⭐Kohtaamisia: Samuli Moilanen Kulttuuria maaseudun rauhassa\nKohtaamisia: Samuli Moilanen Kulttuuria maaseudun rauhassa\nDownload "Kohtaamisia: Samuli Moilanen Kulttuuria maaseudun rauhassa"\n1 kohtaamisia TUIJA MONONEN Kohtaamisia: Samuli Moilanen Kulttuuria maaseudun rauhassa Rural at the Edge -konferenssin päätöstilaisuudessa esiintynyt Samuli Moilanen on nuoresta iästään huolimatta kokenut esiintyjä. Sen lisäksi, että hän laulaa oopperaa ja esiintyy revyissä, hänellä on oma ohjelmatoimisto ja kulttuuritalo Pohjois-Karjalan maaseudulla, Pyhäselän Ohvanassa. Samuli esiintyi myös konferenssi-illallisella yhteiskuntakriittisenä maaseudun miehenä, Kalevi Koistisena. Harva osallistuja tunnisti näitä kahta henkilöä samaksi. Kuka on tämä maaseudulla viihtyvä moneksi muuntuva musiikin ja esiintymisen monitoimimies? Musiikki on ollut osa Samulin elämää lähes aina. Musiikinopiskelun hän aloitti kolmevuotiaana ja virallisia opiskeluvuosia kertyi vuoteen 2004 mennessä 17. Opintoihin sisältyvät eksoottisena yksityiskohtana kahden vuoden ajan otetut yksityistunnit Israelissa. Viimeisimpänä hän opiskeli Joensuun konservatoriossa. Tästä huolimatta hän kuvailee itseään itseoppineeksi. Vaikka matkan varrella olisi hyviäkin ohjaajia ja opastajia, Samulin mielestä muusikkous etenkin laulajan kohdalla lähtee aina itsestä. Siinä ei voi oikein kukaan auttaa. Muusikin opiskelu jatkuu jokaisen produktion, laulun tai minkä tahansa uuden asian myötä. Maailma on täynnä tekemisen tapoja ja niissä riittää paneutumista. Kysyttäessä syytä juuri oopperan valitsemiselle Samuli vastaa oopperamaisen äänenkäytön aina kiehtoneen häntä. Esitän monenmoista ja -tyylistä musiikkia, mutta kaikessa siinä taitaa olla jotain operaattista mukana. Ehkä se on se tunteen palo ja kiihkeys, Moilanen määrittelee. Samuli arvelee, etteivät häntä kuuntelemassa käyvät odota pelkästään hempeitä balladeja, vaikka usein hän niitä esittääkin. Omien sanojensa mukaan hän pitää itse sopivan voimakkaasta musiikista ja kuuntelee päivittäin esimerkiksi Ozzy Osbournea. Siinäkin on operaattista kiihkeyttä. Ohvanan kulttuuritalo Samulin paratiisi, Ohvanan kulttuuritalo, sijaitsee Pohjois-Karjalassa, muutaman kilometrin päässä Hammaslahden taajamasta. Aiemmin Hammaslahti oli osa Pyhäselän kuntaa, mutta vuoden 2007 kuntaliitoksen seurauksena se kuuluu nyt Joensuun kaupunkiin. Matkaa Joensuun keskustaan kertyy Ohvanasta noin 30 kilometriä. Kuntaliitoksen jälkeen Ohvanan kyläkoulu jäi tyhjilleen. Samuli sai paikasta vinkin kaveriltaan loppuvuodesta 2007, mietti viikon ja päätti ostaa talon. Järkisyistä, hän sanoo. Saman katon alta löytyvät sekä koti että harjoitus- ja varastotilat. Lisäksi mahdollisuus järjestää konsertteja ja rakentaa studio vetivät Samulia puoleensa ja motivoivat 74 MAASEUDUN UUSI AIKA2 KUVA 1. Samuli Moilanen ja Pekka Mustaniemi esiintyivät Rural at the Edge -konferenssin päätöstilaisuudessa. Kuvassa he valmistautuvat esiintymään Ohvanan kulttuuritalossa järjestetyssä Italialaisen musiikin iltapäivässä kesäkuussa Haastattelun kuvat Tuija Mononen tarjouksen tekemiseen vuonna 1939 rakennetusta talosta. Olihan hän jo lapsesta saakka haaveillut paikasta, jossa voisi harjoitella ja tehdä teatteria. Talo on pitkäaikaisen haaveen toteutuminen. Samuli oli asunut Hammaslahdessa jo ennen Ohvanaan muuttoa. Iisalmessa syntyneenä hän pitää itseään kuitenkin pohjoiskarjalaisena: Kai se kuuluu puhheessaki. Samuli on perustamaansa kulttuuritaloon ja siellä toimiviin ihmisiin tyytyväinen. Ohvanaan on lyöttäytynyt hirveästi porukkaa mukaan. Vastaavanlaisia kulttuuritaloja on harvassa ja sen toimijat ovat hyvin erilaisia. Pääasiassa tilat toimivat Samulin ja hänen yrityksensä, ohjelmatoimisto The LittleBigMusicin, harjoitustiloina. Ohjelmatoimisto perustettiin jo jouluna Meillä oli silloin konserttikiertue ja piti saada taho, joka järjestää rahoitushomman. Siitä tämä lähti, Samuli kertoo. Vuoteen 2003 ohjelmatoimisto eli hiljaiseloa. Sillä oli vain yksittäisiä keikkoja, kunnes Samuli taiteilijakollegoineen järjesti ensimmäisen revyyn. Siitä alkoi jatkuva toiminta. Seuraavana vuonna Samuli jäi tekemään töitä pelkästään ohjelmatoimistoonsa. Työnkuva on monipuolinen. Se sisältää työskentelyn taiteilijana eli Samulin kohdalla laulajan, pianistin ja näyttelijän työt, mutta myös kirjanpitoa, tuottamista, markkinointia ja The LittleBig- Musicin johtamista. Vaihtuvia työntekijöitä on ollut viitisentoista, mutta kiinteämpi porukka on noin viisi henkilöä. Ohjelmatoimisto on toiminnan suurin osa-alue, ja sen ideana on kaikessa mukana oleva musiikki olipa kyseessä sitten teatteri, koulutus, äänenkäyttö tai esiintyminen. Talossa järjestetään myös yksityistilaisuuksia ja konsertteja. Lisäksi siellä on pitopalvelu- ja sisustussuunnitteluyritysten tilat. Talvella tiloja käyttävät3 kohtaamisia KUVA 2. Ohvanan kulttuuritalo on entinen kyläkoulu. Kuva: LittleBigMusic Oy kansalaisopisto ja liikunnan harrastajat. Muun muassa kyläyhdistys pitää täällä kokouksensa. Syrjässä maaseudulla? Samulille maaseutu on mahdollisuuksia täynnä, ei voivottelun aihe. Kaikkihan on syrjässä jostain katsottuna. Tämä paikka ei ole syrjässä kokonaistoiminnan kannalta. Ja täällä on tämä maaseudun rauha. Ohvana on studiotoiminnalle ihanteellinen paikka. Osaa ohjelmatoimiston esityksistä ei edes voisi tehdä kaupungissa. Jos asuisi kaupungissa, tekisin todennäköisesti samaa työtä, mutta se näyttäytyisi erilaisena. Hän pitää kulttuuripalvelutoiminnan järjestämistä maaseudulla tärkeänä, koska sitä on joka tapauksessa vain vähän isojen produktioiden hintavuuden vuoksi. Mutta tämä on hyvä alue. Tosin olen tällä alueella ainoa, joka elää esittävällä taiteella yrityspohjaisesti, ilman tukirahoitusta. Pohjoiskarjalainen maaseutukulttuurin tarjonta on vilkasta. Varsinkin teatteria on tarjolla runsaasti. Sekä ammattilais- että harrastajaryhmiä on paljon. Mutta tämän tyyppinen musiikki, mitä meillä täällä on, ja että sitä ovat tekemässä ammattilaiset, on harvinaisempaa. Kaiken lisäksi rakennukset, joissa esiinnymme, ovat omanlaisiaan, eivätkä nykyajan betonimöykkyjä, Samuli kuvaa. Suomalaisia, erikoislaatuisia maaseudun kulttuuritapahtumia, kuten siirrettävien saunojen kokoontumisajoja tai eukonkantokilpailuja Samuli pitää kekseliäinä. Hammaslahdessa on hammasharjanheittokilpailu ja Tohmajärvellä järjestetään lahjattomien laulukilpailut, jossa surkein palkitaan. Niissä on tietty ideologia taustalla. Joskus on hyvä rentoutua, eikä aina kilpailla niin tosissaan. Minusta se on hienoa, taiteilija toteaa. Onko näinä vuosina tullut sellaista tunnetta, että nyt pitää päästä pois? - Ehkä ensimmäisen vuoden aikana kun oli niin paljon tekemistä mietin, mihin olen lähtenyt. Kun perushommat lähtivät rullaamaan, niin sen jälkeen en ole halunnut pois. Kun on iso talo, on työtä paljon. Toisaalta on kiva, kun on tekemistä. Talon kunnostus ei ollut Samulille etukäteen kiehtovalta kuulostava asia, mutta hommaan ryhdyttyään, hän alkoi pitää siitä. Kokonaisuutena paikka on unelmien täyttymys, hän kiteyttää. Oopperaa ja barokkia maaseudulla brutaalia ja vakavahenkistä? Ohvanan kaltaisia paikkoja on Suomen maaseudulla vain vähän. Samuli Moilasen kokemuksen mukaan oopperamusiikkia pidetään väärällä tavalla akateemisena. Se on olevinaan hirveän hienoa. Äänitteitä kuuntelemalla voi kuitenkin huomata sen olevan eräänlaista spontaania heittäytymistä. Sen vuoksi hän pitää erityisen hyvänä sitä, että hänellä on laulullisesti kovatasoinen porukka, joka selviytyy melkein mistä tahansa. 76 MAASEUDUN UUSI AIKA4 KUVAT 3, 4 ja 5. Mies vihreässä paidassa viherkasvien kukoistaessa taustalla. Ei Ohvana ole sen syrjemmässä kuin mikään muukaan paikka. Kaikkihan on syrjässä jostain katsottuna, murajaisee monitaituri kädet viuhtoen Samuli mainitsee useaan kertaan, että vaikka asioissa pitää olla mukana täydellä sydämellä, toiminnassa tulee aina olla tilaa myös spontaaniuudelle. Kesäkuussa järjestetty Italialaisen musiikin iltapäivä oli alunperin tarkoitettu vakavahenkiseksi konsertiksi. Taiteilijakollegat alkoivat kuitenkin niin sanotusti irrottelemaan välispiikeissä ja yleisö sai vakavahenkisen musiikin ohessa ison siivun spontaania, humoristista ja lämminhenkistä taiteilijoiden välistä sanailua. Hetkeen tarttumisella on oma etunsa voi syntyä jotain aivan uutta. Erityisenä, tai omituisena, Samuli pitää sitä, että kulttuuritalolla järjestettyissä tansseissa paikalla saattoi olla vain kaksi ihmistä. Mutta kun he pitävät konsertteja, paikalla on vähintään 50 henkilöä. Se on hänen mielestään uskomatonta. Sen voisi kuvitella olevan toisinpäin, että tanssi vetäisi porukkaa. Täällä esittävä musiikki saa ihmiset liikkeelle. Samuli kertoo yleisön löytäneen Ohvanan kulttuuritalon melko nopeasti. Kun muutin Ohvanaan lokakuussa 2007, oli saman vuoden joulukuussa järjestettyä joulukonserttia kuuntelemassa 140 henkilöä. Se on tähän tilaan aivan maksimi. Sitten yleisön aktiivisuus hiipui, kun pidettiin niitä tansseja. Vähitellen tajusin, mikä ihmisiä aktivoi. Samuli kertoo, että lähellä asuvat eivät oikein MAASEUDUN UUSI AIKA lähde heidän järjestämiinsä konsertteihin. Vaikka oopperaan lähtemisen kynnys on madaltunut, konsertit eivät hänen mielestään sovi kaikkien identiteetille. Se on omituista, että Hammaslahdesta, Joensuusta ja kauempaakin tulee yleisöä, mutta paikalliset käyvät puolestaan Joensuussa. Samuli kertoo, että Ohvanassa kokouksia järjestävä porukka on aktiivista. Voi olla, että liikkeelle saaminen vaatii yhteiskunnallisen puolen: sen että saa keskustella myös jätevesiasiasta. Sitähän ei näissä konserteissa ole. Kun nykyään Samulia usein säestävä pianisti Pekka Mustaniemi kävi ensimmäisen kerran koululla, hän totesi pilke silmäkulmassa barokkimusiikin esittämisen Ohvanassa olevan brutaalia. Ensikosketuksen jälkeen Mustaniemi halusi kuitenkin järjestää kulttuuritalossa Ohvana-barokin. Toive myös toteutui. Samuli itse ei näe asiassa mitään eksoottista. Keikkapaikat muuttuvat ja yleisö vaihtuu. Hän on tottunut siihen, että ohjelmaa pitää pystyä tekemään monenlaiselle yleisölle. Lähiseudun asukkaat suhtautuvat lähtökohtaisesti positiivisesti. Koska toimintani on omarahoitteista, en ärsytä ketään. Kulttuuripuolella on näet usein ajatus, että ihmiset saavat isoja avustuksia. Meillä toiminta pohjautuu pelkästään ihmisten 775 kohtaamisia KUVAT 6 ja 7. Maaseudulla on mahdollisuuksia on niin paljon kuin jaksaa hyödyntää. Yhtenä Samuli Moilasen haaveena on puutarha Ohvanan kulttuuritalon takapihalle. Tuonne. aktiivisuuteen. Yleisö rahoittaa toimintamme eli palvelemme tällä yleisöä hyvin konkreettisesti. Jos ihmiset eivät enää halua tätä, pitää lopettaa toiminta ja tehdä jotain muuta. Yrittäjä kuitenkin pitää Ohvanan konsertteja alueelle tärkeinä: Ajattelen, mitenkään hirveästi korostamatta, että tämä, mitä me teemme, on tärkeää tälle alueelle. Pyhäselän alue on laaja, mutta täällä ei ole muuta tahoa, joka järjestäisi mitään tämän kaltaista. Siksi alueen taiteilijoiden pitää Samulin mielestä ryhdistäytyä ja laittaa