House Nordic Alicante ruokapöydän tuoli\nRyhdikäs metallirunkoinen House Nordic Alicante ruokapöydän tuoli, useita värejä.\nHotkiss säkkituoli mini\nTarjoushinta 40,80 €\nKangasverhoiltu ja pehmustettu Koo tuoli.\nTarjoushinta 282,20 €\nRyhdikäs ja siro Jaya nojatuoli on verhoiltu mikrokuitukankaalla.\nKeinonahkainen 250 litrainen säkkituoli mukavaan oleskeluun! Saatavilla eri värejä.\nPisa sametti rahi\nPisa rahi. Puurunko, jonka päällä on vaahtomuovia ja kuitutäytettä. Verhoiltu samettikankaalla, useita värivaihtoehtoja.\nHouse Nordic Geneve tuoli\nHouse Nordic Geneve tuolin verhoilu on ylevää samettia, tuolista löytyy useita värivaihtoehtoja.\nVelvet Lyx tuoli\nVelvet Lyx tuoli samettisella istuinosalla ja metalli jaloilla.\nHouse Nordic Firenze divaanisohva sametti\nTarjoushinta 517,50 €\nRowico Mint rahi avattava\nMint rahissa on kätevä säilytystila ja siinä on hyvä istua. Verhoiltu laadukkaalla huonekalukankaalla.\nTarjoushinta 280,50 €\nTavallinen hinta 330 €\nLaadukas Mood tuoli, jossa sekä istuin- että selkäosa on kangasverhoiltu ja pehmustettu. Jalat öljyttyä tammea. Useita värivaihtoehtoja.


Haluatko Miljonääriksi Nettivisa Kokea - Nettikasinot ilman Rekisteröitymistä\nUudet nettikasinot: Missä minun pitäisi pelata? Tutkimusosasto ja toimitushenkilöstö päivittävät jatkuvasti uusien kasinoiden luetteloita, jotta voimme antaa sinulle täydellisen, yksityiskohtaisen ja ajantasaisen luettelon uusimmista nettikasinoista, jotka ovat avanneet viimeisen 12 kuukauden aikana. Tässä on tarkistuslista keskeisistä aloista, jotka on täytettävä Haluatko Miljonääriksi Nettivisa asianmukaisesti: Lisenssi: Sinun tulisi aina harkita vain uusia nettikasinoita, jotka ovat saaneet todellisen pelilisenssin toimiakseen sen jälkeen, kun olet läpäisyt tiukat turvallisuustestit.\nKasinopelien osalta Mercury on hitaasti mutta varmasti mukauttanut suosittua kolikkopelitarjontaansa yhteensopivuuteen iGaming-alustojen kanssa. Näissä kasinopeleissä on virheetön HD-grafiikka, ja ne kaikki perustuvat uusimpaan Haluatko Miljonääriksi Nettivisa Flash- ja HTML5-teknologiaan. Joten jos pelaat yhtä Merkurin kasinopeleistä verkossa tietokoneellasi, iOS:lläsi tai Android-laitteellasi, saat saman kasinokokemuksen kuin pelikirjastossa Jotkut tämän kasinon suosituimmista kolikkopeleistä\nJos olet nettikasinoharrastaja, olet todella innoissasi siitä, että Playtechin kaltainen kasinoammattilainen pyörittää tänään uusia kasinoita. Jännitys on ymmärrettävää: uudet kasinot tarkoittavat uusia tapahtumapaikkoja, uusia pelejä, tarjouksia ja tietenkin innovaatioita. Jos esimerkiksi pelasit playtech-pohjainen kasino, joka julkaistiin vuonna 2012, olet erittäin utelias vierailemaan uudella Playtech-kasinolla, koska se tarjoaa rajattomat mahdollisuudet pelikokemukseesi. Lue lisää mielenkiintoisia yksityiskohtia nyt: pokemon peli mitä voi nytten pelata.


Herttuatar Catherine istutti kukkia ja keinui\nJUURI NYTSopu paikallisesta sopimisesta siirtyy jälleen – EK: ”Ei valitettavasti suuri yllätys”\n20.05.2019 klo 2:32\nKun brittikuninkaalliset juhlivat kuningatar Elisabetin serkun tytön häitä, työnsi herttuatar Catherine kätensä multaan.\nHerttuatar Catherine saa Chelsea Flower Show -tapahtumaan oman pienen puutarhan. Kyseessä on Britanniassa vuosittain järjestettävä puutarhatapahtuma. Ennen avajaisia Catherine kävi katsastamassa nimeään kantavan osan puutarhanäyttelystä. Työkomennus osui samaan aikaan, kun Windsorissa juhlittiin kuninkaallisia kuhisseita, kuningatar Elisabetin serkun tyttären lady Gabriella Windsorin, seurapiirihäitä.\nPrinssi William ja puolisonsa Catherine eivät osallistuneet häihin työkiireidensä vuoksi.\nCatherine ikuistettiin puutarhassa hauskaan keinukuvaan. Hänen puutarhaosiossaan on ”liaanikeinu”, jonka tarkoituksena on innostaa lapsia nauttimaan ulkoilmahauskuuksista. Catherine oli pukeutunut rennosti farkkuihin ja väljään puseroon.\nNäin keinuu herttuatar! Kensington Palace\nCatherine painotti vierailullaan sitä, miten tärkeässä osassa luonnossa oleskelu on mielenterveyden kannalta. Hän muistutti, että luonnossa vietetty aika lapsena mahdollistanee aikuisena sen, että ihmisistä tulee onnellisia ja terveitä aikuisia.\nCatherine tutki puutarhan kasveja. Kensington Palace\nCatherinen vierailusta puutarhassa on julkaistu kuvia myös Cambridgen herttuaparin virallisella Instagram-tilillä. Kuvasarjasta käy ilmi, että herttuatar on osallistunut myös kukkien istutuspuuhiin.\nMikä kunnia! Taina loihti ensimmäisenä suomalaisena lumoavan puutarhan arvostettuun näyttelyyn - herttuatar Catherinelta oma versioKuningatar Elisabet tsemppasi herttuatar Catherinea ja heitti huulta prinssi Williamin kanssa - hilpeät kuvat puutarhastaPrinssi Louis säikäytti herttuatar Catherinen pahanpäiväisesti: "Hän pitää meidät varovaisina"Kuninkaallisten ykkösketju juhli lady Gabriellan häitä - mutta missä Meghan? Harry edusti yksin


