veistämä vaivaisukko.\nSijainti Kirkkotie 6, 62900 Alajärvi\nKoordinaatit 63°00′02″N, 023°49′32″E\nSeurakunta Alajärven seurakunta\nTyylisuunta uusklassinen puinen ristikirkko\nAlajärven kirkko, sankarihaudat\nSodissa 1939–1940 1941–1944 maan ja kansan puolesta kaatuneiden muistolle.\nSen suurempaa rakkautta ei kenelläkään ole kuin että hän antaa henkensä ystäväinsä edestä\nKirkon paikalla sijaitsi 1749 kirkonrakentaja Antti Hakolan rakentama vanha, ensimmäinen kirkko. Siitä on jäljellä enää tapuli, joka on nyt nykyisen tapulin sisällä.\nNykyistä kirkkoa on remontoitu kahteen otteeseen. Ensimmäisen kerran vuonna 1896, jolloin kirkkoon rakennettiin lehterit tilan tarpeen kasvaessa. Lehtereiden ansiosta kirkkoon mahtui jopa 1 200 ihmistä. Kirkko remontoitiin toisen kerran sisältä 1996, jolloin maalattiin, korjattiin penkkejä ja äänentoistoa sekä seuraavana vuonna paanukatto uusittiin ja tervattiin.\nEngelin piirtämä Alajärven kirkko ja läheiset Alvar Aallon suunnittelemat kirkonkylän julkiset rakennukset on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.\n↑ Junnila, Heikki: Alajärven historia – Erämaasta kaupungiksi, sivu 245. Alajärven kaupunki, 1999. ISBN 951-97215-2-5.\n↑ Alajärven kirkko Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alajärven kirkko Wikimedia Commonsissa\nAlajärven kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.\nAlajärven kirkko seurakunnan sivulla (Arkistoituja kopioita – Internet Archive)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Alajärven_kirkko&oldid=19759721”\nViimeksi muokattu 8. toukokuuta 2021 kello 01.43\nSivua on viimeksi muutettu 8. toukokuuta 2021 kello 01.43.


Alkoholin kohtuukäyttäjät saattavat elää täysraittiita pidempään – humalajuominen eri asia - Lifestyle - MTV.fi\nAlkoholin kohtuukäyttäjät saattavat elää täysraittiita pidempään – humalajuominen eri asia\nLifestyle > Hyvää elämää Julkaistu 08.09.2017 19:30\nAlkoholilla saattaa olla terveyden kannalta suotuisia vaikutuksia kohtuullisesti nautittuna. Lehtikuva\nKohtuullisesti alkoholia käyttävät saattavat elää jonkin verran pidempään kuin ikätoverit, jotka eivät käytä lainkaan alkoholia. Runsaampi juominen ja humalajuominen sen sijaan liittyvät lyhempään elinikään, yhdysvaltalaistutkimus vahvistaa.\nAlkoholia vähän tai kohtuullisesti käyttävien riski menehtyä seurannan aikana oli noin viidenneksen pienempi kuin osallistujien, jotka eivät olleet koskaan käyttäneet alkoholia.\nRunsaasti alkoholia käyttävät sen sijaan menehtyivät todennäköisemmin varsinkin syöpään. Samanlainen yhteys havaittiin itsensä humalaan vähintään kerran viikossa juovilla.\nTulokset ovat linjassa monien aiempien tutkimusten kanssa, ja yhdessä ne viittaavat siihen, että alkoholilla voi olla terveyden kannalta suotuisia vaikutuksia kohtuullisesti nautittuna. Viimeaikaisissa tutkimuksissa kohtuukäytön hyödyt on kuitenkin myös kyseenalaistettu, eikä esimerkiksi alkoholin sydänvaikutuksista ole selvää käsitystä.\nSeurantatutkimuksista on vaikea vetää varmoja johtopäätöksiä siksikin, että alkoholia vieroksuvilla voi olla sairauksia, jotka selittävät sekä juomattomuuden että suuremman kuolleisuuden.\nKenenkään ei siis kannata lisätä alkoholin kulutusta terveysvaikutusten toivossa, mutta kohtuukäyttäjien ei myöskään tarvitse olla huolissaan.\nArviolta 500 000 suomalaista on alkoholin riskikäyttäjiä eli ihmisiä, joille aiheutuu alkoholista selviä terveysongelmia. Alkoholinkulutus on Suomessa eurooppalaista keskitasoa, mutta runsas humalajuominen on meillä suuri ongelma.\nViimeisten kymmenen vuoden aikana alkoholin kokonaiskulutus on pysynyt Suomessa melko tasaisena tai jopa hieman vähentynyt. Kohtuukäyttönä pidetään yleensä yhtä annosta päivässä naisilla ja kahta annosta miehillä.\nIhosyöpää voi sairastaa, vaikka iholla ei näkyisi mitään – lääkäri kertoo, miten se on mahdollista Onko flunssasi sittenkin syysallergiaa? Näin erotat ne toisistaan


Nuorena harrastin useita vuosia melontaa Näsimelojissa, Tampereella\nKouluaikana toinen harrastukseni oli sulkapallo, kilpailinkin jonkun verran\nYliopistoaikana pelasin hyvällä menestyksellä myös shakkia Hämäläisosakunnan shakkikerhossa\nKun kävin töissä, osallistuin myös Nokia Oy:n sulkapallokerhon toimintaan nousten ykköspelaajaksi\nHankin myös fun purjelaudan ja osallistuin ja pääsin jopa maaliin 2 kertaa Lauttasaaren ympärisurffauksessa, joka vastaa maratonia juoksussa.\nNykyään harrastan ajankohtaisia asioita TV:tä seuraten.\nTapahtumia elämäni varrelta:\n21.9.1948 20:55 Synnyin Juupajoella\nelokuu 1955 muutto Tampereelle\n1961/62 vanhempien avioero.\n8.8.1966 äiti(43v) kuoli aivoverenvuotoon.\n1966-67 vuosi lastenkodissa, sisareni USA:ssa stipendiaattina.\nkesä 1967 kesätöissä Säfflessä -Ruotsissa paperitehtaassa\n1967-68 vuosi ammattioppilaskodissa.\n31.5.1968 c-papereilla ylioppilaaksi.\nsyyskuu 1969 kersanttina(nyk. ylikersantti) armeijasta opiskelemaan Helsingin Yliopistossa.\nkesä 1970 kesätöissä Hallstavikissa Ruotsissa paperitehtaassa\nkesä 1971 kesätöissä Hallstavikissa Ruotsissa paperitehtaassa\nkesäkuu 1972 muutto Hyvinkäälle\nmarraskuu 1972 Liisa syntyi.\n30.7.1973 Cobol-ohjelmoijaksi Nokia Elektroniikkaan(iso Honeywellin tietokone). Takana Helsingin Yliopiston cl-tason ATK ja matematiikan opinnot ilman arvosanoja.\ntoukokuu 1974 muutto Tapanilaan Helsinkiin\n1975 aloitin astrologian harrastuksen\nlokakuu 1976 Kati syntyi.\n16.6.1978 muutto Laaksolahteen Espooseen\n4.5.1985 päätimme avioerosta.\n15.6.1985 muutto rakennuttamaamme omakotitaloon.\nelokuu 1985 sairastuin skitsofreniaan.\nmaaliskuu 1986 eläkkeelle.\n20.8.1986 asumusero vaimosta-muutto Sörnäisiin Helsinkiin\nelokuu 1986 Tico syntyi.\nhuhtikuu 1987 takaisin vaimon luo-Viherkallioon, Espooseen\n10.10.1988 isä(66v) kuoli aivoverenvuotoon.\n5.10.1990 muutto Lippajärvelle, Espooseen\n20.5.1997 World-of-Wisdom CD-ROM Horoskooppiohjelma\n1.9.1997 hankin Internet-yhteyden.\n6.10.1997 avasin kotisivuni internetissä.\n4.3.1998 19:07 Espoo Suomen astrologisen seuran Internet-ryhmän vetäjäksi\n20.3.1998 11:50 aloin käydä päivittäin mielenterveysongelmaisten Helsingin Klubitalolla (ICCD)\n29.3.1998 julkaisin kotisivuni.\n15.9.98 14:01 Loviisa ostimme kesämökin Ruotsinpyhtäältä (60N31,26E27)\n21.9.98 18:06 Helsinki Tilasin 400 MHz Pentium II tietokoneen\n5.10.98 18:09 Helsinki Esiintyminen TV2:n 6:n uutisissa\n5.10.98 23:11:01 Espoo uudelleenorganisoin astrologisen postituslistani käyttäen www.egroups.com palveluja\n3.1.99 14:30:10 Espoo Tilasin Goravanin Jyotish Vedic astrology ohjelman\n10.1.99 6:40 Helsinki Lento Kanarian saarille viikoksi\n14.2.99 0:15 Espoo Ilmoitin web osoitteeni 400 hakukoneeseen\n26.2.99 18:15 Helsinki Minut valittiin Suomen Astrologisen Seuran johtokuntaan\n15.5.99 viikon siirtymätyökoulutus Malmö Klubbhusetissa\n15.-22.10.99 10. kansainvälinen klubitaloseminaari Torontossa,Kanadassa\n12.-15.11.1999 Accept seminaari Yorkissa,Englannissa\nhelmikuu 2000 Minut valittiin Suomen Fountain House -klubitaloverkoston hallitukseen\n21.2.2000 20:00 Esiintyminen TV1:n MOT ohjelmassa\n5.3.2000 16:00 Helsinki Minut valittiin Suomen Astrologisen Seuran rahastonhoitajaksi\n7.4.2000 18:15 Espoo Ostimme uuden Opel Corsa leasing auton\n3.6.2000 11:50 Vantaa Lähtö Moskovaan 2.:een Euraasian Klubitalo Konferenssiin\n19.8.2000 16:00 Vantaa Lähtö kolmeksi viikoksi New Yorkiin Fountain Houseen Klubitalon peruskoulutukseen.\n8.11.2000 18:00-18:30 Helsinki Lähiradion suorassa haastattelussa.\n6.3.2001 Minua haastateltiin Klubitalolla Anna lehteen (edellisellä viikolla Kynnys lehteen)\n21.3.2001 Aloitan siirtymätyön Lasse Liemolan Tuore Pekka vihannestukussa\n30.3.2001 Erosin Suomen Astrologisen Seuran luottamustehtävistä vuosikokouksessa.\n31.3.2001 11:12 Espoo Lopetin meidän melkein 15 vuotiaan rakkaan Tico koiramme.