Vihreä Pohjola – taitava ilmastotoimija : Pohjoismaiden ministerineuvoston Suomen-puheenjohtajakauden ohjelma 2011\n– taitava ilmastotoimija\nSuomen-puheenjohtajakauden ohjelma 2011\nVihreä Pohjola – taitava ilmastotoimija\nPohjoismaiden ministerineuvoston Suomen-puheenjohtajakauden ohjelma 2011 ANP 2010:767\n© Pohjoismaiden ministerineuvosto, Kööpenhamina 2010 ISBN 978-92-893-2142-6\nSuunnittelu: Jette Koefoed Kuvat: s. 7: Lehtikuva Oy/VNK\nImageSelect: s. 1, 2, 12, 17,21, 24, 29, 33, 57 Visit Finland: s. 8, 22, 41, 45\nJohannes Jansson/norden.org: s. 37, 49, 52 Painos: 2000\nPaino: Arco Grafisk, Skive\nJulkaisun voi tilata osoitteesta www.norden.org/order Muita julkaisuja on osoitteessa www.norden.org/publikationer Printed in Denmark Nordiska ministerrådet (Pohjoismaiden ministerineuvosto) Ved Stranden 18 DK-1061 København K Puh. (+45) 3396 0400 Faksi (+45) 3311 1870 Nordiska rådet (Pohjoismaiden neuvosto) Ved Stranden 18 DK-1061 København K Puh. (+45) 3396 0200 Faksi (+45) 3396 0202 www.norden.org Pohjoismainen yhteistyö\nPohjoismainen yhteistyö on yksi maailman laajimmista alueellisista yhteistyömuodoista. Yhteistyön piiriin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska sekä itsehallintoalueet Ahvenanmaa, Färsaaret ja Grönlanti.\nPohjoismaista yhteistyötä tehdään politiikan, talouden ja kulttuurin aloilla tärkeänä osana eurooppalaista ja kansain- välistä yhteistyötä. Pohjoismaisen yhteisön tavoitteena on vahva Pohjola vahvassa Euroopassa.\nPohjoismaiden ministerineuvoston Suomen-puheenjohtajakauden ohjelma 2011 Sisällys Osa 1:\nSuomen puheenjohtajakauden painopisteet ja tavoitteet 9 Johtoteemana ilmasto 11 Globalisaatioaloitteiden jalkauttaminen 15 Ruohonjuuritaso on pohjoismaisen yhteistyön perusta Osa 2: Sektorikohtaiset ohjelmat 25 Kulttuuri ja nuoriso 30 Koulutus ja tutkimus 34 Ympäristö\n38 Elinkeino-, energia- ja aluepolitiikka 42 Talous- ja finanssipolitiikka\n43 Maa- ja metsätalous, kalastus ja elintarvikeala 47 Sosiaali- ja terveyspolitiikka\nPääministerin ja yhteistyöministerin esipuhe\nPohjoismaat ovat määrätietoisella yhteistoiminnallaan osoittaneet kykyä vastata muuttuviin haasteisiin. Pohjoismainen yhteistyö on maanläheistä, pragmaattista ja elinvoimaista.\nSuomi on valinnut Pohjoismaiden ministerineuvoston vuoden 2011 puheen-johtajuuskauden johtoteemakseen ilmastonmuutoksen hallinnan. Teema on merkittävä sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Haluamme kiinnittää huomiota ilmastotyöhön sen kaikissa muodoissa ja kaikilla sektoreilla sekä osoittaa ja vahvistaa Pohjoismaiden edelläkävijän roolin tässä työssä. Puheenjohtajamaa tukee ja kannustaa suunnitteilla jo olevaa sekä jo aloitet-tua työtä kaikilla ilmastonmuutoksen hallintaan liittyvillä sektoreilla sen si-jaan, että se lanseeraisi kokonaan uusia ohjelmia.