Katariinan kamarissa: Herttuattaren huoneiden sisustus Turun linnassa – KALMISTOPIIRI\nHistoriallinen aika Itä-Eurooppa ja Venäjä Keskiaika Manninen Nina Suomi\njulkaissut Kalmistopiiri 21.6.2020 21.6.2020\n2 kommenttia artikkeliin Katariinan kamarissa: Herttuattaren huoneiden sisustus Turun linnassa\nTurun linnaan jouluna 1562 saapunut Katariina Jagellonica sai todennäköisesti asuttavakseen uuden, Juhana-herttuan vuonna 1557 rakennuttaman kerroksen länsipäädyn, jossa sijaitsevat nykyään Kuningattarensalin ja -kamarin nimillä tunnetut tilat. Kerroksen itäpäädyssä sijaitsivat herttuan huoneet, ja käynti molempiin oli keskellä olevan pienen eteisen kautta. Molemmilla puolilla astuttiin ensin saliin, jonka jälkeen herttuattaren tiloissa kamariin ja sieltä pieneen huoneeseen, jonka arvellaan olleen Katariinan vaatekamari. Yhteyttä länsitorniin ei vielä tuohon aikaan ollut, vaikka se nykyään onkin avattu. Kamarineito Anna Withkowska ja osa korkeampisukuisista hovinaisista asui ehkä samoissa huoneissa tai vaatekamaritilassa, jossa oli myös oma tulisija, mutta muut hovinaiset ja henkilökunta asutettiin oletettavasti linnan vanhempiin, keskiaikaisiin kerroksiin.\nTurun linna luoteesta. Vasemmalla näkyvän pohjoissiiven kulmassa, ylimmässä kerroksessa, sijaitsi Katariinan asuinkamari, johon kuuluu kaksi suurta ikkunaa päädyssä ja kaksi pitkällä sivulla. Pitkän sivun muut ikkunat kuuluvat Katariinan saliin. Päätyikkunoiden ja tornin välissä näkyy ns. vaatekamarin pieni ikkuna. Kuva: Wikimedia Commons\nKatariinan huoneet oli paneloitu, ja niissä oli avotakat ja kaakeliuunit. Ainakin salissa oli myös oma käymälä.\nLinnassa ja Juhana-herttuan omistuksessa oli sisustustekstiileitä ja huonekaluja omastakin takaa, mutta Katariina toi mukanaan myös omia henkilökohtaisia sisustustavaroita. Katariinan huonekaluista mainitaan kolme sänkyä, joista yksi oli pieni ranskalainen ja tarkoitettu matkustuskäyttöön vaunuihin. Vaunuihin oli tarkoitettu myös yksi taittotuoli. Kaksi muuta sänkyä olivat suuria saksalaisia, oletettavasti parisänkyjä, ja normaalikäyttöön asuintiloihin tarkoitettuja. Sänkyvaatteiden yhteydessä mainitaan myös italialainen sänky, mutta sellaista ei ole luetteloitu myötäjäisiin mukaan.\nKatariinan sänky lienee seisonut linnan länsipäädyn kamarissa. Myötäjäisluettelon sängyistä itsestään ei ole tarkempia tietoja, mutta sänkyvaatteiden perusteella voi päätellä, miten ne sijattiin ja koristettiin. Sängyt olivat puisia, ja niissä oli oletettavasti neljä korkeaa pylvästä. Ruskean ja punaisen atlassilkkisen lakanasetin perusteella sänkyyn kuului kaksi suurta ja kaksi pientä tyynyä, kaksi täkkiä ja kaksi patjaa. Yhteen punaiseen silkkisettiin kuului tyynyliinoja ja pussilakanoita ja mustaan silkkiseen ja punaiseen taftisettiin erikokoisia tyynyliinoja. Muiden settien kohdalla eri osia ei ole kirjattu, ja materiaalikin mainitaan vain kahden punaisen silkkisetin kohdalla. Niistä toinen oli myös kirjottu, kuten suurin osa muistakin vuodevaatteista. Yleensä kirjontakoristelu oli tehty kullalla, mutta myös mustalla tai punaisella silkillä. Kaikkiaan eri lakanasettejä tai niiden osia oli luettelossa kuusitoista.\nEnglantilainen pylvässänky 1500-luvulta. Kuva: Wikimedia Commons,\nSängyn päälle kuului vielä erillinen päiväpeitto, joita mainitaan myötäjäisluettelossa viisi. Hienoin niistä oli kultakangasta, toiset ruskeaa ja punaista atlasta ja harmaata ja mustaa silkkiä. Punainen ja ruskea peitto oli koristettu kirjonnalla, ja ne oli ehkä tarkoitettu käytettäväksi edellä mainittujen samanväristen atlassilkkilakanoiden kanssa.\nSänky katettiin teltalla, joka suojasi nukkujia kylmältä ja antoi enemmän yksityisyyttä huoneissa, joissa todennäköisesti nukkui muitakin. Näyttävin oli kultakuvioinen punainen turkkilainen damastiteltta. Siihen kuului sängyn ylle viritettävä katto ja ympärille kuusi sivuun vedettävää verhoa. Sängyn reunoille ja päätyihin ripustettiin vielä neljä verhoa, jotka roikkuivat lattiaa vasten. Kaikki osat oli reunustettu kultakoristeisella punaisella silkillä. Toinen teltta oli tehty ruskeasta suuriruudullisesta kultakankaasta, ja ranskalaiseen matkasänkyyn tarkoitettuun punaiseen damastitelttaan kuului sängyntolppiin asetettavat neljä hopeista palloa, joiden päällä seisoi kotka.\nMuutkin teltat koostuivat suurin piirtein samoista osista. Joissain ei ollut kattoa, toisista puuttuivat lattiaa vasten tulevat verhot, ja joidenkin telttojen kohdalla osia ei mainita lainkaan. Muut teltat oli tehty mustista, punaisista ja ruskeista silkeistä, ja liinavaatteiden tapaan ne oli koristeltu kultaisella tai mustalla silkkikirjonnalla. Kaikkiaan erilaisia telttoja oli kolmetoista.\nHarmaata ja punaista silkkiä oleva teltta oli tarkoitettu italialaiseen sänkyyn, jota ei kuitenkaan mainita myötäjäisluettelossa. Siihen oli listattu erikseen myös sängyn reunoille tulevia lattiaverhoja, jotka eivät materiaalinsa puolesta sovi mihinkään teltoista. Yhdet verhot olivat mustaa ruudullista kultatelettiä ja toiset valkoista kuviollista samettia. Kahdet verhot olivat gobeliineja, joista toisissa oli kuninkaallinen kotkavaakuna ja toiset olivat mustat liettualaiset.\nKatariinan veljelle Sigismund Augustille kuulunut ns. verdure-gobeliini, jossa esiintyy kasvi- ja maisema-aiheiden lisäksi kaksi pantteria, fasaani ja apina. Kuva: Wikimedia Commons\nGobeliineja oli Katariinalla mukanaan myös muuhun sisustukseen. Kahdeksan eri kokoisen gobeliinin sarja kertoi Vanhan testamentin tarinan Absalomista, kuningas Daavidin pojasta, joka kuoli kapinassa isäänsä vastaan. Kolme eri kokoista gobeliinia taas oli vihreitä, ilman esittäviä kuvia. Kyseessä olivat ehkä niin sanotut verdure-gobeliinit (kuva 3), joiden nimi tarkoittaa vihreää ja jotka esittävät realistisia tai tyyliteltyjä maisemia ja kasviaiheita, toisinaan myös eläimiä. Absalom-gobeliinien koosta ei ole mainintaa, mutta vihreät olivat kooltaan 12, 7,5 ja 6 kyynärää eli noin 7,2, 4,5 ja 3,6 metriä.\nKirjallisuudessa esiintyy toisinaan mainintaa, jonka mukaan Katariina olisi tuonut mukanaan myös Suomen ensimmäiset ikkunaverhot. Kummassakaan omaisuusluettelossa ei kuitenkaan esiinny ikkunaverhoja. Väärinkäsitys lienee syntynyt myötäjäisluettelon lyhennelmän suomennoksen väliotsikosta ”Verhoja Hänen K. Armonsa huoneesen.” Tämän otsikon alla kuvaillaan Absalom-gobeliinit ja muita sisustustekstiilejä. ”Verhoilla” tarkoitetaan siis tekstiilejä, jotka oli tarkoitettu verhoilemaan huoneiden seiniä.\nMuihin sisustustekstiileihin kuuluivat seitsemän vihreää, mustapohjaista istuintyynyä, joissa ei ollut reunuksia, ja 30 keltaista turkkilaista ryijyä erilaisin reunuksin. Yksi suuri turkkilainen ryijy oli tarkoitettu pöydälle ja toinen liettualainen lattialle. Lattialle tai tanssialustaksi oli varattu myös suuri punainen verka, ja penkeille kolme vihreää verkaa.\nPuola sijaitsi itäisen ja läntisen kulttuurialueen välissä ja sai vaikutteita molemmista suunnista, mutta turkkilaiset tai persialaiset esineet olivat erityisen haluttuja ja arvostettuja Puolan hovin ja ylhäisön keskuudessa. Kaikkea tuolta suunnalta peräisin olevaa kutsuttiin ”turkkilaiseksi”, joten maininta ei välttämättä paljasta esineen todellista alkuperää. ”Turkkilaiselta” alueelta tuotettiin runsaasti tekstiileitä, joista ryijyt tai matot ja istuintyynyt olivat kankaiden ja vaatteiden ohella yleisiä. Istuintyynyjen kuviointiin kuului oleellisena osana reunus. Katariinan tyynyjen reunuksen puuttuminen viittaa siihen, että kyseessä eivät liene ”turkkilaiset” tekstiilit, jota maininnalla haluttiin korostaa. Kyse saattaa olla myös eri tavoin kuvioiduista tai myöhemmin muokatuista tekstiileistä.\nKeltapohjainen turkkilainen ryijy 1500-luvulta. Euroopan markkinoille suunnattujen tekstiilien kuviointi oli symmetrisen geometrista erotuksena paikallisesta epäsymmetrisestä rukousmattokuvioinnista. Kuva: Wikimedia Commons.\nRyijyt sen sijaan olivat luettelon maininnan perusteella turkkilaisia. Kyseessä olivat maton kaltaiset tekstiilit, joita käytettiin niin seinillä gobeliinien tapaan, pöydillä pöytäliinojen tapaan kuin lattioilla mattoina. Tapa tunnetaan myös Suomesta. Täällä ryijyjä käytettiin lisäksi peittoina tai sänkyjen päiväpeitteinä. Turkkilaisia ryijyjä saatiin Eurooppaan paitsi diplomaattilahjoina, myös suoraan paikallisilta ostamalla tai tilaamalla. Tavallisimmin ryijyjen pohjakuvio oli punainen, mutta myös keltaisia, kuten Katariinalla, mainitaan puolalaisissa lähteissä. Puolan, Liettuan ja Unkarin alueella turkkilaisia ryijyjä ja muita tekstiilejä käytettiin myös kirkoissa, joka tapa on säilynyt nykypäivään. Myös Katariinalla oli yksi keltainen ryijy, joka kuului kirkkoon alttarin eteen.\nGobeliineja ja ryijyjä ei ollut varmastikaan tarkoitus käyttää kaikkia yhtä aikaa, vaan niitä vaihdeltiin tilanteen ja tilaisuuden mukaan. Absalom-sarja lienee tarkoitettu juhlavampiin tilaisuuksiin, kun taas vihreitä gobeliineja voitiin pitää seinillä arkisin ja yhdistää tai vaihdella niitä keltaisten ryijyjen kanssa. Suurta liettualaista lattialle tarkoitettua ryijyä, jonka väriä ei ikävä kyllä mainita, pidettiin ehkä Katariinan kamarissa, kun taas salissa voitiin käyttää punaista verkaa ainakin juhlien yhteydessä. Mustat istuintyynyt oli mahdollisesti tarkoitettu Katariinan yksityisiin tiloihin, ja salissa levitettiin penkeille vihreät verat.\nAlankomaalaisen nk. ”Naispuolikuvien mestarin” (suomennos kirjoittajan) työpajassa maalattu naisen muotokuva 1500-luvun alkupuoliskolta. Nainen istuu kirjoittamassa, ja pöydällä hänen vieressään on kuvattu kirjoitusvälineet ja kultainen kannellinen kuppi. Kuva: Wikimedia Commons.\nYksityisyyttä nykymielessä ei ollut 1500-luvulla vielä kuninkaallisillakaan, vaan samoissa tiloissa asui ja yöpyi aina valmiudessa olevia palvelijoita, ja huoneiden ovilla seisoi vartijoita. Katariinalla oli kaksi miespuolista ovivartijaa, jotka lienevät valvoneet kulkua salista kamariin. Kamarissa Katariinan kanssa asui oletettavasti ainakin kamarineito Anna, mahdollisesti muitakin kaikkiaan 12 muusta hovinaisesta. Kamarineidon ja hovinaisten tehtäviin kuului Katariinan avustaminen peseytymisessä ja pukeutumisessa, samoin seurustelu ja viihdyttäminen. Naiset vastasivat osaltaan myös Katariinan turvallisuudesta olemalla aina läsnä. Kamarin ja salin lämmittämisestä ja järjestyksestä lienevät olleet vastuussa neljä miespuolista kamaripalvelijaa omine palvelijoineen. Heidän lisäkseen Katariinalla oli vielä neljä hovipoikaa ja neljä lakeijaa, ja hovinaisillakin oli omat palvelijansa. Seuraa ja viihdytystä tarjosivat myös neljä lyhytkasvuista hovin jäsentä, kaksi miestä ja kaksi naista, joista ainakin toinen naisista oli Katariinan läheinen ystävä.\nPäivittäinen peseytyminen tapahtui ehkä Katariinan kamarin yhteydessä olevassa pienemmässä, vaatekamariksi kutsutussa tilassa. Aamuisin sängystä noustua tuli pestä ainakin kasvot ja kädet. Peseytymisessä käytettiin hopeista maljaa ja kannua, joiden vesi on voitu lämmittää vaatekamarin pienessä tulisijassa. Peseytymisen, pukeutumisen ja kampaamisen jälkeen Katariina saattoi tarkastella ulkomuotoaan kullatusta hopeapeilistä.\nVapaa-ajallaan Katariina usein joko luki tai kirjoitti kirjeitä, ja hänellä olikin kamarissaan hopeinen, osittain kullattu mustepullo. Valoa hän sai kynttilöistä, jotka asetettiin kahteen neliskulmaiseen ja yhteen pyöreään kynttilänjalkaan. Samalla hän ehkä nautiskeli viiniä tai muita virvokkeita kullatusta maljastaan tai kannellisista hopeakupeistaan, jotka oli tarkoitettu varta vasten kamariin.\nKirjoittaja tekee väitöstutkimusta Katariina Jagellonican omaisuudesta kirjallisissa lähteissä Turun yliopiston arkeologian oppiaineeseen.\nLue muita Katariina Jagellonicaa käsitteleviä juttuja tästä linkistä.\nAnno Domini 1562, die octava Octobris. Wyprawa królewny JejMści Katarzyny polskiej z księżnej finlandzkiej etc. wszelakiemi rzeczami niżej wypisanemi do Finlandyej z Wilna roku i dwa wyżej wypisanych od JKMci dana\nBanas, Paulina: ”Persian Art and the Crafting of Polish Identity.” Langer, Axel (toim.): The Fascination of Persia. The Persian-European Dialogue in Seventeenth-Century Art & Contemporary Art of Teheran. 2013.\nBiedrońska-Słota, Beata: ”The Place of Ottoman Art in Polish Art during the Renaissance.” Born, Robert & Dziewulski, Michał (toim.): The Ottoman Orient in Renaissance Culture. Papers from the International Conference at the National Museum in Krakow June 26-27, 2015. The National Museum in Krakow Studies and Research Materials. Kraków 2015.\nFagan, Brian & Durrani, Nadia: What We Did in Bed. A Horizontal History. Yale University Press 2019.\nNikula, Oscar & Nikula, Sigrid: Turun kaupungin historia 1521-1600. Turku 1987.\nPalmén, E. G.: Puolan kirjallisuudesta poimittuja tietoja Suomen historiaan. Historiallinen Arkisto XVIII. Helsinki 1903.\nPásztor, Emese: ”Ottoman Turkish Textiles in Christian Churches – Particularly in Transylvania and Royal Hungary.” Born, Robert & Dziewulski, Michał (toim.): The Ottoman Orient in Renaissance Culture. Papers from the International Conference at the National Museum in Krakow June 26-27, 2015. The National Museum in Krakow Studies and Research Materials. Kraków 2015.\nPiwocka, Magdalena: The Tapestries of Sigismund Augustus. Kraków 2007.\nAvainsanat: historialliset asiakirjat Katariina Jagellonica materiaalinen kulttuuri Puola tekstiilit Turkki Turku Turun linna\nJukka Soisalon-Soininen sanoo:\nHei Nina! Hauska kuulla työstäsi! Olen viihtynyt Puolassa ja avioitunut puolattaren kanssa. Suomen ja Puolan yhteistä historiaa olemme harrastaneet, tällä hetkellä meillä on työn alla ”Mannerheim ja Puolan ajat -valokuvateos, joka ilmestyy syksyllä. Vaikutimme Suitian linnalla muutaman vuoden 2000 -alusta. olin Suitian ”linnanvouti” ja silloin kehittelimme yhtä sun toista linnalla. Yksi toteutumatta jäänyt suunnitelmamme koski matkailureittiä Krakovasat Turkuun Katarina Jagellonican jalanjäljillä. Krakovan kuninkaiden metsästyslinna Niepolomicessa ja erityisesti linnan puutarha oli Katarinan äidin Bonan silmäterä. Katariina vietti lapsuuttaan ja nuoruuttaan paljon Niepolomicessa. Suitialla puolalainen puolisoni Anna sai aikaiseksi nukketeatteriesityksen ”Huikea ja vaarallinen häämatka,” siis Juhanan ja Katariinan matka Vilnasta Turkuun. Esitystä varten Siuntion koululaiset ensinnäkin tekivtä itse nukketeatteritarvikkeet ja esiintyivät sitten linnan kellarisalissa.\nPuolisoni Anna on toimittaja ja dokumentaristi, jonka aikaansaannoksia on mm. Brewster -Taivaan Helmi dokkari Itä-Karjalan järvestä nostetusta koneesta ja siihen liittyvistä trilleripiirteistä. Aatoksissa on myös ollut dokkari Katariinasta, mutta se ei ole aktiivisissa suunnitelmissa ellei jostakin löytyisi mielenkiintoa asian.\nHei Jukka, onpa mielenkiintoista kuulla erinäköisistä projekteistanne! Kaikkea olettekin ehtineet. Erityisesti tuo ”Huikea ja vaarallinen häämatka” kuulostaa tutulta, ehkä olen siihen jossain yhteydessä törmännytkin.\nKatariinastahan ja erityisesti matkasta Turkuun on tulossa Turun linnaan näyttely, jonka on määrä avautua 2022. Nyt kun aiheesta alkaa olla saatavilla aivan uutta tietoa, olisikin hienoa saada sitä enemmänkin esille – vaikkapa juuri jonkun dokumentin muodossa.\nVastaa käyttäjälle Jukka Soisalon-Soininen Peruuta vastaus\nTappikoristelu viikinkiaikaisissa koruissa\nEdellinen kohta 11 000 vuoden fantasiamatka – Arvostelu Risto Isomäen romaanista Viiden meren kansa\nSeuraava kohta Karanteenitoimet muinaisessa Mesopotamiassa: kuinka vaaralliseen tartuntatautiin suhtauduttiin 4000 vuotta sitten?


Paras pimppi ilmainen treffi\npalvelun käyttönotto ei - Posliinipillun aikuiset, olet saapunut webhotellipalvelun oletussivulle. OkCupid on kansainvälinen jätti, jossa on myös paljon suomalaisia käyttäjiä. Sovelluksessa on palautteiden mukaan ollut pientä viilaamista, mutta kyseessä onkin hieman pienemmällä rahalla operoiva suomalaisyritys. 50plusmatch on yli viisikymppisille suomalaisille suunnattu treffipalsta. Suurin osa löytyy sekä Androidille että Applelle. Riko jä antamalla flirtti, pikaviestittelyllä tai voit lähettä sähköpostin. Mielenkiintoista on se, että Grindr perustettiin jo vuonna 2009 ja enemmistölle, eli heteroille deittisovellukset tulivat tutuksi vasta Tinderin myötä, vuosia myöhemmin. Toimituksen suosittelemat treffipalstat, eliittikumppani tarjoaa laadukkaan palvelun seuranhakuun tositarkoituksella suomalaisille naisille ja miehille. Suomideitti, suomideitti on eliittideitti yhteisö, joka on omistautunut yhdistämän samanmieliset sinkut ympäri Suomen.\nTeen College Couple Fuck. Tinder jakaa tunteita puolesta ja vastaan. Kun molemmat hyväksyvät, voi sivistynyt keskustelu alkaa. Suosio ei ole turhaa, sillä sivusto on tuonut yhteen lukuisia suomalaisia pareja. Oletussivu näytetän, mikäli jokin seuraavista ehdoista toteutuu Olet uusi asiakas ja palvelun käyttönotto. M on yksi suosituimmista treffipalstoista. Jän murtaminen tapahtuu tykkämällä käyttäjiä, jotka saavat tästä heti ilmoituksen. Se nimittäin listaa ne käyttäjät, joiden ohi (tai läheisyydestä) olet kulkenut.\nParas pimppi ilmainen treffi - Ilmainen seksi\nParas pimppi ilmainen treffi 551\nParas pimppi ilmainen treffi Seksilinja ilmaiset gay videot\nTransu seuraa soumi porno Palvelussa on paljon paras pimppi ilmainen treffi eri-ikäisiä sinkkuja ja se tarjoaa toimivan deittialustan, minkä vuoksi m on erinomainen valinta seuranhakuun tositarkoituksella. Lue myös : 41 shares. Jos etsit seuraa eroottiset seikkailut ja vapaa tapailu mielessä, kannattaa rekisteröityä erityisesti niiden hakemiseen erikoistuneisiin palveluihin. Tinder on monille se paras deittisovellus mitä internetillä on tarjota, mutta monelle se on liian pinnallinen ja ulkonäkökeskeinen. Voit käyttä monia eri tapoja kommunikointiin toisen jäsenen kanssa. Tämä palvelu on havaintojemme mukaan Tinderin, Suomi24 Treffien. Kummassakin lähestymistavassa on omat etunsa. Näissä pienemmissä treffisovelluksissa käyttäjiä on vähän ja ne vähäiset löytyvät todennäköisesti vain Helsingistä. Heya suomalainen, ilmainen deittisovellus, heya on kotimaista tuotantoa ja tällä hetkellä täysin ilmainen appi.\nparas pimppi ilmainen treffi 762\npäälle Paras pimppi ilmainen treffi\nSeksihieronta suomi24 seksiseuraa\nTits big nainen etsii miestä


Eroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa Eroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa\nalanen alastonkuvatbondage girls treffisivustoseksitreffit lappeenranta ryhmäseksi tarinateroottinen helsinkiin ylöjärvierotiikka kuopio viikon iltatyttöeroottinen seksi tallink city hotel arvostelu. Eroottinen hieronta miehelle rentouttaa ja piristä päiväsi. Hellittelen mielellän aistejasi, fyysisen kosketuksen lisäksi. Hierontani on aina kiireetön. Eroottinen hieronta - Hinnat Eroottinen Hieronta Helsinki Bb Naiset Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että otat 15 minuutin ajan ja saat nautiskella sillä tunnin. Ja sinulla on aina käytössäsi se aika minkä olet varannut. Eroottinen hieronta - Hinnat - eroottinen hieronta, anaalihieronta, hieronta miehelle, eroottinen hieronta oulu, eroottinen hieronta miehelle kemi, prostan hieronta, eturauhashieronta, prostan hieronta, peräaukon hieronta, naisseuraa oulu, seksiseuraa, Eroottinen hieronta, click here to edit subtitle.\nSeksiseuraa Seinäjoki Eroottinen: Eroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa\nEroottinen hieronta on villi valinta, piristä arkeasi tai juhli onnistuneesti, ja nauti eroottinen hieronta kauniin naisen kanssa! Etsi nyt nainen, jonka eroottinen hieronta kiinnostaa sinua! Saat seksuaalisia nautintoja silloin kuin haluat, ja voit valita kenet tahansa naisen. Yksinkertaisesti erinomainen tilaisuus kokea jotain ainutkertaista, mikä voi johtaa vaikka minkälaisiin seikkailuihin. Kuka tietä, mihin kaikkeen tämä sitten vielä johtaakaan? Eroottinen hieronta tai eroottinen tarina voi olla juuri se, mitä nyt tarvitset. Eroottinen nainen odottaa päsevänsä käsiksi sinuun! Siksi otakin yhteyttä mieleiseesi naiseen jo tänän!\nEroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa - Seksiturismi vain osa Thaimaan\nEroottinen ja halukas nainen odottaa sinua ja vain sinua! Eroottinen hieronta on eroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa nautinto, joka tulee käyttä aina kun siihen on mahdollisuus. Oli tilanteesi kumpi tahansa, niin eroottinen nainen sopii sinulle erittäin hyvin. Se on eroottisesti latautunut ja pystyy jälkeenpäinkin tuottamaan hyvä oloa. Jos olet tällä hetkellä parisuhteessa ja kaipaat lisäruisketta suhteeseen, eroottinen hieronta voi olla hyvinkin se mitä kaipaat. Eroottinen hieronta minun salaisuus, haluatko muutosta nykytilanteeseen? Mahtava tilaisuus saada erilaisia kokemuksia unelmiesi naisen kanssa. Tämä ei tosiaankaan vaadi sinulta monimutkaisia toimenpiteitä, vaan on suorastaan naurettavan helppoa! Uskon, että seksuaalisuutesi voimistuu ja tuottaa aina vain paremman fiiliksen. Ja sinunhan on pakko antautua!\n0 kommentti "Eroottinen hieronta pori eroottinen hieronta vantaa"


Kaksipyöräisissä ennätysvuosi - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nUusien moottoripyörien kauppa kasvoi viime vuonna ennätykselliset 27 prosenttia, ja moottoripyöriä myytiin 6264 kappaletta. 30 viime vuoden aikana vain 1974 rekisteröitiin enemmän pyöriä kuin viime vuonna. 1974 rekisteröintejä oli 6514.\nAlkuvuoden myyntilukujen perusteella tästä vuodesta on tulossa uusi ennätysvuosi, sillä maaliskuun loppuun mennessä oli rekisteröity jo 1106 uutta moottoripyörää, 64 prosenttia enemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna.\nMopoja rekisteröitiin viime vuonna 12751. Niistä suuri osa, eli 9695, oli moposkoottereita. Mopoja on tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä rekisteröity 1874 kappaletta, 30 prosenttia edellisvuotta enemmän.\nMarkettien halpamopot kahmivat markkinoita


RALLIRADAN VARIKOLLA: Rinsessa ja kunista\nTäällä Ralliradan Valtakunnassa on kaikki hyvin. Rinsessa nukkuu vielä hetkisen ennen rinssien äänekästä kotiinpaluuta ja kunista sai hetki sitten kahvikupposen ohella yhden rivin suklaata. Toistan: YHDEN rivin. :)\nKunista minusta tuli eilen, kun Mini pörhälsi luokseni "vielä äitille yksi hali"-reissullansa (eli silloin, kun piti asettua omaan sänkyyn kuuntelemaan isin tuutulauluja) ja höpötti haliessaan olevansa rinsessa ja minun olevan kunista. Siis kuningatar.\nMuuttuuko rallirata kuningaskunnaksi?\nMutta on se vaan ihanaa kaiken piikomisen, renkaiden vaihdon ja tankkauksien jälkeen kuulla olevansa kunista!\nNyt valjastan hevosvoimat kiesien eteen ja karautan hakemaan kaksi rinssiä kaverinsa kanssa meille leikkimään. Hyvästi hiljaisuus ja tervetuloa älämölö!\nRauhallista tiistai-iltaa toivotellen!\nTerveiset radalta lähetti Ylva klo 14.09\nOnpas ihana tämä teidän rinsessa! Kyllä Sinun kelpaa siellä kunistana hääriä. Kiitos Ylva, tästä tuli mukava aloitus päivälle :)\nOlipa kiva kuulla, että meidän kuningashuon... siis ralliradan tämän päivän tuokiokuvaus ilahdutti. :D Välillä tuntuu ihan huuhaalta nämä mun postaukset, mutta tämmöistä tämä arki on. Pieniä iloja tulvillaan, jos vaan huomaa.\nJa jotta saisin kuvattua tätä kunistan epätodellista arkea vielä vähän konkreettisemmin, niin kerronpa nyt senkin, että istun tässä sohvalla kirjoittamassa tätä viestiä armollisen rinsessan käsittelyssä, värikkäät puuhelmet kruununa. Timanttikruunu olis kyllä kivempi, mutta kyllä tämä puinenkin on ihan ok. ;)\nPojilla leikit tuntuvat sujuvan, leikkivät salapoliiseita ja vakoilevat kuningaskunnan tapahtumia...\nSuosittelen kaikille pientä heittäytymistä silloin tällöin!\n(Iik, nyt mun päälle hyökättiin... pitää mennä.)\n4. tammikuuta 2011 klo 16.12


Sotilaat rajalla: ”Olemme aivan erityisessä ja haastavassa tilanteessa” | Yle Uutiset | yle.fi\nTornioon tulleiden turvapaikanhakijoiden poikkeuksellisen suuren määrän takia rajalle on kerätty viranomaisia ympäri Suomea. Turvapaikanhakijat työllistävät vajaat 200 henkilöä poliisista, tullista, Rajavartiolaitoksesta ja Puolustusvoimista.\n24.9.2015 klo 17:06päivitetty 25.9.2015 klo 09:32\nPoikkeuksellisen tilanteen takia viranomaiset tekevät nyt Suomen ja Ruotsin rajalla harvinaisen laajaa yhteistyötä. Vajaat 200 viranomaista huolehtivat muun muassa siitä, että rajatarkastukset sujuvat ja Tornioon perustettu järjestelykeskus toimii.\nPuolustusvoimien Jääkäriprikaatin järjestelykeskuksessa työskentelyn tiistaina aloittanut virka-apuosasto vaihtui torstaina uusiin varusmiehiin.\n– Meillä on noin 35 henkilöä täällä. Joukon tehtävänä on avustaa poliisia vastaanottotarkastuksessa ja opastuksessa järjestelykeskuksen alueella, Jääkäriprikaatin apulaiskomentaja Timo Mäki-Rautila kertoo.\nRajalla niin pitkään kuin tarvitaan\nPuolustusvoimat on varautunut olemaan rajalla ainakin ensi viikkoon ja kauemminkin niin pitkään kuin on tarvetta. Joukko vaihtuu muutaman päivän välein ja Mäki-Rautilan mukaan varusmiehiä riittää hyvin tähän virka-aputehtävään.\nPuolustusvoimat antaa virka-apua poliisille yleensä esimerkiksi silloin, kun jostain löytyy sodanaikaisia pommeja. Tämänkertainen virka-aputehtävä on aivan uudenlainen ja poikkeuksellinen, kuten on tilanne rajallakin.\n– Kyllähän me olemme sellaisessa tilanteessa, jota sotien jälkeen ei Euroopassa ole ollut. Olemme aivan erityisessä ja haastavassa tilanteessa. Kokemuksena tämä on varmasti ainutlaatuinen, Mäki-Rautila sanoo.\nTornioon odotettiin myös torstaina satoja uusia turvapaikanhakijoita.\nPoliisi: Turvapaikanhakijoiden maahantulo on hallinnassa Pohjois-Suomessa 24.9.2015\nJärjestelykeskuksen läpi on mennyt lähes 700 turvapaikanhakijaa 24.9.2015\nturvapaikanhakijatKotimaapuolustusvoimatturvapaikanhakuJ. A. MäkiTorniojulkiset viratmaanpuolustusjääkäritsotilaat


Ihmisvelvollisuudet? — Tero Ahlqvist\n23.3.2015 10:15 Tero Ahlqvist 6 kommenttia\nPääsin tutustumaan huostaanotettujen nuorten kuntoutusyksikköön. Kävimme paikan johtajan kanssa paljon keskusteluja huostaanottoihin johtavista syistä ja miten ne ovat muuttuneet vuosien varrella. Päällimmäisenä jäi mieleeni kuitenkin kommentti: "nykyään nuoret tietävät oikeutensa mutta eivät ymmärrä että heillä on myös velvollisuuksia". Tämä tuli esille siinä kohtaa, kun yksikköön tulevat uudet nuoret vetoavat oikeuksiinsa, kun yrittävät estää henkilökuntaa tarkastamasta onko heillä kenties aseita tai huumeita mukana.\nOikeuksiin vetoaminen saattaa tulla vastaan jo ala-asteella, jossa lapsi tietää, ettei opettaja saa ottaa häneltä kännykkää pois, vaikka se häiritsisi tuntia ja polkisi kaikkien muiden luokassa olevien oikeutta käydä koulua ja oppia.\nMutta mitä ovat ne velvollisuudet?\nYleisimpiä vitsejä vaalien alla on se, kun joku muistelee vanhaa kehotusta käydä äänestämässä. "Täytä kansalaisvelvollisuutesi". Tätä sitten on käännetty kansalaisoikeudeksi - oikeudeksi vaikuttaa.\nMitä ovat oikeudet ja velvollisuudet? Ovatko ne samoja vai vastakkaisia? Ovatko ne peräti ristiriidassa? Muhammed-pilakuvien yhteydessä on puhuttu sananvapaudesta oikeutena. Onko se ihmisoikeus, perusoikeus, perustuslaillinen oikeus vai mikä?\nSuomen laki asettaa kansalaisille sekä oikeuksia, että velvollisuuksia. Aina kun ollaan jossain viitekehyksessä, se kehys asettaa tyypillisesti sekä oikeuksia että velvollisuuksia. Esimerkkinä velvollisuuksista tai oikeuksien rajoituksista vaikkapa kristinuskon kymmenen käskyä ja rakkauden kaksoiskäsky.\nTänä päivänä on muotia vedota ihmisoikeuksiin. On ihmisoikeustuomioistuimia ja muita. YK on laatinut ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jossa puhutaan vain yhdessä kohdassa velvollisuudesta yhteiskuntaa kohtaan. Jostain syystä tämä kohta kuitenkin unohtuu, kun jopa yhteiskunnallisen viitekehyksen sisällä vedotaan ihmisoikeuksiin. Esimerkkinä on vaikka turvapaikanhakijoiden kohtelu. Välillä tuntuu, että heidän ihmisoikeutensa ovat tärkeämpiä, kuin yhteiskunnalliset velvoitteet, jotka kantasuomalainen useimmiten imee jo äidinmaidostaan.\nMutta nykyään enemmän ja enemmän noustaan viitekehysten ulkopuolelle. Suomesta ensin EU:hun, ja lopulta kohti globaalia maailmaa, jossa ihmiset lentävät rajojen yli kuin linnut. Samoin uskontojen merkitys tässä maailmassa halutaan minimoida. Mistä tulevat ne velvoitteet? Jos yhteiskunta tai uskonto on liian ahdas YK:n ihmisoikeuksista nauttiville ihmisille, niin kuka olisi se auktoriteetti, joka määräisi globaalit ihmisvelvollisuudet?\nKäytyäni mainitsemani keskustelun tuon huostaanottoyksikön johtajan kanssa tämä ajatus nousi välittömästi mieleeni. Kun luin Wikipediasta YK:n ihmisoikeuksien julistukseen liittyvän artikkelin, huomasin etten ollut ainoa jonka mieleen tämä oli noussut. Kun Mahatma Gandhi sai käsiinsä ihmisoikeuksien julistuksen ensimmäisen version, hän katsoi että se ei ole riittävä työkalu ihmisten olosuhteiden parantamiseen. Myös Gandhi olisi halunnut julkaista ihmisoikeuksien rinnalla ihmisvelvollisuuksien julistuksen.\nHeikki Toivonen 23.3.2015 13:56\nHyvä huomio paljon puhuttujen ihmisoikeuksien rinnalle.\nTärkeintä minusta on kuitenkin oikeudenmukaisuus ja kaikkien velvollisuus oikeudenmukaisuuteen.\nNiihin käsityksiin liittyen, että mietitään omia oikeuksia yhteiskunnan suhteen, muistan kuinka kirjoitusten jälkeen meille oli kaikille varattu kullekin henkilökohtainen tuokio opinto-ohjaajan luona, jossa kerrottiin siitä, mitä kaikkia tukia oli mahdollista yhteiskunnalta hakea.\nOlin melko ymmyrkäisenä asiasta tuolloin. Mietein, minkälaisen signaalin tuollaiset opastukset antavat nuorille yhteiskunnan suunnalta.\nHannu Ala-Olla 23.3.2015 13:56\nOlennaisinta lienee velvollisuus, ettei itse hankaloita muiden ihmisoikeuksia. Jatkoa voidaan miettiä velvollisuuksina niitä tahoja kohtaan, jotka nuo oikeudet meille turvaavat. Eli lakien noudattaminen, verojen maksaminen jne.\nGandhi muuten kuoli ennen YK:n ihmisoikeuksien julistamista, on tietysti jotain luonnoksia voinut nähdä.\nTero Ahlqvist 23.3.2015 14:39\nWikiartikkelista: "Mahatma Gandhille esiteltiin Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus jo luonnosvaiheessa"\nTörmäsin tuohon muuallakin kuin suomenkielisessä wikissä, eli arvelit oikein.\nHeli Hämäläinen 23.3.2015 18:48\nOn meillä asevelvollisuus. Sinulla on velvollisuus astua miinaan ja sen jälkeen velvollisuus kantaa tekosi seuraukset itse. Yhteiskunta dissaa ja saat olla muiden jaloissa sen sijaan että sinulla olisi tasavertaiset oikeudet vammaisena.\nOletko kuullut perusoikeuksista. Miksi ne ovat niin perus? Kerro vapaasti perussuomalaisena.\nTero Ahlqvist 23.3.2015 22:11\nMinä olen suorittanut asevelvollisuuden enkä astunut miinaan. Kukaan tuntemani varusmies ei ole asevelvollisuusaikana astunut miinaan ja vammautunut.\nPerusoikeudet ovat perustuslaissa määritellyt kansalaisen oikeudet. Perustuslaissa on myös velvollisuuksia, kuten blogissa kirjoitin. Meillä on velvollisuus noudattaa lakeja, oppivelvollisuus, asevelvollisuus, velvollisuus auttaa hädässä olevaa, sekä mm. vanhempien velvollisuus huolehtia lapsistaan.\nSitähän tämä elämä on. Erilaisia oikeuksia ja velvollisuuksia eri viitekehyksissä. Mutta koko blogin idea on se, että joskus ihmiset pyrkivät välttämään noita eri viitekehysten velvollisuuksia vetoamalla yleisiin ihmisoikeuksiin. Kun noustaan viitekehysten yläpuolelle yleiselle tasolle, siellä ei olekaan määritelty velvollisuuksia. On ainoastaan oikeuksia. Olen samaa mieltä kuin Gandhi. Yleisten ihmisoikeuksien rinnalle olisi pitänyt määritellä myös velvollisuudet.\nOn olemassa erilaisia jälkeenpäin kyhättyjä listoja ihmisvelvollisuuksista, mutta ei samalla tavalla ratifioituja kuin nuo ihmisoikeudet.\nHeli Hämäläinen 23.3.2015 23:13\nMinun äitini keräsi rahaa sotainvalideille sodan jälkeen. Silloin miinaan kävelleet eivät koskaan saavuttaneet sitä asemaa, mihin olisivat terveinä kyenneet. Suomi jätti kaverin. Sen pituinen velvollisuus se.