\n15.6.2001 15:25 Helsinki Myimme rivitalo-osakkeemme\n30.6.2001 20:46 Helsinki Muutimme Helsinkiin, Katajanokalle vuokralle\n15.8.2001 15:05 Helsinki Ostin kaksion Tapanilasta, Helsingistä\n1.9.2001 14:10 Helsinki Muutto ja asumusero vaimosta toisen kerran.\n27.1.2002 19:25 Helsinki Panin kotisivuni "lomalle"\n31.1.2002 Virallinen avioero 30 vuoden ja 1 kuukauden jälkeen\n19.3.2002 21:15 Helsinki21: Kotisivuni palasivat lomalta. Esiinnyin TV2 Ajankohtainen kakkonen ohjelmassa\nKevät 2002 Liityin SDP:n Helsinki Puistolan osastoon\n15.5.2002 21:33 Helsinki Siirsin kotisivuni NICistä Elisan Kolumbuksen alle.\n3.7.2002 17:40 Helsinki Lähtö Edinburghiin Euroopan klubitalojen seminaariin\n20.7.2002 14:43 Helsinki Erosin Suomen Astrologisesta Seurasta.\n29.10.2002 Minut kutsuttiin ICCD:n Standards Review Commiitteehen\n26.11.2002 14:45-17:45 Helsinki\nVierailin Pääministeri Paavo Lipposen virka-asunnolla. Otin nämä kuvat Helsingin Klubitalon tilaisuudesta\n16.2.2003 9:37 Helsinki Lopetin Fin-Astrology-ryhmän Yahoossa\n10.9.2003 17:30 Helsinki Aloitin Työväenopistossa Cambridge Proficiency englanninkurssin.\n18.12.2003 Helsinki Suoritin tietokoneen AB-ajokortin\n26.4.2004 Helsinki Minut valittiin vuosikokouksessa Helsingin Klubitalot ry:n hallitukseen\n11.-17.11.04 Kosovossa ulkoministeriön hanketta suunnittelemassa\n18.-23.6.2005 Osallistuin Helsingin Klubitalot ry. hallituksen jäsenenä Finlandia-talossa yhdessä ICCD:n kanssa järjestämiime klubitalojen 13. maailmankonferenssiin. Pidin 2 puhetta ja toimin kerran puheenjohtajana. Osallistujia oli 80:stä klubitalosta ja 22:sta maasta.\n15.9.2005 10:41 Tilausvahvistus omasta domainistani www.veikkoniemi.com\n14.6.2006 20-21.30 Helsinki-päivän vastaanotolla Kaupungintalolla Klubitalomme johtajan avecina\n9.10.2006 9:25 Lähtö New Yorkiin Klubitalojen koulutuskeskusten tapaamiseen\n2.4.2007 17:30 Jättäydyin sivuun Helsingin Klubitalot ry:n hallituksesta, koska oli jo tarpeeksi ehdokkaita enkä halunnut äänestystä\n23.4.2007 11:30 Ostin Nokia N95 multimedia kännykän\n4.9.2007 16:05 Lahti Erosin Klubitalomme talouskomiteasta sekä työkomiteasta\n10.9.2007 17:15 Aloitin "Johdatus JAVA-kieleen"-kurssin Työväenopistossa\n8.10.2007 17:15 Aloitin JAVA jatkokurssin\n12.12.2007 9:52 Liityin Facebookiin\n14.4.2008 Haen Haaga-Helian AMK:n Tietojenkäsittelyn opintolinjalle\n28.5.2008 Siirsin kotisivuni Elisalta webbihotelliin php lupien takia\n25.6.2008 Sain ilmoituksen, että minut on hyväksytty opiskelemaan ammattikorkeakoulu Haaga-Heliaan\n31.7.2008 Ensimmäinen JAVA ohjelmani, jonka tarjoan vapaasti käyttöön\n25.8.2008 17:40 Helsinki Ensimmäinen koulupäivä Haaga-Heliassa\n7.6.2009 23:31 Helsinki Erosin SDP:stä\n18.7.2009 17:32 Helsinki Aloitin uudelleen vanhan harrastukseni astrologian\n13.8.2009 12:46 Helsinki Liityin uudelleen Suomen Astrologiseen Seuraan\n24.8.2009 17:40 Helsinki Toinen lukuvuosi HAAGA-Heliassa alkaa, ensimmäinen vuosi sujui erinomaisesti\n27.11.2009 4:40 Helsinki Ostin iMac tietokoneen ja iPod Nano soittimen Applen nettikaupasta.\n15.12.2009 17:40 Helsinki Syyslukukauden viimeinen tentti ja kaikki syksyn kurssit taas läpi onnistuneesti.\n25.12.2009 11:00 Helsinki iMacissäni on nyt virtualboxissa myös Windows7 (OS x Lumileopardin lisäksi), kuten tänään myös ainoana käyttöjärjestelmänä vanhassa kannettavassani. Asennettavaa riittää vielä kummassakin muutamaksi päiväksi.\nKevätlukukausi loppui web-projektin menestykkääseen luovutukseen.\nOllaan puolivälissä 4-vuotista opiskelua.\nSyyslukukausi alkoi nyt vain web-ohjelmointi-kurssilla lisääntyneen stressin vuoksi. Opintopisteitä 93/210\n22.12.2010 11:46 Helsinki Ostin SONY VAIO F12 neliydin läppärin toiseksi koneekseni ja myin vanhan läppärin.\n3.1.2011 Sain syksyn ainoasta kurssistani Web-ohjelmoinnista 100/100 pistettä eli arvosanan 5 ja nyt koossa on 98 op/210. Olen kylläkin luopunut valmistumisajatuksesta. Poimin jatkossa vain todella kiinnostavia kursseja.\n3.8.2011 Sain kevään ainoasta kurssista verkkomultimedia nelosen enkä ilmoittaudu enää jatkoon. Sain 3:n vuoden aikana kokoon 104/210 pistettä 16:sta kurssista.\n31.8.2011 13:15 Helsinki Vapaa! Postitin erokirjeeni Ammattikorkeakoulu Haaga-Heliaan.\n15.3.2012 13:39 Helsinki Ostin iPhone 4S puhelimen\n23.3.2012 9:17 Helsinki Ostin iPadin\n21.9.2012 18:50 Helsinki Sain yllätyksekseni tyttäriltäni syntymäpäivälahjaksi -99 Nissan Micran käyttööni pelkillä bensakuluilla. Autolla ajettu alle 51000 km ja ollut useita vuosia poissa rekisteristä.\n30.9.2012 12:13 Helsinki Ostin Garmin Nuvi2340LMT GPS-L navigaattorin autooni.\n10.5.2013 10:41 Helsinki Ostin isomman, uuden 64Gb iPad retinan ja myin vanhan 32Gb sisarelleni.\n22.6.2017 16:00 Helsinki asuntoni putkiremontti valmis. Kesti 10 viikkoa.\n26.8.2017 10:00 Helsinki Vasemman silmän lasiaisverenpurkauman tähystysleikkaus.


naisetjoitaajattelenäisin | Tiia Koivusalo\n*Kaupallinen yhteistyö Storytel.fi kanssa\nOlen armoton kirjafani ja lukutoukka ja etenkin nuorempana ja aikaa ennen kännyköitä, kulki paksuinkin kirjajärkäle koulurepussa ja myöhemmin käsilaukussa mukana.\nMeillä on kotona aivan mielettömän paljon kirjoja, niin paljon, että kirjahyllyjä on jouduttu laittamaan jo muihinkin huoneisiin, kuten miesluolaan. Nykyään uusia kirjoja ostamme äärettömän harkiten vallitsevan tilanpuutteen vuoksi.\nNettikirjojen lukeminen ei ole tuntunut lainkaan omalta jutulta, sillä se kirkas valo rasittaa pidemmän päälle silmiä. Olen mieluusti pitänyt visusti kiinni fyysisestä kirjasta, sillä kirjassa on jotain konkreettista, jotain johon jopa kiintyä. Myönnän välillä vain tuijottavani kirjahyllyjemme kirjapaljoutta ja miettien mitä kaikkia seikkailuja kunkin kirjan selkämyksen taakse kätkeytyy.\nRakkaus satuihin, fantasiaan, seikkailuihin syntyi jo pienenä tiitiäisenä, kun minulle luettiin iltasatuja. Hyvin nuorena opin kuitenkin lukemaan ja luin iltasadut itselleni itse. Muistan elävästi H.C.Andersenin sadut, Elsa Beskowin kuvittamat Täti Vihreä, Täti Ruskea ja Täti Sinipunainen kirjat.\nMyöhemmin Viisikon seikkailut, jolloin oli pakko aina mennä keittämään itselleenkin teetä ja tehdä voileipiä, koska Viisikkokin söi aina kaikkia mysteereitä ratkoessaan. Sinuhe Egyptiläinen mullisti maailmani 13-vuotiaana ja hyvin pian tästä aloin ahmimaan John Irvingin kirjoja.\nKun Storytel.fi otti minuun yhteyttä, että kiinnostaisiko osallistua lukupiiriin ja kuunnella äänikirjana Storytel.fi valikoimasta Mia Kankimäen ”Naiset joita ajattelen öisin”, olin sekä utelias, että aavistuksen vastahakoinen.\nVoisiko äänikirja tavoittaa sieluni sopukat toivotulla tavalla, olla tasaveroinen fyysisen kirjan kanssa, uuden kirjan avaaminenhan on tietynlainen pyhä hetki.\nTiedostaen, että edessä on taas uusi seikkailu, ihminen tai matka tai mitä tahansa, jota odottaa… Voisiko nämä kohtaamiset ja seikkailut tuntua äänikirjaa kuunnellessa samalta? Pelkäsin, että pettäisin jotenkin itseni tai jopa hyllyssä olevat rakkaat kirjani.\nOlin kuitenkin erittäin utelias ja niin eräänä syyskuun aamuna, kun matkasin Helsinkiin, aloin kuuntelemaan Yönaisten tarinoita. Normaalisti olen aina kuunnellut autossa jumputtavaa musiikkia, joka on toki energisoinut, mutta saanut samalla sydämen hakkaamaan levottomammin, tehden olosta hieman hermostuneen.\nYönaisten kanssa äänikirjan soljuessa rauhoittavalla lukijan äänellä, kävi kuitenkin päinvastoin, nauliuduin penkkiin, rauhotuin, syvennyin tarinaan aivan uudella tavalla.\nOsa minusta taantui lapsuuden turvalliseen hetkeen, siihen hetkeen, kun minua rakastava aikuinen luki sänkyni laidalla minulle satuja. Äänikirja kokemus tuntuikin äärimmäisen rauhoittavalta vastapainolta hektiseen elämään.\nHiljakseen soljuin kirjan maailmaan, jäin innolla odottamaan uusia käänteitä, olin Mia Kankimäen kanssa vieraissa nurkissa ullakolla miettien elämän käännekohtia, mitä olen saavuttanut, miten jatkaa tästä eteenpäin.