\nGlobalisoituvassa ja alati kasvavan vuorovaikutuksen maailmassa alueelliset yhteistyörakenteet ja -muodot ovat osoittautuneet toimiviksi ja kustannuste-hokkaiksi. Pohjoismainen yhteistyö on jälleen nousemassa kansainvälisen kiinnostuksen kohteeksi esimerkkinä ja mallina. Alueiden mahdollisuus edistää rauhaa ja vakautta on saanut uutta nostetta. Puheenjohtajamaana Suomi panostaa globalisaatiotyössä pohjoismaisuuden vientiin tieteellisestä osaamisesta aina yhteistyörakenteisiin asti. Pohjoismaiden kansainvälistä asemaa ja roolia tulevaisuudessa luotaava Ulkopoliittisen instituutin laaja tutkimushanke Norden 2020 valmistuu kesäksi 2011.\nPohjois-Eurooppa, jonka keskiössä on Itämeren alue, mutta joka kattaa myös pohjoiset merialueet, on turvallisuudeltaan vakaa. Vakautta edistää myös vahvistuva pohjoismainen ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö samoin kuin EU:n ja Naton laajeneminen. Pohjoismailla on runsaasti mahdollisuuk-sia käytännönläheiseen yhteistyöhön myös sotilaallisessa kriisinhallinnassa ja EU:n pohjoismaisen taisteluosaston kehittämisessä. Voimme yhdessä ke-hittää kustannustehokasta yhteistoimintaa ja suorituskykyä muun muassa tiivistämällä kansallisten ulkoasiainhallintojemme yhteistyötä.\nSuomi tukee ja kannustaa ministerineuvoston työtapojen ja rakenteiden uudis-tusta vuonna 2008 suoritetun arvioinnin pohjalta. Toiminnan poikkihallinnolli-suutta ja virtaviivaipoikkihallinnolli-suutta lisäävä uudistustyö jatkuu. Suomi pyrkii nostamaan Pohjoismaiden ministerineuvoston keskustelujen poliittista painoarvoa. Puheenjohtajuusohjelman ensimmäinen osa nostaa esille ne prioriteetit, joihin Suomi aikoo erityisesti panostaa. Toiseen osaan on koottu sektori-kohtaiset ohjelmat ja tavoitteet.\nPuheenjohtajuusohjelmaan kiinteänä osana kuuluvat tapahtumat, seminaa-rit ja korkean tason keskustelut nostavat pohjoismaisuuden ja ohjelman prioriteettien näkyvyyttä. Tämän tapahtumien sarjan avaa Turussa tammi-helmikuussa 2011 järjestettävä Itämeren alueen poikkihallinnollinen konfe-renssi, joka esittelee kestävän kehityksen ratkaisuja alue- ja paikallistasolla. Ohjelma on laadittu yhteistyössä Ahvenanmaan maakunnan hallituksen kanssa.\nMari KivinieMi Jan vapaavuori\nSuomen puheenjohtajakauden painopisteet ja tavoitteet\nPohjoismaat edelläkävijöitä ilmastoasioissa\nPohjoismaat ovat ilmastoalan edelläkävijöitä. Pohjoismaissa yhdistyvät ilmastomyötäisten ratkaisujen huippuosaaminen ja vahva poliittinen tahto toimia ilmastonmuutoksen vastaisen rintaman etujoukoissa. Kykymme hal-lita ja hillitä ilmastonmuutosta on ratkaiseva yhteiskunnallinen haaste, joka edellyttää määrätietoisia toimia kaikilla tasoilla; niin paikallisesti, kansallisesti, alueellisesti kuin globaalistikin. Se on nostettava kaikkia yh-teisiä toimiamme ohjaavaksi periaatteeksi.\nPohjoismaiseen tapaan ilmastomuutoksen haasteisiin vastataan tuloshakui-sesti ja pragmaattituloshakui-sesti. Toimimalla yhdessä saavutetaan parempia tuloksia ja luodaan merkittävää lisäarvoa. Pohjoismailla on tähän tarkoitukseen ole-massa valmiina hyvä organisaatio, toimivat poikkihallinnolliset verkostot ja laaja asiantuntemus. Kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa Pohjoismaat voivat asiantuntemuksensa avulla avata ja selvittää neuvotteluiden solmu-kohtiin liittyviä kysymyksiä – osaamista arvostetaan ja arvostettua kuun-nellaan.