Tyllilylli: Kuinka Gote-Tex vaatteita huolletaan?\nEhkä vuosi sitten Pirkka-lehdessä oli juttu Gore-Tex vaatteiden ja kenkien hoidosta. Luin sen, mutta unohdin leikata sen talteen, ja koko hoito opas unohtui. Nyt talvivaatteita ja kenkiä pestessäni kaivoin jutun esille, ja sain monta hyvää vinkkiä, jolla kengät ja vaatteet pysyvät vedenpitävänä pitkään. Moni asia tuli yllätyksenä, kuten pesukonepesu, ja rumpukuivaus.\nTämä juttu on lainattu pirkka.fi sivulta.\n1. Mitä Gore-Tex on?\nGore-Tex on PTFE-muovista valmistettu kalvo, joka suojaa tehokkaasti tuulelta ja kosteudelta. Sen kaupallinen valmistus aloitettiin jo vuonna 1976. Suomessa lasten Gore-Tex-asujen valmistus ja myynti nousivat kasvuun 1990-luvun alussa, kun vanhemmat alkoivat kiinnittää enemmän huomiota lasten ulkoiluvaatteiden mukavuuteen ja käytännöllisyyteen. Erityisesti lasten Gore-Tex-kenkien myynti lähti silloin huimaan nousuun.\n2. Heikkeneekö kosteussuoja pyykkikoneessa tai kuivausrummussa?\nGore-Tex-kalvo ei häviä vaatteesta pesukertojen myötä. Se kuluu hankauksesta, kun lapsi konttaa pihalla ja laskee liukumäkeä. Peseminen ja kuivausrummussa tai -kaapissa kuivaaminen ovat pelkästään hyväksi Gore-Tex-vaatteille sekä -kengille, sillä puhtaus ja lämpökäsittely parantavat kalvon toimivuutta.\nSopiva pesulämpötila on 40 astetta. Huuhteluainetta tai muitakaan erikoiskäsittelyjä ei kannata käyttää. Silittämiseen sopii mieto lämpötila.\n3. Miksi joissakin päiväkodeissa on kielletty laittamasta Gore-Tex-vaatteita kuivauskaappiin?\nJoissakin tapauksissa vanhemmat ovat vaatineet kaupungilta korvauksia lapsen vaatteiden kosteussuojan pilaamisesta kuivauskaapissa. Todennäköisesti kaupungit haluavat välttää näitä kiistoja, ja ne ovat antaneet päiväkodeille ohjeen, että Gore-Tex-asuja ei saa kuivata kuivauskaapissa.\n4. Miten hyvin Gore-Tex lämmittää?\nNämä vaatteet ja kengät toimivat parhaiten silloin, kun noudatetaan kerrospukeutumista. Silloin alimmaisena on tekninen, kosteuden pois iholta siirtävä kerrasto. Sen päälle kannattaa pukea lämpöä eristävä välikerros, kuten fleece tai ohut neule. Gore-Tex on suojaava kuorikerros. Mutta kannattaa välttää ylipukeutumista: kevätauringon lämmittäessä alusasun lisäksi yleensä riittää suojaava kuorikerros, sillä lapset touhuavat ulkona usein ”hiki päässä”.\nMyös lapsen kenkiin kannattaa hankkia tekniset sukat, jotka lämmittävät hyvin ja siirtävät hien pois iholta.\nJuttu löytyy kokonaisuudessaa täältä.\nKuvakin on vuoden takaa, tasan. Silloin oli vähän vähemmän lunta.\nJadore 13. huhtikuuta 2013 klo 9.36\nJokohan sitä tämän perustella uskaltaa rummuttaa vaatteet seuraavan pesun yhteydessä? ;)\nTriinu 15. huhtikuuta 2013 klo 9.04\nKyllä minä olen kiinnittänyt huomiota gorevaatteiden ja lenkkareiden huoltoon tämän jälkeen! Yllättävin juttu oli, että vastoin kaikkia luuloja, gorepinta ei lähde pesussa.\nMoikka. Minäkin muistan lukeneeni kyseisen jutun, mutta kiva kun palautit mieleen. En muistanut ettei kosteussuoja katoa pesussa. Ekaluokkalaiseni oli viime viikolla uinut (kirjaimellisesti!) viikkarin goretex talvikengät jalassa. En saanut niitä millään kotona kuivaksi, olivat lattialämmityksen päällä, koitin kuivata jopa hiustenkuivaajalla mutta en saanut kuivaksi. Vein töihin (päiväkotiin) ja kuivauskaapissa kuivatin n. 1 h ja kuivat olivat! Tosin luulin että olen pilannut kengät kun ajattelin niiden kosteussuojan kärsineen kuivatuksesta. Mutta hyvä jos näin ei ole :D\nPS. Hyvä juttu siltäkin kannalta että töissä lapsella saattaa olla yhdet rukkaset ja jo aamu-ulkoilun jälkeen joko läpimärät tai sisältä nihkeät. Olen laittanut kuivauskaappiin vaikka olisivat mitä merkkiä. Muuten ei ole iltapäiväksi hanskoja! Ja omasta kokemuksesta reimatec + rukkaset ovat vihoviimeiset. Ovat niin paksut että nihkistyvät sisäpuolelta. Hankala kääntää ympäri jotta kuivuisivat kuivauskaapissa ja muuten eivät kyllä kuivu!\nAnteeksi pitkä paatokseni :)\nTriinu 15. huhtikuuta 2013 klo 9.22\nHeippa, kiva kun kommentoit!\nNuo rukkaset on kyllä ongelmalliset, kun sisältä kastuessaan ei kuivu sitten millään. Ja meillä ainakin rukkaset kostuu sisältä vaikka olisivat mitä materiaalia. Nyt voi hyvillä mielin kuivailla kaapissa!\nKippuralla 14. huhtikuuta 2013 klo 22.14\ntaidankin kaivaa vaatteet pesukoneesta ja heittää rumpuun, jos on mieli saada aamuksi kuivia kamoja. en jaksaisi alkaa enää toista vaatekertaa kaivelemaan yläkerrasta tähän aikaan :)\nTriinu 15. huhtikuuta 2013 klo 9.23\nTämä kyllä helpottaa vaatehuoltoa! Pitäisi varmaan useammin ottaa asioista selvää eikä vain olettaa :)


Matkakuvia reitiltä Kiilopää, Rautulampi, Lankojärvi, Tuiskukuru, Luirojärvi ja Suomunruoktu (19.6. - 23.6.1999)\nMatkaan lähdettiin autolla kotoa Espoosta vähän yli viisi lauantaina aamulla. 1100 km:n matka meni ikäänkuin Le Mansissa konsanaan. Kuskia vaihdettiin melkein lennossa. Kahvitauot ja ruokatauko kyllä pidettiin. Kiilopään eräkeskuksen parkkipaikalla oltiinkin sitten jo illalla kuuden aikaan rinkka selässä ja suunta kohti Rautulampea. Ilma oli vähän tuulinen ja ajoittain oli jopa vähällä sataa vettä, mutta Rautulammelle päästiin kuivana ennen kymmentä illalla. Tuuli oli niin kova, ettemme ryhtyneet pystyttämään telttaa, vaan päätimme yöpyä majan puolella, varsinkaan kun ketään muita ei näkynyt tällä lammella.\nSunnuntaina aamulla jatkettiin matkaa pienessä tihkusateessa aluksi kohti Lankojärveä. Hyttysiä tuntui olevan ihan riittävästi. Vaikutti siltä, että kesä oli ainakin pari viikkoa etuajassa. Koivuissa oli jo isot lehdet ja kukat kukkivat. Lankojärvelle saavuimme sitten lopulta juuri sopivasti ruoka-ajaksi. Alunperin tarkoituksemme oli kahlata Suomujoen poikki ja mennä vielä illaksi Luirojärvelle. Ilma oli kuitenkin sateinen, vähän potuttikin, hyttysiä oli paljon, virta oli vuolas ja vesi kylmää. Niinpä päätimmekin suunnata Tuiskukuruun, jonka reitillä ei ollut kahluupaikkoja vaan Suomujoen ylitys tapahtui kohisevan Kotakönkään kohdalta siltaa pitkin.\nRautulampi avautui eteen lauantai iltana, Rautuoja ja Lankojärvi sunnuntaina päivällä\nSuomujoki oli melko vuolas. Oikeanpuoleiset kuvat Kotakonkään taukopaikalta\nKotaköngäs kohisi kauas\nTuiskukuruun saavuimme sunnuntai-illalla yhdeksän aikoihin. Kämppä oli jo tupaten täynnä ja niinpä pystytimme teltan tunturikoivun juurelle. Tämä olikin meistä niin hyvä telttapaikka, että päätimme yöpyä siinä vielä toisenkin yön. Maanantaina kävelimme ilman rinkkoja Luirojärven rannalle. Vaimo uhmasi itikoita ja kävi uimassa Luirojärvessä. Ilmeisesti vesi ei ollut kovin lämmintä, koska uintireissu vaikutti kovin pikaiselta (tai sitten vaan pohja oli matala ja kivikkoinen).\nTuiskukurun telttapaikka. Taustalla näkyy Pikkutunturi. Tässä oltiin kaksi yötä\nLuirojärvi. Taustalla näkyy Sokosti. Oikealla kukkakuvia lähimaisemista - hilla, variksenmarja ja kurjenkanerva.\nTiistaina patikoitiin Vintiläojan vartta takaisin Suomujoen varteen ja sitä seuraten edelleen ylävirtaan, kunnes ylityspaikalta pääsi mukavasti yli. Ilma oli varsin lämmin, mutta uinti Suomujoessa Suomunruoktussa virkisti kummasti. Yövyimme jälleen teltassa, koska mielestämme sammalikko teltan alla on paljon pehmeämpi alusta nukkumiseen kuin kovalla laverilla majassa. Ja onhan siinä vielä oma rauhakin.\nKuvia Suomujoen varrelta ja keskellä Suomunruoktun kämppä. Nämä ovat kuvatut tiistaina.\nKeskiviikkona jatkettiin matkaa sananmukaisesti Kiilopäälle. Päätimme nimittäin siirtyä vähän korkeammalle reitille hyttysten takia ja siellä tarpoessamme tunturien rinnettä päähämme pälkähti, että suunnataan kohti Kiilopään huippua. Ylös kapuaminen onnistuikin ihan hyvin. Oikeastaan Kiilopää ei ole kovin jyrkkä etelästä tultaessa. Pikemminkin varsinainen merkitty polku eräkeskusksesta on vaikeampi ja sitä alaspäin mennessämmekin piti istuskella muutama tauko vanhoilla variksenmarjamättäillä (ja se näkyi takamuksista), ennenkuin alas joutui. Oikeastaan oli ihan kiva pakata rinkat autoon ja suunnata Saariselän vuokramökille saunomaan onnistuneen vaelluksen jälkeen.\nKiilopää edessä ja hetken kuluttua kuva Kiilopäältä tulosuuntaan.\nKuvia tunturista ylhäällä. Paikallinen maisemakuva ja kuva Kiilopään huipusta\nKeskiviikkona iltapäivällä oltiin parkkipaikalla pakkaamassa rinkkoja takaisin autoon. Toisessa kuvassa mökin pihalla oravat kisaavat puussa.\nUudelleen on kyllä vielä tultava. Vaelluksen päätarkoitus nimittäin oli nousta Sokostille ja se jäi tekemättä, sillä pikkuvarpaat oli rakoilla uudehkojen retkikenkien sisäänajon takia. Sokostin rinteet ovat louhikkoiset ja vaikeat. Nyt alkaa olla retkikengät sisäänajettu, joten pitänee aloitella uuden retken suunnittelu.\nJa torstaina sitten ajettiin takaisin Espooseen ja sieltä edelleen Juhannuksen viettoon. Mutta se onkin sitten jo ihan eri juttu.