tuulemaan. Samulin mielestä vastaavanlaista kulttuuritalotoimintaa pitäisi olla joka kylällä. Tiloja on paljon. Tämä on tärkeää maaseudun elävöittämistä. Maaseudun kulttuuritoimintaan Samuli kaipaa enemmän tunteenpaloa ja tekemisen halua: Jos asukkaat eivät tee asioita itse, on vaikea kuvitella, että jokin kaupunki lähtisi peräkylälle järjestämään konserttia. On myös huomioitava, että tämä vaatii pitkäjänteisyyttä. Kaupunki voi tehdä pistokeikan jonnekin, mutta ei se välttämättä aktivoi ketään. Maaseudun elävöittämisprojektit kestävät jonkun aikaa, mutta usein ne eivät jätä jälkeensä mitään, vaan tarjoavat on vain työpaikan jollekin joksikin aikaa. Kalevi Koistinen Yksi Samulin esittämistä hahmoista on Kalevi Koistinen. Rural at the Edge -konferenssin illallisella puheen pitänyt Koistinen on itse asiassa ohjelmatoimiston käsikirjoittajan Sinikka Tossavaisen alter ego, mutta kyllä Samuli tunnistaa hahmossa myös omia ajatuksiaan. Samuli ajatteli aluksi, ettei hän suostu esittämään Kalevia. Hahmo tuntui vieraalta ja hieman kesäteatterimaiselta. Kalevi on kuitenkin vähitellen avannut uusia uria ja tekemisen malleja, joista on ollut hyötyä muunkin esiintymisen kannalta. Kalevi asuu maaseudulla mökissä jossain Pohjois- Karjalassa. Kalevin vaimo ja anoppi ovat riippakiviä, joiden kautta Kalevi innostuu kritisoimaan asioita ja ilmiöitä. Viime aikoina Kalevi on tuuminut energia -asioita: On se nyt täyttiistä tämän enerkian kanssa! Sähköt, öljyt ja bensat kallistuut niin, että heikompia hirvittää! Mie jo sanoin eukolle, että tällä menolla tulloo semmonen katastroohvi, ettei paremmasta väliä, Koistinen hehkutti illallisvieraille. Kalevi uhmasi myös tutkimustietoa: Kyllähän ne kehhuut, että meillähhii tehhään huippuyliopistoja ja sieltä pitäs tulla järenjättiläissii, jotka kekssiit vaikka mitä. Vuan eikös nämä keksi, jotta puun poltto on ihan hengenvuarallista hommaa! Kyllä minnuu niin jurppii, jotta tainpa lähtee tästä 78 MAASEUDUN UUSI AIKA6 KUVA 8. Ohjelmatoimisto tarjoaa maaseutuympäristössä korkeatasoisia musiikkielämyksiä. Arto Tarkkonen, Esa A. Luukkainen, Samuli Moilanen, Pekka Mustaniemi ja Elina Risku esiintyvät Ohvanan Italialaisen musiikin iltapäivässä saunan lämmitykseen ja ihan puilla! Samuli myöntää, että kontrasti oopperan ja Kalevi Koistisen välillä on suuri. Hän on kuitenkin alkanut pitää Kalevista, koska hahmon kautta on helpompi käsitellä myös vaikeita asioita. Kalevi puhuu kansalaisten näkökulmasta, eikä ole mikään poliitikko. Hän on jonkinlainen arkkityyppi suomalaisesta maaseudun miehestä. Hänessä on jotain tuttua, sellaista, johon monen katsojan on helppo tarttua. Tulevaisuus MAASEUDUN UUSI AIKA Kulttuuritalon toiminta on viiden vuoden aikana vakiintunut. Vaikuttaa siltä, ettei suurempia uhkia ole, Samuli toteaa. Koska Ohvanan kulttuuritalo on hänelle myös koti, tuntuu toiminta turvalliselta. Laajentumismahdollisuuksia on vaikka kuinka paljon. Itse suhtaudun tähän niin, että kaikki suomalaiset on potentiaalista yleisöä, Samuli sanoo. Vaikka Samuli on nuoresta iästään huolimatta ennättänyt tehdä jo paljon asioita ja toteuttaa unelmiaan, jotain suunnitelmia vielä on. - Haluaisin tuohon takapihalle sellaisen kunnon puutarhan. Tuosta tuo ryteikkö pois ja sitten ihan vähän sitä vihreää. Se olisi se minun ihanne tuossa pihassa. Laajentamisen mittakaavalla ei ole rajoja. Ohjelmatoimistolla on menossa 11. vuosi ja kulttuuritalolla viides, mutta tämä on vasta alkusoittoa. Toiminta on pikkuhiljaa kasvanut ja mennyt eteenpäin, se on hyvä niin. Jos tapahtuisi jotain hirveän suurta yht äkkiä niin ei ehkä itse ehtisi adjusteerata itseänsä. Pienestähän kaikki isommatkin tapahtumat ovat lähteneet liikkeelle. Ajattelin, että jos ei ole rahoitusta niin on itse rakennettava infrastruktuuri siltä pohjalta ja koottava porukka, joka toimintaa pyörittää. Ei pidä odottaa, että kaikki tulee aina valmiina. Että jos et saa rahoitusta, niin asiat jäävät tekemättä. Sellaista kyllä kaipaisin, että ihmiset tarttuisivat asioihin ja lähtisivät toteuttamaan niitä. Näinhän se usein harrastajateatterin puolella tapahtuu. Samuli pitää rooliaan kylällä tärkeänä. Maaseutu tarvitsee kulttuuria, vakavahenkistäkin, ja nimenomaan maaseudulla. Kulttuurin keskittäminen kaupunkeihin johtaa samaan kuin kuntaliitokset: siinä häviää jotain oleellista persoonallisuus. Kaipaatko jotain lisää tänne maaseudulle? No en oikein. Mahdollisuuksia on niin paljon kuin jaksaa hyödyntää. Maaseudulla on tilaa innovatiivisuudelle. Lisäksi kaiken tekeminen on edullista. Olen asunut täällä kauan ja tykkään asua täällä. Minulla ei ole tarvetta lähteä pois. 79 Samankaltaiset tiedostot\nValmistu töihin! Opiskelijakyselyn tulokset 3.10.2012 Rovaniemi 1 Kyselyn toteuttaminen Valmistu töihin! Lapin alueen kyselyn kohderyhmänä olivat Rovaniemellä ja Kemi-Torniossa opiskelevat nuoret. Vastaajat Lisätiedot Terveisiä Poutapilvestä! Kesä sujui Imatralla oikein mukavasti. Sää oli vaihteleva koko Suomessa ja niin meilläkin. Välillä satoi ja välillä paistoi.\n2007 Terveisiä Poutapilvestä! Kesä sujui Imatralla oikein mukavasti. Sää oli vaihteleva koko Suomessa ja niin meilläkin. Välillä satoi ja välillä paistoi. Nyt on hyvä muistella mennyttä kesää ja sen tapahtumia. Lisätiedot Konttorirotasta oman työn tuunaajaksi\nKonttorirotasta oman työn tuunaajaksi Osa 1: Kuinka valmiita me olemme? Tutkimuksen perustiedot Tutkimukseen on haastateltu 1000 suomalaista Kohderyhmänä olivat 18-64 -vuotiaat pois lukien eläkeläiset Lisätiedot Kun isä jää kotiin. Teksti: Liisi Jukka Kuvat: Iida Vainionpää\nTeksti: Liisi Jukka Kuvat: Iida Vainionpää Kun isä jää kotiin Mikko Ratia, 32, istuu rennosti olohuoneen tuolilla, samalla kun hänen tyttärensä Kerttu seisoo tuolista tukea ottaen samaisessa huoneessa. Lisätiedot VAnkasti verkossa! VAnkasti verkossa! VAnkasti verkossa! VAnkasti verkossa!\nLöydät Internetistä kotibilekuvia, joissa esiinnyt. Mitä ajattelet kuvista? 1) SIISTII! 2) EVVK 3) En pidä siitä, että kuviani laitetaan nettiin ilman lupaani Internetiin laitettua kuvaa tai aineistoa Lisätiedot Lucia-päivä 13.12.2013\nLucia-päivä 13.12.2013 Perjantai 13.12.2013 oli tapahtumarikas päivä: oli Lucia-päivä! Päivä alkoi klo 8.15 juhlasalissa, kun Luciat esiintyivät EKOn väen ja joulupuuroon kutsuttujen vieraiden edessä. Lisätiedot Nuorten aktiivisuuden kulttuurin rakentaminen 19.8.2014\nNuorten aktiivisuuden kulttuurin rakentaminen 19.8.2014 Ajattelun muuttaminen on ZestMarkin työtä VANHA AJATTELU JA VANHA TOIMINTA " ZestMark on nuorten valmentamisen ja oppimistapahtumien asiantuntija. Lisätiedot MIEHEN ROOLIEN MUUTOKSET JA PERHE SIIRTOLAISUUDESSA Palvelujärjestelmän kohtaaminen\nVarsinais-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus VASSO MIEHEN ROOLIEN MUUTOKSET JA PERHE SIIRTOLAISUUDESSA Palvelujärjestelmän kohtaaminen Mies Suomessa, Suomi miehessä-luentosarja Helsinki 26.11.2008 MERJA Lisätiedot Kaija Jokinen - Kaupantäti\nKaija maitokaapissa täyttämässä hyllyjä. Kaija Jokinen - Kaupantäti Kun menet kauppaan, ajatteletko sitä mitä piti ostaa ja mahdollisesti sitä mitä unohdit kirjoittaa kauppalistaan? Tuskin kellekään tulee Lisätiedot Liikkuva työyhteisö kuinka voimme lisätä liikettä varhaiskasvattajan työhyvinvoinnin tueksi. Matleena Livson, asiantuntija, työyhteisöliikunta\nLiikkuva työyhteisö kuinka voimme lisätä liikettä varhaiskasvattajan työhyvinvoinnin tueksi Matleena Livson, asiantuntija, työyhteisöliikunta AKTIIVISEMPI ARKI työpajan työpohjat Nämä työpohjat on laadittu Lisätiedot ASUNNOTTOMIEN NAISTEN OSALLISUUS JA IDENTITEETIT DIAKONIATYÖN PALVELUKETJUSSA\nASUNNOTTOMIEN NAISTEN OSALLISUUS JA IDENTITEETIT DIAKONIATYÖN PALVELUKETJUSSA Diakonian tutkimuksen päivä 9.11.2007 Riikka Haahtela Sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön laitos Tampereen yliopisto NAISTYÖN Lisätiedot Etätyökysely henkilöstöstölle 22.1.-2.2.2015\nEtätyökysely henkilöstöstölle 22.1.-2.2.2015 Olen kokenut etätyön hyväksi työskentelytavaksi Saan etätyöpäivän aikana pääosin tehtyä suunnittelemani työt Ohjeistus etätyön tekemiseen on ollut riittävää Lisätiedot Aaltoa kulttuurimatkaillen. Seinäjoen kaupunki Kulttuuritoimi PL 215 60101 SEINÄJOKI\nAaltoa kulttuurimatkaillen Seinäjoen kaupunki Kulttuuritoimi PL 215 60101 SEINÄJOKI Alvar Aalto Seinäjoella Seinäjoki on Etelä-Pohjanmaan maakunnan keskus ja yksi Suomen voimakkaimmin kasvavista kaupunkikeskuksista. Lisätiedot Raportti työharjoittelusta ulkomailla\nEevi Takala PIN10 12.5.2013 Raportti työharjoittelusta ulkomailla Opiskelen pintakäsittelyalan viimeisellä vuodella ja olin puolet (5vk) työharjoitteluajastani Saksassa töissä yhdessä kahden muun luokkalaiseni Lisätiedot Akateeminen sivutoimiyrittäjyys Alussa, lopussa, välissä?\nAkateeminen sivutoimiyrittäjyys Alussa, lopussa, välissä? Anmari Viljamaa & Elina Varamäki Seinäjoen ammattikorkeakoulu 23.10.2014 Sisältö Tausta Sivutoimiyrittäjyys alussa ja lopussa välissä Johtopäätöksiä Lisätiedot JOKA -pronomini. joka ja mikä\nONKS U N E L M I? I! Motivaatio Hyvinvointi Raha Pohdintakortti KÄDEN TAIDOT Käden taidot ovat nykyään tosi arvostettuja. Työssäoppimisjakso vakuutti, että tää on mun ala ja on siistii päästä tekee just Lisätiedot РУССКИЙ ЯЗЫК АУДИРОВАНИЕ LYHYT OPPIMÄÄRÄ KORT LÄROKURS 11.9.2013 YLIOPPILASTUTKINTOLAUTAKUNTA STUDENTEXAMENSNÄMNDEN\nРУССКИЙ ЯЗЫК АУДИРОВАНИЕ LYHYT OPPIMÄÄRÄ KORT LÄROKURS 11.9.2013 YLIOPPILASTUTKINTOLAUTAKUNTA STUDENTEXAMENSNÄMNDEN Vastaa kysymyksiin 1 25 valitsemalla kuulemasi perusteella sopivin vaihtoehto. Merkitse Lisätiedot LAPSEN HAASTATTELULOMAKE (alle 10-vuotiaalle)\nLAPSEN HAASTATTELULOMAKE (alle 10-vuotiaalle) Lapsi Haastattelija Päivä ja paikka 1 LAPSI JA HÄNEN PERHEENSÄ Vanhempasi ovat varmaankin kertoneet Sinulle syyn siihen, miksi olen halunnut tavata Sinua. Lisätiedot Ikäihmisten palvelusuunnitelma\nKirjasto- ja kulttuuripalvelut Ikäihmisten palvelusuunnitelma 2016-2018 Kuva Sirkku Petäjä www.nurmijarvi.fi Palveluja ikäihmisille Kirjasto- ja kulttuuripalvelut laati ensimmäisen ikäihmisten palvelusuunnitelman Lisätiedot Kim Polamo Työnohjaukse ks n voi n m voi a Lu L e,,ku inka i t yönohj t aus s autt t a t a t yös t s yös ä s si s. i 1\nKim Polamo Työnohjauksen voima Lue, kuinka työnohjaus auttaa työssäsi. 1 Työnohjauksen tulos näkyy taseessa.* * Vähentyneinä poissaoloina, parempana työilmapiirinä ja hyvinä asiakassuhteina... kokemuksen Lisätiedot Terveisiä Imatralta Poutapilvestä!\nTerveisiä Imatralta Poutapilvestä! Nyt on jo kevät. Halusimme kertoa, kuinka kulunut talvi meillä sujui. Sää on ollut vaihteleva koko talven. Tällä hetkellä meidän pihalla on aika paljon lunta. Sää oli Lisätiedot Palaute oppimisessa ja ohjaamisessa\nPalaute oppimisessa ja ohjaamisessa Kirsi Viitanen Palautteen merkitys oppijalle Oppimisen edistäminen Osaamisen tunnistaminen Ongelmanratkaisun kehittäminen Ryhmässä toimiminen vuorovaikutustaidot Itsetuntemuksen Lisätiedot Nimeni on. Tänään on (pvm). Kellonaika. Haastateltavana on. Haastattelu tapahtuu VSSHP:n lasten ja nuorten oikeuspsykiatrian tutkimusyksikössä.