\nIlmastonmuutoksen hallinta on Suomen puheenjohtajuuskauden johtava tee-ma. Kaikilla jäsenmailla on omat kunnianhimoiset suunnitelmansa ilmasto- ja energiapolitiikassa. Yhteispohjoismainen koordinointi ja samaan päämäärään pyrkiminen vahvistavat toimiemme tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta.\nSuomi kannustaa puheenjohtajana ilmastoasioissa •\tpoikkihallinnolliseen toimintaan\n•\tinnovatiiviseen vuorovaikutukseen •\tyhteistyöhön alkuperäiskansojen kanssa.\nIlmastonmuutoksen vaikutukset muodostuvat erityisen suuriksi Pohjolan reuna-alueilla. Ilmastonmuutoksen hallinta ja kestävän kehityksen edistämi-nen on erityisen tärkeää arktisilla alueilla. Pohjoismaat kantavat\nElinkeinoelämä mukaan toimintaan\nYhteiskuntiemme kestävä taloudellinen kehitys edellyttää aina myös ympä-ristöarvojen kunnioittamista ja sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamis-ta. Kulutus- ja tuotantotavoillamme on merkittävä vaikutus sekä ympäristön tilaan että kilpailukykyymme.\nSuomen puheenjohtajuuskaudella etsitään ratkaisuja siihen, miten •\tympäristönäkökulma voidaan paremmin integroida talouselämän\n•\telintasoamme voidaan kehittää päästöjen vähentämisestä huolimatta. Ympäristöliiketoiminta on kasvava ala, jonka kärkijoukkoihin Pohjoismaat kuuluvat. Globalisoituva talous tarvitsee uusia vihreitä tuotantoaloja sekä erilaisia vähähiilisiä liikeideoita. Puheenjohtajana Suomi edistää globalisaa-tiofoorumin visiota Pohjolan ”vihreästä laaksosta” ja kannustaa elinkeino-elämää innovaatiohakuiseen toimintaan tukemalla pohjoismaisen puhtaan teknologian pääsyä maailman markkinoille.\nPohjoismaiden ympäristö- ja energiapoliittiset yhteistyöohjelmat luovat pe-rustan ilmastotyölle. Pitkän aikavälin tavoitteena on edistää tehokasta, kil-pailukykyistä, turvallista ja joustavaa energiahuoltoa sekä ilmastomyönteisiä ratkaisuja rakentamisessa. Yhdyskuntasuunnittelulla ja kaavoituksella torju-taan tehokkaasti ilmastonmuutosta kun rakentamisen, asumisen ja liiken-teen ilmastovaikutukset otetaan huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Myös alkutuotannon tulee parantaa energiatehokkuutta ja etsiä keinoja turvata maailman väestön kannalta riittävä elintarviketuotanto ja kestävä metsätalous myös tulevaisuudessa. Pohjoismaista osaamista yhdistämällä voidaan edis-tää energiatehokkaita ja vähähiilisiä ratkaisuja ja innovaatioita.\nKestävä talouskasvu edellyttää rohkeita muutoksia ja innovatiivisuutta talou-den rakenteissa. Pohjoismaat tarvitsevat kykyä omaksua kokonaan uusia ja ympäristömyötäisempiä teknisiä ratkaisuja ja toimintatapoja. Tietotekniikka lisää ekotehokkuutta, kun perinteiset hyödykkeet, rakenteet ja palvelut muut-tuvat sähköiseen muotoon. Tekniikan kehittämisen lisäksi pitää vaikuttaa kulu-tuksen määrään ja laatuun sekä hyödyntää käyttäjäkokemuksia.\nIlmastonmuutoksen torjunnassa ja sopeutumisessa on tärkeää huomioida myös kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus. Muuttuneisiin olosuhteisiin sovel-tuvia ja nykypäivän haasteisiin vastaavia ratkaisuja tulee pohtia yhdessä elinkei-noelämän kanssa. Siirtyminen vähähiiliseen talouteen muuttaa markkinoiden käyttäytymistä ja samalla myös työmarkkinoita ja yritysten toimintaympäristöä. Ilmastonmuutoksen työllisyysvaikutuksia on kartoitettava ja analysoitava yhdes-sä tulevaisuuden työvoima- ja osaamistarpeiden määrittelemiseksi.