\nOman lähestyvän rajapyykin 50-vuoden iän kautta osittain samaistuin Miaan, tiedostaen, että meille kaikille tulee hetkiä, jolloin tulee mietittyä missä olen juuri nyt, mitä haluan muuttaa ja mitä on hyvää nykyisessä elämässäni.\nMia Kankimäki irtisanoutui työstään 42-vuoden iässä, aloittaen kirjoittamaan ”Naiset joita ajattelen öisin” kirjaa. Etsien kirjaan naishahmoja menneisyydestä, joihin hän itse voisi samaistua.\nAloittaen rohkean seikkailun ja matkaten näiden naisten historiaan, matkaamalla joidenkin kirjan henkilöiden kotiseuduilla. Ensimmäisenä Mia matkasi Karen Blixenin Afrikkaan, joka onkin pisin osuus kirjassa yksittäisestä ”yönaisesta.”\nPidän erittäin paljon siitä, miten Mia kuvailee omia seikkailujaan Afrikassa limittäin Karen Blixenin elämän kanssa. Miten ensin nostaa Karenin jalustalle, ymmärtäen kuitenkin, että Karenkin oli vain ihminen myös heikkoine puolineen.\nVaikka se Karen mitä ”Minun Afrikka” kirja antaa ymmärtää, oli että Karen oli loputtoman vahva selviytyessään sen ajan Afrikassa naisena ja vielä valkoihoisena naisena. Karenissa kuitenkin oli pimeitä puolia.\nKaren sai hurmiollista nautintoa villieläinten surmaamisesta. Myöskin läheisriippuvaisuuden suhde brittiläiseen hurmuriin ja metsästäjään Denys Finch Hattoniin, osoitti Karenissa vahvasti heikon puolen. Karen ei tuntenut olevansa elossa, jollei Denys ollut paikalla.\n”Naiset joita ajattelen öisin”, on selkeästi feministinen kirja, tuoden esille naishahmoja, jotka ovat jääneet pimentoon vain siksi, että heidän sukupuoli sattui olemaan nainen. Kankimäki kertookin miten Firenzessä on perustettu ”Advancing Women Artist Foundation”, joka on keskittynyt unohdettujen naistaitelijoiden töiden etsimiseen.\nYönaisten perässä Kankimäki matkustikin Kiotoon, Firenzeen, Afrikkaan, Mazzanoon, Roomaan, Bolognaan ja Normandiaan. Matkakohteet Kankimäki valitsi niissä asuneiden inspiroivien naisten perusteella, naisten tarinat ansaitsivat tulla kerrotuksi.\nKaren Blixenin jälkeen Kankimäki kertoo rohkeista tutkimusmatkailijoista, jotka rohkeina matkustivat eri puolilla maailmaa ja haastoivat luonnon tuomat vaarat ja vaivalloiset reitit rohkeudellaan. Näitä uskalikkoja olivat Isabella Bird, Ida Pfeiffer, Mary Kingsley, Alexandra David-Neel ja Nellie Bly.\nItalian renesanssin naistaitelijoista kirjassa esiintyi Simonetta Vespucci, Caterina Sforza, Beatrice d’Este, Sofonisba Anguissola, Lavinia Fontana ja Artemisia Gentileschi. Mia Kankimäki on tehnyt kirjaansa mittavan pohjustustyön, niin tutkien historiallisia materiaalia yönaisista, kuin matkaten osan kirjassa esiintyvien naisten kotiseuduille.\nKirjan lopussa yönaiseksi valikoituu vielä japanilainen taiteilija Yayoi Kusama, joka omalla kohdalla oli yönaisista ehkä mielenkiintoisin. Kusama tunnetusti kärsii mielenterveysongelmista ja on lapsesta asti nähnyt harhoja mm. pallojen ja kurpitsojen muodossa. Kusamalla on pakonomainen tarve maalata palloja. Kusama keskittää itsensä taideteoksiinsa, koska kokee, että on itsekin upea.\nMinulle juuri Kusaman opetus oli osittain ennakkokäsitysten rikkomisessa, ihminen voi olla 100% itsevarma ja onnellinen, vaikka olisikin harhainen.\nKoko kirjan teemaa käsittääkin rohkeus, yönaiset olivat jokainen omalla tavallaan rohkeita. Mielestäni alun omien epäluulojen jälkeen Mia Kankimäkikin osoittautui minulle rohkeaksi naiseksi ja Mia Kankimäestä itsestään syntyy varmasti joidenkin ihmisten ikioma yönainen.\nAluksi minua jarrutti Mia Kankimäen irtisanoutuminen oravanpyörästä ja koin tuon repäisyn olevan rohkea, mutta kun Mia kertoi nukkuvansa milloin ystäviensä sohvilla tai vanhempiensa vintillä, koin ettei Mia ollut vapaa laisinkaan, vaan muista riippuvainen.\nYmmärtääkseni kirjoitusprosessia ja sen taloudellista yhtälöä, ymmärsin, että Mialla ei kirjan kirjoittamisprosessin vuoksi ollut muuta mahdollisuutta, kuin irtisanoutua työstään ja astua tavallaan taloudelliseen tyhjyyteen.\nMitä pidänkin äärimmäisen rohkeana tekona. Kuinka moni meistä uskaltaa astua ulos oravanpyörästä ja siitä elämäntyylistä, jonka on luonut itselleen, tuo elämäntyyli voi joillekin olla jopa vankila.\nKuitenkin Mia kertoo, miten kaiken tämän jälkeen mieleen hiipi tyhjyys, kun kuvitelmissaan luuli tuon vapauden hetken olevan mahtava. Mia koki ulkopuolisuuden tunteita, muiden elämien jatkuessaan samaa hamsterin pyörän rataa pyörien ja hänen pudottuaan itse kelkasta.\nKankimäki ryhtyi etsimään historiasta naisia, jotka olivat toimineet kuten hän, irrottautuneet valtavirrasta. Joihin hän voisi samaistua ja jotka voisivat toimia hänelle esikuvina.\nMia Kankimäen kirja on sekä kunnianosoitus tasa-arvolle, että unohdetuille naisille, tärkeille historiallisille ja lahjakkaille naisille. Kirja on matkakertomus ilman muuta Mian matkatessa yönaisten jalanjäljillä ympäri maapalloa.\nKirja on kuitenkin myös matkakertomus omaan minuuteen ja erilaisten yönaisten kautta Mia löysikin monta rohkeuden teemaa ja sisimmistään omakohtaista rohkeutta, omista peloistaan huolimatta.\n”Olen käynyt Afrikassa kahdesti: molemmat matkat ovat olleet unelmieni täyttymyksiä ja molemmilla olen pelännyt kuollakseni.” Kyse onkin nimenomaan pelkojen voittamisesta, etteivät pelot tule unelmien tielle. ”Että löytäisi itsestään sen saamarin reippauden.”\nSamaistun Miaan siinä, että haluan toteuttaa asioita, joita ennakkoon kamalasti pelkään. En tehnyt tänä vuonnakaan uuden vuoden lupauksia, mutta lupasin täällä blogissa tammikuussa olla rohkeampi minä.\nYksi näistä omista tämän vuoden rohkeuden teoista, oli avaruusseikkailu Juri Gagarin kosmonauttikeskuksessa. Pelkäsin tuota projektia alusti asti, niin valikointiprosessiin liittyvää Boot Campiä, jossa meistä mitattiin paineensietokykyä niin erilaisin matemaattisin, kuin älykkyystehtävin, kuin käänteisellä Benjihypyllä laskien samalla numeroita väärinpäin.\nPelkäsin niin paljon, etten nukkunut pariin yöhön ennen Boot Campiä, tuntui että miltei taju lähti kaikesta jännittämisestä ja pelosta. Tavoittelin kuitenkin loppuun asti unelmaani, päästä kerran elämässä niin lähelle avaruutta, kuin mahdollista. Avaruutta, joka on ollut pienestä tytöstä haaveeni.\nHaaveeni toteutui ja pelkäsin Venäjälläkin joka päivä jokaista tehtävää, mitä yllätyksenä oli eteemme tulossa. Ehkä kuitenkin eniten pelkäsin mokaamista, kasvojeni menettämistä, sitä, että olisin jotenkin kömpelö tai tyhmä.\nOli pelko mikä tahansa, pelko on konkreettinen asia ja itse olen huomannut, että vain mennessäni pelkojani kohden ja ollessani pelon pyörremyrskyssä, voin voittaa pelkoni ja kasvattaa rohkeuttani jonkin verran. Jonkin verran vain siksi, että vaikka olen ollut suurella seikkailulla, pelkään edelleen samoja asioita, eli ehkäpä eniten vieläkin juuri tuota mokaamista, kasvojen menettämistä muiden edessä.\nMia Kankimäen ”Naiset joita ajattelen öisin, oli minulle ennen kaikkea tarina rohkeudesta ja rohkeista naisista ja siitä, että miltei kaikki on mahdollisuus saavuttaa, jos vain uskaltaa ottaa sen yhden askeleen kohti rohkeutta.\nRakastan muuten tätä alla olevaa hyvin onnistunutta mainosta itsevarmasta ja rohkeasta naisesta, tässä mainoksessa on asennetta.\nLukupiirissä keskustelimme Julia Juliaihminen ja Kalenterikarjun Mikon kanssa yönaisista ja osittain kaikille meistä kirja avautui myös eri tasoin. Kerroimme myös kaikki, ketkä ovat meidän omia yönaisia. Minun yönainen on oma mummini, koska pidän häntä rohkeimpana ja sitkeimpänä ihmisenä, jonka tunnen.\nMummi on ollut sodassa lottana, menettänyt ensimmäisen lapsensa, kaikki sisaruksensa, miehensä ja ystävänsä ja on silti sitkeä ja positiivinen. En itse peilaa elämääni myöskään muiden kautta, vaan käyn öisin syväluotaavia ja joskus jopa syyllisyyden kyllästämiä hetkiä itseni kanssa.