Valtatie 9 on yksi Suomen tärkeimmistä päätieyhteyksistä ja osa kansainvälistä TEN-tieverkkoa (E63). Tien vaikutusalueella on yli 1,2 miljoonaa asukasta, ja se on maan tärkein valtakunnallisia keskuksia yhdistävä poikittaisyhteys Länsi- ja Itä-Suomen välillä.\nYhteydellä on keskeinen merkitys henkilöliikenteen lisäksi teollisuuden kuljetuksille ja joukkoliikenteelle. Valtatie 9 ei kuitenkaan täytä Tampereen ja Oriveden välillä pääteille asetettuja tavoitteita. Puutteita on muun muassa liikenteen sujuvuudessa ja turvallisuudessa sekä tien laatutasossa. Ohitusmahdollisuudet ovat rajalliset suuren liikennemäärän vuoksi. Yksityistieliittymien määrä on suuri, mikä on liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallista kääntyvän liikenteen aiheuttaessa erityistä haittaa pääsuunnan liikennevirralle.\nValtatiellä 9 Oriveden lähistöllä on tapahtunut viime vuosina lukuisia kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. Turvallisuuden parantamiseksi valtatiellä 9 välille Yliskylä—Oritupa tulee rakentaa ohituskaistat. Hankkeesta on olemassa valmis tiesuunnitelma. Suunnitellut toimenpiteet parantaisivat liikenneturvallisuutta merkittävästi vähentämällä muun muassa kohtaamisonnettomuuksia.\nettä eduskunta lisää 9 000 000 euroa momentille 31.10.20 valtatien 9 turvallisuuden parantamiseen välillä Yliskylä—Oritupa.\nViimeksi julkaistu 15.10.2018 11:51


"En pysty ottamaan valinnaista kieltä vaikka haluaisin” – Valinnaiset kielet vähenevät lukiossa — Suomi\n"En pysty ottamaan valinnaista kieltä vaikka haluaisin” – Valinnaiset kielet vähenevät lukiossa "Liian iso painoarvo annetaan pitkän matikan lukemiselle, ja se on omiaan tappamaan nuorten kieli-innostuksen.” Näin vastasi eräs valinnaisia kieliä opiskeleva lukiolainen keväällä 2020 kysymykseen siitä, millaiset seikat vaikeuttavat valinnaisten kielten opiskelua lukiossa. Valinnaisten kielten opiskelijamäärät lukiossa ovat laskeneet jo usean vuoden ajan, minkä takia moni kielialalla toimiva on huolissaan kielten opiskelun tulevaisuudesta. Opettajien näkemyksiä valinnaisten kielten opiskelijamäärien vähenemisen syille on jo selvitetty, mutta ongelman kokonaisvaltaisen ymmärtämisen kannalta on tärkeä kuulla myös lukiolaisia. Tästä syystä Alina Kiehelä tutki keväällä 2020 toteuttamassaan pro gradu -tutkimuksessa valinnaisten kielten opiskelun vähenemisen syitä lukiolaisten näkökulmasta. Tässä artikkelissa esittelemme tämän tutkimuksen tärkeimpiä tuloksia. https://www.kieliverkosto.fi/fi/journals/kieli-koulutus-ja-yhteiskunta-syyskuu-2020/en-pysty-ottamaan-valinnaista-kielta-vaikka-haluaisin-valinnaiset-kielet-vahenevat-lukiossa https://www.kieliverkosto.fi/@@site-logo/Kieliverkoston_logo_uusittu_marras17-small.png\nJulkaistu: 9. syyskuuta 2020 | Kirjoittanut: Alina Kiehelä ja Outi Veivo\nValinnaisten kielten opiskelu lukiossa vähentynyt\nYksi viime vuosien huolestuttavimmista ilmiöistä vieraiden kielten oppimisen ja opettamisen alalla Suomessa on ollut valinnaisten vieraiden kielten opiskelijamäärien merkittävä lasku. Kielten opiskelijoiden määrä lukioissa on laskenut tasaisesti jo pitkään, mikä onkin herättänyt huolta erityisesti vieraiden kielten opettajien keskuudessa. Pelkästään vuosina 2014–2018 valinnaisia vieraita kieliä opiskelevien lukiolaisten määrä laski jopa 10 prosentilla (Suomen virallinen tilasto, SVT 2019). Vieraiden kielten opiskelun väheneminen ei ole huomionarvoista ainoastaan koulujen näkökulmasta, vaan myös Suomen kielivarannon ja talouden kilpailukyvyn kannalta (Elinkeinoelämän keskusliitto 2014a; 2014b, Pyykkö 2017).\nSuomen kieltenopettajien liitto SUKOL ry teetti syksyllä 2019 kyselyn vieraiden kielten lukio-opettajille opiskelijamääristä sekä syistä niiden laskuun. Kyselyyn vastanneiden 235 opettajan mukaan lukioiden kielten ryhmät olivat lukuvuoden alussa pienentyneet merkittävästi. Lisäksi suurin osa kyselyyn vastanneista arvioi keväällä 2020 käyttöön otetun korkeakoulujen todistusvalinnan vaikuttavan negatiivisesti lukioiden kielten opiskelijoiden määriin (Saarinen 2019). Todistusvalinnassa opiskelijat valitaan korkeakouluun ylioppilaskirjoitusten arvosanojen tuottamien pisteiden perusteella, mikä saattaa kannustaa lukiolaisia opiskelemaan enemmän pisteitä tuottavia oppiaineita valinnaisten vieraiden kielten sijaan. Näiden syiden lisäksi myös oppijoihin liittyvät tekijät, kuten sisäinen ja ulkoinen motivaatio (vrt. esim. Deci & Ryan 2000), voivat vaikuttaa valintoihin. Kiehelä (tulossa) halusi selvittää valinnaisten kielten opiskelun vähenemistä myös lukiolaisilta itseltään.\nLukiolaisten näkemyksiä selvittämässä\nAlina Kiehelän pro gradu -tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miksi lukiolaiset opiskelevat tai eivät opiskele valinnaisia vieraita kieliä lukiossa. Siinä selvitettiin myös, millaisia mahdollisia esteitä tai vaikeuksia valinnaisten kielten opiskeluun liittyy, miksi jotkut ovat saattaneet lopettaa valinnaisten kielten opiskelun ja mihin oppiaineisiin lukiolaiset käyttävät eniten aikaa ja miksi.\nTutkimus toteutettiin sähköisenä kyselytutkimuksena viidessä varsinaissuomalaisessa lukiossa. Siihen osallistui 492 lukiolaista, joista 44,5 % (n=219) opiskeli lukiossa valinnaisia vieraita kieliä ja 55,5 % (n=273) ei niitä opiskellut. Kaikki lukioiden opiskelijat eivät vastanneet kyselyyn, joten valinnaisia kieliä opiskelevien vastaajien osuus ei todennäköisesti vastaa heidän todellista osuuttaan tutkimukseen osallistuneissa lukioissa.\nMiksi lukiolaiset eivät opiskele valinnaisia kieliä?\nLukiolaisilta, jotka eivät opiskelleet valinnaisia kieliä, kysyttiin avokysymyksellä, miksi he eivät niitä opiskelleet. Tarkoituksena oli tuoda lukiolaisten ääni kuuluviin rajoittamatta vastauksia ennalta määritellyillä vastausvaihtoehdoilla. Vastaukset ryhmiteltiin sisällön perusteella ensin muihin lukio-opintoihin ja kielten oppimiseen liittyviin syihin, minkä jälkeen katsottiin tarkemmin, millaisia nämä valinnaisten kielten opiskelua vaikeuttavat tekijät lukiolaisten mukaan olivat. Taulukossa 1 on yhteenveto vastaajien nimeämistä syistä valinnaisten kielten opiskelemattomuuteen:\nTaulukko 1: Yhteenveto syistä, joiden takia kyselyyn vastanneet eivät opiskele valinnaisia kieliä lukiossa.\nMonet vastaajat nimesivät useita syitä päätökselleen olla opiskelematta valinnaisia kieliä. Eniten päätökseen vaikuttivat muut kuin itse kielten oppimiseen liittyvät tekijät, kuten ajanpuute ja muiden oppiaineiden suuri määrä. Lisäksi 18 % vastaajista totesi, ettei ollut kiinnostunut valinnaisten kielten opiskelusta. Erityisen huomattavaa ja huolestuttavaa on se, että 11 % lukiolaisista, jotka eivät opiskelleet valinnaisia kieliä, mainitsi, ettei pysty opiskelemaan niitä oman jaksamisen tai stressin takia. Eräs heistä kommentoi asiaa näin: ”En saa kursseja mahtumaan ja minulla on nyt jo liikaa koulutöitä, joten en ehkä kestäisi työmäärää.” Vaikka lukiolaisten vieraiden kielten opiskelu on vähentynyt, on selvää, että sisäistä motivaatiota kielten opiskelua kohtaan on edelleen: 39 % niistä vastaajista, jotka eivät opiskelleet vieraita kieliä lukiossa, sanoi haluavansa kuitenkin opiskella niitä.\nMikä lukiolaisia motivoi opiskelemaan kieliä?\nValinnaisia kieliä opiskelevilta lukiolaisilta kysyttiin avokysymyksellä, mikä motivoi heitä opiskelemaan niitä. Kuten edellä, vastaukset luokiteltiin aineistolähtöisesti, eli jaoteltiin ne sisällönanalyysin perusteella sisäisesti ja ulkoisesti motivoiviin tekijöihin. Useat vastaajat nimesivät useamman kuin yhden motivoivan tekijän. Ne on koottu taulukkoon 2.\nTaulukko 2: Yhteenveto tekijöistä, jotka motivoivat opiskelemaan valinnaisia kieliä.\nLukiolaisten vastaukset osoittavat, että sisäisellä motivaatiolla on suuri merkitys valinnaisten kielten opiskelussa. Valinnaisia kieliä opiskelevista vastaajista 75 % mainitsi jonkin sisäiseen motivaatioon liittyvän tekijän, kuten halun osata kieliä, mielenkiinnon kieliä kohtaan ja halun kyetä kommunikoimaan muiden kieltä puhuvien kanssa. Sen sijaan 58 % valinnaisia kieliä opiskelevista vastaajista mainitsi jonkin ulkoiseen motivaatioon liittyvän tekijän, etenkin monipuolisen kielitaidon hyödyllisyys niin tulevaisuuden työelämän kuin vapaa-ajankin kannalta nostettiin vastauksissa usein esiin. Eräs vastaajista kommentoi motivaation merkitystä näin: "Kannattaa opiskella kieliä, jos vaan löytyy kiinnostusta!! Kokemuksesta voin kuitenkin sanoa että niitäkään ei kannata ottaa liikaa. Ei myöskään kannata pitää sellaista kielen kurssia, joka on vaan taakkana ja häiritsee muita opiskeluja. Täytyy löytyä motivaatiota kielen oppimiseen, ei siitä muuten tule mitään.”\nKun valinnaisia vieraita kieliä opiskelevilta lukiolaisilta kysyttiin, olivatko he kokeneet vaikeuksia valinnaisten kielten opiskelussa, jopa 46 % (n=102) vastasi myöntävästi. Vastaajat tarkensivat kohtaamiaan vaikeuksia avoimessa jatkokysymyksessä. Lukiolaisista, jotka olivat kohdanneet haasteita valinnaisten kielten opiskelussa, 64 % antoi syyksi muiden lukio-opintojen vaikutuksen, kuten lukioaineiden suuren määrän, kurssien päällekkäisyyden, ajanpuutteen, eri kielten oppituntien sijoittamisen samoille päiville tai samaan jaksoon, osittain itsenäisen opetuksen, opetuksen järjestämisen toisessa koulussa, niukan kielitarjonnan tai opetuksen laadun. Lisäksi 46 % vaikeuksia kokeneista valinnaisten kielten opiskelijoista antoi syyksi itse kielten opiskeluun liittyvän ongelman, kuten kielten opiskelun vaikeuden, liian nopean etenemistahdin, oman motivaation puutteen tai tunteen kielten sekoittumisesta toisiinsa. Suurin osa vastaajista nimesi useita kielten opiskelua vaikeuttavia tekijöitä. Taulukossa 3 on yhteenveto näistä tekijöistä.\nTaulukko 3: Yhteenveto tekijöistä, jotka vaikeuttavat valinnaisten kielten opiskelua lukiossa.\nEräs lukiolainen kommentoi vieraiden kielten opiskelun haasteita seuraavasti: “Itse jouduin lopettamaan espanjan lukemisen kolmen kurssin jälkeen, koska sille ei enää ollut tilaa lukujärjestyksessäni.”\nAika ja resurssit lukiossa eivät riitä kielten opiskeluun\nVastauksista kävi ilmi, että 38 % niistä lukiolaisista, jotka eivät opiskelleet valinnaisia vieraita kieliä lukiossa, oli opiskellut niitä peruskoulussa. Monet heistä nimesivät useita syitä valinnaisten kielten opiskelun lopettamiselle. Heistä 71 % selitti lopettamista heihin itseensä liittyvillä tekijöillä, kuten kiinnostuksen puutteella, kielten opiskelun työläydellä tai kielten opiskelun vaikeudella. Lisäksi 50 % valinnaisten kielten opiskelun lopettaneista perusteli päätöstään ulkoisilla tekijöillä, kuten muiden oppiaineiden määrällä lukiossa tai kurssien päällekkäisyydellä. Resurssien vähyydestä kertoo, että tällaisena opiskelun lopettamiseen johtaneena seikkana mainittiin myös se, että kieltä ei ollut lukiossa enää tarjolla tai että sitä tarjottiin ainoastaan alkeisryhmässä. Näin vastasi yksi valinnaisten kielten opiskelun lopettaneista lukiolaisista: ”Aika ei riittänyt. Uusien pääsykoevaatimusten mukaan kieliestä ei saa juurikan pisteitä. Valitsi kemian ranskan sijasta, koska siitä saa enemmän pisteitä” (kirjoitusasu vastaa alkuperäistä). Nämä tulokset viittaavat siihen, että vaikka monella lukiolaisella saattaisi olla sisäistä motivaatiota valinnaisten kielten opiskeluun, ulkoiset resursseihin ja opetusjärjestelyihin liittyvät tekijät muodostuvat sille esteeksi.\nLukiolaisilta kysyttiin tutkimuksessa myös sitä, mihin oppiaineisiin he käyttävät eniten aikaa ja miksi. Suuri osa vastaajista mainitsi aikaa vieviä oppiaineita kuitenkin useamman kuin yhden. Valtaosa tutkimuksen osallistujista, jopa 55 %, käytti eniten aikaa matematiikan opiskeluun. Tavallisimmiksi syiksi tälle mainittiin se, että matematiikka koettiin vaikeaksi aineeksi, se, että haluttiin valmistautua yo-kirjoituksiin, ja se, että sille nähtiin tarvetta jatko-opinnoissa. Matematiikan jälkeen eniten aikaa käytettiin englantiin ja/tai ruotsiin (35 %) ja luonnontieteisiin (32 %). Valinnaisiin vieraisiin kieliin eniten aikaa käytti 33 % niitä opiskelevista lukiolaisista. Yleisimmiksi syiksi tälle mainittiin, että kielet kiinnostivat tai että ne olivat opiskelijan vahvuus.\nTutkimuksen tulokset osoittavat, että valinnaisten kielten opiskelu koetaan monella eri tavalla motivoivaksi ja että moni niistäkin lukiolaisista, jotka eivät valinnaisia kieliä opiskele, haluaisi niitä opiskella. Käytännössä kuitenkin lukio-opintojen kuormittavuus, eli muiden oppiaineiden suuri määrä ja ajanpuute, johtavat siihen, että valinnaisia kieliä ei opiskella. Samat kuormittavuuteen liittyvät tekijät nousivat esiin myös silloin, kun lukiolaisia pyydettiin nimeämään valinnaisten kielten opiskelua vaikeuttavia seikkoja. Moni koki vaikeana myös sen, että lukion kielten opinnoissa edetään nopeassa tahdissa.\nTässä artikkelissa esiteltyjä tuloksia tukevat myös tilastot ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautuneiden opiskelijoiden määristä. Valinnaisten vieraiden kielten ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautuneiden määrä on laskenut jopa 35 prosentilla vuosina 2011–2019 (Ylioppilastutkintolautakunta 2020). Kuten opetusministeri Li Andersson totesi puheenvuorossaan Valtakunnallisilla lukiopäivillä marraskuussa 2019, korkeakoulujen opiskelijavalinnan uudistuksesta huolimatta lukiolaisten tulisi opiskella ja kirjoittaa ylioppilaskirjoituksissa itseään kiinnostavia oppiaineita. Mikäli lukiolaisia halutaan kannustaa opiskelemaan valinnaisia kieliä monipuolisesti, kannattaa tässä tutkimuksessa esiin nousseet valinnaisten kielten opiskelua vaikeuttavat tekijät ottaa huomioon opetusjärjestelyjä suunniteltaessa. Kaikesta huolimatta monet lukiolaiset pitävät kielten monipuolista osaamista tärkeänä. Eräs vastaaja toteaakin: “Mielestäni useamman oppilaan pitäisi ehkä lukea valinnaisia kieliä, koska ne avaavat silmät uusille kulttuureille ja on tärkeää arvostaa ja ymmärtää muita kulttuureja ympäri maailmaa”.\nAlina Kiehelä on ranskan ja englannin kielten maisterivaiheen opiskelija Turun yliopistossa.\nOuti Veivo toimii yliopisto-opettajana Turun yliopiston ranskan oppiaineessa.\nAndersson, L. (2019). Opetusministerin puheenvuoro. XII Valtakunnalliset lukiopäivät 2019, Helsinki. Saatavilla: https://www.youtube.com/watch?v=3RRWgspWH9A&feature=youtu.be [57:00].\nDeci, E. L. & Ryan, R. M. (2000). Intrinsic and extrinsic motivations: classic definitions and new directions. Contemporary Educational Psychology, 25 (1), 54–67.\nElinkeinoelämän keskusliitto (2014a). Kielitaito on kilpailuetu: EK:n henkilöstö- ja koulutustiedustelu. Saatavilla: http://ek.fi/wp-content/uploads/Henko-2014.pdf [3.8.2020].\nElinkeinoelämän keskusliitto (2014b). Kielten opiskelu vastaa heikosti työelämän tarpeisiin. Elinkeinoelämän keskusliiton tiedote. Saatavilla: https://ek.fi/ajankohtaista/tiedotteet/2014/05/08/kielten-opiskelu-vastaa-heikosti-tyoelaman-tarpeisiin/.\nKiehelä, A. (tulossa). La diminution du nombre des lycéens qui étudient des langues étrangères facultatives en Finlande. Turku: Turun yliopisto. Kieli- ja käännöstieteiden laitos. Pro gradu -tutkimus.\nPyykkö, R. (2017). Monikielisyys vahvuudeksi. Selvitys Suomen kielivarannon tilasta ja tasosta. Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2017: 51. Helsinki: Opetus- ja kulttuuriministeriö. Saatavilla: http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/160374/okm51.pdf.\nSaarinen, S. (2019). “Lopullinen kuolinisku lyhyille kielille”. Tempus 2019: 5, 8–9. Helsinki: Suomen kieltenopettajien liitto SUKOL ry.\nSuomen virallinen tilasto (SVT) (2019). Ainevalinnat [verkkojulkaisu]. ISSN=1799-103X. Toisen asteen koulutuksen ainevalinnat 2018, Liitetaulukko 3. Lukiokoulutuksen opiskelijoiden opiskelemat kielet 2014–2018. Helsinki: Tilastokeskus. Saatavilla: http://www.stat.fi/til/ava/2018/01/ava_2018_01_2019-12-18_tau_003_fi.html [3.8.2020]\nYlioppilastutkintolautakunta (YTL) (2020). Tilastotaulukot [verkkojulkaisu]. Ilmoittautuneet eri kokeisiin tutkintokerroittain 2011–2020. Helsinki: Ylioppilastutkintolautakunta. Saatavilla: https://www.ylioppilastutkinto.fi/ext/stat/FS2020A2011T2010.pdf [3.8.2020].\nKiehelä, A. & Veivo, O. (2020). “En pysty ottamaan valinnaista kieltä vaikka haluaisin” – Valinnaiset kielet vähenevät lukiossa. Kieli, koulutus ja yhteiskunta, 11(5). Saatavilla: https://www.kieliverkosto.fi/fi/journals/kieli-koulutus-ja-yhteiskunta-syyskuu-2020/en-pysty-ottamaan-valinnaista-kielta-vaikka-haluaisin-valinnaiset-kielet-vahenevat-lukiossa