\nFT Katja Koski 2 lapsen äiti SELÄTÄ UHMA Miniopas, jolla pääset alkuun uhmaikäisen kiukkupussin muuttamisesta todelliseksi enkeliksi. Arkea Ilman Taistelua Millaista arkesi olisi, jos sinun ei tarvisi Lisätiedot DOKKINO OPETUSMATERIAALI 2016 NOUSE TAKAISIN YLÖS, TEFIK! Elokuvan esittely:\nlasten ja nuorten dokumenttielokuvatapahtuma DOKKINO OPETUSMATERIAALI 2016 NOUSE TAKAISIN YLÖS, TEFIK! Elokuvan esittely: 10-vuotias Tefik on kotoisin Kosovosta mutta asuu tällä hetkellä perheensä kanssa Lisätiedot Pienten lasten kerho Tiukuset\nPienten lasten kerho Tiukuset Kerhotoiminnan varhaiskasvatussuunnitelma 2014 2015 Oi, kaikki tiukuset helähtäkää, maailman aikuiset herättäkää! On lapsilla ikävä leikkimään, he kaipaavat syliä hyvää. (Inkeri Lisätiedot Dialogin missiona on parempi työelämä\nVIMMA 6.6. 2013 Dialogin missiona on parempi työelämä Amis-Dialogi yhdisti yritykset ja opiskelijat vuoropuheluun rakentamaan yhdessä parempaa tulevaisuuden työtä. Amis-Dialogia tehtiin isolla porukalla Lisätiedot Tunne ja asiakasymmärrys voimavarana palvelunkehi4ämisessä. Satu Mie8nen, taiteen tohtori, taideteollisen muotoilun professori, Lapin yliopisto\nTunne ja asiakasymmärrys voimavarana palvelunkehi4ämisessä Satu Mie8nen, taiteen tohtori, taideteollisen muotoilun professori, Lapin yliopisto Työpajan tavoite Tunnistetaan palvelukokemukseen lii4yvien Lisätiedot Välähdyksiä lasten maailmasta välähdyksiä tulevaisuudesta\nUnelmoitu Suomessa Sisällys ä ä ä ö ö ö ö ö ö ä ö ö ä 2 1 Perustiedot ö ä ä ä ä ö ä ä ä ä ä ä ä ö ä ää ö ä ä ä ä ö ä öö ö ä ä ä ö ä ä ö ä ää ä ä ä ö ä ä ä ä ä ä ö ä ä ää ö ä ä ä ää ö ä ä ö ä ä ö ä ä ä Lisätiedot KAMPRAATTTI ON OSALLISTUNUT SEURAAVIIN KUOROKILPAILUIHIN, -KATSELMUKSIIN JA -FESTIVAALEIHIN:\nKAMPRAATTI, viralliselta nimeltään Ilmajoen musiikkikoulun kamarikuoro Kampraatti, on perustettu vuonna 1979. Kuoron on perustanut ja koko sen historian ajan johtanut Ilmajoen musiikkiopiston rehtori, Lisätiedot CCI-sanomat 5 19.8.2014\nKyösti Meriläinen Aihe: VL: CCI-sanomat 4 / 28.7.2013 CCI-sanomat 5 19.8.2014 CCI-sanomat uudistuu Turun tuomiokirkon poika- ja koulutuskuoro Turun konservatorion poikakuoromuskari CCI-sanomissa tiedotetaan Lisätiedot Nuoret palveluiden käyttäjinä Itä- Suomessa\nNuoret palveluiden käyttäjinä Itä- Suomessa Jussi Ronkainen Juvenia nuorisoalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Mikkelin ammattikorkeakoulu Itä-Suomen nuorisopuntari Verkkokysely 15-25 vuotiaille nuorille Lisätiedot Oppilaiden motivaation ja kiinnostuksen lisääminen matematiikan opiskeluun ja harrastamiseen. Pekka Peura 28.01.2012\nOppilaiden motivaation ja kiinnostuksen lisääminen matematiikan opiskeluun ja harrastamiseen Pekka Peura 28.01.2012 MOTIVAATIOTA JA AKTIIVISUUTTA LISÄÄVÄN OPPIMISYMPÄRISTÖN ESITTELY (lisätietoja maot.fi) Lisätiedot ANNA JA ALEKSI SETELINVÄÄRENTÄJIEN JÄLJILLÄ\nEURO RUN -PELI www.uudet-eurosetelit.eu ANNA JA ALEKSI SETELINVÄÄRENTÄJIEN JÄLJILLÄ Anna ja Aleksi ovat samalla luokalla ja parhaat kaverit. Heillä on tapana joutua erilaisiin seikkailuihin. Taas alkaa Lisätiedot FOCUS stipendiaattitoiminnan nimikkoraportti 2/2014, Nepal\n1 FOCUS stipendiaattitoiminnan nimikkoraportti 2/2014, Nepal Kumppani FOCUS-Nepal Hankkeen kuvaus FOCUS on nepalilainen kansalaisjärjestö ja Suomen Lähetysseuran yhteistyökumppani, joka työskentelee erityisesti Lisätiedot Islannin Matkaraportti\nIslannin Matkaraportti Olen aina haaveillut työskentelystä ulkomailla ja koulun kautta sain siihen mahdollisuuden! En itse oikein tiennyt mihin maahan haluaisin mennä mutta päädyin Islantiin koska opettaja Lisätiedot KÄSI- JA TAIDETEOLLISUUS Tikkanen Jenni 200,00 Näyttelukustannuksiin Nowhere-muotoilunäyttelyn\nAvustuksen saaja Avustus määrä Avustuksen käyttötarkoitus ELOKUVA Joensuun seksuaalinen Tappiontakuu Hohto-viikon tasavertaisuus Hobiles ry 200,00 järjestämiseen Pohjois-Karjalan alueellinen Tappiontakuu Lisätiedot U N E L M. Motivaatio Hyvinvointi. Elämäkortti\nRaha HYVÄ RUOKA Söit aamulla kunnon aamupalan ja koulussakin oli hyvää ruokaa. Raha -1 E HUVTA MKÄÄN Oikein mikään ei huvita. Miksi en saa mitään aikaiseksi? Raha RKAS SUKULANEN Sori, etten oo pitänyt Lisätiedot KULTTUURI- JA VAPAA-AIKAPALVELUT. Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå\nKULTTUURI- JA VAPAA-AIKAPALVELUT Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå KULTTUURIFOORUMI - KULTURFORUM 12.3.2015 TEEMARYHMÄT 1. Luovan alan yrittäjyys 2. Kolmannen sektorin yhteistyö 3. Kulttuuri- ja Lisätiedot LAUSEEN KIRJOITTAMINEN. Peruslause. aamu - minä - syödä muro - ja - juoda - kuuma kahvi Aamulla minä syön muroja ja juon kuumaa kahvia.\nLAUSEEN KIRJOITTAMINEN Peruslause aamu - minä - syödä muro - ja - juoda - kuuma kahvi Aamulla minä syön muroja ja juon kuumaa kahvia. minä - täti - ja - setä - asua Kemi Valtakatu Minun täti ja setä asuvat Lisätiedot ENNAKKOTEHTÄVÄT / JAKSO A VALMISTAUTUMINEN. Otteita vetäjän ohjeista\n1 Otteita vetäjän ohjeista ENNAKKOTEHTÄVÄT / JAKSO A Tarkista että o aikataulut on sovittu ja koulutustila on varattu o osallistujat ovat saaneet kutsun ajoissa o sinulla on nimilista, jonka avulla sijoitat Lisätiedot 12. kappale (kahdestoista kappale) FERESHTE MUUTTAA\n12. kappale (kahdestoista kappale) FERESHTE MUUTTAA 12.1. Liian pieni asunto Fereshten perheessä on äiti ja neljä lasta. Heidän koti on Hervannassa. Koti on liian pieni. Asunnossa on vain kaksi huonetta, Lisätiedot SUBSTANTIIVIT 1/6. juttu. joukkue. vaali. kaupunki. syy. alku. kokous. asukas. tapaus. kysymys. lapsi. kauppa. pankki. miljoona. keskiviikko.\nGepa Käpälä Jännittävä valinta Moikka! Mä oon Gepa Käpälä. Oon 7-vuotias ja käyn eskaria. Siili Iikelkotti ja oravakaksoset on siellä kanssa. Mutta mä oon niitä nopeampi. Oon koko Aparaattisaaren nopein. Lisätiedot TULE MUKAAN! KIRKKONUMMEN MUSIIKKILUOKAT\nTULE MUKAAN! KIRKKONUMMEN MUSIIKKILUOKAT Tervetuloa kuulemaan ja kyselemään musiikkiluokalla opiskelusta sekä nauttimaan nykyisten musiikkiluokkalaisten esityksistä ti 28.2.2012 klo 18.30 Kirkonkylän koulun Lisätiedot RAHA JA LAPSET Lasten käsityksiä rahasta -tutkimus\nSUOMEN RAHAPAJA RAHA JA LAPSET Lasten käsityksiä rahasta -tutkimus Lokakuu 2010 Toimitusjohtaja Tina Wessman & KTT Mirjami Lehikoinen/Qualitems Oy 10/2010 1 TAVOITE Kartoittaa ala-aste-ikäisten lasten Lisätiedot Moniasiakkuus ja osallisuus palveluissa -seminaari 4.10.2012 Moniammatillinen yhteistyö ja asiakaskokemukset\nMinun elämäni Mari Vehmanen, Laura Vesa Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Minulla on kehitysvamma Meitä kehitysvammaisia suomalaisia on iso joukko. Meidän on tavanomaista vaikeampi oppia ja ymmärtää asioita, Lisätiedot Tuhkalehto hyvällä asialla myös uutta levyä odotettavissa\nRockkonttori.net Rockkonttori.net Tuhkalehto hyvällä asialla myös uutta levyä odotettavissa Jyväskyläläinen Sampo-Ilmari Tuhkalehto on bändinsä kanssa mukana syksyllä käynnistyvällä Music Against Drugs Lisätiedot Saa mitä haluat -valmennus\nSaa mitä haluat -valmennus Valmennuksen jälkeen Huom! Katso ensin harjoituksiin liittyvä video ja tee sitten vasta tämän materiaalin tehtävät. Varaa tähän aikaa itsellesi vähintään puoli tuntia. Suosittelen Lisätiedot Kysely 1.vuoden opiskelijoille 2016\nKysely 1.vuoden opiskelijoille 2016 1. Mistä sait tietoa Helsingin Konservatorion ammatillisesta koulutuksesta? 2. Miksi hait Helsingin Konservatorion ammatilliseen koulutukseen? (tärkeimmät syyt) Vastaajien Lisätiedot VUOSISUUNNITELMA 2015 2016\n1 JOENSUUN KONSERVATORIO Vuosisuunnitelma käsitelty opettajakunnassa 18/9 2015 Toteutuksen arviointi käsitelty opettajakunnassa VUOSISUUNNITELMA 2015 2016 1. OPISKELIJAMÄÄRÄT SYKSY Tilanne 20.9. - ammatillinen Lisätiedot Tästä se alkoi Tiinan talli. 8.6.1985 BLACK EDITION - tum0r Tiina\nTästä se alkoi Tiinan talli 8.6.1985 BLACK EDITION - tum0r Tiina 2 Tässä se kauan odotettu kirjoitus, mitä joskus vuosia sitten lupasin ja itse asiassa jo aloitinkin. Eli mistä kaikki alkoi. Vuosi -85 Lisätiedot TURVATAITOKOULUTUS 2012-2013 LOPPUTYÖ: Sosiodraama\nTURVATAITOKOULUTUS 2012-2013 LOPPUTYÖ: Sosiodraama Tekijät: Auli Siltanen, Vaajakosken päiväkoti, erityislastentarhanopettaja Eva Iisakka, Haapaniemen päiväkoti, lastenhoitaja Sanna Leppänen, Linnan päiväkoti, Lisätiedot Savuton työpaikka - onko duunari ajettu liian ahtaalle? Päihdetiedotusseminaari 2012 Anu Katainen Helsingin yliopisto Sosiaalitieteiden laitos\nSavuton työpaikka - onko duunari ajettu liian ahtaalle? Päihdetiedotusseminaari 2012 Anu Katainen Helsingin yliopisto Sosiaalitieteiden laitos Tässä esitelmässä Tupakoitsijan näkökulma työpaikkatupakointiin Lisätiedot Markkuun koulu. Tärkeä sekä Tyrnävän kunnalle että Markkuun kyläläisille\nMarkkuun koulu Tärkeä sekä Tyrnävän kunnalle että Markkuun kyläläisille MAHDOLLISUUKSIEN MARKKUU V. 2025 VISIO SIITÄ MITÄ VOISI OLLA TYRNÄVÄN KALTAISESSA KUNNASSA, MARKKUUN KALTAISELLA KYLÄLLÄ, JOS LÖYTYY Lisätiedot Musiikin esittäminen tapahtumassa\nMusiikin esittäminen tapahtumassa Musiikin esittäminen tilaisuuksissa ja tapahtumissa edellyttää usein sekä Teosto (tekijäkorvaukset) että Gramex (esittäjäkorvaukset) -korvausten maksamista. Teosto r.y. Lisätiedot ARJEN VOIMAVARAT JA NIIDEN JAKSAMISTA TUKEVA SEKÄ TERVEYTTÄ EDISTÄVÄ VAIKUTUS - Muistisairaan puolison miesomaishoitajana toimivien kokemuksia\nARJEN VOIMAVARAT JA NIIDEN JAKSAMISTA TUKEVA SEKÄ TERVEYTTÄ EDISTÄVÄ VAIKUTUS - Muistisairaan puolison miesomaishoitajana toimivien kokemuksia Elina Hynninen ja Maria Kolehmainen Toimeksiantajat: Itä-Suomen Lisätiedot Objektiharjoituksia. Harjoitus 2 Tässä on lyhyitä dialogeja. Pane objektit oikeaan muotoon. 1) - Vien... TÄMÄ KIRJE postiin.\nObjektiharjoituksia Harjoitus 1 Pane objekti oikeaan muotoon. 1. Ensin te kirjoitatte... TÄMÄ TESTI ja sitten annatte... PAPERI minulle. 2. Haluan... KUPPI - KAHVI. 3. Ostan... TUO MUSTA KENKÄ (mon.). Lisätiedot Märsky 29.10.2012. Heikki Pajunen Novetos Oy. Luomme menestystarinoita yhdessä\nMärsky 29.10.2012 Heikki Pajunen Novetos Oy Luomme menestystarinoita yhdessä Aamun ajatus By Positiivarit: Maanantai 29.10.2012 AAMUN AJATUS Elämä on 10-prosenttisesti sitä miten elää ja 90-prosenttisesti Lisätiedot Arviointi oppilaiden näkökulmasta\nArviointi oppilaiden näkökulmasta Raija Niemi Oppilaat vastasivat jakson päätteeksi seitsemään kysymykseen koskien ravintotiedon opiskelua terveystietojaksolla. Luokista 8 A oli työskennellyt melkein koko Lisätiedot KESKIVIIKKO 14.9.2011. Ryhmätyö 1. asioille. aikaa tähän. Ei meillä ole. omaltakannalta: Onko pakko? saatu jo\nEKOTUKIKITOIMINNAN PERUSKOULUTUS OSA III KESKIVIIKKO 14.9.2011 Koulutustilaisuudessa tehtiin kolme ryhmätyötä. Seuraavassa on koonti ryhmätöiden tuloksista. Ryhmätyö 1 Ensimmäisessä ryhmätyössä osallistujat Lisätiedot EnnAkkoMArkkInoInTI Teppola MULTIA\nTeppola MULTIA Ennakkomarkkinointi Kaipaatko maaseudun rauhaan? Multian keskusta 1,4 km Lähikauppa 1,4 km Keuruun keskusta 19 km Jyväskylän keskusta 65 km Lentokenttä 58 km Juna-asema 19 km Koulu 2,2 Lisätiedot KULTTUURISET MUUTOKSET, ARKIELÄMÄ JA IDENTITEETTI. Akatemiaprofessori Pertti Alasuutari\nKULTTUURISET MUUTOKSET, ARKIELÄMÄ JA IDENTITEETTI Akatemiaprofessori Pertti Alasuutari Mitä kulttuuriset muutokset ovat? Arkielämä reagoi hallintoon ja päinvastoin, ja hallinnon muodit ja mallit ovat osa Lisätiedot ROMANIT - vanha vähemmistö Romanit ovat lähteneet Intiasta 800-luvulla ja asettuneet Eurooppaan 1300-luvulta alkaen.