\nYön pikkutunnit ovat joskus kovin painavan raskaita. Haluan olla itse itselleni yönainen, mennä edelleen rohkeasti kohti pelkoja ja voittaa pelot ja jo etukäteen tietäen, ettei pelkääminen lakkaa koskaan.\nPelkoja ei voi lopullisesti voittaa millään teoilla, sillä silloin ihminen on sisäisesti kuollut. Pelot ovat osa meidän sisintä hälytysjärjestelmää ja hyvä niin, niin kauan, kunhan pelot eivät ota liikaa valtaa ihmisessä. Hyväksyn, sen että pelko on osa minua.\nÄänikirja kokemukseni oli äärimmäisen miellyttävä ja rauhoittava eri tavalla, kuin kirjan lukeminen on. Kaipaan jopa autossani hetkiä, jolloin kuuntelin Kankimäen ”Naiset joita ajattelen öisin kirjaa.” Niissä hetkissä oli jotain pysähtynyttä, kuin auto olisi ollut pysähdyksissä, eikä matkannut kohti päämääräänsä.\nÄänikirjan kuuntelemisessa oli lapsuuden satujen tavoin jotain erittäin lohdullista ja turvallista. Se sadun kuuntelemisen turvallinen hetki ennen vaipuessa unen maailmaan, joka oli monesti mörköjen värittämä. Sadun hetki toi kuitenkin sen turvallisuuden tunteen, että tuolla saman katon alla on turvallinen aikuinen, joka pitää minusta huolta herätessäni suden hetkinä omiin painajaisuniin.\nÄänikirjan kuunteleminen herätti minussa paluun lapsuuteen satujen kuuntelemisen muodossa. Siksi tällä hetkellä kuuntelenkin lempikirjailijani Robin Hobbin fantasiakirjaa Storytel.fi valikoimista, sillä kuka ei haluaisi palata vaikka sitten satujen kuuntelun muodossa lapsuuden rakkaudelliseen turvallisuuden tunteeseen. Nyt voin autolla ajaessa kuunnella kirjaa ja vaihtaa vaikka lennossa fyysiseen kirjaan niin halutessani. Kirja on mukanani aidosti kaikkialla.\nSiten äänikirjat yllättäen olivatkin minulle enemmän, kuin vain itse hyvän kirjan kuuntelu. Äänikirjat ovat minulle aikamatka aikaan, jolloin kertojan äänellä luettu kirja, oli minulle suuri ja silti rauhoittava ja turvallinen seikkailu.\nJännää kyllä en koe olevani yksin, kun kuuntelen äänikirjaa, vaan kuin itse lukija olisi siinä kanssani, muuntautuen kirjan hahmoiksi tai itse kirjailijan ääneksi.\nNyt sinulla on mahdollisuus kokeilla Storytel.fi palvelua kuukauden ajan ilmaiseksi. Samalla löydät meidän lukupiirin Podcastin täältä, jos haluat vaikka kuunnella, miten me kaikki kolme eri ihmistä koimme Mia Kankimäen kirjan ”Naiset joita ajattelen öisin.”\nStorytellistä sen verran, että hämmästykseni oli suuri, että aika pienen yleisön Suomessa tavoittavan lempikirjailijani Robin Hobbin kaikki kirjat löytyivät äänikirjoina Storytellin valikoimista.\nStorytellin valikoima on mieletön. Jos luet paljon kirjoja, sinulla on mahdollisuus kuukausimaksulla l6.99e, kuunnella kirjoja niin paljon, kuin haluat ja minne ikinä menetkin.\nHyppysissäsi on rajaton määrä kuukauden aikana kuunneltavia tai luettavia kirjoja.\nTavaraa on meillä kaikilla paljon, joten aikamoinen joululahjaidea lukutoukille olisi Storytellin paketti ja jokaisen oman budjetin mukaan, joko kuukauden paketti 16,99e, 3kk 47,99e, 6kk 89,99e tai vuoden paketti 169,99e.\nKyllä Storytellin valikoimista löytyy myös e-kirjoja. Storytellistä löytyy tuhansia kirjoja, niin e-kirjoina tai äänikirjoina suomeksi, englanniksi, ruotsiksi ja venäjäksi.\nOletko sinä kuunnellut äänikirjoja, Onko Storytel.fi tuttu tai oletko lukenut tai kuunnellut Mia Kankimäen ”Naiset joita ajattelen öisin?”\nOnko sinulla kertoa tarinoita pelosta, rohkeudesta ja pelkojen voittamisesta, mitä sinä pelkäät ja kuka on sinun yönaisesi?\nNaiset joita ajattelen öisin Podcast


mennessä Nikolaus Dreher | Selaimen kaappaaja Published: 2017 March 6, 09:25\nMikä on Search-selector.co?\nSearch-selector.co on sivusto, joka määritetään tietokoneelle asennettava etusivulle jos todennäköisesti ei-toivottu ohjelma (pentu) haku alalla. Haku alalla on mainostettu lisäosa, jonka avulla voit hallita hakutuloksia. Lisäksi voit muuttaa taustan etusivulle. Sitä saadaan virallisella sivustolla, mutta se myös käyttää niputtaminen menetelmää astua sinun tietokone.\nJos et muista ladata haku alalla, se on ollut liitetty vapaiden ohjelmistojen asentamista. Voit halutessasi estää ei-toivotut laitoksille tulevaisuudessa enemmän huomiota miten asentaa ilmainen ohjelmisto. Tämä pentu eikä vahingoittaa tietokonettasi, itse mutta se tehdä muutoksia selaimesi ja voit ehkä ole samaa heille. Se myös seuraa jyrsiminen istuntojen ja kerätä tiettyjä tietoja. Jos haluat suojata yksityisyyttäsi, Search-selector.co, on poistettava.\nMiten Search-selector.co leviää?\nJos sinua ei lataa sitä itse, se todennäköisesti asennettu sekä ilmainen ohjelmisto. Seuraavan kerran asennat ohjelmia Internetistä, kiinnitä huomiota asennus ja varmista, että mitään on liitetty. Jos ei, sinun täytyy poista mitä on lisätty. Suosittelemme käyttäen lisäasetusten (mukautettu) ja valinnan lisätty tuotteet. Poista valinnat lisättyjä kohteita ja voit edetä asentaa ohjelmiston. Paljon käyttäjiä kiire asennuksen oletus asetukset, ja miksi ne ovat kiinni tarvitse poistaa Search-selector.co tai jotain samanlaista.\nMiksi poistaa Search-selector.co?\nHaku alalla auttaa sinua hallita hakutulokset jossa voit valita mieleiseksesi (Google, Yahoo Bing,) hakukone. Se voidaan liittää myös kaikissa yleisimmissä selaimissa, kuten Internet Explorer, Google Chrome ja Mozilla Firefox. Se asettaa Search-selector.co aloitussivuksi ja jos et ole asentanut tämä pentu itse, muutokset tulevat yllätyksenä, koska sinua ei pyydetty jotta he. Ei vain, että sinun ei myöskään voi kumota näitä muutoksia, ellet ensin Poista Search-selector.co järjestelmästä. Vaikka tarjotuilla palveluilla ei välttämättä tee mitään pahaa, on huomattava, että saatat etsimään jyrsiminen toiminta. Kaikki hakulausekkeet, Verkkohistoriaa, jne tulee näkyviin Search-selector.co. Tiedot voidaan myydä kolmansille osapuolille, jotka voisivat käyttää omiin tarkoituksiinsa. Sinun ei pitäisi sallia tällainen kyseenalainen sovelluksia jäädä tietokoneeseen. Poista Search-selector.co.\nEi on vaikea poistaa Search-selector.co, varsinkin jos käytät ammatillinen poisto-ohjelmisto. Ohjelma hoitaa Search-selector.co poisto ja voisit mennä takaisin säännöllisesti selaaminen. Jos haluat poistaa Search-selector.co manuaalisesti, olet tervetullut käyttää annettu ohjeita tässä artikkelissa.\nImuroi poistotyökalupoistaa Search-selector.co Käytä suositellut poistotyökalu poistaa Search-selector.co. Kokeiluversio WiperSoft avulla tietokone uhkien kuin Search-selector.co ja auttaa sen poistoon ilmaiseksi. Poistaa havaitut rekisterimerkinnät, tiedostoja ja prosesseja itse tai ostaa täysversio.\naskel 1 Poista Search-selector.co ja siihen liittyvät ohjelmat.\nPoista Search-selector.co Windows 8\nPoista Search-selector.co Windows 7\nSearch-selector.co poistaminen Windows XP\nSearch-selector.co poistaminen Mac OS X\naskel 2 Poista Search-selector.co selaimen\nPoista Search-selector.co Google Chrome\nPoistetaanko Search-selector.co Mozilla Firefox\nPoista Search-selector.co Safari (Mac OS X)\nNapsauttamalla Siirry-painiketta vasemmassa yläkulmassa näytön ja valitse sovellukset. Valitse ohjelmat-kansioon ja Etsi Search-selector.co tai epäilyttävästä ohjelmasta. Nyt aivan click model after joka merkinnät ja valitse Siirrä roskakoriin, sitten oikealle Napsauta Roskakori-symbolia ja valitse Tyhjennä Roskakori.\nNapauta Poista-painike vieressä haitallisten Search-selector.co ja päästä eroon kaikki muut tuntematon merkinnät samoin. Jos et ole varma, onko laajennus luotettava, yksinkertaisesti Poista laatikkoa voidakseen poistaa sen väliaikaisesti.\nMikä on hpwuschd2.exeAdware | 2 päivää ago.\nMiten poistaa CleanMyPCAdware | 2 päivää ago.\nImuroi poistotyökalupoistaa Search-selector.co Meidän tutkimus tiimi suosittelee käyttämään luotettavaa automaattinen poisto työkalu poistaa Search-selector.co . Eli te kanisteri apu vaihto ehto pehmo (Pohjanpuoleinen, Kaspersky, BitDefender) joka te kanisteri hankkia < a href = "#removal-koristella" > tähän .