\nKestävä Pohjola alue- ja paikallistason ratkaisuilla\nVuonna 2008 laaditun Pohjoismaisen kestävän kehityksen strategian toisiaan tukevat ja täydentävät peruspilarit ovat talouden kasvu, hyvä kansanterveys sekä turvallinen ja elinvoimainen ympäristö.\nPohjoismaat ovat kansainvälisesti edelläkävijöitä paikallisessa osallistumi-sessa ja ruohonjuuritason kestävän kehityksen ohjelmien toimeenpanossa. Myös kansalaisia on innostettu ja kannustettu suunnitteluun ja paikallisiin aloitteisiin.\nSuomen puheenjohtajuuskaudella edistetään valtioiden, kaupunkien, aluei-den, yritysten ja järjestöjen yhteistyötä ja ponnisteluja kestävämmän Pohjolan ja Itämeren alueen kehittämiseksi.\nLähtölaukauksena työlle toimii Turussa tammi–helmikuun vaihteessa järjes-tettävä mittava kestävän kehityksen konferenssi. Se tuo kestävän kehityksen ratkaisut kaikkien Pohjoismaiden ja Itämeren alueen maiden ulottuville ja kannustaa eri toimijoita muuttamaan käytäntöjään, palvelujaan ja tuottei-taan kestävämmiksi myös pidemmällä tähtäimellä.\nHyvien toimintatapojen ja ratkaisujen vaihto ja jakaminen •\tedistävät yhteistyötä ja yritteliäisyyttä\n•\tluovat uusia kumppanuuksia ja sosiokulttuurisia malleja •\tvahvistavat koko alueen kestävän kehityksen tilaa.\nPohjoismaiden ministerineuvoston globalisaatiotyö käynnistyi Suomen edel-lisellä puheenjohtajuuskaudella 2007. Pääministerien sitoutuminen globali-saatiotyöhön on antanut yhteistyöllemme uutta näkyvyyttä ja samalla tiivis-tänyt eri ministerineuvostojen yhteistyötä.\nKonkreettiset aloitteet ovat pohjoismaisen globalisaatiotyön peruskiviä Hankkeet edistävät Pohjoismaiden talouksien kilpailukykyä ja pyrkivät löy-tämään vastauksia haasteisiin, joita globalisaatio synnyttää pohjoismaisel-le hyvinvointiyhteiskunnalpohjoismaisel-le. Suomi haluaa puheenjohtajamaana jatkaa ja kehittää jo hyväksyttyjen hankkeiden menestyksekästä toteuttamista ja samalla nostaa niiden näkyvyyttä. Painopiste on jo käynnissä olevien\npro-Hankkeiden teemoja ovat •\tilmasto, ympäristö ja energia •\ttutkimus, koulutus ja innovaatiot •\trajaesteet\n•\tPohjoismaiden näkyvämpi profilointi edelläkävijäalueena.\nVuodesta 2008 järjestettyjä globalisaatiofoorumeita jatketaan. Pää minis-terien johdolla keskustellaan elinkeinoelämän, tutkimusympäristön, politii-kan, median ja järjestöjen edustajien kanssa yhteisistä haasteistamme. Suomi tukee pääministereiden vuoden 2010 foorumissa asettaman Vihreä kasvu -työryhmän työtä tavoitteena Pohjoismaiden vahvuusalueiden kartoit-taminen. Ryhmä raportoi vuoden 2011 foorumille.\nMonet hyvinvoinnillemme tärkeät ympäristökysymykset liittyvät läheisesti käynnissä oleviin globalisaatiohankkeisiin. Yhteisiin ponnistuksiin kuulu-vat muun muassa pyrkimykset rajoittaa terveydelle ja ympäristölle vaaral-listen kemikaalien käyttöä, kehittää kemikaali-, tuote- ja jätepolitiikkaa, vahvistaa elinkaarinäkökulmaa ja edistää tuotteiden haitattomuutta ja ma-teriaali- ja energiatehokkuutta sekä samalla myös tuotteiden kestävyyttä ja korjattavuutta.