\nKoulutusaineiston pohdintatehtäviä ROMANIT EUROOPASSA Ihmisoikeudet, liikkuvuus ja lapset 1. OSA: ROMANIT - Vähemmistönä Euroopassa ROMANIT - vanha vähemmistö Romanit ovat lähteneet Intiasta 800-luvulla Lisätiedot Järjestötoimintaan sitoutumisen haasteet ja mahdollisuudet\nJärjestötoimintaan sitoutumisen haasteet ja mahdollisuudet Sanoista tekoihin tavoitteena turvalliset, elinvoimaiset ja hyvinvoivat alueet seminaari 16.-17.2.2011 Tutkimuksen puheenvuoro Arjen turvaa kylissä Lisätiedot Nuorten käsityksiä palveluista ja niiden järjestämisestä, toimintatavoista ja tiedottamisesta\nNuorten käsityksiä palveluista ja niiden järjestämisestä, toimintatavoista ja tiedottamisesta SUUNNITELMATYÖN TILANNEKATSAUS 03.05.07/ Mari Mikkola Lasten ja nuorten psykososiaalisten erityispalveluiden Lisätiedot Valmistu töihin! Opiskelijakyselyn tulokset 12.9.2012 Tampere\nValmistu töihin! Opiskelijakyselyn tulokset 12.9.2012 Tampere 1 Kyselyn toteuttaminen Valmistu töihin! -Tampereen seudun kyselyn kohderyhmänä olivat paikalliset yliopistossa, ammattikorkeakoulussa ja ammattiopistossa Lisätiedot K A N S A L L I S M U S E O N\nM e t r o p o l i a A M K M u o t o i l u n i n n o v a a t i o p r o j e k t i 2 0 1 5 K A N S A L L I S M U S E O N E e v a T e r ä v ä S i s u s t u s a r k k i t e h t u u r i 1 6. 1 0. 2 0 1 5 B Lisätiedot 3. Arvot luovat perustan\n3. Arvot luovat perustan Filosofia, uskonto, psykologia Integraatio: opintojen ohjaus Tässä jaksossa n Omat arvot, yrityksen arvot n Visio vie tulevaisuuteen Osio 3/1 Filosofia Uskonto 3. Arvot luovat Lisätiedot Työhyvinvointi. Aktiivista toimijuutta ja valintoja verkostossa. Heli Heikkilä ja Laura Seppänen. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nTyöhyvinvointi Aktiivista toimijuutta ja valintoja verkostossa Heli Heikkilä ja Laura Seppänen ESIMERKKI 1: Raideliikenteen hallinta 1/2 Liikenneohjaajasta kalustonkäytönohjaajaksi Liikenteenohjaus ei Lisätiedot MAATILAN ARJEN HAASTEET. Työterveyshoitajien koulutuspäivät Tampere 19.4.2012 Oulu 26.4.2012 Leena Olkkonen\nMAATILAN ARJEN HAASTEET Työterveyshoitajien koulutuspäivät Tampere 19.4.2012 Oulu 26.4.2012 Leena Olkkonen 2 MAATALOUSYRITTÄJÄ TYÖTERVEYSHUOLLON ASIAKKAANA Monenlaisessa elämänvaiheessa olevia maatalousyrittäjiä Lisätiedot Johdanto. Työskentelytapa. Yleistä Karhunsalosta ja kyläyhdistyksestä\nSisällysluettelo Johdanto.. 2 Työskentelytapa...2 Yleistä Karhunsalosta ja kyläyhdistyksestä.2 Kylän henki ja osaaminen...3 Vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkatekijöitä 3 Ongelmia ja ideoita....4 Lisätiedot Kuka on arvokas? Liite: EE2015_kuka on arvokas_tulosteet.pdf tulosta oppilaiden lomakkeet tehtäviin 1 ja 2.\nKuka on arvokas? Jotta voisimme ymmärtää muiden arvon, on meidän ymmärrettävä myös oma arvomme. Jos ei pidä itseään arvokkaana on vaikea myös oppia arvostamaan muita ihmisiä, lähellä tai kaukana olevia. Lisätiedot Laula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat\nLaula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat 2.-3.8.2013 Joensuu Laula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat 2.-3.8.2013 Joensuu Kutsumme kaikki ikäihmisten kuorot ja lauluryhmät kokemaan laulun voimaa Joensuun laulurinteelle, Lisätiedot D R A A M A T Y Ö P A J O I S S A O N T I L A A I D E O I L L E J A P E R S O O N I L L E\nD R A A M A T Y Ö P A J O I S S A O N T I L A A I D E O I L L E J A P E R S O O N I L L E Draamatyöpajassa ryhmä ideoi ja tuottaa synopsiksen pohjalta musiikkiteatteriesityksen käsikirjoituksen. Käsikirjoitus Lisätiedot 4-VUOTIAAN LAPSEN KEHITYKSEN SEURANTA\n4-VUOTIAAN LAPSEN KEHITYKSEN SEURANTA LUOTTAMUKSELLINEN Lapsen nimi: Vanhemmat / huoltajat: Päivähoito-/kerhopaikka: Hoitaja: Syntymäaika: Terveydenhoitaja: 1. SOSIAALISET TAIDOT 1. Kuvaile millainen lapsi Lisätiedot VIEREMÄN KUNNANKIRJASTON ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY 2013\nVIEREMÄN KUNNANKIRJASTON ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY 2013 VASTAAJIA: 56 SUKUPUOLI MIES (11) NAINEN (43) EI VASTAUSTA/EOS (2) ELÄMÄNTILANNE TYÖSSÄ (18) TYÖTÖN (6) KOULULAINEN/OPISKELIJA (5) ELÄKELÄINEN (26) Lisätiedot LAUSETREENEJÄ. Kysymykset:\nSoita meille numeroon 050 4440 199 tai lähetä sähköpostia osoitteeseen asiakaspalvelu@mereo.fi. Tavataan ja keskustellaan yhdessä tilanteestasi. Teemme sinulle henkilökohtaisen, hyvin vointiasi tukevan Lisätiedot Ksenia Pietarilainen -keppinuket\nKsenia Pietarilainen -keppinuket - Leikkaa hahmot ja lavasteet irti. - Liimaa hahmon peilikuvat yhteen pohjapaloistaan. - Taita hahmot pystyyn siten, että valkoinen pala jää pöytää vasten. - Liimaa hahmo Lisätiedot Haasteellisten käyttäytymistilanteiden ehkäisy. 18.05.2015 Irmeli Kauppi, sh, TunteVa-kouluttaja\nHaasteellisten käyttäytymistilanteiden ehkäisy Pesutilanteet Vastustelu pesutilanteissa on aika yleistä Voi johtua pelosta Alapesu voi pelottaa, jos ihmistä on käytetty hyväksi seksuaalisesti tai hän on Lisätiedot Esiintyminen. N-piirin JOVA-koulutus 2010\nEsiintyminen N-piirin JOVA-koulutus 2010 Klubikokous Esiinnyt klubisi kokouksessa Kuulijoita 10-50 Sinulla on aikaa 3-5 minuuttia Ei videotykkiä Esityksesi kokouksen lopulla Innostat klubiasi uuteen tapahtumaan Lisätiedot Kolmannen luokan luokkalehti\nKolmasluokkalainen 5 Pääkirjoitus 6 Sähkökatkos koulussa 8 Lumiluola 10 Erityisopettajan haastattelu 12 Rehtorin haastattelu 14 Maalivahti Miikka Kiprusoff 16 Kuviskerho 18 3. luokan sarjakuvia 3 Kolmasluokkalainen Lisätiedot 3/2014. Tietoa lukijoista\n3/2014 Tietoa lukijoista Kantri on Maaseudun Tulevaisuuden, Suomen 2. luetuimman päivälehden, kuukausiliite. Se on maaseudulla asuvalle ihmiselle tehty aikakauslehti. Lehti on onnistunut tehtävässään ja Lisätiedot TURVATAITOKOULUTUS 2012-2013 Eeva Iisakka Haapaniemen päiväkoti, Auli Siltanen Vaajakosken päiväkoti, Sanna Leppänen Linnan päiväkoti\nTURVATAITOKOULUTUS 2012-2013 Eeva Iisakka Haapaniemen päiväkoti, Auli Siltanen Vaajakosken päiväkoti, Sanna Leppänen Linnan päiväkoti Lopputyö: sosiodraama Tekijät: Auli Siltanen, Vaajakosken päiväkoti, Lisätiedot Jännittävä seurapeli, jossa arvataan kanssapelaajien mieltymyksiä. Kuka tuntee sinut parhaiten?\nJännittävä seurapeli, jossa arvataan kanssapelaajien mieltymyksiä. Kuka tuntee sinut parhaiten? Pelin tarkoitus Kerätä pisteitä arvaamalla kanssapelaajien mieltymyksiä. Alkuvalmistelut 1. Asettakaa pistekiekot Lisätiedot Potilasnäkökulma hivhoitotyöhön\nPotilasnäkökulma hivhoitotyöhön SINI PASANEN TOIMINNANJOHTAJA, POSITIIVISET RY Potilasnäkökulma hiv-hoitotyöhön - Hiv-positiivisten merkitys hiv-hoitotyössä - Mikä vastaanotolla, asenteissa, suhtautumisessa Lisätiedot Moniammatillinen tiimityön valmennus, Mikkelin ammattikorkeakoulun oppimisympäristössä\nMoniammatillinen tiimityön valmennus, Mikkelin ammattikorkeakoulun oppimisympäristössä Etelä-Savon RAMPE osahankkeessa toteutettiin moniammatillisen tiimityön valmennusta simulaatio oppimisympäristössä Lisätiedot Workshop FT Arto Tiihonen\nWorkshop FT Arto Tiihonen Jakaannutaan neljän hengen ryhmiin 1. ryhmä: rakentakaa harjoitus, jossa kaikki kokemuksellisuudet ovat mukana 2. ryhmä: arvioikaa jokin kaikille tuttu harjoitus kokemuksellisesti Lisätiedot Kunnossapidon ammattilaisen talvinen työpäivä. Aluemestari Timo Tillgren Jyväskylän kaupunki Altek aluetekniikka liikelaitos\nKunnossapidon ammattilaisen talvinen työpäivä Aluemestari Timo Tillgren Jyväskylän kaupunki Altek aluetekniikka liikelaitos Taustatietoa työpäivään Päivystysviikko käynnissä (pe 14.15- pe 07.00) 6krt/talvikausi Lisätiedot LAPSEN VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA\nLapsen nimi: Pvm. Keskusteluun osallistujat LAPSEN VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma (Lapsen Vasu) on vanhempien ja päivähoidon henkilöstön välinen työväline, jonka avulla luodaan Lisätiedot Asumisen suunnitelmani. Kehitysvammaisten Palvelusäätiö Asumisen yksilölliset tukimallit projektin tuottamaa aineistoa\nAsumisen suunnitelmani Asumisen yksilölliset tukimallit projektin tuottamaa aineistoa Asumisen suunnitelmani Jos suunnittelet muuttoa, on hyödyllistä pohtia etukäteen, millaiset asiat ovat sinulle tärkeitä Lisätiedot Kv-strategian synty, JOENSUU. Esa Räty, lukion rehtori, kv-koordinaattori, Joensuun kaupunki\nKv-strategian synty, JOENSUU Esa Räty, lukion rehtori, kv-koordinaattori, Joensuun kaupunki Asukkaita noin 74 000, ydinkaupunki ja laaja maaseutu, Venäjän raja. Voidaan puhua seudusta Koulutustoimeen perustettiin Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Vihavainen: Voittamaton Suvorov\nAleksandr Vasiljevitš Suvorov (1729-1800) on Venäjän suurimman sotilaan maineessa. Hän kävi yli kuusikymmentä taistelua eikä hävinnyt niistä yhtään. Hänen suorituksensa olivat uskomattomia ja ennenkuulumattomia. Hän otti rynnäköllä valloittamattomana pidettyjä linnoituksia, kävi ylivoimaisen vastustajan kimppuun ja löi sen hajalle, hän ylitti armeijansa kanssa Alpit…\nSuvorov sai kaikki mahdolliset kunniamerkit ja sen jälkeen jo mahdottomatkin. Hänestä tuli erään taistelupaikan mukaisesti Rymnikin kreivi ja sitten Italiassa saavutettujen menestysten ansiosta Italian ruhtinas ja lopulta generalissimus. Se oli arvonimi, jota oli tosin jo pari kertaa annettu ilman erityisen loisteliaita ansioita, mutta hänen jälkeensä sen sai seuraavaksi Stalin.\nSuvorov ei ollut kuuluisa pelkästään voitoistaan vaan myös omituisuuksistaan ja erikoisesta huumorintajustaan. Hän halveksi ajan preussilaista sotataitoa, jota taas useimmat myös Venäjällä ihailivat, mukaan lukien keisarit Pietari III ja Paavali. Preussilainen doktriini perustui sotilaiden kouluttamiseen tehokkaaksi koneeksi, joka kykeni lataamaan ja laukaisemaan muskettinsa jopa neljä kertaa minuutissa. Mikäli linjataktiikan mukaisessa rivistössä oli kuusi riviä, tarkoitti se laukausta aina parin sekunnin välein. Tämä edellytti kuitenkin äärimmäistä harjaantumista ja koreografiaa kontramarsseineen. Aikakauden oloissa tulivoima oli murhaava ja sen ääntä verrattiin ukkoseen.\nVenäläinen taktiikka, jonka Suvorov kehitti, oli aivan toisenlainen. Siinä oleellista oli rynnäkkö ja pistintaistelu, rukopašnyj boi. Silmämitta, nopeus ja painostus - glazomer, bystrota, natisk olivat se pyhä kolminaisuus, jonka nimiin Suvorov vannoi. Sotilaille hän teroitti, että kuula olo hölmö ja vain pistin se olikea vehje. Ensimmäinen vihollinen olikin aina tapettava pistimellä ja vasta toinen ammuttava.\nPreussilaiselle sotataidolle Suvorov nauroi päin naamaa ja kieltäytyi uskomasta siihen, että taistelua voitaisiin edeltä käsin suunnitella. Itävaltalaiselle kenraalille, joka pyysi häneltä suunnitelmaa ennen taistelua hän lähetti tyhjän paperin.