Pieni lisänopeus ei lisää riskiä — Tekniikan Maailma\nTimo Tervo lyttää hallituksen aikeet sakotuksessa. Pieni nopeuden lisäys ei lisää onnettomuusriskiä juuri lainkaan, ja kuten tiedetään, suurin osa onnettomuuksista johtuu muista seikoista kuin ylinopeudesta. http://m.iltalehti.fi/autot/2016022121155013_au.shtml\nMissä kohtaa Tervo kertoo tuollaista?\n"joukko kuljettajia muuttaa nopeuttaan vaikka vain pari km/h"\nEli vaikka 100 -> 98 tai vaihtoehtoisesti 100 -> 102:een. Joo, voin olla samaa mieltä Tervon kanssa.\nTietysti ministeriön esitys perustuu rahan keruuseen, kun se ihan suoraan on sanottukin. Itse luin uutisen lehdestä, jossa muutosta ei perusteltu pääosin turvallisuusvaikutuksilla. Mutta se ei ollutkaan iltapäivälehti.\nMinäkään en pidä muutosta tarpeellisena, koska maksukykyiseen kansanosaan kohdistuvan sakotuksen avulla tapahtuvaa rahankeruuta on jo tehostettu tarpeeksi.\nMuutosta kannattaisi kuitenkin vastustaa muilla kuin esson nurkkapöydässä uskottavalta kuulostavilla perusteilla.\n"Ministeriö väitti, että kun suuri joukko kuljettajia muuttaa nopeuttaan vaikka vain pari km/t, vaikutukset näkyvät onnettomuustilastoissa.\nTutkijalautakuntien tilastot kattavat pienen osan onnettomuuksista, koska ne sisältävät vain kuolemaan johtaneet kolarit. Suurin osa kolareista on peltikolareita ja loukkaantumiseen johtavia ja näissä tapahtuvat muutokset ei tietenkään tutkijalautakuntien raporteista ilmene. Lisäksi tutkijalautakunnalla ei ole mahdollisuutta arvioida muutaman kilsan nopeuseron muutoksen merkitystä, arvioinnin tarkkuus on paljon huonompi.\nMutta koska liike-energia muttuu nopeuden muutosta nopeammin, päivänselvää on, että nopeuden muutos vaikuttaa onnettomuuksiin. Jossain määrin niiden määrään, mutta todennäköisesti enemmän seurauksiin. Voi olla, että 2 km/h:n nopeuden alentamisen vaikutus hukkuisi tilastokohinaan. Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö vaikutus olisi olemassa. Lisäksi tuon suuruista keskinopeuden alentamista ei puuttumiskynnyksen alentamisella ja kameroiden lisäämisellä saavuteta kuin korkeintaan paikallisesti ja sekään ei valtakunnallisissa tilastoissa mitenkään erotu, vaikka osaltaan vaikuttaakin.\n"Tervo huomauttaa, ettei laskelmissa oteta mitenkään huomioon liikenteen todellisia riskitekijöitä, joista yhtenä tärkeimpänä on kuljettajan tila."\nEi tietenkään, koska nopeuden muutosta tarkasteltaessa muiden muuttujien ottaminen mukaan sotkisi tarkastelun. Joka tapauksessa nopeus vaikuttaa ajokunnoltaan hyvien ja huonojen kuljettajien onnettomuuksiin. Todennäköisesti huonokuntoisten kuskien riskiin tietty nopeuden muutos vaikuttaa enemmän kuin hyvien kuskien riskiin.\nNyt pyydänkin kaikkia Tervon peesareita sanomaan näkemyksensä siitä, missä vaiheessa nopeuden nosto alkaa vaikuttaa riskiin. Nimimerkki Nunchaku vajaat 10 vuotta sitten esitti täällä samanlaisen porrasteorian nopeuden ja riskin suhteesta kuin mistä nyt on kyse. Epäselväksi on edelleen jäänyt, missä tuo porras on ja kuinka korkea se on. Tai jos nyt kyse ei ole portaasta, millaisen nopeuden muutoksen jälkeen riski alkaa kasvaa ja miten lähtötilanne tällöin määritellään. Alkaako esim. nopeudesta 80 nostettu nopeus lisätä riskiä nopeudessa 90 km/h. Jos näin, milloin nopeudesta 90 tapahtuva nopeuden nosto alkaa lisätä riskiä?\nTuossa minunkin esimerkissäni kokonaisero on peräti 4 km/h (98<->102). Tuossa haarukassa heiluu likimain tasamaallakin navigaattorien ilmoittama lukema, jos tähtää esim. tasan satkuun ja ajaa cruise päällä.\nTuohon rakoon se riskin muutos ei voine siis osua vai? ;-)\nMuuten hyvä kommentti ja kysymysasetelma Herbertiltä.\nTuosta kirjoitin varmaan 10 vuotta sitten. Teoria pienten nopeusmuutosten ja siten myös ns. ylinopeuksien (eli tietyn ennalta määrätyn nopeuden kuten kesällä 100 ja talvella 80) vaikutuksesta onnettomuuksiin perustuu tilastomatematiikan tahalliseen väärintulkintaan ja väärinymmärtämiseen. Tottakai tällainen riippuvuus saadaan mistä tahansa tilastomallista, koska onnettomuuden määritelmä on nopeus > 0 & etäisyys < 0. Jos nopeus on nolla ei ole kolareita ja jos nopeus on 100 niitä on. Eli tällä logiikalla ja näin laskemalla nopeus aina vaikuttaa. Tällainen väite kulkee tieteen teoriassa nimillä abduktiivinen kausaalisuus (Charles Peirce) ja narrative fallacy (Nassim Taleb).\nMutta professori Tervon casemetodilla tosiasiallista vaikutusta ei siis ole havaittu. Todellisuudessa vaikutusta on vain ääri-ilmiöillä. Sitä paitsi keskinopeutta paljon suurempi tekijä on nopeusero.\nMustaa on vuosikymmeniä väitetty sitkeästi valkeaksi ḱoska tässäkin takana on kulttuurimarksilainen ideologia yksityisautoilun demonisoimiseksi ja rahastamiseksi sekä tuloerojen kaventaminen "rikkaiden" rahastamisella.\nOngelma ratkeaa helposti, sillä Suomessa kannattaa autoilla vain pakolliset. Esimerkiksi lomailu ja muu turhanajelu Suomessa kannattaa lopettaa. Kannattaa ottaa halpalento ja vuokrata auto. Ongelma ei enää ratkea kuin tällaisella kansalaistottelemattomuudella eli autoilulakolla.\nAutoilun rahastamiseen lopen kyllästyneille suosittelen myös omaa aurinkopaneelia ja liikennearbitraasia. Esimerkiksi 5 kWp paneeli tuottaa Etelä-Suomen rannikolla ylijäämäsähköä vuodessa 2 MWh käytännössä huhtikuusta syyskuuhun. Sähköyhtiö maksaa tästä vain pörssihinnan noin 30 € MWh. Mutta mutta: arbitraasin määritelmän mukaan syöttämällä tämä samainen 2 MWh toisille markkinoille eli kiinteistöstä liikenteeseen plugin-auton akkuun saa 10 000 ilmaiskilometriä. Tästä saa laillisesti verottomia kilometrikorvauksia 43 snt km eli 4300 € verotonta kulukorvausta vuodessa. Eli 2150 € MWh. Eli hiukan enemmän kuin 30 € MWh. Aurinkopaneelin 30 vuoden elinaikana se siis tuottaa verotonta kulukorvausta 129 000 € eli 13 kertaa hintansa. Auringonpaisteelle ei Suomen herratkaan voi mitään. Sitä paitsi se tuottaa myös pilvisellä kelillä.\nMustaa on vuosikymmeniä väitetty sitkeästi valkeaksi ḱoska tässäkin takana on kulttuurimarksilainen ideologia yksityisautoilun demonisoimiseksi ja rahastamiseksi sekä tuloerojen kaventaminen ”rikkaiden” rahastamisella.\n....jota nyt toteuttaa Suomessa keskustakokoomuspersulainen hallitus. Taitaa olla sitten ihan hyvä ideologia? :-)\nMonissa tutkimuksissa on selvästi osoitettu varsin pienen keskinopeuden aleneman ( muutama km/h) vaikuttaneen selvästi onnettomuuksien määrää alentavasti.\nTietenkään yhden kuskin 5 km/h nopeuslisä ei paljoa merkitse kokonaisuuden kannalta. Sen sijaan merkitystä tulee silloin, kun merkittävä osuus kuskeista ajaa tuon verran kovemmin.\nProfessori Tervon kannattasi keskittyä tuohon ajoterveyden edistämiseen, - jossa hän tekeeansiokasta työtä - eikä lähteä vähättelemään ylinopeuksien merkitystä.\nTervo: "Suurin turvallisuusriski istuu ratin takana" http://m.maaseuduntulevaisuus.fi/Uusimmat/politiikka-ja-talous_suurin-turvallisuusriski-istuu-ratin-takana-1.137988\n”Kuljettajan tila on suurin onnettomuuksien taustalla vaikuttava tekijä. Se näkyy myös niissä onnettomuuksissa, joihin liittyy liian kova nopeus”, tiivistää professori Timo Tervo.\nTervon mukaan suuressa osassa kuolemaan johtaneista onnettomuuksista kuljettaja on päihtynyt, sairas, väsynyt tai itsetuhoinen."\nSe, että kuljettajan tila - vaikkapa sairaus, väsymys tai kiireisyys (liikenneonnettomuusien tutkijalautakuntien koontaraportissa mainittuja) on vaikuttanut onnettomuuteen silloin, kun osatekijänä on ollut myös liian kova nopeus ei tietenkään miätöin nopeuden merkitystä. Mitenkään ei voi "puhdistaa" liian kovan nopeuden onnettomuuksia ottamalla pois kuljettajan tilasta johtvat.\nJos kuski on kiireinen ja ajaa liian kovaa ja menettää autonsa hallinnan niin ei voi sanoa,että eihän nopeudella ollut merkitystä.\nJos kuski on väsynyt ja ajaa ylinopeudella kolarin, ei ylinopeutta pyyhi pois se, että kuski on väsynyt. Väsymys on merkittävä taustatekijä onnettomuuksiin ja varmasti monesti ylinopeuden kanssa yhdessä.\nJa ihan samoin sairas ihminen, joka ylinopeudella ajaa kolarin. Nopeudella varmasti on usein merkitystä onnettomuuden synnyn analta ja vaikkei olisikaan se näkyy siinä miten onnettomuudessa käy.\n"Monissa tutkimuksissa on selvästi osoitettu varsin pienen keskinopeuden aleneman ( muutama km/h) vaikuttaneen selvästi onnettomuuksien määrää alentavasti."\nEn ole yhdessäkään tutkimuksessa nähnyt pienen keskinopeuden alenemisen vaikuttaneen merkittävästi onnettomuuksien määrään, joten laitatko linkin edes yhteen sellaiseen tutkimukseen vai näppäilitkö vain lämpimiksesi?\nJos nopeus on nolla ei ole kolareita ja jos nopeus on 100 niitä on. Eli tällä logiikalla ja näin laskemalla nopeus aina vaikuttaa. ... Mutta professori Tervon casemetodilla tosiasiallista vaikutusta ei siis ole havaittu. Todellisuudessa vaikutusta on vain ääri-ilmiöillä. Sitä paitsi keskinopeutta paljon suurempi tekijä on nopeusero.