\nPerustana tutkimus ja innovaatiot\nPohjoismainen huippututkimusaloite on kaikkien aikojen suurin pohjoismai-nen tutkimus- ja innovaatiopanostus. Se saattaa yhteen ilmasto-, energia- ja ympäristöalan vahvimmat tutkimus- ja innovaatioympäristöt luoden samalla pohjaa kansainvälisen yhteistyön lisäämiselle. Huippututkimusaloitteen hankkeet keskittyvät ensi vaiheessa ilmastoon, energiaan ja ympäristöön liittyviin kysymyksiin. Seuraavassa vaiheessa toimintaa laajennetaan myös hyvinvoinnin ja terveyden tutkimukseen.\nTiedeyhteisöille on annettava parhaat mahdolliset työkalut ja puitteet tuot-taa uutta huippututkimusta ja -osaamista. Kehittyneen tieto- ja viestintä-tekniikan mahdollistama verkottuminen ja tehokas tietojen ja resurssien jakaminen luovat edellytykset avoimelle tieteen tekemiselle, jossa tutki-muksen metodit, lähtötiedot ja tulokset ovat kaikkien käytettävissä. Uusimpia tietoteknisiä resursseja, tietoaineistokokoelmia ja tieteellisiä vä-lineitä hyödyntävä eScience avaa uusia ovia tieteenteon prosesseissa. Muutokset myös laajentavat tieteenalojen tavoitteita ja tukevat tutkimuk-sen poikkitieteellistymistä.\nKilpailukykymme säilyttäminen edellyttää\n•\ttutkimusryhmien yhteistyötä ja resurssien parempaa koordinointia Pohjoismaissa\n•\tvalmiutta käyttää ja hallita eksponentiaalisesti kasvavia tietovarantoja •\thuipputehokkaiden laskentajärjestelmien käyttöä mallintamisessa ja\nKoulutuksen laatu ja elinikäinen oppiminen\nTietoyhteiskunta ja innovaatioihin perustuva talouskasvu perustuvat vah-vaan osaamiseen koko yhteiskunnassa. Koko ikäluokan kouluttaminen ja koulutuksen laadun jatkuva kehittäminen\n•\tedistää mahdollisuuksia hyvään elämään •\tparantaa työllisyyttä\n•\tvahvistaa taloudellista kilpailukykyä\n•\tparantaa hyvinvointipalveluiden toimivuutta.\nPohjoismaisten vaihto-ohjelmien, yhteistyöhankkeiden ja -verkostojen kehit-täminen vahvistaa koulutuksen laatua sekä Pohjoismaiden asemaa maail-manlaajuisessa koulutus- ja tutkimusyhteistyössä.\nTyöelämän osaamisvaatimukset ja työorganisaatiot muuttuvat kiihtyvällä vauhdilla. Vaativien, korkeaa ammattitaitoa ja sosiaalisia taitoja edellyttävien töiden määrä kasvaa. Työvoiman ulkopuolelle jääminen ja marginalisoitumi-nen on sekä yksilön että kansantalouden kannalta vahingollista. Pohjoismaiden kesken tulee jakaa tietoa ja hyviä kokemuksia tällaisten ilmiöiden ehkäise-miseksi.\nRakennemuutos ja väestön ikääntyminen edellyttävät elinikäistä oppimista; tietoja ja taitoja pitää päivittää jatkuvasti. Elinikäisen oppimisen turvaava tasa-arvoinen koulutus on pohjoismainen arvo, jolla on suuri inhimillinen, sosiaalinen ja taloudellinen merkitys.\nKansalaisten tasa-arvoinen osallistuminen ja vaikuttaminen ovat pohjoismai-sen hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn peruskiviä. Myös globalisaatiokehitykpohjoismai-sen suuntaan ja sen seurauksiin voidaan vaikuttaa määrätietoisella ja johdonmu-kaisella politiikalla. Kansalaisten laaja-alainen osallistuminen ja sitouttami-nen yhteisten päämäärien saavuttamiseksi on myös tulevan hyvinvointimme kannalta keskeinen kysymys.