Kärsämäellä on yksi lukio. Lukio sijaitsee samassa koulurakennuksessa Frosteruksen koulun kanssa.\nKärsämäen lukio on mukana Pohjois-Pohjanmaan lukioiden yhteenliittymässä, eLukiossa. eLukiossa on mahdollisuus suorittaa lukio-opinnot iltaopiskeluna.\nLisäksi eLukiossa voi opiskella yksittäisiä aineita, esimerkiksi kieliä. Opiskelu on tällä hetkellä maksutonta. Lisätietoa eLukiosta saa osoitteesta www.elukio.fi sekä lukion rehtorilta ja opinto-ohjaajalta.\nHuoltajat seuraavat ja selvittävät Wilman kautta opiskelijan poissaoloja, viestivät opettajien kanssa ja lukevat koulun tiedotteita. Wilmaa käyttävät myös oppilaitoksen henkilökunta, johto sekä työpaikkaohjaajat.


Harrasterallisarja huipentuu syyskuussa | Ralli.net\nReitti on eteläsuomalaista rallitietä parhaimmillaan. Luvassa on hyväkuntoisia erikoiskokeita, joista osalla ei ole ajettu vuosikymmeniin. Kokonaisuudessaan reitti on saatu varsin kompaktiksi, sillä kokonaismitta on vain noin 150 kilometriä.\nYhteensä seitsemän haastavaa erikoiskoetta sisältävässä Fenno Rallissa on 92 EK-kilometriä. Mukaan mahtuu 250 kuljettajaa. Sarjaluokkien lisäksi mukana on monia lisäluokkia sekä Tammisaaren tapaan kutsuvierasluokka, tällä kertaa ”kyläinmiehille sekä naisille”. Tämä tarkoittaa siis Parkano - Ikaalinen - Kankaanpää -alueen kilpailijoita. Kutsuvierasluokassa mukana nähdään maksimissaan 20 kuljettajaa.\nHanaa Expon peruuttaessa tämän vuoden tapahtumansa, sarjaorganisaatio joutui miettimään uuden paikan sarjapalkintojen jakoon. Näin ollen ne tullaan jakamaan viimeisen osakilpailun jälkeen iltajuhlassa Käenkoskikeskuksella, jonne kilpailu lauantaina päättyy.\nPisteitä laskiessa menee hetki aikaa kilpailun päätyttyä, joten sarjaorganisaatio virittelee parasta aikaa jonkinlaista ohjelmaa saunomisen lisäksi Käenkoskikeskukseen. Tarkemmasta ohjelmasta tiedotamme myöhemmin. Sarjapalkinnot on tarkoitus jakaa lauantai-iltana 25.9. noin kello 22-23 aikoihin.