\nNopeus aina vaikuttaa, mutta todellisuudessa vaikutusta on vain ääri-ilmiöillä?\nSe on totta, ettei Tervon metodeilla vaikutusta ole havaittu, koska Tervon metodit eivät tarkastele asiaa, joka ottaisi kantaa tähän ilmiöön. Siksi kritisoinkin Tervon tapaa puhua asiasta.\nValitettavasti vieläkään en saanut vastausta siihen, missä vaiheessa nopeusero alkaa vaikuttaa tai kuinka suuri mainitsemani porras on, vaikka nimimerkki Nunchaku kaivautui esiin kolostaan pitkän tauon jälkeen kommentoimaan asiaa.\nMustaa on vuosikymmeniä väitetty sitkeästi valkeaksi ḱoska tässäkin takana on kulttuurimarksilainen ideologia yksityisautoilun demonisoimiseksi ja rahastamiseksi sekä tuloerojen kaventaminen ”rikkaiden” rahastamisella. Ongelma ratkeaa helposti, sillä Suomessa kannattaa autoilla vain pakolliset.\nOlen samaa mieltä siitä, että vain sellaiset asiat kannattaa hoitaa autolla, joita ei käytännössä muilla tavoin ole mahdollista hoitaa. Loput matkat on millä tahansa mittarilla arvioituna kannattavampaa tehdä julkisilla, jalan tai polkupyörällä.\nYlinopeudesta vouhottavat eivät tunnu milloinkaan ymmärtävän, mitä me muut kritisoimme.\nMinä ainakin myönnän suoraan, että tietenkin nopeuden kasvattaminen vaikka 1 km/h lisää riskiä aina jonkun verran (ainakin lähes aina). En minä tätä ole koskaan kiistänyt.\nKritiikkimme kohdistuu siihen, että tämä riskin kasvu nopeuden kasvaessa vain hieman, on käytännössä olematonta verrattuna lukuisiin muihin asioihin, jotka lisäävät riskiä liikenteessä. Silti liikenteessä keskitytään yhä enemmän pelkän ylinopeuden automaattivalvontaan ja nyt myös sakotus on muuttumassa täysin kestämättömäksi oikeusvaltion perusteelta katsottuna. Rangaistus ei ole enää rangaistus, vaan se on vero, tai oikeammin valtion tekemä ryöstö.\nSuurimmaksi osaksi vakavat onnettomuudet johtuvat aivan muista seikoista, kuin lievistä ylinopeuksista, joita yhä enemmän valvotaan ja joista yhä ankarammin rangaistaan. Valvonta ja rangaistukset keskittyvät yhä enemmän tavallisiin autoilijoihin, kun liikenteen todelliset ongelmat jäävät lähes kokonaan ilman valvontaa ja rangaistuksia.\nTodellisia ongelmia ovat\n-mahdollisesti kortitta kaahaavat taparikolliset (usein myös rattijuoppoja)\n-vanhukset, joilla on dementia ja/tai muita ajamiseen vaikuttavia sairauksia, tai muutoin vain ovat täysin soveltumattomia liikenteeseen\n-muutoin sääntöjä rikkovat, kuten perässä roikkujat, suojateistä piittaamattomat, punaisia päin ajavat, kännykkää räpläävät.....\nPientä ylinopeutta tahallaan tai vahingossa ajavat ovat yksi liikenteen pienimmistä murheista, mutta silti valvonta ja rangaistukset kohdistuivat jo aikaisemmin lähes vain ja ainoastaan heihin. Nyt automaattista valvontaa ollaan lisäämässä ja ennestään maailman kovimpia rangaistuksia kovennetaan todella rajusti, Ainoa ero entiseen on siinä, että nyt jo viranomaisetkin myöntävät, että valvontaa tehdään vain rahan keräämisen vuoksi, eikä liikenneturvallisuuden vuoksi.\nNäin hiihtolomakaudella voit melko huoletta ajaa koko 1000 km:n matkan lappiin kännissä kesärenkaat alla, roikkuen samalla jokaisen edelläajavan perseessä kiinni, eikä tule sakkoa, kunhan et aja ylinopeutta. Mutta jos ajat muutamassa paikassa lievää ylinopeutta, niin johan kamerat välkkyvät ja sakkoa tulee pahimmillaan tuhansia euroja.\nHuvittavinta on se, miten moni täällä pienistä ylinopeuksista kohkaava ei ole lainkaan huolissaan ajokyvyttömien vanhuksien sekoiluista. Kertoo juurikin siitä, että kirjoittajat eivät ole kiinnostuneita liikenneturvallisuudesta, vaan he vaahtoavat ajonopeuksista vain periaatteen vuoksi.\nAjattelija2015:sta paljon kiitosta ylläolevista erinomaisista kirjoituksista!\nVoisitko Ajattelia2015 tehdä palveluksen meille saman mielisille, joita lienee suuri ennemmistö Suomen autoilijoista, ja lähettää ylläolevat asialliset juttusi suoraan liikenneministeri Anne Bernerille ja Liikenneviraston pääjohtajalle sekä muillekin liikennealan vaikuttajille.\nItse olen lähestynyt heitä useasti kirjelmöiden liian tiukkojen nopeusrajoitusten kohtuullisen korottamisen puolesta ja sen puolesta, että ylikireitä rajoituksia ei enää asetettaisi - perusteluineen.\n”Monissa tutkimuksissa on selvästi osoitettu varsin pienen keskinopeuden aleneman ( muutama km/h) vaikuttaneen selvästi onnettomuuksien määrää alentavasti.”\nSen verran on syytä täsmentää tuota sanomaani, että lukuisten tutkimusten mukaan varsin pieni keskinopeuden alenema on vähentänyt vakavia onnettomuuksia )kuolemaan ja vakavaan loukkaantumiseen johtaneita) selvästi ja vastaavasti varsin pieni keskinopeuden nousu on lisännyt siitä selvästi. Eli niitä, joista mielestäni juuri niitä, jotka ovat oleet keskustelun kohteena.\nSen sijaan lieviin henkilövahinkoihin ja omaisuusvahinkoihin johtaneisiin onnettomuuksien määrään pieni keskinopeuden muutos ei suuresti ole vaikuttanut.\nKun puhutaan nopeuden vaikutuksesta, ei sekoilla ajokyvyttömistä vanhuksista.\nLaajoilla alueilla maakunnissa on niin suuret poliisipiirit (Kiitos kepu, ps) ettei niissä ole minkäänlaista liikennevalvontaa. Kaupungeissakaan ei kapasiteetti riitä kuin sattumalta poikkeavasti liikenteessä käyttäytyvien tarkastukseen esim. ylinopeus kun ollaan poliisin valvonnan tavoitettavissa, siinä yhteydessä selviää kuljettajankin tila. On mahdottomuus tarkistaa kaikkia ns. normaalisti ajavat. Tämä poliisipiirien säästö maksetaan vielä katkerasti muinakin rikoksina. Tähän saumaan vielä yksi höyry ajaa meidän kaikkien edunnimissä nopeusrajoitusten nostoa, vaikka ei pääteillä valvontaa juurikaan ole vaikuttaa nopeusrajoituksien oleellinen muutos keskinopeuksiin, myös näiden liikenteeseen kuulumattomien osalta. Minä käsitän Tervonkin tarkoittavan kameravalvontaa mikä ei huomio kuin nopeuden. Minä olen hyvin huolissani manuaalisen valvonnan nykyisestä tasosta, manuaalisessa nopeusvalvonnassa voisi nollatoleranssilla ottaa kuljettajan puhutteluun, niin selviäisi kuljettajan kunto vaikka ei sakkoa vielä saisikaan.\nLiikenteestä täytyy poistaa sinne kuulumattomat, eikä rangaista kaikki siitä, että tietty ryhmä ei tiedä mihin suuntaan moottoritietä ajetaan.\nLaajoilla alueilla maakunnissa on niin suuret poliisipiirit (Kiitos kepu, ps) ettei niissä ole minkäänlaista liikennevalvontaa. Kaupungeissakaan ei kapasiteetti riitä kuin sattumalta poikkeavasti liikenteessä käyttäytyvien tarkastukseen esim. ylinopeus kun ollaan poliisin valvonnan tavoitettavissa, siinä yhteydessä selviää kuljettajankin tila. On mahdottomuus tarkistaa kaikkia ns. normaalisti ajavat. Tämä poliisipiirien säästö maksetaan vielä katkerasti muinakin rikoksina. Tähän saumaan vielä yksi höyry ajaa meidän kaikkien edunnimissä nopeusrajoitusten nostoa, vakka ei pääteillä valvontaa juurikaan ole vaikuttaa nopeusrajoituksien oleellinen muutos keskinopeuksiin, myös näiden liikenteeseen kuulumattomien osalta. Minä käsitän Tervonkin tarkoittavan kameravalvontaa mikä ei huomio kuin nopeuden. Minä olen hyvin huolissani manuaalisen valvonnan nykyisestä tasosta, manuaalisessa nopeusvalvonnassa voisi nollatoleranssilla ottaa kuljettajan puhutteluun, niin selviäisi kuljettajan kunto vaikka ei sakkoa vielä saisikaan.\nKaikenlaiset kriitikot voisivat lukea artikkelin Moottori 2/2016 lehdessä, jossa kerrotaan Saksan sakotusjärjestelmästä. Tätä voitaisiin alkaa noudattaa myös täällä Funlandiassa.\nTervo sanoi että Potenssimalli ei maalaisjärjen mukaan voi pitää paikkaansa, liikennevirran keskinopeudella ei voi laskea onnettomuusriskiä. Nopeuden ja sen seurausten suhde on tietääkseni liikennetutkimuksen parhaiten dokumentoitu asia, ja sen dokumentoineet tutkimukset ovat asiasta yksimielisiä. Näitä tutkimuksia on tietääkseni jo yli kaksi sataa. Niiden painoarvoa ei voi mitätöidä sanomalla vain että ”ei voi pitää paikkaansa”, ne kumotaan osoittamalla tutkimusten tulokset vääriksi.\nEli aika paljon tuli Tervolta soopaa, aivan liikaa ammattilaiselta.\nKeskinopeuden muutos ei suoraan paranna liikenneturvallisuutta.\nTervo sanoi että Potenssimalli ei maalaisjärjen mukaan voi pitää paikkaansa, liikennevirran keskinopeudella ei voi laskea onnettomuusriskiä. Tämä mielipide on helppo osoittaa vääräksi. Niin monen muunkin maalaisjärki on tuottanut saman mielipiteen, ja se taas on tuottanut paljon keskustelua. Tämä on poikinut paljon tutkimustyötä sian tiimoilta, ja sen vuoksi tiedämme hyvin tarkasti miten ja millä varmuusmarginaalilla nopeus vaikuttaa liikenneturvallisuuteen. Tätä tieteen tarjoamaa faktaa vastaan Tervo antaa argumentiksi että ”ei voi pitää paikkaansa”, ja tämä vakuuttaa monet nimimerkit tutkimuksia paremmin. Hohhoijaa.