\nKorkea työllisyys ja työvoiman saatavuus ovat julkisen talouden tasapainon ja ihmisten hyvinvoinnin perusedellytyksiä. Väestön ikääntyminen, ilmas-tonmuutos ja talouskriisit vaikuttavat tuotantorakenteeseen ja ihmisten osaamisen vaatimuksiin. Työelämässä on olennaista tukea yksilöiden ja työnantajien sopeutumiskykyä työmarkkinoiden murros- ja siirtymätilan-teissa. Pohjoismaiden hyvien käytäntöjen esittelyn avulla edistetään työl-listyvyyttä, tuottavuutta ja työelämän laatua yhteiskunnissamme. Pohjois-maisella globalisaatioyhteistyöllä tuetaan muun muassa uusien vihreiden työpaikkojen syntymistä.\nVäestön ikääntyessä hyvinvointiyhteiskunnan ylläpitäminen ja rahoittaminen vaatii merkittäviä uudistuksia. Keskeinen kysymys on työurien pidentämi-nen, jonka toteutuminen edellyttää sosiaalisen osallisuuden vahvistamista, terveyttä edistäviä toimenpiteitä ja työelämän laadun kehittämistä.\nPohjoismaissa miehet ja naiset osallistuvat tasa-arvoisesti työelämään, mikä osaltaan mahdollistaa korkean työllisyysasteen. Vahvistuvan tasa-arvon myötä hyödynnämme yhä paremmin molempien sukupuolten osaa-misen yhteiskunnan rakennusaineena. Haasteena on edelleen työmarkki-noiden eriytyminen sukupuolen mukaan. Lisäksi vanhempien hoivavastuu jakautuu epätasaisesti.\nKaikilla pohjoismaisen yhteistyön alueilla ja erityisesti globalisaatioaloitteis-sa on tärkeää edelleen kehittää sukupuolten välistä taglobalisaatioaloitteis-sa-arvoa. Yhteisenä päämääränä on eri kulttuuritaustojen ja yhteiskuntaryhmien välinen sosiaali-nen ja kulttuurisosiaali-nen yhdenvertaisuus.\nIhmisten valinnanvapauden, työvoiman liikkuvuuden ja yrittäjyyden edelly-tyksiä tulee edelleen vahvistaa. Rajat ylittävään työskentelyyn ja muuhun liikkuvuuteen liittyy edelleen muun muassa sosiaaliturvaa, verotusta ja tut-kintoja koskevia ongelmia. Viranomaistemme tulee yhdessä purkaa näitä rajaesteitä ja lisätä yhteistyötä.\nRuohonjuuritaso on pohjoismaisen yhteistyön perusta\nPohjoismaiselle yhteistyölle on tunnusomaista ruohonjuuritason laaja osal-listuminen. Puheenjohtajamaana Suomi kannustaa ja parantaa käytännön edellytyksiä ja aktivoi eri kansalaispiirejä. Yhteistyön vaikutus on tärkeää ulottaa myös lähialueille ja naapurimaihin.\nNuorten sitouttaminen pohjoismaiseen toimintaan\nPohjoismaisen yhteistyön jatkuvuudelle on tärkeää vahvistaa nuorison poh-joismaista identiteettiä sekä pohjoismaisten kielten ymmärtämistä.\nSuomen puheenjohtajakaudella edistetään nuorten tietoutta Pohjoismaiden •\tkulttuurisesta, yhteiskunnallisesta ja historiallisesta yhteydestä\n•\tyhteistyön muodoista\n•\tkielten osaamisen merkityksestä.\nLisäksi Suomen puheenjohtajuuskaudella käsitellään maahanmuuttajien kotimaisten kielten ja äidinkielen opetukseen liittyviä kysymyksiä.\nNuorten kielitaitoa ja sitouttamista pohjoismaiseen yhteistyöhön vahviste-taan hyödyntämällä olemassa olevia järjestelmiä ja välineitä, kuten pohjois-maisia Nordjobb- ja Nordplus-kehittämis-, verkottumis- ja liikkuvuusohjel-mia. Liikkuvuuden edistäminen ja liikkuvuusohjelmien kehittäminen ovat keskeisesti esillä Suomen puheenjohtajakaudella.