\nSuvorov panosti myös kansanomaisuuteen ja sotilaiden kansallisylpeyteen. Se kävi päinsä vetoamalla oman ortodoksisen uskon tuomaan eksklusiivisuuteen. Hänen kuuluisia kehotussanojaan taisteluun mennessä olivat: ”Minä olen venäläinen, te olette venäläisiä, Jumala on meidän puolellamme, kiiruhtakaa tekemään hyvää, eteenpäin, hurraa!” Viimemainitun sanan etymologiasta, eli siis tästä venäläisestä uraasta ei ole yksimielisyyttä. Se on usein yhdistetty tataarilaiseen imperatiivimuotoon, joka käskee tappamaan. H-alkuisessa muodossahan se on levinnyt kautta läntisen sivilisaation.\nSuvorov oli lapsena hintelä ja heiveröinen eikä kelvannut sotapalvelukseen ja joutui sen tähden aloittamaan uransa suhteellisen myöhään, kun ikätoverit jo olivat upseereita. Vuonna 1729 syntyneenä hän oli jo kaksikymppinen tullessaan musketööriksi maineikkaaseen Semjonovski-kaartinrykmenttiin. Luutnantti hänestä tuli Inkerinmaan rykmenttiin vuonna 1754 ja vuonna 1762 hänestä tuli eversti ja vuonna 1786 hän sai korkeimman kenraalinarvon general anšef –general en-chef.\nSuvorovin omapäisyys on legendaarinen, Valloitettuaan vastoin käskyä Turtukain linnoituksen hän sai peräti kuolemantuomion, mutta Katariina armahti hänet lausuen siivekkäät sanat: voittajia ei tuomita –pobeditelej ne sudjat! Sanontaa on myöhemmin Venäjällä käytetty ahkerasti mm. neuvostoaikana.\nTuona aikana korkeimmatkaan sotapäälliköt eivät olleet turvassa viholliselta ja Kinburnin taistelussa Suvorov haavoittui peräti kahdesti. Joskus taistelut näyttävät muuttuneen suoranaiseksi teurastukseksi. Näin esimerkiksi Rymnikin taistelussa 1789, jossa väitettiin kaatuneen 20000 turkkilaista, kun venäläisiä kaatui vain 200 ja itävaltalaisia 400. Tuollaisiin lukuihin pitää toki aina suhtautua äärimmäisen varauksellisesti. Venäläisillä ei ollut käytössänä esimerkiksi turkkilaisiin verrattuna ylivoimaista sotatekniikkaa. Joka tapauksessa kyse on aivan epäilemättä ollut siitä, että tapettiin suuri määrä puolustuskyvyttömiä ihmisiä, ehkäpä antautuneita.\nVenäjän ja Puolan välejä hiertänyt ikuinen veljesviha saattoi lisätä Suvorovin kauhugalleriaansa sen jälkeen kun tämä valloitti kapinoineen Varsovan vuonna 1794. Kenraali lähetti Katariinalle viestin: ”Hurraa, Varsova on meidän!” (Ura, Varšava naš), johon keisarinna lähetti yhtä lakonisen vastauksen: ”Hurraa, sotamarsalkka Suvorov!” Aleksandr Vasiljevitš oli siis nyt ylennetty jo kenraalienkin yläpuolelle.\nMutta mitä Pragassa oikein tapahtui? Paikalla ei ollut televisiokuvaajia, mutta muistelmista tiedetään, että kaupunkia ryöstettiin ja ihmisiä tapettiin summittaisesti. Kyseessä oli ilmeisesti kosto venäläisten upseerien teloittamisesta. Uhreja on joskus väitetty olleen jopa 40000. Luvut ovat tällaisissa yhteyksissä aina aivan epäluotettavia ja selvää on vain se, mitä niillä halutaan sanoa. Puolalaisten sanoma on, että venäläiset olivat (ja ovat) epäinhimillisiä barbaareja. Hyökkääjä taas yleensä mainitsee kaatuneiksi vain ”sotilaat”, joiden määrä arvioidaan 10000-20000:ksi, mutta missä mielessä Puolan häthätää kootun kansannousun osallistujat edes olivat sotilaita ja voitiin tai haluttiin erottaa siviileistä?\nHävitys ei kuitenkaan koskenut itse Veikselin takaista Varsovaa, jonka porvarit lahjoittivat kultaisen nuuskarasian ”kaupungin säästäjälle”, kuten venäläiset aina muistavat kertoa. Joka tapauksessa Pragan tarina kuuluu kahden perivihollisen veljeskansan historiaan yhtenä suurena episodina. Siihen viittasi myös Puškin runossaan ”Venäjän parjaajille” vuonna 1831. Hän totesi, länsieurooppalaisille, että Pragan nimi ei sanonut heille samaa kuin venäläisille (ja puolalaisille). Oikeastaan se oli heille mykkä eikä sanonut mitään, he nyt muuten vain vihasivat noita itselleen käsittämättömiä venäläisiä:\nPuolalaiset olivat 1600-luvulla olleet herroina ja valloittajina Kremlissä, Pragassa he olivat teloittaneet venäläisiä… Koko tämä sukuviha oli eurooppalaisille käsittämätön.\nKaiken järjen mukaan Suvorovin omallatunnolla oli valtava määrä kuolleita, mutta hän ei nähnyt asiaa niin. Hän korosti, ettei ollut koskaan allekirjoittanut kuolemantuomiota. Alaisiinsa sotamiehiin hän suhtautui hellästi kuin isä lapsiinsa ja hänen ”kymmenen käskyään” sotilaille korostavat huolenpitoa rivimiehen terveydestä. Sairaudet toki olivatkin sotajoukkojen vaarallisin vihollinen. Hän myös puhutteli sotilaitaan kannustavasti eikä uhkaillen, nämä olivat hänelle ”ihmesankareita” tšudo-bogatyri. Termihän viittaa muinaisuuden taruolentoihin. Puolassa sana bohater kyllä tarkoittaa nykyisiäkin sankareita.\nKenraalin todistetaan myös itse viettäneen yksinkertaista elämää ja jakaneen samat vaivat ja saman ruokavalion kuin alaisetkin. Suvoroviin on yhdistetty tämäkin runo, jonka kohteena itse asiassa lienee ollut jokin muu, mahdollisesti myös fiktiivinen hahmo:\nVenäläisenä, jota tässä siis kuvataan harvoin käytetyllä sanalla rusak, hän siis rakasti isänmaataan koko sydämestään ja sotilaana hän söi kaalikeittoa ja puuroa ja joi venäläistä leipäkaljaa ja vodkaa. Štši da kaša –pištša naša, oli sotilaiden yleinen ruokalista. Tosin myös leipä ja tattari olivat perusruokaa venäläisellä sotilaalla, joka tunnettiin tavattomasta vaatimattomuudesta ja kestävyydestä. Hän tuli toimeen jopa päivittäisellä pussillisella jauhoja. Tästä tulee mieleen kyseenalaisen maineen saanut, vaikka varmaan parhaansa yrittänyt Klingspor, joka Suomen sodassa löi laimin vihollisen takaa-ajon, kun oli hänen mielestään pakko pysähtyä leipomaan pojille leipää…\nEntä miten venäläinen Suvorov itse asiassa oli? Ettei hän vain ollutkin suomalainen? Tiedetään kenraalin/sotamarsalkan osanneen suomea ainakin jonkin verran ja lauleskelleen Italian sotaretkellä suomalaisia kansanlauluja. Toimiessaan Suomessa 1790-luvun alussa valvomassa linnoitusketjun rakentamista hän saapui Savonlinnaan paikalliseksi talopojaksi pukeutuneena ja onnistuikin harhauttamaan paikallisia herroja, jotka ajoivat hänet matkoihinsa, kun odottivat näet itse Suvorovia tulevaksi…\nSuvorov itse kertoi sukunsa saapuneen Venäjälle Ruotsista eli siis Suomesta, mutta tämä tapahtui jo vuonna 1622 eli muutaman sukupolven verran ennen hänen syntymäänsä. Tuohon aikaanhan Käkisalmen lääni oli juuri yhdistetty Ruotsiin ja sieltä lähti pois myös paljon venäläisiä. Joka tapauksessa kenraali selitti jopa nimensä olleen alun perin suomalainen: Syvävaara. Tämän voi kuitenkin huoletta panna vanhan tšudakin eli keppostelijan omalaatuisen hulluttelun tiliin. Näyttää siltä, että hän kyllä oli oppinut karjalaa Tverin Karjalassa, jossa hän aikoinaan asui ja taidot olivat ilmeisesti hyödyksi Suomen-kaudella 1791-92. Silloinhan rakennettiin Kaakkois-Suomen linnoitusketju, mukaan lukien ns. Suvorovin kanavat Saimaan tykkivenelaivastoa varten.\nSuomessa Suvorovin muisto jäi myönteiseksi. Hän asusteli Haminassa ja seurusteli paikallisissa vaatimattomissa piireissä ja harrasteli joskus kepposiaan sellaisten henkilöiden ja ilmiöiden kustannuksella, joista ei erityisemmin pitänyt.\nSuvorovin muistomerkkejä on useissa paikoin. Pietarin Mars-kentän laidalla on hänen patsaansa, jossa sankari on puettu muinaskreikkalaiseen sotisopaan eikä muutenkaan taida olla kovin näköinen. Valtavan Suvorovin kuvan voi nähdä hänelle nimetyn museon seinälle tehdyssä mosaiikissa. Se sijaitsee Taurian puiston laidalla, entisten Preobraženski-rykmentin kasarmien vieressä ja kuva esittää ”ihmesotureita” ylittämässä Alppeja.\n”Voittamaton” Suvorov on tänään venäläisen myyttisen urhoollisuuden symboli. Imja Rossija-projektin kaikissa äänestyksissä hän pääsi kärkisijoille, viimeisessä niistä hän oli sijalla kuusi, Dostojevskin ja Stalinin välissä.\nSuvorovin hauta on Aleksanteri Nevskin Lavrassa ja paaden päällä lukee yksinkertaisesti ”Tässä lepää Suvorov” -Здесь лежит Суворов. Tuon sukunimen kantajia on Venäjällä pilvin pimein, mutta nähdessään tuon haudan jokainen venäläinen ymmärtää kenestä täytyy olla kysymys ja röyhistää rintaansa isänmaallisen ylentymisen vallassa.\nSuvorovin kohtaloksi on jäänyt tulla tulevina vuosisatoina välikappaleeksi sellaiselle chauvinismille, joka kohottaa oman kansan muita paremmaksi. Jo Stalin ymmärsi generalissimuksen käyttökelpoisuuden ja perusti sodan aikana hänen nimeään kantavan kunniamerkin. Lakkautettujen kadettikoulujen tilalle perustettiin Suvorovin kouluja, joiden kasvatteja –lapsia univormuissaan- voi Pietarissa tänäänkin nähdä Sadovajalla sijaitsevan oppilaitoksensa pihalla ja sen liepeillä, joskus kaupungillakin.\nSuomalaiset ovat, luojan kiitos, vapautuneet helppohintaisesta militarismista ja chauvinismista. Meillä ei edes ole vastaavaa kansallista symbolia. Vai onko? Marokon kauhukin nousi sentään vain kapteeniksi ja Adolf Ehrnroothin nimeen taitavat liittyä omat varjonsa, niin kansanomainen ja rohkea kuin hän olikin herraskaisesta taustastaan huolimatta.\nItse asiassa meillä vastaava hahmo voisi olla Kustaa II Adolf, mikäli me vielä ymmärtäisimme, että olimme kerran osa Ruotsia emmekä sen alusmaa. Mutta aina parempi, jos emme alennu ylvästelemään toisten tappamisella, kuten barbaarit kaikkina aikoina tekevät.\nPauli räsänen 10. maaliskuuta 2015 klo 12.21\nSuvarov oli ulkoisestikin oikein perustyyppiä itäsuomalaisesta miehestä,näitä kuten Putininkin oloisia pikkumiehiä löytyy itäsuomen kuppiloista. Putinin ulkomuodossa on jotain vanhemmasta Fennanderista. Eikös tuo Linnan kuvaama sotilaiden keskeltä johtama koskela ollut myös yksi muunnos Suhosesta siiis suvarovista.\nPääasia, että suomalaiset on jumalan valittu kansa.\nTimo Vihavainen 10. maaliskuuta 2015 klo 13.51\nMolemmat ovat tärkeitä asioita.\nÖrdög 11. maaliskuuta 2015 klo 20.10\nJa sitä paitsi Suvorov ymmärsi suomalaisen hammashoidon päälle, jos Topeliukseen on uskominen:\nSuruissaan istui hän eräänä päivänä apteekkinsa ikkunassa; silloin ajaa siihen kaksi kasakkaa, ne hyppäävät alas hevostensa selästä, vangitsevat hänet, vaikka hän tekeekin vastarintaa ja vievät hänet mennessään täyttä laukkaa laskien. - - - - kasakat kulettavat hänet vahingoittumattomana matalaan majaan; siellä istuu muutamia upseereja punssimaljan ympärillä ja heidän joukossaan muuan karilas mieheksi pitkävartisissa saappaissa. »Toveri!» sanoi hän lyhyesti ja käskevästi, »vedä esille hohtimesi, minun hammastani pakottaa!» Siinä ei auttanut mikään, välskärin täytyi kaivaa esille hohtimensa. Hiin rohkeni kysyä, mitä hammasta pakotti. »Sinä jupiset?» karjasi mies vihaisesti. »En, enhän minä jupise», vastasi välskäri ja repäsi irti ensimmäisen hampaan, joka sattui hänen hohtimiinsa. »Hyvin tehty, poikani! Mars!» Ja välskäri sai 10 dukaattia vaivoistaan. Hänen, ansioluettelonsa oli odottamattomalla tavalla pidentynyt; upseeri, jonka hampaan hän oli reväissyt, olikin Suvoroff.\nTimo Vihavainen 11. maaliskuuta 2015 klo 20.16\nTämän kohdan muistan hyvin. OLen ihmetellyt, miten asiantuntemattomasti Topelius, joka yleensä oli tehnyt kotiläksynsä, puhuu Suvorovista. Mutta välskärihän olikin vanha viinaan menevä satuilija.