\nTervo näyttää edelleen luulevan, että ainoa asia jolla on väliä, on asioiden vaikutus onnettomuuksien määrään: ”liikennevirran keskinopeudella ei voi laskea onnettomuusriskiä.” Ymmärrän tuollaisen tietämättömyyden tavalliselta kuskilta, ei se minullekaan tuosta vaan mennyt jakeluun. Mutta nyt on kyse liikennelääketieteen professorista.\nProfessori sanoi myös että väitetty nopeuden ja sen seurausten suhde ei saa lainkaan tukea tutkijalautakuntien julkaistuista raporteista. Ei saakaan, ja siihen on olemassa hyvä syy: niissä raporteissa ei puhuta koko asiasta yhtään mitään. Lisäksi noiden raporttien nopeustietojen virhemarginaali on suuruusluokaltaan noin kymmenkertainen verrattuna niihin nopeuseroihin, joiden vaikutusta Tervo niiden raporttien perusteella päättelee. Nopeuden ja sen seurausten suhde saa tukea tutkimuksista joiden aineistoksi on kerätty tietoa nopeuksista ja liikenneturvallisuudesta. Kuinka tuolla tasolla työskentelevä henkilö voi olla tietämätön näin perustavaa laatua olevista asioista?\nPropagandastakin on varmasti kyse, koska tässä myydään kansalle asiaa josta se ei pidä. Silloin tarvitaan markkinointia, jota propagandakin on. Poliisiviranomaiset ovat suoraan sanoneet, että aloite nopeusvalvonnan kiristämisestä tuli Valtiovarainministeriöstä, joten mukana on myös taloudellinen motiivi. Mutta se ei muuta sitä tosiasiaa, että valvonnan lisäys vähentää ylinopeuksia, joka alentaa liikennevirran nopeutta, joka parantaa liikenneturvallisuutta. Ei hän lääketieteen professorina varmaan epäile alkoholin ja tupakan väitettyä vaarallisuutta, vaikka niitä verotetaan myös valtion tulojen vuoksi.\nTervo sanoi, ettei laskelmissa oteta mitenkään huomioon liikenteen ”todellisia” riskitekijöitä, joista yhtenä tärkeimpänä on kuljettajan tila. Ne ”todelliset” riskitekijät on otettu nopeuden vaikutusta koskevissa laskelmissa huomioon siten, että niiden vaikutus on yritetty eliminoida niin hyvin kuin tilastomatematiikalla vaan voidaan. Entäs toisin päin, pitäisiköhän hänen mielestään kuljettajan tilan vaikutusta tutkittaessa jättää esimerkiksi auton iän tai nopeuden vaikutus eliminoimatta?\nKuinka Timo Tervo, lääketieteen professori, ei tiedä miten selvitetään jonkin tietyn riskitekijän vaikutusta? Aurinkolasien käytön vaikutusta harmaakaihinriskiin selvitettiin lentäjien keskuudessa tehdyllä tutkimuksella. Jotta aurinkolasien vaikutus selvisi, piti erottaa esimerkiksi iän ja perintötekijöiden vaikutus. Tervo sattuu oleman silmälääkäri, mitähän hän sanoisi noin leväperäisesti tehdystä kaihitutkimuksesta?\nJa lisää asioita joista Tervon pitäisi olla selvillä mutta ei näytä olevan: hän kertoo että kun tilastoista otettiin pois moottoripyörät, itsemurhan tekijät, huumekuskit sekä päihtyneet, niin jäljelle jääneistä "riskittömän" kuljettajan ajamista kuolonkolareista vain alle 9 prosentissa oli mukana ylinopeus. Eikö Tervo tosiaan entisenä tutkintalautakunnan jäsenenä tiedä, millä tarkkuudella kuolonkolarien nopeudet saadaan? Nähtävästi ei, kun luulee voivansa luottaa niihin arvoihin.\nTutkintalautakuntien raporttien perusteella tehdyn tilaston mukaan ylinopeus on mukana riskitekijänä kuolonkolarissa keskimäärin harvemmin (n. 40 %) kuin mitä ylinopeutta ilmenee keskimäärin liikenteessä (n. 50 %). Tämä tarkoittaa, että ylinopeutta ajavan todennäköisyys joutua kuolonkolariin on pienempi kuin laillista nopeutta ajavan. Tämä on koko liikennevirran keskiarvo, sen sisällä on iso hajonta. Niillä kuskeilla, joiden tilastoon merkityt nopeustiedot ovat peräisin ajopiirturista, ylinopeus näyttää lisäävän todennäköisyyttä joutua osalliseksi kuolonkolariin samalla, kun ylinopeus on mukana kuolonkolariin joutuneiden riskitekijänä keskimääräistä harvemmin niillä, joiden ennen onnettomuutta ajama nopeus on vain arvioitu.\nMitä tästä pitäisi ajatella? Onko ajopiirturi niin vaarallinen laite, että se lisää kuolonkolarin todennäköisyyttä 3-4-kertaiseksi? Vai onko niin, että tutkintalautakuntien arvioimat nopeuden ovat paljon todellisia nopeuksia pienempiä? Mitähän kummankohan Tervo valitsisi jos olisi palstalla? Ajopiirturin vaarallisuudesta ei ole mitään näyttöä, joten sitä ei voi valita, toisaalta tutkintalautakuntien nopeusarvioiden virheen tunnustaminen veisi pohjan omalta betoniin valetulta mielipiteeltä, joten sitäkään ei oikein voisi valita.\nAjattelija2015: ” Tervo: ”Ministeriö väitti, että kun suuri joukko kuljettajia muuttaa nopeuttaan vaikka vain pari km/t, vaikutukset näkyvät onnettomuustilastoissa. Se perusteli asiaa VTT:n tutkimuksella, jonka mukaan pienetkin ajonopeuksien muutokset vaikuttavat liikenneturvallisuuteen.\n– Tuo on propagandaa, joka ei saa lainkaan tukea tutkijalautakuntien julkaistuista raporteista, Timo Tervo jyrisee.””\nMitä mieltä sinä itse olet, voiko pienten ylinopeuksien vaikutusta onnettomuustilastoihin arvioida tutkintalautakuntien raporteista? Jos mielestäsi voi, niin kerro miten tämä arviointi tapahtuu.\nKyselen siksi, että itse en tajua miten tämä voisi tapahtua. Nopeuden vaikutuksia onnettomuustilastoihin on tutkittu sellaisen aineiston perusteella, jossa nopeudet on mitattu. Tutkimusraporteissa nopeudet on annettu yhden desimaalin tarkkuudella, joten nähtävästi tutkijat saavat esiin jo pientenkin nopeusmuutosten vaikutukset. Mutta Tervo perustelee mielipidettään näiden tutkimusten virheellisyydestä nopeustilastolla, jonka arvoista suurin osa perustuu arvioon, ei mittaukseen.\nTämän vuoksi tein sinulle tuon kysymyksen. Tiedätkö miten vähintään 10 km/h virheen sisältävän nopeustiedon perusteella voidaan päätellä, vaikuttaako 1-2 tuntikilometrin nopeudenmuutos liikenneturvallisuuteen?\nNunchaku: ”Mutta professori Tervon casemetodilla tosiasiallista vaikutusta ei siis ole havaittu.”\nNyt kun paikalla on selvästikin lukenut henkilö, niin osaatko sanoa pitäisikö vaikutusta näkyä Tervon käyttämästä aineistosta? Se vaikutus, mistä nyt puhutaan, on siis liikenteen keskinopeudessa tapahtuvan pienen nopeusmuutoksen vaikutus onnettomuustilastoon. Nyt en kysy siis sitä että vaikuttaako se, kysyn että jos sillä olisi vaikutusta, niin näkyisikö se onnettomuustutkintalautakuntien raportteja lukemalla.\nNäin maallikkona tuntuu että jarrutusjäljistä, auton peltien vääntymisen asteesta ja tapauksen nähneiden puheista päätellyissä nopeustiedoissa on pakostakin sen verran ”klappia”, että aika tarkka saa olla jos asia niistä erottuu.\nEdelleenkään nopeusvouhottajat eivät ymmärrä lainkaan mistä on kyse.\nJos ja kun 10 km/h:n nopeuden lisäys kasvattaa onnettomuuden riskiä äärimmäisen vähän (seurauksia toki hieman enemmän), niin miksi käytännössä kaikki valvonta liittyy tähän lievän ylinopeuden kyttäämiseen. Tuskin Tervokaan tarkoittaa, että esim. 5 km/h nopeudenlisäyksellä ei olisi yhtään mitään vaikutusta. Vaikutus on kuitenkin niin minimaalinen, että se on viimeinen asia, jota liikenneturvallisuuden kannalta kannattaa pohtia. Tämä on villakoiran ydin.\nOlen jo vuosia kirjoittanut, että mitä enemmän kameravalvontaa, niin sitä vähemmän näemme oikeita liikennepoliiseja. Ja nekin poliisit joita liikenteessä näemme, keskittyvät pääosin ylinopeuksiin.\nKun kiistämätön tosiasia on, että suurin osa vakavista onnettomuuksista johtuu pääasiallisesti jostain aivan muusta asiasta, kuin lievästä ylinopeudesta, niin miksi se ylinopeus on lähes ainoa asia mitä valvotaan ja lähes ainoa asia mistä todellisuudessa rangaistaan.\nKuten jo kirjoitin, voisin täysin huoletta ajaa tänään lappiin promillen humalassa, kesärenkailla, ilman turvavöitä, roikkuen toistuvasti edelläajavien perässä, enkä saisi sakkoa. Mutta jos ajaisin satunnaisesti 10 % matkasta 10 km/h ylinopeutta, niin saisin vähintään yhdet sakot hyvin suurella todennäköisyydellä. Aikaisemmin sakko olisi ollut 85 €, pian se on noin 250 €. Aika paljon rike on pahentunut parissa kuukaudessa.\nSitten vielä muistetaan, että liikenteessä on suuri joukko kortittomia päihteidenkäyttäjiä, joille ei tule minkäänlaista rangaistusta, vaikka he ajaisivat 200 km/h umpikännissä.\nJos halutaan puhua liikenneturvallisuudesta, niin tämä nopeuksista jauhaminen on aivan turhaa. Todellisia ongelmia ovat:\n-huvikseen todella törkeästi kaahaavat\n-vanha ja turvaton autokanta (valtaosa kuolonkolareista ajetaan vanhalla autolla)\n-muut tahalliset/tahattomat virheet, kuten perässä roikkuminen, punaisia päin ajaminen, tasoristeysonnettomuudet, suojatiesääntöjen rikkominen....\nPotenssimalleista höpöttävät "uskovaiset" eivät juuri koskaan ota mitään kantaa näihin todellisiin ongelmiin. Siitä voidaan vetää johtopäätös, että liikenneturvallisuus ei edes ensisijaisesti heitä kiinnosta. Heitä vain harmittaa, jos joku ajaa heitä kovempaa ja siitä tämä ikuinen lässytys hyvin marginaalisesti liikenneturvallisuuteen vaikuttavasta asiasta.