\nNuorten kannalta merkittäviä tulevaisuuden haasteita ovat koulutukseen ja työelämään sijoittuminen, elinikäinen oppiminen, työmarkkinoiden enna-kointi sekä työvoiman kysynnän ja tarjonnan sopeuttaminen. Pohjoismaiden ministerineuvoston käynnistämä laaja tutkimushanke kartoittaa tätä tilan-netta kaikissa Pohjoismassa. Tutkimustulokset valmistuvat Suomen puheen-johtajuuskaudelle ja aiheesta järjestetään asiantuntijaseminaari.\nAlkusyksystä 2011 järjestetään nuorille aikuisille suunnattu ilmastofestivaa-li, jossa eri alojen korkeakouluopiskelijat paneutuvat ilmasto- ja ympäristö-kysymyksiin. Festivaalin tarkoituksena on puheenjohtajakauden johtotee-man mukaisesti kannustaa nuoria ilmastonmuutoksen hallintaan ja innostaa heitä löytämään uusia pohjoismaisia yhteistyömuotoja.\nPohjoismaiset kielet ovat yhteistyön kantava voima. Pohjoismaisten kielten taito tukee keskeisesti pohjoismaista identiteettiä, yhteenkuuluvuuden tun-netta ja yhteisen historian ymmärtämistä. Pohjoismaisten kielten osaaminen on voimavara niin Pohjoismaissa kuin ulkomaillakin. Laaja kielten ja kulttuu-rin tuntemus lisää myös suvaitsevaisuutta ja luo paremmat edellytykset ym-märtää muita kulttuureita ja erilaisia arvomaailmoja.\nPohjoismaisten kielten osaamista ja ymmärtämistä tukevat monet lapsille ja nuorille kohdistetut yhteispohjoismaiset ja kansalliset hankkeet, kuten Svenska NU -ohjelma. Puheenjohtajuuskaudella järjestetään liikkuvuuden edistämistä ja pohjoismaisia kieliä käsittelevä seminaari, joka tukee uuden Nordplus-ohjelmakauden suunnittelua.\nRajaesteyhteistyöstä hyötyä kansalaisille\nRajaesteiden poistaminen on perusedellytys ihmisten ja yritysten liikkuvuu-den helpottamiseksi Pohjoismailiikkuvuu-den välillä. Ministeri Ole Norrbackin johta-man rajaestefoorumin johta-mandaattia on jatkettu vuosiksi 2011–2013. Foorumi on identifioinut ja ratkaissut useita rajaesteitä, mutta työsarkaa riittää edel-leen. Olemassa olevien rajaesteiden tunnistamisen lisäksi tavoitteena on parantaa maiden välistä koordinaatiota niin, ettei uusia esteitä syntyisi kun kansallisia lakeja ja EU-lainsäädäntöä valmistellaan tai pannaan toimeen. Pohjoismaiden hallitukset ovat kannustaneet viranomaisyhteistyön lisäämi-seen, jotta rajojen yli liikkuvien asuminen, työnteko ja opiskelu helpottuisi-vat. Maiden välistä ja raja-alueilla tapahtuvaa kauppavaihtoa tulee edelleen helpottaa ja kehittää, ja rajat ylittävää elinkeinon harjoittamista ja työskente-lyä sujuvoittaa. Lisäksi pk-yritysten rajaesteitä tulisi raivata erityisesti vero-, elinkeino- ja sosiaaliturva-alalla. Työssä hyödynnetään Haloo Pohjola -neu-vontapalvelun kokemuksia.\nRajaesteet on luontevaa ja tärkeää huomioida myös rajat ylittävässä alueelli-sessa yhteistyössä. Useat Pohjoismaiden ministerineuvoston perinteisesti tu-kemat rajakomiteat työskentelevät rajaestekysymysten kanssa. Suomi nostaa esille rajaseutuyhteistyötä tekevien organisaatioiden rajaestetyötä ja koordi-noi sitä muun rajaesteyhteistyön kanssa. Haloo Pohjolan toimintaa tehoste-taan perustamalla kontaktipiste Maarianhaminaan vuoden 2011 alusta.