Korkeat päästöt, venttiilinkumit, lambda anturi, sekä jarruletkujen vaihto.\nKirjoittaja Aihe: Korkeat päästöt, venttiilinkumit, lambda anturi, sekä jarruletkujen vaihto. (Luettu 15566 kertaa)\nLancer -91 1.5 kat 12V, nimeltä Matu\n« Vastaus #25 : 16.06.10 22:06 »\nLainaus käyttäjältä: ast - 15.06.10 19:52\nKuumailmapuhallin on hyvä peli jarruletkun ja putken välisen liitoksen irrottamiseen. Jos mahdollista niin peltiä sen verran taakse etteivät mahdolliset massat sula ja minuutti pari lämmitystä niin auttaa kummasti. Jos mutteri on jo pyöreä niin lämmitys ja lukkopihdeillä kiinni.\nJuu sain tuon letkun irroitettua ja vaihdettua ilman kuumailmaa/lämmitystä. Mut nyt pitäis saada ilmausruuvi auki ja sekös monimutkaiseksi osottautuikin.\nEi siis aukea ei niin millään. Koitin vasaralla naputella, rust offia suihkuttelin ja annoin vaikuttaa, mutta silti vain pitää ote\nJotain vinkkejä tähän? Jotakin uutta osaa vaan vai täh?\nEDIT: Mikäköhän tuo ilmausruuvin kanta mahtaa olla kooltaan? Onko milleissä vai tuumissa? Koitin 7mm lenkkiavainta, ei mahdu.. 8mm lenkkiavain taas meni,\nmutta toimii kuin maataloussorvi kun on niin väljä.\nKovia kokenut ja kilometrejä paljon, mutta silti meno jatkuu.\n« Vastaus #26 : 16.06.10 22:31 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 29.05.10 09:39\ntakajarruletkujen mittaa en minäkään ulkoa muista,mutta kannattaa noiden vaihdossa varautua myös sylinterien vaihtoon sikäli mikäli menee ilmausruuvit poikki\nKannattaisko tässä kohtaa vaan viedä auto johonki korjaamolle jossa hoitaisivat tuon ilmauksen, vai haenko vaikka motonetistä uuden sylinterin (10e) ja\nsiihen ilmausruuvi (~2e), jos sitä ei tule sitten sylinterin mukana? Korjaamoilla velottavat ainakin sen 50e tunnilta kuitenkin.\n« Vastaus #27 : 16.06.10 23:03 »\nuudessa sylkyssä ilmausruuvi mukana ja sen saa auki,korjaamossa tekevät niin että ensin katkasevat sen ilmausruuvin ja nakkaavat myös vanhan sylkyn pois ja pistävät uutta osaa ja velottavat siitäkin lisää(omalla hinnalla).ei ne viitti tapella vanhojen paskojen kans,varsinkin ton hintasissa osissa heille halvempaa vaihtaa koko sylkky ja velottaa se asiakkaalta\n« Vastaus #28 : 16.06.10 23:16 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 16.06.10 23:03\nEli uutta osaa vaan? Tampereen motonetissä näyttäis olevan 2kpl vapaana, josko ne molemmat ottaisi. Tuo kuskin takajarruletku pitänee vielä vaihtaa jossakin kohtaa,\nkunhan saa irti jotenkin. Onko tuo sylinterin vaihto vaikea operaatio? Kotipihassa onnistunee? Mites tuo etujarrujen osalta sitten menee? Siellä erilainen tapaus vai??\nOnko toi jarrusylinterin tiivistesarja pakollinen?\nToinen kysymys tähän väliin. Onko mietään tietoa noista takapöntön ja väliputken liitos kohdassa olevistä ruuveista et mitä kokoo ne on ja minkälaiset kierteet?\nTällä hetkellä semmonen ihme patentti siellä pitämässä takapönttöä ja väliputkea kiinni toisissaan. Vuotaa pikkuisen sieltä välistä ja pitää pörinää.\nEDIT: Kuinka tuo sylinteri lähtee irti? Auttakaa ny ihmeessä alottelevaa mitsuharrastelijaa, ettei tässä ihan turhaan rupea hävettämään\n« Viimeksi muokattu: 17.06.10 01:23 kirjoittanut Hanska »\n« Vastaus #29 : 17.06.10 07:20 »\nuutta osaa vaan,ei maksa niin paljon. tosiaan se sylinteri on asennusvalmis eikä tarvi kaveriksi mitään tiivistesarjoja. 2 .della 6mm pultilla kiinni se sylkky,menee ihan kotipihassa vaihtaen.\ntosin siitäkin saatava se jarruputki irti,on ehkä yhtä ruosteessa sekin kanta kun jarruletkussa oleva.\nedessä levyjarrut ja ihan erilainen tapaus,yleensä ilmausruuvi edestä aukeaa,on sen verran järeämpää tekoa\npakoputken liitoksessa alunperin hienokierteiset pultit ja hitsatut mutterit,mutta eiköhän siinä voi olla nykyään ihan mitkä vaan sen verran monta kertaa kuitenkin vaihdettu putkea jo tuon ikäsessä\n« Vastaus #30 : 17.06.10 12:54 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 17.06.10 07:20\nJuu tulee tuossa haettua motonetistä, lukkopihdit 5", pakoputken asennustahnaa, laipantiiviste ja jos löytyisi vielä ne 3kpl ruuveja.\nSitten ilmausruuvit eteen ja taakse, sekä vielä nuo jarrusylinterit. Otan varmuuden vuoksi myös nuo jarrusylinterit, jos vaikka kävisi\nniin, että saisin nuo ilmausruuvit auki lukkopihdeille. Jos ei aukea niin sitten sylinterien vaihto. Myös 8mm avolenkkiavain tarttunee\nmatkaan, joka tosin kaupasta ostettuna on hieman väljä.. kotona ruuvipenkissä sitten taon sitä tiukemmaksi. Tällä konstilla sain ainakin\ntuon jarruletkun putken päästä irti ilman, että kanta pyöristyi.\nMitä muuta osaa tuossa tarttee irrottaa, että saa ton sylinterin vaihdettua?\n« Vastaus #31 : 17.06.10 16:14 »\njotta saat jarrusylkyn vaihdettua tarvii jarrurumpu ottaa pois,siihen tarvii 30mm hylsyn(jos muistan ulkoa nyt oikein ton mm koon) kuitenkin rasvakupin alta mutteri löytyy, keskeltä jarrurumpua se rasvakuppi lähtee irti suorapäisellä ruuvarilla kampeamalla.\nsit kun rumpu poissa(varo pudottamasta laakereita hiekkaan ) niin kenkiä pitävät jouset irti ja kengät pois. ole tarkkana että saat takasin samalla tavalla eli jos et ennen ole purkanut niin YKSI puoli kerrallaan niin jää toinen puoli "malliksi peilikuvana"\n« Vastaus #32 : 18.06.10 00:50 »\nTilanne katsausta taas.\n2 ilmausruuvia auennu hyvin nyt. Vähän vaan tota avolenkkiavainta tiukemmaks ja sit hakkaa vasaralla sen tohon ilmausruuvin kannan ympärille\nja varovasti kääntää ja vähän vetää takas ja uudestaan kääntää. Kuulu semmonen runks ääni ku aukes. Oli siinä ilolle aihetta sen verran, että\nmeinasin lähtee kävellen kaljaa ostamaan 2km päästä lähimmästä kaupasta Huomenna nuo 2 muuta jarrua sitten ilmausvuorossa. Tulee myös\nkatsottua vielä nuo välykset, että onko arvot muuttuneet vai pysyneet samoina.\nSitten joko nyt perjantai iltana tai lauantaina vielä katsastamaan ja katsomaan meneekö päästöt läpi. Jos ei mene niin sitten on kyl ideat vähissä.\nToisaalta pakoputkesta ei enää tule öljyn katkuista savua, että eiköhän jotakin kehitystä ole näkynyt. Tuo lambda arvo kyllä vähän arveluttaa vielä..\nse kun oli kierroksilla 1,16 ja sallittuhan oli 0,97-1,03 ? Olisko tähän minkäänlaisia ideoita? Lambda anturi paskana? Tosin pakoputki saattaa vähän\nvuotaa ennen katalysaattoria. Täytynee sekin vielä huomenna katsoa tarkemmin. Mistä tuo lambda-anturi muuten löytyy? Onko vaikea vaihtaa\njos sökönä? Jos lambda paskana niin minkälainen uusi tilalle? Motonetistä kun noita löytyy 3 erilaista. Kiitokset taas vastauksista!\n« Viimeksi muokattu: 18.06.10 01:26 kirjoittanut Hanska »\n« Vastaus #33 : 18.06.10 07:13 »\nlambda anturi on pakosarjassa,yleensä todellahyvin kiinni.ja yksi tyyppivika myös että pakosarja halki joka voi myös päästöarvoihin vaikuttaa. 2 johtoinen malli on tossa lancerissa\n« Vastaus #34 : 18.06.10 10:44 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 18.06.10 07:13\nMiksi tuo motonet näyttää, että olisi yhdellä johdolla tuohon meikäläisen purkkii?\n« Vastaus #35 : 18.06.10 16:21 »\nen oo kattonu mitä motonetti väittää,mutta n 15 kpl 91 lancerin pellin alle olen kattonu ja suuren osan purkanu ja on 2 johtoinen malli.\nota konepelti auki ja kato,siinä se tököttää pakosarjan kyljessä(tulee peltisuojasta läpi ,mikäli suoja vielä tallessa) ja siinä valkoinen ja sininen piuha jos alkuperäinen lambda vielä tallessa\ntarvikkeissa esiintyy muutakin piuhaväriä\n« Vastaus #36 : 18.06.10 22:10 »\nja pikku vinkiksi,kun klikkaat muokkaa valikkoa alotusviestin ollessa auki ja teet paremman otsikon niin se varmaan vois lisätä vastaajia.nyt kuitenkin poikettu aiheesta "ohjurikumit" jo melkoisesti\n« Vastaus #37 : 19.06.10 04:16 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 18.06.10 22:10\nKiitoksia tuosta vinkistä. Vaihdoin otsikon tuommoiseen, toivottavasti on parempi kaikkien mielestä\nEilen ilmasin nuo jarrut. Koskaanhan ei kuitenkaan asiat voi mennä niinku täydellisesti hyvin. Vaihdoin kuskin puoleiseen etujarruun\nilmausruuvin ja kun sitten kiristin sen ilmattuani jarrun niin sepä otti ja napsahti poikki. Eipä tuo nyt niin iso juttu ole, kaverin kanssa\nkun joskus päästään pajalle korjaileen niin ei muutaku hitsausvehkeitä kehiin ja mutteri kiinni ilmausruuvin jämään.\nMutta nyt asiaa siitä mistä alunperin tänne kirjottelin, eli noista päästöistä. Kävin eilen (perjantaina) käyttämässä ton auton\npäästöanalyysissä. Siellä äijä sano, että arvot on hyvät. Ainoa virhearvo oli tuo happiarvo. Pakoputki vuotaa jostakin. Täytynee\nse vielä katsoa kuntoon. Sen ainakin tiedän, että etuputken joustopalassa on reikiä. Saakohan sitä jollain pakoputken\npaikkaus aineella korjattua edes sillain, että menisi katsastuksesta läpi? Uusi etuputki ku maksaa 125e motonetissä.\nTältä istumalta voisin sanoa, että vika nähtävästi oli noissa venttiilinvarrentiivisteissä. Myös tulppien vaihdolla voi olla osuutta\nasiaan, edelliset kun oli tarkotettu 1.8 litran 16V koneeseen, itsellänihän on tuo 1.5 12V. Jos en väärin muista niin taisivat\nlämpöarvot olla astetta korkeemmat tuossa 1.8 litran tulpissa. Pakokaasumittauksessa tuo HC arvo oli ennen tiivisteiden ja tulppien\nvaihtoo tyhjäkäynnillä 340 ja nyt se oli ~40. Arvot olivat hyvät myös kierroksilla.\nTuossa tuli mietittyä paljonko olen jo mahdollisesti säästänyt kun olen itse tehnyt korjaukset ja yms fiksailut.\nTuo autokorjaamo josta alussa puhuin niin sen omistaja olisi pulittanut 200-400e venttiilinvarrentiivisteiden vaihdosta.\nOlisi varmaan muutakin osaa kyllä vaihtanut siinä samalla. Tiedä sitten. Jarruletkun vaihtokin olisit maksanut sen 40-100e\nriippuen paikasta missä työn olisi teettänyt.\nEttä tämmöistä. Toivottavasti näistä kirjotuksista on joskus muillekkin jotakin apua\nVs: Korkeat päästöt, venttiilinkumit, jarruletkun vaihto, sekä jarrujen ilmaus.\n« Vastaus #38 : 19.06.10 09:50 »\njos jousto-osa putkessa vuotaa,niin ei sitä tahdo enää elvyttää millään. mutta motonetista saa sitä pelkkää jousto-osaa hyllystä missä pakoputkiston yleisosiakin.h n20-30e riippuen mallista\nsen kun hitsaa sinne väliin niin ei tarvi ihan heti korjata sitä epätoivoista jouston vituiksi mennyttä korjausta.\n« Vastaus #39 : 22.06.10 22:24 »\nNohnii. Taas palataan tuohon pakoputkeen. Sain auton ajettua ajorampeille ja pääsin katsomaan auton alle tuota pakoputkea.\nOlisiko tämä joustopala teidän mielestänne vaihdon tarpeessa??\nSitten vielä toinen juttu. Tuossa kun käytin moottoria päällä ja kaveri paineli kaasua, koitin katsoa savuttaisko jostakin.\nTuli siinä sit kiinnitettyä huomiota tuonne pakosarjan tienoille. Koitin hienostuneesti saada sen jo ruosteessa olevan etupellin\nirti, mutta eipä tahtonut yksi ruuvi aueta ja on vielä edelleenkin kiinni. Sain ainakin leikattua peltiä siten, että näette tämän.\nEli pakosarja halki. Voisiko tämä vaikuttaa tuon joustopalan kanssa liialliseen happiarvoon muka niin paljon, että ei mene läpi päästötesteistä?\nMuuten putket näyttivät olevan ihan hyvässä kunnossa. Ei pistäne silmään ainakaan, että olis reikiä jossain ollu.\nKuinka kivuton operaatio tuo pakosarjan vaihto on?\n« Vastaus #40 : 22.06.10 22:42 »\nJoustosukassa ei vikaa (ainakaan pahaa..) näytä olevan,mutta jo 20* pienempi halkeama (tai halkeama ylipäätään) tekee käynnille+päästöille mitä sattuu.\nItsellä oli kanssa hieman tuonnepäin murtunut,ja kun vaihtoi ehjän sarjan,niin kylläpäs kulku&käynti parani!\nHelppohan tuo on vaihtaa,JOS pultit ei ole aivan mätiä (ruosteessa ovat VARMASTI).\n« Vastaus #41 : 22.06.10 22:54 »\nLainaus käyttäjältä: ST - 22.06.10 22:42\nNuo kiinnitysruuvit/mutterit mitkä nyt ovatkaan, niin en kyllä osaa sanoa, että ovatko ruosteessa kun ne on aikaslailla paskan peitossa.\nSuihkutin niihin vähän rost offia. Saapahan vaikuttaa siinä niin kauan kun alan harkitsemaan tuota pakosarjan irroitusta. Huomenna koitan jotakin\nsaada aikaiseksi. Ja voi olla et tuo joustopala menee kyllä vaihtoon samalla tuossa kun saan irroitettua tuon etuputken. Kaverilta kun löytyy\nkempin hitsivehkeet niin voidaan sitten uusi joustopala hitsata tuohon putkeen kiinni. Sitten jos tarvetta on joskus niin ostaa kokonaan uuden\netuputken, jos tuolla purkilla nyt edes ajaa kauheen kauan. Mittarissa jo 350 000km\nMistäköhän noita pakosarjoja saa? Onko kauhean hintavia? Samaan syssyyn tarttis hommata myös tuo suojakilpi tuohon pakosarjan päälle, mutta mistä?\nTartteeko hommata jotain tiivisteitä tai vastaavia? Uudet pultit kyl ainakin.\nBtw. Mitäköhän tämmönen vaatis et sais Suomen teille lailliseks? http://www.youtube.com/watch?v=ubgfRTxJGmk\n« Viimeksi muokattu: 23.06.10 13:40 kirjoittanut Hanska »\n« Vastaus #42 : 27.06.10 23:16 »\nOnko noilla 8v ja 12v pakosarjoilla jotakin eroa toisiinsa, vai käyvätkö keskenään?\nKoitan tässä metsästää jostakin ehjää pakosarjaa.\n« Vastaus #43 : 28.06.10 08:48 »\npakoaukot on pienemmät ja erimuotoset 8 venasessa,mutta muuten menevät ristiin kyllä.liekkö tolla älytöntä vaikutusta ja voihan niitä pikkasen viilata ettei tuu ihan suoraa seinää pakokaasuille vastaan het kättelyssä\nhuomaa että 8v pitää olla myös kattiversiosta,muuten siinä ei lambdalle paikkaa.\nmyös 1,3 12v pakosarja käy suoraan paikalleen\n« Vastaus #44 : 01.07.10 01:21 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 18.06.10 16:21\nTuossa vielä heräs tämmönen kysymys, kun tuon lambda anturin vaihdan tässä samalla myös (liekö koskaan edes vaihdettu, pakosarjassa aika tiukasti kiinni),\nniin et käykö tuohon meikäläisen purkkiin motonetistä löytyvä Delphi-merkkinen lambda (linkki alla)? Tuo näyttäisi olevan yhdellä johdolla, eli tarkoittaneeko\net liittimen ja haistelijan välissä menee 1 johto (mahdollisesti joku suojajohto) jonka sisällä menee kuitenkin 2 johtoa väriltä sininen ja valkoinen?\nJa tosiaan tuo lambda mikä nyt on kiinni vielä haljenneessa pakosarjassa, niin siinä on nuo piuhat väriltä sini valko.\nEtuputken joustopala on nyt vaihdettu uuteen, oli aika kivuton operaatio. Vähän rälläkkää ja miggiä\nLöysin myös ehjän pakosarjan Turuust Tulee nähtävästi ens viikolla matkahuoltoon. Pakosarja on samanlaisesta 1.5 12V koneesta. Hintakaan ei ollut paha!\nVs: Korkeat päästöt, venttiilinkumit, lambda anturi, sekä jarruletkujen vaihto.\n« Vastaus #45 : 01.07.10 23:02 »\nEi se kyllä käy se 1-johtoinen malli sulle. Ota anturi irti ja mene varaosaliikkeeseen sen kanssa, jospa sieltä löytyis käypänen sillä tavalla.\n« Vastaus #46 : 02.07.10 02:37 »\nLainaus käyttäjältä: S@mi - 01.07.10 23:02\nJuu täytyypi tehdä noin, kunhan purkki on katsastettu. Tuo jolta hommasin nyt tuon pakosarjan niin se sano, että siinä pakosarjassa\non sit lambda-anturi kiinni, ei nähtävästi saanu sitä irti siitä On tos haljenneessa pakosarjassa oleva lambda myös aika jumittunu.\nKatsoo nyt vain miten tuossa ehjässä pakosarjassa kiinni oleva lambda toimii, vai onko rikki jo valmiiks kättelyssä. Jää nähtäväks.\n« Vastaus #47 : 06.07.10 21:49 »\nNohnii. Nyt on pakosarja paikoillaan ja pakoputki myös laitettu kiinni. Näyttäisi toimivan. Ei kuulosta ralliautolta, eli ei nähtävästi vuoda mistään?\nAinoa mikä tässä nyt hieman pistää mietityttämään on tuo, että kun koneen antaa käydä lämpimäksi niin pakosarjasta alkaa nousemaan savua.\nTuo savu ei haise öljylle eikä myöskään pakokaasuille, pikemminkin "tunkkaiselle" ja lämpimälle Koitin katsoa, että vuotaako pakosarjan ja\netuputken liitos kohdasta, mutta silmämääräisesti katsottuna näyttäisi olevan tiivis. Onko vaan mahdollista, että tuo pakosarja on kerännyt\nvain jostakin kosteutta tai on saanut öljyä pintaan jossakin ja nyt lämpimänä nämä höyrystyy vain pois? Kuuma tuo pakosarja ainakin on, se on fakta\nKierrokset ainakin käy normaalisti ja myös lämpötila näyttäisi mittarin mukaan olevan aivan sama kuin aina ennenkin, eli keskivälistä pikkuisen alle.\nSit lisää kysymyksiä, johon toivoisin vastauksia pikaisesti.\n1. Kuinka tuo lambda-anturi saadaan tuosta pakosarjasta irti? Ovat aikalailla yhtä pataa. Kone/pakosarja lämpimäksi ja sitten koittaa vääntää auki?\n2. Tuohon välyksien säätöön liittyvä kysymys, että kuinka tiukalle tuo ruuvi/mutteri juttu pitää vääntää kun välyksen on säätänyt\nrakotulkin kanssa kohdilleen? Riittääkö ihan käsipelillä vääntäminen sillain "tiukaksi"? Tuossa jokusen viikko takaperin välykset säädin kun tuli noi\nventtiilinkumit vaihdettua. Tällä hetkellä tuntuisi rallattavan enemmän kuin juuri säädettynä.\n« Vastaus #48 : 07.07.10 10:59 »\nse että käryää vaihdon jälkeen on normaalia paskojen käryämistä kun taas pitkästä aikaa lämpiää.loppuu kyllä jonkun hetken päästä.\ntai sit vuotaa pakokaasuja jos ei lopu,tai valuttaa jotain öljyä/nestettä päälle.\n1 miksi lambda pitää saada irti ? jos pitää saada irti varaudu siihen että pakosarjasta vaurioituu jengat kun se 300tkm ajettu kii ruostunu lambda irrotetaan. ite oon vaan raa-alla voimalla kiertäny irti,lämpö ehkä auttaa asiaa tai sit ei itsellä on kierretappi jolla saa "putsattua" jengat ennen uuden anturin asennusta mikäli reikä ei kasva liikaa\n2 riittää kiristys ihan käsivoimin tiukkaan niissä venttiilisäätö ruuvien lukitusmuttereissa,ei hampaat irvessä ettei lähe jengat niistäkin\n« Vastaus #49 : 07.07.10 12:11 »\nLainaus käyttäjältä: mikko412 - 07.07.10 10:59\nKiitoksia taas vastauksista Kysyin tuota lambdan irroitusta vain, koska jos semmoinen joskus tulisi eteen et lambda menee rikki ja se pitäisi vaihtaa uuteen.\nPitäisi tässä nyt vihdoista viimein päästä katsastaan toi auto. Tänään piti noi venttiilin välykset kattoo vielä, mut perhana, rupesi satamaan. Huomiseksi kai pitää\nkatsastusaika varata ja sitä ennen tarkastaa noi välykset. Toivottavasti huomenna ei vain sataisi.