Häivähdys purppuraa: lokakuuta 2017\nKiinnostavat asiat alkavat K:lla eli valittuja Instagram-kuvia\nOletko ajatellut millä kirjaimella sinua kiinnostavat asiat alkavat? Allekirjoittaneen Instagram-tilillä monet lempijutut alkavat K:lla. Katsokaa vaikka:\nK niin kuin kahvi, kuis sitte. Kuluneella viikolla olin paikassa, jossa kahvia sai vain rajoitetusti ja se oli outoa. Saman kohtalon kärsivät myös kaakaon ja teenjuojat.\nKirjat. Käyn ahkerasti kirjastossa ja monesti kuvaan luettavana olevan kirjan Instaan. Historiasta ja kädentaidoista kiinnostuneille suosittelen lämpimästä Kättentöitä-kirjaa.\nHyvin eletty-kirja oli tosi mielenkiintoinen ja ajatuksia herättävä.\nIltasaduksi Kreikkalaisia jumalaistaruja ja satuja. Taidehistoriaa opiskelelessani huomasin lukuisia kertoja, että kreikkalainen mytologia kannattaisi tuntea, edes pintapuolisesti.\nKissa- tai kuten me kutsutaan Kattila, Kattilakaksikon-kuvia. Sulolle tuli rokotuksen jälkiseurauksena ihottumaa ja se on aivan maansa myynyt, koska pitää pukeutua. Ensin sillä oli käytössä kuvassa näkyvä fairislejumpperi, mutta työkaverilta sain t-paidan (siis kissan kokoluokkaa olevan).\nKukat ja kasvit. Muhkean unikon sai yllättävän hyvin litistymään kuivakukaksi. Ennen vanhaan ei kaikki ollut paremmin, mutta puhelinluettelot olivat oiva väline kasvien kuivauksessa.\nLokakuun alussa kesäkukat vielä sinnittelivät ja niistä sai tehtyä kimpun.\nKäsityöt. Aina pitää olla monta rautaa tulessa eli useampi kässäprojekti menossa. Löysin lankalaatikosta ihanan pehmeää ja upean monisävyistä lankaa. Tarkoituksena on kutoa kontinpohja-tekniikalla tuubihuivi. Jos lanka loppuu kesken, niin sitten siitä tulee muhvi ;D\nRoksana-kahvikupit ovat hyvin sievän näköisiä. Kahvinjuontiin ne ovat vähän liian pieniä, paitsi erityisissä tilanteissa. Mutta manteleiden tarjoiluun se on juuri oikean kokoinen.\nMillä kirjaimella Sinun lempijutut alkavat?\nPosted by AnnaS at 15.07 6 kommenttia:\nLabels: inspiraatio, Instagram, kasvit, kattilat, kirjakaapilla, KOTI, kukat, kylttyyri, käsityöt, lemmikkimessut\nPosted by AnnaS at 12.54 10 kommenttia:\nPosted by AnnaS at 21.20 6 kommenttia:


Liiketoimintasuunnitelma & laskelmat-koulutus (online) - NewCo Helsinki\nLiiketoimintasuunnitelma & laskelmat-koulutus (online)\n25.10.2021 klo: 13:00 – 14:30\nFinancial Management as part of your company’s success (online) »\nHyvin suunniteltu on puoliksi tehty! Tule mukaan NewCon Helsingin Liiketoimintasuunnitelma & laskelmat-koulutukseen!\nTämä koulutus pidetään edelleen etänä Teamsissa. Ja edelleen maksutta!\nSuosittelemme että osallistut aina ensin NewCo Helsingin Yritysinfoon yritystä aloittaville, missä käydään yrittämiseen, yrityksen perustamiseen ja starttirahaan liittyviä asioita.\nTässä koulutuksessa keskitymme vain liiketoimintasuunnitelmaan ja laskelmiin. Koulutus ei ole työpaja eli sen aikana ei ole tarkoitus kirjoittaa omaa liiketoimintasuunnitelmaa tai täyttää laskelmia. Kannattaa tehdä myös omia muistiinpanoja, niin pääset sitten tositoimiin kirjoittamaan oman yrityksesi toteuttamissuunnitelman kaikessa rauhassa ja muuttamaan kirjallinen suunnitelma myös numeromuotoon laskelmiin.\nKoulutusta ei tallenneta Teamsissa, mutta esitysmateriaali jaetaan jälkikäteen osallistuneille sähköpostilla.\nKotisivuiltamme saat LTS-dokumenttipohjan + hyvät ohjeet sekä voit ladata kannattavuus- ja myyntikannattavuuslaskelmat käyttöösi. https://newcohelsinki.fi/fi/palvelut/liiketoimintasuunnitelma/\nRajoitettu määrä paikkoja, joten varmista paikkasi ilmoittautumalla pian!\nTervetuloa koulutukseen online!\nTarvitset koulutukseen osallistuaksesi tietokoneen nettiyhteyksillä ja mielellään chrome-selaimen. Teams-kutsu lähetetään edellisenä päivänä samaan sähköpostiosoitteeseen jolla ilmoittauduit.\nKirjaudu sisään omalla nimelläsi tai niin että siitä sinut jotenkin tunnistaa, että voimme lähettää koulutuksen materiaalit jälkikäteen sähköpostilla.\nValitse “Liity kokoukseen napsauttamalla tästä” ja liity verkossa mielellään n. 5-10 min ennen alkua. (Teams-ohjelmaa ei siis tarvitse ladata koneellesi ellei sinulla jo ole sitä ennestään.)\nPidä kamera mielellään pois päältä ja myös mikki mykistettynä että nettiyhteydet toimivat kunnolla.\nKysymyksesi voit kirjoittaa chat-keskusteluun. Tai voit nostaa käden Teams-paneelissa ja avata mikin kun saat vuoro kysyä.\nKoulutuksessa käsitellään asiat yleisellä tasolla. Kysymykset, jotka liittyvät vain omaan liiketoimintasuunnitelmaasi tai tilanteesi, kannattaa esittää tarkemmin yritysneuvojallesi henkilökohtaisessa ja luottamuksellisessa neuvontatapaamisessa.\nHyvin suunniteltu on puoliksi tehty! Tule mukaan NewCon Helsingin Liiketoimintasuunnitelma & laskelmat-koulutukseen! Tämä koulutus pidetään edelleen etänä Teamsissa. Ja edelleen maksutta! Oletko yritystä perustamassa? Aiotko hakea starttirahaa? Tai tarvitsetko pankkilainaa suurempiin alkuhankintoihin? Pitäisi siis kirjoittaa hyvä liiketoimintasuunnitelma (LTS) mutta sen tekeminen jotenkin takkuaa…? Hyvin tehty liiketoimintasuunnitelma on aina konkreettinen yritystoiminnan toteuttamissuunnitelma. Ennen kaikkea LTS on […]


lomakodit – Carpiagne, Marseille: Asunnot/huoneistot ja muut | HomeAway\nLöydä sinulle sopivin paikka – Carpiagne\nKaunis ylellisyyttä asuinpaikka sijaitsee rauhallisella alueella korkeudet CASSIS\nLa Colline Cassis T3 68m2 uima-allas autotalli liinavaatteet mukana\nCASSIS - Yksikerroksinen talo, rauhallinen ja erittäin mukava\n2 huoneen huoneisto asuntolassa OLLA POOL\nComfort-huoneisto 4 ****. Terrace Park, allas + pysäköinti & MACHINE.\n4 huoneen huoneisto luksushotelli POOL\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Carpiagne, Marseille?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Carpiagne: 9 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Asunnot/huoneistot (7 kpl) ja Yksiöt (7 kpl). Löydä itsellesi ja perheellesi tai ystävillesi upea loma-asunto. Oli kyse pitkästä tai lyhyestä lomasta lähellä kohdetta Carpiagne, paras majoitus löytyy HomeAwaysta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Carpiagne?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Carpiagne:\nGrand Sud: 233 loma-asuntoa\nMitkä ovat kohteen Carpiagne suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nHomeAway tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Carpiagne upeita nähtävyyksiä. HomeAwayn asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nProvencen teatteri: 4 313 loma-asuntoa\nHomeAwayn avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Carpiagne nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nAsunnot/huoneistot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Carpiagne?\nTietysti. Kohteessa Carpiagne tarjolla olevat Asunnot/huoneistot: 7 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Carpiagne kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Carpiagne?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 8 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Carpiagne. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Carpiagne lähellä sijaitseviin alueisiin


Clynelish 14 Year Old Single Malt (0.7 l) - viskit - Skotlanti - 182247 - Viinikartta.fi\nClynelish 14 Year Old Single Malt\nKeskitäyteläinen, kullanruskea, hedelmäinen, kermainen, kevyen tervainen, merisuolainen, vivahteikas\n61.49 € ( 87.70 €/l) Pantit\nKypsytys: 14 vuotta sekä amerikkalaisissa että eurooppalaisissa tammitynnyreissä. Tuottaja: Clynelishin tislaamo on perustettu vuonna 1819. Perustaja oli Suthelandin 1. herttua, joka oli kuulu julmuudestaan Ylämaan maanviljelijöitä kohtaan. Vanhan tislaamon rinnalle rakennettiin uusi tislaamo vuonna 1967, ja alkuperäinen tislaamo pantiin kiinni vuonna 1983. Clynelishin tuotantokapasiteetti on n. 2,5 miljoonaa litraa viskiä. Nykyään tislaamon omistaa Diageo-yhtymä, joka on maailman suurin alkoholijuomayhtiö. Raaka-aineet: Mallasohra, vesi, hiiva.


SAMPO ROSENLEW ESITTELEE UUDEN TUOTEPERHEEN METKOSSA - Metsätrans\n17 elokuun, 2018 In Ajankohtaista\nSampo Rosenlew tunnetaan erityisesti ensiharvennuksille suunnitellusta korjuukalustostaan. Yli kahden vuosikymmenen aikana tehty kehitystyö on muokannut tuotteista monella tavalla ylivoimaisia luokassaan. Nyt on aika siirtyä suuremmille savotoille. Tulevassa METKOssa tullaan yleisölle esittelemään täysin uusia konemalleja, jotka soveltuvat myöhemmistä harvennuksista aina uudistushakkuisiin asti. Ensiesittelyssä tulee siis olemaan täysin uusia harvesteri- ja kuormatraktorimalleja, joiden tyypit ja ominaisuudet haluamme esitellä yleisölle vasta näyttelypäivinä. - Uudet tuotteet edellyttävät panostuksia myös palveluihin. Kehitämme uutta Customer Care -palvelu tarjontaamme samanaikaisesti uuden malliston kanssa varmistaaksemme tuotteen ja siihen liittyvien palveluiden yhteensopivuuden. Yksi tärkeimmistä osa-alueista on huoltoyrittäjäverkosto, johon haemme asiakaspalveluhenkisiä yrittäjiä sopimuskorjaamoiksi. Nyt kannattaa olla utelias ja ehdottomasti poiketa osastollamme numero 16, liiketoimintajohtaja Hannu Hietikko Sampo Rosenlewilta kertoo.