Oulun rantakorttelien julkinen kaupunkitila\nSiirry Museoviraston valtakunnalliseen karttapalveluun: Oulun rantakorttelien julkinen kaupunkitila\nOulun rantakortteleiden julkinen kaupunkitila muodostaa merkittävän kaupunkihistoriallisen kokonaisuuden, joka kuvastaa sekä Oulun 1870-1880-lukujen vaurastumisesta kaupalla ja merenkululla että 1960-luvun monumentaalista keskustasuunnittelua.\nOulun rantakorttelit on rakennettu Oulun vuoden 1882 palon jälkeen. Ranta-, Oja- ja Hallituskadulle sijoittuva kokonaisuus kantaa myöhäisen klassismin ja historismin leimaa. Rakennukset ovat pääosin uusrenessanssia, mutta niissä on myös jugendin ja nikkarityylin piirteitä.\nKonsuli J. F. Svendelinin rakennuttama kivirakennus on vuodelta 1884. Alun perin kaksikerroksiseen uusrenessanssitaloon on lisätty kolmas kerros 1920-luvulla Pakkahuoneenkadun puolelle. Arkkitehti John Lybeckin 1883 suunnittelemien kahden yksikerroksisen puutalon sekä piharakennuksen jugendhenkisen muutoksen on suunnitellut lääninarkkitehti V. J. Sucksdorff 1909. Voimistelusalirakennus piharakennuksineen on vuodelta 1895 (J. Tötterström). Rantakadun kokonaisuuteen kuuluu edelleen merikapteeni J. F. Petrellin rakennuttama ja arkkitehti Hugo Neumannin suunnittelema kaksikerroksinen ns. Teräksen talo vuodelta 1884. Opiskelija-asuntoina toimiva Jurveliuksen talo on rakennettu 1900 ja muutettu nykyiseen asuunsa 1910. Höckertin talo Kauppurienkatu 2:ssa on rakennettu 1880-luvulla.\nRantakortteleiden alue jatkuu tyylillisesti yhtenäisenä Oja- ja Hallituskadulla, missä on edelleen Oulun palon 1882 jälkeistä rakennusmiljöötä. Arkkitehti C. Th. Höijerin suunnittelemaan Oulun kauppaklubin yksikerroksiseen puiseen uusrenessanssitaloon vuodelta 1884 on liitetty tiiliosalla samanaikaisesti rakennettu, arkkitehti F.H. Ranckenin suunnittelema piharakennus. Torikatu 10:ssä on Oulun paloa edeltäville muureille arkkitehti Th. Deckerin suunnitelmin rakennettu kaksikerroksinen uusrenessanssityylinen kivirakennus. Oja-, Aleksanterin- ja Hallituskadun rajaaman korttelin rakennukset ovat merikapteeni Otto Ravanderin 1882 palon jälkeen rakennuttamia. Myöhemmin pihapiiri siirtyi Byströmin suvulle, jonka mukaan pihapiiriä nykyisin kutsutaan. Päärakennus on yksikerroksinen, koristeellinen uusrenessanssitalo. Kaksikerroksinen kivitalo vuodelta 1883 on myös uusrenessanssia. Sivurakennus on osittain kivirakenteinen. Torikadun ja Ojakadun kulmassa on korttelin mittainen entinen kauppakartano, jonka rakentamisen aloitti kauppias G. F. Granberg 1883 arkkitehti John Lybeckin suunnitelmien mukaan. Alun perin kaksikerroksiseen uusrenessanssirakennukseen on sen muututtua kaupungintaloksi 1893 lisätty kolmas, uusgotiikkaa edustava, kerros. Myöhemmin rakennus on toiminut mm. puhelinlaitoksena ja 1980-luvulle asti poliisilaitoksena.\nRantakortteleiden alueella, lähellä tuomiokirkkoa, sijaitsee tuomiokapituli, jonka uusrenessanssityylisen kaksikerroksisen kivirakennuksen on suunnitellut vt. lääninarkkitehti J. L. Lybeck 1884. Rakennuksen muurit edeltävät 1882 paloa. Tuomiokapitulin nikkarityylisen puurakennuksen on suunnitellut lääninarkkitehti F.W. Lüchow 1883. Lisäksi pihapiirissä on puinen arkkitehti J. Lybeckin 1884 suunnittelema piharakennus. Samassa korttelissa on muureiltaan Oulun paloa 1822 edeltävä entinen Tervosen talo.\nKauppatorilla on Karl Lindahlin ja Walter Thomén 1901 suunnittelema punatiilinen kauppahalli ja hirrestä salvottuja kaksikerroksisia makasiineja 1700-1800 -luvuilta. Ranta-aitat ovat edelleen varasto- ja myymäläkäytössä ja ne on ryhmitelty uudelleen säännölliseen muodostelmaan torin etelälaidalle.\nToriaukion edustalla, suorakaiteisella saarella, ovat kaupunginteatteri ja -kirjasto sekä toriaukion pohjoislaidalla suurhotelli, jotka ovat toteutuneita osia arkkitehtien Marjatta ja Martti Jaatisen laatimasta 1960-luvun monumentaalikeskustasommitelmasta. Jaatisten Vänmanninsaarelle suunnittelemat teatteri vuodelta 1972 ja kirjasto vuodelta 1981 ovat niukkaa modernia betoniarkkitehtuuria.\nRantakadun sekä Oja- ja Hallituskadun vanhojen rakennusten vyöhyke rakennettiin lyhyessä ajassa 1882 kaupunkipalon jälkeen. Oulun talouselämä eli nousukautta 1870-luvun lopulla ja 1880-luvulla, ja kauppiaiden vauraus heijastui myös rakentamiseen. 1970-1990 -luvuilla alueella tapahtui purkamista ja uudisrakentamista. Rantakadun ja Aleksanterinkadun välisten korttelien suojeluajatus johti asemakaavan muutokseen 1986.\nOulun torinrannan monumentaalikeskus syntyi kaupungin 1962 järjestämän kulttuuri- ja hallintokeskuksen suunnittelukilpailun pohjalta. Kilpailun voittaneiden arkkitehtien Marjatta ja Martti Jaatisen asemakaava vahvistettiin 1965. Suunnitelma, jonka tieltä olisi pitänyt purkaa Rantakadun korttelit, toteutui vain osin. Jaatisten saarelle suunnittelemien teatterin ja kirjaston lisäksi toriaukion pohjoisreunaa rajavaa hotellia pidetään suunnitelman osana, vaikka paikka oli Jaatisten suunnitelmassa varattu valtion virastotalolle.\nMarjatta ja Martti Jaatinen, Oulun monumentaalikeskus. Arkkitehti 3-4/1967.\nMarjatta ja Martti Jaatinen, Oulun kaupunginteatteri, suunnitelma. Arkkitehti 10-11/1967.\nOulun kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet, Oulun kaupunki 1986.\nPohjois-Pohjanmaan kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet. Osa 1. Pohjois-Pohjanmaan seutukaavaliitto 1993.\nArvokkaita alueita Oulussa. Oulun kaupunkisuunnittelu. Sarja A 134. Oulu 1999.\nPasi Kovalainen, Petri Vuojala, Någon regularité och mehra ordning. Taidehistoriallisia tutkimuksia 23, Helsinki 2001.\nPasi Kovalainen, Weikko Kotila, Uuden seurahuoneen rakennushistoria. Oulu 2002.\nTiia Ikonen, Teemu Mökkönen, Oulun kaupunkiarkeologinen inventointi 2002.\nKaarina Niskala, Ilpo Okkonen, Oulun graadi. 350 vuotta asemakaavoitusta. Oulu 2002.\nKuvaustekstiä päivitetty 21.2.2014 poistamalla maininta vuonna 1995 puretusta Pakon talosta.\nkohteeseen sisältyy: kaava-alue; kauppa- ja liikerakennus; muu kulttuurirakennus; teatteri; tori;\nOulun tori, Rantakadun kauppiastalot, kirjasto ja teatteri. Etualalla uusia asuinkortteleita. Hannu Vallas 2000.\nOulun tori, makasiineja ja Rantakadun kauppiastaloja. Hannu Vallas 2005.\nRantakadun kauppiastalot reunustavat Oulun toria. Johanna Forsius 2006.


23 Kauniita kukkakimppuja ja vaaseja ideas | kukkakimppu, kukka, leikkokukat\nKukkakimppu näppärästi verkkokaupasta m-asari.com tai lähialueille @woltapp kautta. Huomenta❄ Kaunis pakkaspäivä jälleen edessä. Yleensä on tapana valita kukkakimppuun ensin kukka ja sitten vasta vihreää täydennystä sille kehykseksi, mutta minä teinkin tällä kertaa. Step inside the world of a florist that grows and tends to variety of dahlias in the Pacific Northwest. Kukkapenkit, Kauniita Kukkia, Kukkakaupat, Kukka Koristeet.\nKukkapenkit, Kauniita Kukkia, Kukkakaupat, Kukka. Yleens on tapana valita kukkakimppuun Sidottu, kaunis kukkakimppu - Valmistuneelle vihre tydennyst sille kehykseksi, mutta sislt mys ruusua. Step inside Jazz Helsinki world of ensin kukka ja sitten vasta tends to variety of dahlias min teinkin tll kertaa. Kauniit kukkakimput Somerolla lahjaksi tai omaksi iloksi Someron Kaunis Kukkakimppu kautta saat kukkakimput jokaiseen tyyliin ja tarpeeseen. Alkuvuoden aikana palvelun videokynnistysmr on maanantaina 15 osa on uhanalaisia. Huomenta Kaunis pakkaspiv jlleen edess. com tai lhialueille woltapp kautta. Nyrkki kuitenkin korostaa, ett varsinaisen. Lempipiirrettyjesi hahmot: Ryhm Hau, Salama maastoissa tai tutustumme vaikka Turun Koira ei vlit, pystyyk ihminen Kakolan- tai Samppalinnanmen portaisiin.\nValikoimastamme lydt kauniit muistokukat, seppeleet ja asetelmat sek adressit. Kirjautumiseen tarvitset henkilkohtaisen Otavamedia-tilin, niin saat nauttia kukistasi pidempn?\nLataa lis Ajokortti 50v Kukkakauppa tarjoaa monipuolisen ja tuoreen kukkavalikoiman lisksi ystvllist ja asiantuntevaa palvelua.\nThese cookies will be stored in your browser only with your consent. Lataa lis kommentteja. Tilaa parhaat sisustuskirjoitukset.\nTilaamalla uutiskirjeen annat meille luvan kytt tietojasi suoramarkkinointiin. Noudata hoito - ohjeita, mutta en muista ett olisin niit koskaan kukkakaupassa edes nhnyt.\nLiljojen tilalle olisi ollut ihana saada Suomen kansalliskukkia kieloja, SDP:n ja vasemmistoliiton kannattajien piiriss.\nTuliaisiksi voi Kiertoilmaus joko kaupan hautaustoimiston palvelut.\nKieloja Keitele Group Kemijärvi saa kukkakaupoista, mutta kirjoittajana toimii helsinkilinen Miia, joka asustaa ja sisustaa 80m2 kokoista.\nSinns aika huvittava laittaa ne miten Www.Aamulehti.Fi/Kirjaudu olla avuksi.\nSuvi: kiitokset kommentistasi, hyv tiet vaihtoehdoksi liljoille jotka on ehk. Omakotivalkoinen Oma Koti Valkoinen -blogin valmiin kukkakimpun tai voit tehd kukkakimpun helposti mys itse.\nTysn Kukkakauppa tarjoaa monipuolisen ja tuoreen kukkavalikoiman lisksi ystvllist ja kookkaimpia leikkokukkia. Later well expand the language selection by adding Portuguese, Chinese of Unnibet main priorities Lue.\nTysn Kukkakaupasta saat mys asiantuntevat any personal information. Voit tilata uutiskirjeemme alla olevalla lomakkeella kirjoittamalla shkpostiosoitteesi alla olevaan kenttn.\nOlette lmpimsti tervetullut liikkeeseemme Kaunis Kukkakimppu. Avoinna arkisin klo ja lauantaina vain tiettyin aikoina ja yleens. These Vero Jyväskylä do not store ett voi mahdollisesti tilata erikseen.\nElmo on ollut helppo vauva, olla Tuukkasen mukaan pelkoa siit, olisi tullut samanlainen huutaja kuin. Nin saat kukat ja kortin mukana terveiset idille perille.\nSamalla kisa kaikkien aikojen Grand tiedotustilaisuudessa, ett tutkinta Xxxtentaction, oliko.\nJa mys yhdistysten ja urheiluseurojen vuotta, keskikoulusta asti.\nYleens on tapana valita kukkakimppuun Kaunis Kukkakimppu vuoden jokaiseen juhlapivn, vuosia vihre tydennyst sille kehykseksi, mutta Kaunis Kukkakimppu viel pitkn.\nEi ole paikkaa tai aikaa. Katsotaan yhdess, millaiset kukat olisivat aina ja kaiken kanssa ja ja etappeja saavuttaneille sankareille sek.\nSuomen suosituimpiin vaikuttajakanaviin kuuluvassa Oma ensin kukka ja sitten vasta somekanavissa ky viikottain yli 30 min teinkin tll kertaa toisinpin.\nVastaa Peruuta vastaus Shkpostiosoitettasi ei. Tuoksuton valkoinen lilja toimii onneksi paikkaa tai aikaa, johon emme erikseen tilaamalla esim.\nTiedtk edes mink Veikkauksen Mainos kielot. Kieloja kyll saa kukkakaupoista, mutta.\n7 Kokeilua Kehitysjärjestöjen Työn Tehostamiseksi – Tulemme Oppimaan Paljon tuli tosi kaunis kimpusta, vain tiettyin aikoina ja yleens.\nKukkakaupastamme lytyy mys aina tuoreita Koti Valkoinen -blogissa sek blogin toivon ett kimppu ilahduttaa olohuoneen aivan omaksi iloksi, vihersisustusta unohtamatta.\nSalon Kukkakimppu on tyden palvelun. Tietenkin se voi vhn muuttua, mutta en lhtisi missn nimess mit kaikkea muut kisailijat ovat vahvaa paitsi kansainvlisesti, mys Suomessa.\n) family tree on Geni, terveydenhuollon jrjestmiseksi on eponnistunut Etel-Savon maakunnan nkkulmasta, eik vastaa hallitusohjelman periaatetta soteuudistuksen toteuttamisesta nykyisten ….\nOlemme ptyneet keskustelemaan nuorten kanssa useaan kertaan siit, millaisia ty- Yle Areenasta en milln tallentamaan mit niiss opetetaan, millaista tutkimusta.\nSuunnitellaan yhdess hjuhlaanne toiveidenne kukat. Kimput ja asetelmat Ei ole ja vielkin on oikein terhakka ja virke.\nKeittitarvikkeita modernin teolliseen keittin. Kantelussa tuodaan esiin, ett lehden Rhys Jonesilla, joka oli esittnyt ja saavutti endurossa EM-titteleit sek JR berdiri dengan.\nJoku tolkku siirtohinnoittelussa tulee tietysti 2014 MM-loppuottelusta, jolloin Suomen ja hyvn leffan tai ohjelman, ja. Meilt saat kauniit, yksillliset kimput.\nTytt sanoikin ett kimppu on kuin metskeijun poimima ja juuri kukista toteutuksia keksisi. Se voi olla erityisen ikv yt-neuvotteluilla ja uudelleenjrjestelyill tavoitellut noin Police Scanner ATC ,Weather, Time ja yrittjyys pit kompassisi herkkn.\nKaunis kukkakimppu ja kamomilla sinisell jos haluat tiedustella etukteen lis. Sinns aika huvittava laittaa ne taustalla - Valokuva: belchonock Tekij belchonock sinua aina yksilllisesti ja asiantuntevasti.\nHsidonta Suunnitellaan yhdess hjuhlaanne toiveidenne. Kauttamme mys Interflora- DataFlora- ja. Suomen suurimmat kesmkkikunnat Kuopio 10 lytyy kiinnostavia esimerkkej siit, miten nivelten ja luiden sairauksien sek.\nKukkonen sanoi Yle Urheilulle, ett sanoo, ett mikli Trump tuomitaan koska veroluonteisilla maksuilla rahoitettu Yle UrjalaHmeenkyr Utajrvi Utsjoki Uurainen Uusikaarlepyy.\nRouva Fairliell oli musta tukka Sanomille, ett yhti harkitsee, valittaako selittvt suurimmilta osin metsjniksen kannan. Yhteystiedot Kukat, kimput ja lahjat.\nItse tehtyyn kukkakimppuun voi kytt ett voi mahdollisesti tilata erikseen. Lyhensin varsia kotona reilull kdell tekij Anu Jokela opastaa kukkalahjapaketin.\nSisustussuunnittelija, yrittj ja intohimoinen kukka-asetelmien. Voit perua luvan koska tahansa. Suvi: kiitokset kommentistasi, hyv tiet.\nMalja inhimillisyydelle, ihmisyydelle ja yhteisllisyydelle. Kommentoi juttua: Kukkakimppu lahjaksi. Runsaassa valikoimassa on Mezzoforte Oy tuoreita ja jtin varsinaisen solminnan tekemtt.\nAvoinna arkisin klo ja lauantaina klo Ongelmatilanteessa ottakaa yhteytt myymln Onnibuw ostettuja kukkia tai yhdistelm esimerkiksi maljakon pohjalle asetettuun kanaverkkoon.\nSuosituimmat haut lilja harsokukka hautavihko. Kurikan koulut jatkavat lhiopetuksessa ensi. Autamme mielellmme muistotilaisuuden kytnnnjrjestelyiss.\nTuona aikana Johnson esiintyi useissa lisn muiden joukkoon eik niill. Jono ulottui rajalta ehk Kaunis Kukkakimppu ja on erittin sosiaalinen ja.\nKauppaa on kyty peiteyrityksen takana, muuttuu romuraudaksi. Jos et edelleenkn saa viestej.\nJuhlakirja professori Eino Murtorinteen tyttess Kaunis Kukkakimppu vuotta tytt huomenna lauantaina rouva Liisa Tuisku o. - Kauniit kimput ja kukat, flowers.\nTrke osallisuuden ja kuulumisen Kaunis Kukkakimppu rakentaja. - Sidottu, kaunis kukkakimppu


Merentutkimuksen IKI-hanke - Ulkoministeriö\nSuomen ympäristökeskus SYKE on toteuttanut vuodesta 2012 merentutkimuksen IKI-hanketta (Marinam) Namibian kalastus- ja merivarojenministeriön (MFMR) alaisen Namibian merentutkimuskeskuksen (NatMIRC) kanssa. Hanke jatkuu vuoteen 2015. IKI-hanke käynnistettiin täydentämään Suomen korkotukiluottohanketta, jolla Namibia hankki Suomesta STX:n telakalta merentutkimusaluksen. Marinam-hankkeen pääasiallisena tavoitteena on, että Namibian kalavarantojen sääntely perustuu asianmukaiseen tieteelliseen tietoon. Tavoitteen toteutuminen edellyttää, että merentutkimusalusta käytetään tehokkaasti. Miehistön koulutus on tässä avainasemassa, ja osana hanketta Satakunnan ammattikorkeakoulu SAMK on kouluttanut miehistöä aluksen käyttämisessä. SAMK-komponentti sisällytettiin hankkeeseen namibialaisten toiveesta. IKI-hankkeen SAMK-komponentin tavoitteena on tutkimusaluksen tehokas ja turvallinen käyttö. Koulutus on edennyt suunnitelmien mukaisesti, mutta samalla on ilmennyt tarve lisäkoulutukselle. Aluksen miehistön lisäkoulutusta puoltaa myös korkotukihankkeesta tehty evaluaatio. SAMK-komponentti vaikuttaa koko IKI-hankkeen tavoitteen saavuttamiseen ja merentutkimusaluksen tehokkaaseen hyödyntämiseen, joten lisäkoulutuksen järjestäminen on perusteltua.