Chesapeakelahdennoutajan tuntomerkkeihin kuuluvat silmät, jotka ovat hyvin kirkkaat, kellertävät tai meripihkan väriset, perä, joka on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin säkä, sekä turkki, joka aaltoilee olkapäillä, niskassa, selässä ja lanteilla. Vesitiivis turkki tuntuu selvästi rasvaiselta.\nCheasapeakelahdennoutajaa arvostetaan sen iloisen luonteenlaadun, älykkyyden (rotua pidetään kaikista noutajista älykkäimpänä), järkevyyden, sekä suojelevan luonteen takia. Joistakin koirista tulee iloisina äänekkäitä, mikä voidaan käsittää väärin luulemalla sen murisevan vihaisena. Samalla jotkin yksilöt saattavat "hymyillä" ollessaan iloisia paljastamalla etuhampaansa omituiseen virnistykseen – sekin on iloisuuden merkki.\nTappelua cheasapeakelahdennoutaja ei tavallisesti aloita, mutta rotu on luonteeltaan hallitseva, ja puolustaa asemaansa johtavana koirana. Siksi kokemattoman omistajan ei kannata ottaa itselleen kuin yksi cheasapeakelahdennoutaja kerrallaan. Rodulla on taipumus tunnustaa vain yksi henkilö tai perhe omistajakseen; muut ihmiset ovat koiran mielestä joko tasavertaisia tai alempiarvoisia. Jotta koirasta ei tule lauman johtajaa perheessä, koiran kouluttajan pitäisi säännöllisesti lujittaa valtaansa koiraan antamalla sille käskyjä kaikenlaisissa tilanteissa.\nChessien suurin ilo on omistajansa miellyttäminen. Koiran palkitseminen hyvästä käytöksestä onnistuu yleensä; samoin se reagoi helposti myös nuhteluun, kun sitä rangaistaan huonosta käytöksestä. Chesapeakelahdennoutajasta on sanonta: "Labradorinnoutajaa voi käskeä, kultaistanoutajaa voi pyytää, chessien kanssa pitää neuvotella."\nChesapeakelahdennoutajan jalostaminen aloitettiin 1800-luvulla Chesapeakenlahden alueella Yhdysvalloissa pienriistan talteen saamiseksi hankalassa säässä ja kylmässä vedessä. Rotua on aikoinaan käytetty metsästyksen lisäksi myös metsästyssaaliin suojelemiseen varkailta. Tästä syystä rotu on hyvin halukas suojelemaan omistajaansa ja tämän omaisuutta.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Chesapeakelahdennoutaja&oldid=20024900”\nSivua on viimeksi muutettu 29. syyskuuta 2021 kello 14.34.


Kasvukipuja & muut raskausajan kivut | Page 2 | Vau Foorumi\nÄäääääh, mulla on pahoinvointi lisääntynyt ja päänsärkyäkin on ollut aika usein. Lisäks oon ollut ihan KUOLEMANVÄSYNYT - on pikkuinen joutunut olemaan ihan hoidossakin sen takia, kun en oo kyennyt mitään tekemään. Väsymys on vähän helpottanut, mutta lähtis nyt tuo pahoinvointikin...\nOon koittanut käydä aika ahkerasti kuntosalilla selkälihaksia treenailemassa, edellisessä raskaudessa oli hirvittävät selkäkivut - mun vatsa oli tosi iso. Toivottavasti tällä kertaa pääsis vähemmällä, ainakin oon nyt ennakoinut ja tosiaan rampannut salilla. :) Ramppasin viime raskaudessakin mut en kyllä sillon oikeastaan selkälihaksia tehnyt. Saas nähdä mitä tuleman pitää.\nShakira, 26 tammi 2011\nMeillä alkaa tänään jooga ura! Katsotaan miten taivutaan erilaisiin asentoihin. Piti jokapäiväisen ratsastuksen tilalle löytää jotain raskauteen sopivaa ja joogaa ja pilatesta suositeltiin kovasti raskaana oleville. Katsotaan saadaanko lihaskuntoa ja peruskuntoa ylläpidettyä koirien kanssa lenkkeilemällä ja joogalla.\nHipsuli82, 26 tammi 2011\nSiis raskaus kipujahan on erilaisia.\nPääasia on että kipu ei ole tuskallista tai niin voimakasta että itku tulee.\nTää mun kolmas raskaus ja tää on ollut kaikkein hankalin(nyt rv17).\nKipua nivusissa.Kovia supistuksia,seurauksena lääkäri käyntejä.Alamaha ollut arka koko ajan.Siivouskin saa aikaan supistelua,ei siis saa harrastaa mitään liian fyysista.\nMutta silti vauvalla kaikki hyvin.Joskus olen kyllä pelännyt muutakin..Monet itkut jo itketty..(:\nAiemmat raskaudet on menny loistavasti.\nVoimia kaikille.Raskausaikana suorastaan pitää käydä lääkärissä jos joku epäilyttää,mutta kannattaa myös ottaa rennosti..\nEnkelit, 27 tammi 2011\nMulla on aika pahoja liitoskipuja. Samoin lantionseudulla ilmenee välillä sellaisia ikäviä "pistoksia", jotka säteilevät reisiin. Liikunta kuulema auttaa, onneksi liikunkin paljon. Menen myös joogaan pian, toivon siitäkin apua kipuihin. Ei ne sillain häiritse, mutta ikävintä on kun liitoskivut iskevät yöllä - siihen herää. Maha on kasvanut yhtäkkiä tosi paljon, nyt se on jo ihan selkeä vauvamaha. Et vissiin kovilla liitoskivuilla on tän vatsan kasvun kanssa tekemistä. :)\nSamoin vatsa kohdun ympäriltä on usein vähän arka. Voisko johtua siitä, kun sisälmykset liikkuvat vinhaa vauhtia eri paikoille? Tää ei siis ole kipua, vaan vatsa tuntuu vähän oudolta. Varsinkin selinmakuulla kun hengittelee syvään.\nTäällä ainakin alavatsan vihlaisuja on seurannut masun selvä kasvu. Varmaan liittyvät toisiinsa aika kiinteästi. Täällä oli myös kummaa kiristymistä kyljissä yhdessä vaiheessa ja sen jälkeen masu kasvoi ihan selvästi.\nHipsuli82, 7 helmi 2011\nHmm... miltähän nuo liitoskivut oikein tuntuvat. Itselläni ei tunnu nivusissa mitään, mutta välillä huomaa että emättimen sisäreunoilla tai siellä sisällä tuntuu semmoista vihlontaa. Olisikohan tuo sitten niitä liitoskipuja..\nToinen mikä mietityttää on se, että tuntuu että vatsa räjähtää! Tai siis että olisi syönyt ihan tositäyteen vatsan, niin että sitä oikein kiristää, vaikka edellisestä ruokailusta olisi aikaa ja nälkäkin olisi! Onkohan tämä ihan normaalia, vatsan kasvamista vai mitä? Kyllähän sitä vatsaa alkaa olemaan ja tuntuu että viimeisen viikon aikana tämä tämmöinen pullotuksen tunne olisi lisääntynyt. Samoin kuin se, että vatsa jotenkin työntyisi ulospäin tai olisi todella turvottuneen pullollaan, kuin ilmapallon olisi niellyt. En mä nyt vielä olis halukas siihen, että vatsan koko olisi sama kuin monella loppuraskaudesta\nImj, 11 helmi 2011\nmullakin tälläistä "vatsan räjähtämis" turvotusta.. puuh!\nhen, 13 helmi 2011\nMullakin tuntuu usein ruokailun jälkeen että vatsa räjähtää ja todellakaan ei tarvitse syödä edes paljoa, salaattilounas riittää. Kuuluisiko sitten asiaan...näin olen ainakin itse ajatellut =)\nsipsukka, 14 helmi 2011\nMullakin on ollut tota "vatsanräjähtämistä". Oisko sitten sitäkin, että muuttoliikettä tekevät sisuskalut painavat mahalaukkua ja siitä tulee syödessä se hurjan täysinäinen olo? Enpä tiedä!\nOnko kellään muulla ollut sydämentykytyksiä? Meikäläisellä on, usein levossa alkaa hurja laukka. Tuntuu tosi ikävältä. Edellisen kerran kun mittasin verenpaineen (joka oli 120/70) oli leposyke 108! Normaalisti se on ollut mulla n. 60. Muistinkin, että jo silloin kun en tiennyt olevani raskaana, huiteli leposyke 80:ssä mitä oikein laskeskelin ja ihmettelin. Luin myös, että tää on normaalia, sydän tekee töitä "kahden edestä". Liikkuessa hengästyttää joskus helpommin ja on usein väsynyt olo, muuten en ole huomannut että toi syke silti vaikuttaisi mihinkään. Hemppaan en usko että liittyy, koska se oli viikolla 9 150. Vaikka ois laskenut niin tuskin kovin alhaiseksi...\nLiitoskivut jatkuu ja säteilee. Alaselkäkin oirehtii. Mun lantio on leventynyt ihan silmämääräisestikin, että varmaan ne kivut on ihan tarpeellisia. Mulla meinaan on ollut olematon lantio tähän saakka ja mietinkin, että ei tosta ruikulasta kyllä lapsia maailmaan saateta..:D\nSaigon, 14 helmi 2011\nTäällä kanssa päivänmittaa varsinkin iltaisin ja ruoan jälkeen tuntuu maha todella täydeltä ja ihoa kiristää kyljistä tosi paljon. Normaalia venymistä luulisin :) Olen alkanut rasvaamaan mahaa ahkerasti jos sillä välttyisi edes osalta raskausarvista. Venymisen tunne on niin voimakas, että uskon, että raskausarpia tulee taatusti.\nTuntuu tosiaan kun olisi syönyt aivan liikaa ja maha repeää liitoksistaan. Hassu tunne kun ei välttämättä ole mitään syönyt ennen tätä. :)\nHipsuli82, 14 helmi 2011\nKasvukipuja on ollut yllättävän vähän. Sillon tällön nopeissa liikkeissä vihlaisuja. Nyt sitten pamahti päälle kauhea flunssa (rv20) ja tänään lääkärissä todettiin poskiontelontulehdus. Eikun antibiootit kehiin. Ollut jo pari päivää päänsärkyä, tukkoisuutta ja korvakipua. Nyt pitää lepäillä pari päivää.\nJossain välissä (rv 15-18) oli usein heti aamusta päänsärkyä, mutta nyt nekin ovat helpottaneet. Fyysinen väsymys on ollut vähäisempää kuin luulin, mutta henkinen herkkyys välillä raskasta, varsinkin kun on vaativa työ, jossa paljon vastuuta ja painetta. No vähän yli pari kuukautta vielä lomaan ja mammalomaan :)\nTänään on tullut ihan kamalia liitoskipuja ! Nousin nopeeta lattialta ylös, niin tuntui ihan kun joku olisi puukkoa vääntynyt tuola alhaalla !\nYllättävän vähän on ollut liitoskipuja nyt; verrattuna mm. viime raskauteen\nJenni90, 16 maalis 2011\nMulla tulee välillä (oletettavasti) harjotus suppareita, vaikea tietää kun ekaa odottaa :) Liitoskivut ovat välillä todella kovat ja joutuu menemään ihan kaksinkerroin kun niin kovasti vihlasee.\nKamala selkä- ja lantiokipu tullut tässä lähiaikoina.. Ikävöin kovin mahallani nukkumista mikä on aina ollut selkäni kannalta paras ja nyt joutuu tekemään kauheita viritelmiä että pystyy ees nukkumaan kun joutuu kyljellään olemaan. Selkäkipu seuraakin sitten koko päivän eikä tähän auta edes särkylääkkeet. Alkaa kiukku nousemaan kun menee yöunet ihan pieleen kipujen takia.\nYöheräämisiä on myös täällä. Herään n. 3kertaa yössä (nyt useemminkin kun selkäkipu herättää) ja käyn 1-3kertaa vessassa yön aikana. Vauva painii rakon kanssa lähes päivittäin ja olen todella iloinen ja yllättynyt ettei oo vielä yhtäkään vahinkoa käyny, kop kop kop :D\nmiiima, 18 maalis 2011\nYön aikana ilmaantunut kipua tuonne alakertaan..... aina kun nousee ylös niin "pistää/painaa" alakertaan....\nJenni90, 18 maalis 2011\nVoi hitsi ku mulla on sitten varmaan ollu sairaan hyvä säkä tässä raskaudessa *hakkaa kaksin käsin puuta*, kun mulla ei oo oikeestaa mitään vaivoja jotka liittyy näihin kasvamisiin . Olenkohan mä saanut maksettua karmavelkani ekassa raskaudessa ?!!\nannel, 18 maalis 2011\nSietää olla onnelline ! [:\nhuoh, olisikin noin helppoa ettei sattuis mihkään :DD sitten kun ei satu selkään niin vihloo kohtuun :D no pahemmaks viä menee ainakin ton selän kanssa. olen huomannu että kannattaa jumpata ja venytwllä... :D\nsatu ja pikkaen 26+0 (mä en saa tota tickeria toimii)\ncadu90, 7 huhti 2011\npahoinvointi is back... NICE\nsatu ja pikkupomo rv 28+6\ncadu90, 27 huhti 2011\nMulla on ollut nyt pari päivää tosi ikävää kipristelyä ja pistelyä vatsassa, navan alapuolella sekä keskellä että sivuilla. Ootteko muut kokeneet tällaista? Liittyiskö kasvuun, viikoilla 19-20 oli vähän samanlaista vääntöä.\nPummeloinen, 27 huhti 2011