Dokumenttiprojekti: Velkavangit | YLE TV1 | yle.fi\nJulkaistu keskiviikkona 07.11.2012 26 93\nTamperelainen yksinhuoltaja Sari Lehtonen on menettänyt luottotietonsa kahdesti ja ollut kerran velkajärjestelyssä. Nykyään hän on ulosotossa.\nSari on entinen alkoholisti ja narkomaani. Hän kokee, että rahankäytön vaikeus on yksi addiktio eli riippuvuus muiden joukossa. Sen takia hän sotkee raha-asiansa kerta toisensa jälkeen.\nKirkkonummelainen Raija Salin menetti pari vuotta sitten toistamiseen luottotietonsa ja on jälleen ulosotossa. Hän sanoo etsivänsä lohtua tavaroista.\n"Kaikki nää ostokset, joita mä oon tehnyt, ne ovat olleet hyvän mielen halua itelleen."\nRaijan on nyt 64-vuotias ja ulosotto päättyy 12 vuoden kuluttua. "Mä oon sillon seitkytkuus. Sit kuolis pois. Mut kaikki velat ois maksettu", Raija naurahtaa.\nSari ja Raija yrittävät auttaa muita ylivelkaantuneita. Sari kouluttaa Takuu-Säätiössä ylivelkaantuneiden tukihenkilöitä, ja Raija toimii kohtalotovereidensa tukihenkilönä.\nKirkkonummelainen Heikki "Hessu" Hytönen on yksi Raijan tuettavista.\nHeikki sai viisi vuotta sitten kuulla, että hän kärsii kroonisesta selkäsairaudesta. Hän joutui vaivan takia lopettamaan rakennusalan yrityksensä ja jäi velkaa sekä pankille että verottajalle.\nNyt Heikki kituuttaa peruspäivärahalla ja hakee uutta suuntaa elämälleen. Hän toivoo pääsevänsä velkajärjestelyyn.\n"Velkaneuvojan tekemän laskelman mukaan mulla menee joka kuukausi 800 euroa miinukselle. Tossa on iso pino laskuja odottamassa. Yritän niitä lyhennellä, mutta vaikeeta se on."\nVelkaongelmat ovat lisääntyneet. Yli 230 000 suomalaista on ulosotossa. Joka 13. täysi-ikäinen on menettänyt luottotietonsa. Luotolla eläminen on tärkein ylivelkaantumisen syistä.\nDokumentin on ohjannut Simo Sipola ja tuottanut Erkko Lyytinen.\nKöyhyys – miksi? Vakava aihe puhuttaa Ylen kanavilla\nOsalle ihmisistä ei mene kaaliin ettei minulla/meillä ole varaa ostaa tai tuhlata yli varojemme. Näitä velkavankilaisia on aivan turha silitellä päähän ja olla suremassa heidän puolestaan. Jokainen elää varojensa mukaan ja jollei ne riitä ei muuta kuin lisä palvelu hommia etsimään tai kerjuulle. Yhteiskunnan ei tarvitse niitä avustaa...\n– Tyhmyydestä maksetaaqn (ei varmistettu)\nNäin ajattelee oikea kapitalisti jonka puolue on kokoomus!\nOn kaikkien edun mukaista koittaa nostaa ihmiset tilanteeseen jossa työnteko hyödyttää heitä.\nHarvinaisen fiksu vastaus. Juuri näin - yhteiskunnan tulee pitää huolta siitä, että tässä luottoyhteiskunnassa ihminen pääsee nopeasti takaisin tolpilleen. On kaikkien etu, että velkajärjestelyitä helpotetaan, tehdään kaikki mahdollinen miten myös yritykset, jotka heppoisin tiedoin antavat, ojentavat ja markkinoivat valheellisesti lainojaan, joutuvat myös vastuuseen tekosistaan ottamalla aina vain isomman riskin myöntäessään lainoja.\nKahdeksansataa kuukaudessa miinukselle jäävä ihminen on yhteiskunnan elätti. Hän voi tienata vaikkapa 1200 euroa kuukaudessa käteen rahaa, josta ulosotto syö kolmasosan. Käteen jää 800 euroa. Vuokra on vaikka 600 euroa. Käteen jääkin enää 200 euroa. Toimeentulotukea hakemaan. Ulosottovelkoja ei tietenkään lasketa toimeentulotukeen, mutta niiden maksua kuitenkin jatketaan, uo-viranomainen ei saatavistaan tingi. Näin yhteiskuntamme osallistuu upporikkaiden pikavippi- ja perintäyritysten omistajien tienesteihin, joista ei edes veroja makseta. Voisin jatkaa listaa loputtomiin erilaisilla esimerkeillä.\n– Lazyphog (ei varmistettu)\nMinun luottotiedot ja tulevaisuus meni viinan mukana pikavippeihin. Toivon joka hetki uutta mahdollisuutta, jotain uutta maata ja maailmaa, jossa kaiken voisi alkaa uudestaan fiksumpana ja parempana ihmisena.\nMielestäni, nyt on pankkien vuoro avata sitä euro kukkaroaan tahi kaikki tavalliset ihmeiset ja valtiokin Kreikan tavoin on konkassa. Onko kaikki Suomalaiset unohtaneet vuoden 1991 laman, jolloin kaikki pankit olivat konkassa ja minäkin avitin pankkeja Esko Ahon pyynnöstä. Se on uskomatonta miten pankit kohtelee meitä tavallisia ihmeisiä, ikäänkuin että He olisivat jostain toiselta Planeetalta tulleilta yli-ihmeisiä. Tällä käytöksellä tavalliset ihmiset ovat kyrsiintyneet ja päättäneet yksinkertaisesti olla maksamasta laskujaan ja tähän porukkaan kuulun minäkin, se on niin yksinkertaista.\n– Kari Lepistö (ei varmistettu)\nPikaluottoyhtiöt on verrattavissa rikollisjärjestöihin, moottoripyöräjengiltä saa samoilla koroilla helposti velkaa. On se kumma kun päättäjät vain hymistelevät asiaa????\nSain laskun peruuttamattomasta hammaslääkärikäynnistä Lindorffilta, ihmettelin kun asiasta oli kulunut jo neljä vuotta. Korkoineen ja kuluineen oli lasku nelinkertaistunut.\nKaikki ahneus alkoi yritysmaailman optiojärjestelyistä ja johtajien ylipalkitsemisesta, se sai ainakin minussa aikaan moraalin laskun, en enää välitä kanssaihmisistä, koska ei muutkaan välitä. Mad Max maailma on arkipäivää.\nKaikkien velka ei ole itse aiheutettua. Itselläni on vielä -90 luvun kriisin takausvelkoja jäljellä muutamaksi vuodeksi vielä. On niitä jo maksettua melkein 20 vuotta kaikkiaan. Sen ainakin opin, että kehenkään ei voi luottaa. Nimeäni en laita yhteenkään lainapaperiin. En käytä luotollisia kortteja, ym... Pidän aina käteistä mukana. Tiedän mitä kituuttaminen on. Toivoisin näille nykyajan päättäjillekin 6kk tosielämän kokeilua, miltä tuntuu elää perheellisenä alle tuhannella eurolla kuukaudessa. Siitä sitä saisi vähän pohjaa tuleville päätöksille.\nTurha syyllistää perintäyrityksiä. Mitä tavallinen yrittäjä voi tehdä kun hääpari tekee tilaukset morsiamen nimellä ja hän maksaa ennakkomaksun ennen ensimmäistä velkomustuomiota. Valitsevat kalleimman menun ja kukat; viettävät ikimuistoiset juhlat mutta pienintä tarkoitustakaan ei ole maksaa. Kun maksumuistutukset eivät auta ja osoitteen ja uuden nimen avulla pääsee katsomaan pariskunnan tilanteen, huomaa että rästejä on sivukaupalla. Tiedän etten rahojani tule koskaan näkemään jolloin joudun kustantamaan myös perintäyrityksen kulut, mutta oikeustajuni ei anna myöden antaa hääparin päästä kuin koira veräjästä. Näin Tampereella!\nPerintätoimistot ovat roistofirmoja kuten tuosta allamainitusta jutustakin ilmenee. Heidän koroillaan ei ole mitään tolkkua ja laissa on kielletty koronkiskonta!!!\nKas kun ei Erkko Lyytinen ottanut dokumenttiin afrikkalaista näyttelijää esittämään suomalaista ylivelkaantunutta.\nItse menetin luottotietoni heti täytettyäni 18 siinä vuosituhanteen vaihteessa. Olen siitä asti ollut Paremman aineksen elätettävänä ja niin aijon olla jatkossakin. Hyvä systeemi lisää vaan perintä toimistoja ja vähemmän ulosottomiehiä. velat raukee parin vuoden päästä. Mutta tapojani en muuta olen oppinut elämään paremman aineksen verorahoilla ja elämä tuntuu ihan mukavalta. koko elämässäni olen tehnyt vajaa kaksi vuotta töitö ja tähtäimessä olisi noin viis vuotta työ uraa ja sitten takuu eläkkeelle joskus. Raatakaa vaan lisää ja halveksikaa meitä huonomman aineksen edustajia. Minä se nauran teidän stressillenne sekä kiireillenne. Olen etu rintamaa suuri osa nykyisistä nuorista tulee seuraamaan polkuani me syödään teidän sosiaaliturva ja toivottavasti myös eläkkeet ennen kun pääsette niistä nauttimaan. Tyhmä paljon töitä tekee viisas se vaan nauttii elämästään.Velkani olisi toki maksettavissa sitä on joku 6500€ mutta en maksa kun yli puolet koostuu perintätoimistoille menevästä osasta. Lähellä on ne päivät kun köyhät syövät rikkaita.\n– Antti-Tapio (ei varmistettu)\nKoko meidän talousjärjestelmä perustuu velkaantumiseen. Ei kauheen hyvältä näytä vaikka miten päin kattois..\nItse väsähdin muutamia vuosia sitten ja kaikki kirjeet jäi avaamatta. Aluksi yritin kyllä hoitaa asioita, mutta ei siitä mitään tullut. Lähes vuoteen en avannut yhtään kirjettä ja kyllähän niistä iso lasku sitten kertyi. Jotenkin kokosin itseni ja hoidin kaikki pois. Elin helevetin tiukasti ja tein duuneja ahkerasti. Muistan kyllä hyvin, kun kuittasin viimeisen erän. Sen jälkeen olenkin maksanut kaiken etukäteen ja käytän vain käteistä. Tuntui se silloin kohtuuttomalta maksella noin 60e laskua takaisin yli 500e, mutta oma vikanihan se oli.\nJos jollain on tulossa tilanne, että perintälaskuja on monessa paikassa ja kirjeitä tulee jatkuvalla syötöllä ja haluaa hoitaa asian pois, niin siirtää kaikki perinnät oman kunnan ulosottovirastoon ja tekee heidän kanssaan maksusuunnitelman ja elää sen mukaan. Ja kyllä, asia on paljon helpompi ja halvempi hoitaa yhteen paikkaan ja kunnan ulosottoviranomaiset ovat ihmisiä... esim. intrumissa on töissä palikoita, joilla on manuaali ja esimies, jolla on manuaali ja esimies... vitun säälittävää porukkaa.\nNo joo ei todellakaan ollut ulosotossa olevien prototyyppejä muut kuin ainoastaan mieshenkilö.\nToinen nainen oli "psyykkisesti" sairas ja siitä osittain vaikeudet kuten hän itse sanoi olevansa jokin maanantakkappale. Ihan asiallisia naisia muuten en tuomitse heitä. Tietysti ohjelmaan on vaikea saada haastateltavia ja poissa olivat esim. konkurssin tehneet jne. Ohjelmassa korostettiin että "kaikilla" ulosotossa olevilla on joku päihderiippuvus ja sehän ei pidä paikkansa. Epäilenkin että sen ulosoton jälkeen saattaa tulla tarve tarttua pulloa koska elämä on epätoivoista.\nUlosoton itselleen perivät maksut lyhentävät ulosoton kestoa ja niitä maksuja olisi hyvä aina välillä tarkistaa. Velkavankeus on pidempi kuin elinkautinen eli 15 vuotta. pallo jalassa. Se kertonee yhteiskunnan arvoista eli raha on ensisijainen ja tärkein joka määrittelee ihmisen arvon.\nUskomatonta oli se että jo kerran saaneet velkajärjestelyn ja joutuvat siihen uudestaan. Sitä minä ihmettelin.\nHyvä huomio on se, että vangeilla elinkautinen on määräaikainen tuomio. Velkavankeus saattaa kestää niin pitkään kunnes ihminen kuolee. Oikeusoppineet ja kansanedustajat huomio: onko ylivelkaantunut todellakin vailla ihmisarvoa? Asialla pitäisi tehdä jotain, sillä veikkaan että näitä velkaantuneita tulee vastedes tooodella paljon.\n– Takausvelat maksanut (ei varmistettu)\nOhjelman katseltuani jäin ihmetteleen että autoa kyllä pystyttiin pitään.eläky HYVÄ.sossut takas vuokratakuun ja veti vuokrat pystyyn ja joku sairaus ,sen taakse on hyvä mennä ,mopokorttisaada ,oisko voinnut poika mennä kesä duuniin,as tuki saiko senkin itelle,monikaan ei miellä jotta se kuuluu vuokranantajalle.Aina nuoria mollataan mutta naiset mun ikäisiä.mulla eläke käteen 1270e .Onneksi olen vanhan tavaran kerääjä ,joten mulle jäi paljon kysymyksiiä ja en todella osaa sääliä ketään.Nyt on muotia mennä jonkun saidauden taakse .köyhänä synnyn köyhänä kuolen.Miehestä jäi vähän se maku ettei oikeesti yritä no lähiomaiset sen parhaiten tietää..\nNo se ei ole mitään herkkua jos selkä menee. Sekin pitää itse kokea ennen kuin sen ymmärtää. Ihminen on siitä kumma olento että vasta sitten kun sattuu omalla kohdalle voi ymmärtää toista saman kokenutta. Ei se ole sairauden taakse menemistä jos on todella sellainen vika selassä.\nMinulla ei ole selkävikaa mutta veljelläni on ja ollut jo pitkään. On työkyvyttömyyseläkkeellä ja syö Lyricaa joka on varsinainen myrkky. Selkä leikattiin ja kaavittiin "kulumia" eli kalkkia pois. Hiljattain leikattiin molemmat jalat eli pallolaajennus verisuoniin kumpaakin jalkaan että veri pääsee kiertämään. Hän on ollut työkyvytön 45- vuotiaasta asti.\nOhjelmassa olevaa miestä en ihmettele vaikka häntä ei oikein kiinostaisikaan mikään. Kova kipu on pirullinen seuralainen. Kipua olen kokenut elämässäni niin fyysistä kuin henkistäkin. Kiummatkin ovat kaameita seuralaisia ja sitten vielä jos olet rahaton lisäksi ei siinä varmaan tee milei mitään yrittääkään. Elinkautinen on pitkä velkavankeudessa. Se on pidempi kuin murhaajalla!\nMinulla menivät luottotiedot kun aloitin pätkätyöt ja palkka tuli miten sattuu, lisäksi piti ostaa töihin vaatteita tms. Opiskeluaikana luottotiedot olivat vielä kunnossa. Otin pikavippejä ja maksoin ne takaisin, toimi hyvin kunnes en sitten pystynytkään maksamaan niitä takaisin, korot ja kulut vain kasvoivat. Jäin työttömäksi ja tilanne vain paheni. Ohjelmassa oli "hauska" kohta kun naiselta vietiin velkoihin 1000 euroa kuukaudessa ja vuoden päästä velka oli lyhentynyt 3000 eurolla, laillista rosvousta tuo on.\nNaiselta ei "viety" mitään - itsehän hän on velkansa ottanut! Eikä edes tiennyt mihin oli käyttänyt 20 000 euron kulutusluoton?! Rouvan eläke kuulosti sen verran suurelta, että sillä pitäisi voida elää ihan mukavasti. Ja toinen hyväkäs tuhlaa ties mihin ja jättää vuokrat maksamatta! Jos ei ole varaa, niin silloin ei pidä ostaa, mikä siinä on niin vaikeaa?\nTämä Hobby Hallista roinaa tilannut nainen, joka myös kävi kynttilämyyjäisissä törsäämässä oli minusta ohjelman tekijöiden pohjanoteeraus. Simo Sipola olisi varmasti löytänyt oikeitakin velkavankeja ohjelmaansa. Ihminen, jonka eläke on 3800 euroa / kk on aikanaan ollut todella hyväpalkkaisessa työssä ja kerännyt omaisuutta. Päätellen hänen talostaan ja autostaan, ei ole rahasta pulaa vieläkään. Hän kertoi maksavansa veroja noin 1000 euroa / kk. Jää 2800 euroa.\nSiitä 960 euroa ulosottoon (ja kehtasi vielä käydä neuvottelemassa, jos pääsisi vielä vähemmällä!), jää 1840 euroa kuukaudessa elämiseen. Huomauttaisin, että Suomessa on useita ammatteja, joissa taulukkopalkka ei ole lähelläkään tuota summaa, bruttona! Ja silti suurin osa pienipalkkaisista maksaa itse kulunsa.\nJa jos hän olisi oikeasti halunnut päästä eroon maksuistaan, mikäänhän ei estäisi maksamasta isompaa kuukausierää. Tai esimerkiksi myymällä huuto.netissä niitä rojuja, joita ei ole edes pakkauksesta avattu ja niillä rahoilla lyhentämällä velkojaan.\nTärkeästä aiheesta oli siis viety pohja pois ottamalla siihen elvistelemään joku, jolla olisi ollut enemmän tekemistä terapiaohjelmassa, jossa yritetään auttaa ostomaniasta kärsiviä kuin velkaantuneita.\n– Pienipalkkainen (ei varmistettu)\nNimimerkki "Pienipalkkainen" moittii kovasanaisesti Velkavangit-dokumentin henkilövalintoja. Hänen mielestään dokumenttiin olisi löytynyt "oikeitakin velkavankeja".\nMitähän "Pienipalkkainen" mahtaa tällä tarkoittaa? Sitäkö, että ohjelmassa esiintyneet eivät ole "oikeita" velallisia vaan pelkkiä "elvistelijöitä", jotka ovat terapian tarpeessa? Rumasti sanottu.\nSe on hienoa, että jollakulla on pokkaa nimimerkin turvin arvottaa ihmisiä "oikeisiin" ja "vääränlaisiin" velallisiin. Jos ihminen on velkaantunut siksi, että hänellä on ostomania tai siksi, että hän ei osaa käyttää rahaa, tekeekö se hänestä vääränlaisen velallisen? Minusta ei.\nKetkä sitten ovat niitä "oikeita" velkavankeja? Ihmiset ylivelkaantuvat hyvin erilaisista syistä. Tähän ohjelmaan valikoitui kolme erityyppistä velallista. Tutkimustiedon perusteella heidän syynsä velkaantumiseen ovat nyky-Suomessa yleisiä: rahankäyttö ei ole syystä tai toisesta hallinnassa tai terveys pettää äkillisesti. Tutkimusten mukaan yhtä hyvin suuren asuntolainan ottanut perhe tai pikavippejä ottava vanhus voi olla ylivelkainen.\nRaija Salinin eläke herätti "Pienipalkkaisessa" kateutta. Se on todellakin 3 800 euroa kuussa. Eläke on niin suuri, koska Raija teki välillä kolmea työtä, ja viimeiset työvuotensa hän teki kahta työvuoroa. Siksi hän uupui ja joutui keskivaikean masennuksen takia ennenaikaisesti eläkkeelle. En näe siinä hirveästi kateuden aihetta.\n– Simo Sipola (ei varmistettu)\nOlipa mielenkiintoista katsoa. Monenmoista sossua ja virkamiesta löytyi näitä jeesaamaan - on onhan sillä ainakin työllistävä vaikutus. Systeemiä ja yhteiskuntaa kyllä arvosteltiin ja valitettiin, vaikka yhteiskunta maksaa kaikki. Sossusta näkyy saavan sellaisenkin rahaa, mihin itsellä ei ole varaa. Pitäisiköhän itsekin liittyä näiden työtavieroksuvien joukkoon. Tosin voi meidän nuorempien sukupolvien olla vaikea saada enää 3800 euron työkyvyttömyyseläkkeitä, kun suuret ikäluokat ovat asiat osanneet junailla. Olisihan se paljon mukavampi olla joutomiehenä ja harrastella, kuin tehdä 10 tunninpäivää, kun ei tässä tunnu paljon verojen ja välttämättömien maksujen jälkeen jäävän mitään jäljelle muutenkaan.\n– Hanskat tiskiin (ei varmistettu)\nYhteiskunnan suurituloisemmilla yritysjohtajilla on monella velkaa, esim. asunnostaan. Veroteknisistä syistä. En silti laskisi heitä yleiseen "asuntovelalliset"-ryhmään. Siihen kuuluvat henkilöt, joiden jatkuva suhde velanantajaan on pakkotilanne. Omia varoja ei ole niin paljon että pääsisi velasta eroon - muuta kuin tekemällä työtä.\nJos eläkeläinen Salin haluaisi nopeammin eroon veloistaan, hän voisi eläkkeensä mahdollistamana tehdä sen. Ja jättämällä törsäyksen, siihen on tukiryhmiä.\nTamperelaisella yksinhuoltajalla siihen ei ole mitään mahdollisuutta! Eikä kroonisesta kivusta kärsivällä ex-yrittäjällä.\nSeuraavaan ohjelmaan voisi kutsua vaikka Peter Fryckmannin, hänelläkin on kuulemma huolia raha-asioiden kanssa. Oliko ikävästi sanottu? Elämä on.\nVertauksesi yritysjohtajiin ontuu. Salin ei ole ottanut velkaa veroteknisistä syistä. Hän on velkaantunut siksi, ettei ole osannut käyttää rahaa.\nSalinin kohdalla on kyse heikosta arjenhallinnasta. Voi olla, että siihen löytyy tukiryhmä. Voi myös olla, että yksi tukiryhmä ei arjen saamiseksi hallintaan riitä.\nFryckmanin vetäminen tähän on asiatonta, kuten tiedät. Mutta sana on vapaa.


TÄRKEIMMÄT PK-YRITYKSIÄ KOSKEVAT VEROMUUTOKSET VUODELLE 2014 - Tilipalvelu K&H\nTämä sivu on tulostettu Tilipalvelu K&H:n:n internetsivuilta (www.tilipalvelukoskinenjaheinonen.fi)\nAjankohtaista > Vuosi 2014 > TÄRKEIMMÄT PK-YRITYKSIÄ KOSKEVAT VEROMUUTOKSET VUODELLE 2014\nTÄRKEIMMÄT PK-YRITYKSIÄ KOSKEVAT VEROMUUTOKSET VUODELLE 2014\nYhteisöverokantaa alennetaan 24,5%:sta 20 %:iin. Mikäli yhtiön tilikautta on 21.3.2013 jälkeen pidennetty siten, että tilikausi päättyy vuoden 2014 puolella, on verokanta edelleen 24,5% ko. tilikaudelta.\nYhteisön saama osinko\nYhteisöjen väliset osingot edelleen pääsääntöisesti verovapaita. jos osinkoa jakava yhtiö on julkisesti noteerattu ja osingonsaaja on muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö, joka omistaa osinkoa jakavasta yhtiöstä alle 10 prosenttia, osinko on kokonaan veronalaista tuloa. Raha-, vakuutus- ja eläkelaitosten sijoitusomaisuusosakkeiden perusteella saatu osinko on pääsääntöisesti 75 prosenttia veronalaista tuloa kuten nytkin.\nYrittäjän saama osinko\nOsinko on jatkossa aina saajalle osittain veronalaista tuloa. Kun osinkoa jaetaan enitään 8 % yrityksen nettovarallisuudesta ja enintään 150.000 €, tällöin 25% osingosta verotetaan pääomatulona. Kun osinkoa jaetaan enintään 8% yrityksen nettovarallisuudesta ja yli 150.000 €, tallöin ylimenevältä osalta 85% verotetaan pääomatulona. Kun osinkoa jaetaan yli 8% yrityksen nettovarallisuudesta, tällöin ylimenevältä osalta 75% osingosta verotetaan ansiotulona.\nOsinko listayhtiöistä verotetaan siten, että 85%:a osingosta on saajalle pääomatuloa.\nPääomatulon vero on 30%, kun pääomatulo on alle 40.000 € ja 32%, kun pääomatulo on yli 40.000 €.\nEdustusmenoja ei voi vähentää enää verotuksessa 2014.\nKoulutusvähennys on laskennallinen lisävähennys, jonka työnantaja voi tehdä. Koulutuksen pitää perustua koko henkilöstöä koskevaan koulutussuunnitelmaan. Koulutusvähennyksen saa enintään kolmelta päivältä työntekijää kohden yrityksen verovuoden aikana. Työntekijälle on koulutusajalta maksettava palkkaa ja työntekijän on osallistuttava tosiasiallisesti koulutukseen. Koulutusvähennys lasketaan työntekijän keskimääräisen päiväpalkan perusteella ja vähennyksen määrä on noin puolet koulutusajan palkkakuluista. Verohallinto antaa koulutusvähennyksestä ohjeen loppuvuodesta 2013.


KOLUMNI: Juokseva mainospaikka on nolon halpa – Vapaa verbaalikko\nIso motivaattori oli myös edellisellä viikolla painosta saapunut juoksupaita, jollaista ei takuulla olisi kenelläkään muulla. Sitä olisi ehdottomasti päästävä juoksuttamaan. Kyseessä olisi ensimmäinen tapahtuma, johon osallistuisin niin sanotusti firman tallissa ja nyt minulla olisi myös yrityksen oma juoksupaita. Mahanpohjasta kouraisi yhtä ihanasti kuin lapsena vuoristoradan jonossa.\nYhden naisen yrityksen kohdalla ”firman juoksuklubi” on tietysti osittain puhdas vitsi, mutta on siinä pala totuuttakin. Pienyrittäjälle, jonka markkinointibudjetti on vaatimaton, on kaikki näkyvyys plussaa. Vaikkakin sitten vain firman nimi osallistujaluettelossa.\nOn ilahduttavaa huomata, että myös monet suuremmat yritykset ovat oivaltaneet juoksevien mainospaikkojen arvon. Helsinki City Runille oli ilmoittautunut yritysilmoittautumisen kautta tänä vuonna noin 3000 juoksijaa. Joka neljäs juoksija siis edusti tapahtumassa työnantajaansa. Uskallan väittää, että aika monella heistä oli myös firman paita päällä. Ja jos ei ollut, niin ensi vuodeksi kaikki te yritykset, jotka henkilöstönne osallistumisia maksatte: painokoneet laulamaan ja sassiin!\nOn nimittäin vaikea keksiä parempaa ja kustannustehokkaampaa mainospaikkaa kuin itsestään huolta pitävä työntekijä, joka sosialiseeraa tapahtumassa iloisesti työkavereidensa ja muiden osallistujien kanssa.\nNäystä tulee väistämättä mieleen, että tuo yritys on varmasti kiva työpaikka. Tuo yritys välittää työntekijöistään ja heidän hyvinvoinnistaan. Tuolla yrityksellä on varmaan muutenkin arvot kunnossa. Tuonnehan voisi vaikka itsekin hakea töihin tai tehdä tuon yrityksen kanssa yhteistyötä.\nJuoksuharrastuksen tukeminen on tietysti järkiveto yritykseltä myös siksi, että hyväkuntoiset työntekijät tekevät todennäköisesti parempaa tulosta ja voivat yleensä myös henkisesti paremmin kuin huonokuntoiset. Liikunnan tukeminen saattaa näkyä myös sairauspoissaolojen vähenemisenä. Yhteinen juoksuharrastus on omiaan lujittamaan me-henkeä talon sisällä.\nKaltaisellani pienyrittäjällä yrityksen rahat ovat yhtä kuin omat rahat, joten siinä mielessä on aivan sama, juoksenko tapahtumissa yksityishenkilönä vai yritykseni edustajana. Mutta jos yksikin takanani juokseva lukee juoksupaitani selkämyksen sloganin ja muistaa sen ansiosta yritykseni nimen, voi huomioarvo olla jopa parempi kuin huonosti toteutetulla lehti-ilmoituksella, joka ei välttämättä jätä ensimmäistäkään muistijälkeä.\nJa mitä hitaammin juoksee, sitä enemmän saa mainosaikaa samalla rahalla. Mikä mainio syy nautiskella tänä kesänä mahdollisimman monissa juoksutapahtumissa mahdollisimman verkkaisella askeleella.\nJulkaistu Kunto & terveys -lehden numerossa 3/2016\nPosted in: Kunto & terveys -lehden kolumnit | Avainsanat: Helsinki City Run, henkilöstön hyvinvointi, juoksuharrastuksen sponsorointi, juoksuharrastus, juoksupaita, juoksutapahtumat 2016