\nKulttuuriyhteistyön uudet haasteet\nPohjoismainen kulttuuriyhteistyö on toiminut monessa yhteydessä kansain-välisenä esikuvana. Se nojaa tukevasti Pohjoismaiden yhteiselle demokratiaa, tasa-arvoa, avoimuutta ja kulttuurin moninaisuutta korostavalle arvopohjalle sekä sille, että yhteiskunnassa vallitsee laaja yhteisymmärrys kulttuurin mer-kityksestä.\nPohjoismaat korostavat kulttuuria voimavarana. Kulttuurin kulutus on jo nyt Pohjoismaissa suurta ja kulutuksen ohjaaminen materiaalisesta kulutukses-ta yhä enemmän immateriaalikulutuksen suunkulutukses-taan tukee kestävää ilmasto- ja ympäristökehitystä.\nPohjoismainen ja kansainvälinen liikkuvuus edistää luovan työn tekijän asemaa. Pohjoismaiden pyrkimys profiloitua luovien elinkeinojen keskuk-sena edellyttää tiivistä yhteistyötä kulttuuri- ja elinkeinosektoreiden välil-lä. Kulttuuriyhteistyön puitteissa Pohjoismaat ovat kehittäneet hankkeita, jotka vastaavat globalisaation haasteisiin ja edistävät luovaa taloutta. Kulttuurin aseman selkiyttämiseksi on tärkeää vahvistaa yhteistyönä poh-joismaista tietopohjaa kulttuuriaktiviteeteista, kulttuuriyrittäjyydestä ja kulttuurin taloudesta. Kansalliset taide- ja kulttuurilaitokset voivat oppia toisiltaan ja toimia yhteistyössä globaaleilla areenoilla. Yhteistyön raken-teissa on huomioitu myös reuna-alueiden tarpeet. Yhteistyötä uudistetaan koko Pohjolan alueella vastaamaan muuttuvan toimintaympäristön tavoit-teita ja tarpeita.\nPohjoismaisen ystävyyskuntaverkoston puitteissa harjoitettu yhteistyö on antanut kunnallisille päätöksentekijöille mahdollisuuksia hyödylliseen in-formaatioon ja kokemusten vaihtoon. Paikallishallinnon uudistukset eri puolilla Pohjoismaita ovat rikkoneet monia yhteistyösiteitä, mutta samalla on syntynyt myös uusia yhteistyön mahdollisuuksia ja rakenteita. Tämän kehityksen innoittamiseksi Suomi aikoo puheenjohtajamaana teettää selvi-tyksen ystävyyskuntayhteistyön nykytilanteesta.\nMyös Pohjola-Norden -yhdistykset tekevät yhteistyötä yli rajojen.\nYhdistysten panostus eri Pohjoismaissa vaihtelee. Pohjoismaisuuden esillä pitämisessä yhdistyksillä on tärkeä rooli kansalaisten parissa.\nLähialueet ja -meret\nLuoteis-Venäjä, arktinen yhteistyö, Länsi-Pohjola, pohjoinen ulottuvuus ja pohjoiset alueneuvostot\nPohjoismaiden ministerineuvoston suuntaviivat lähialueyhteistyölle Luoteis-Venäjän kanssa ja yhteistyöhön liittyvä rahoitus kattavat vuodet 2009–2013. Yhteistyön alueita ovat\n•\tkoulutus, tutkimus ja innovaatiot ml. luova talous •\tympäristö, ilmasto ja energia\n•\ttaloudellisen yhteistyön kehittäminen •\tkorruption vastainen toiminta\n•\tyhteistyö pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksissa\nMinisterineuvosto tekee yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten, järjes-töjen ja yliopistojen kanssa. Pohjoismaisista projekteista vastaavat minis-terineuvoston toimistot Pietarissa ja Kaliningradissa.\nPohjoismaiden ministerineuvoston yhteistyö Luoteis-Venäjän kanssa täy-dentää yhteistyötä, jota tehdään muissa alueellisissa järjestöissä kuten Arktinen neuvosto, Barentsin euroarktinen neuvosto ja Itämeren valtioiden neuvosto. Suomi jatkaa työtä paremman koordinoinnin edistämiseksi neu-vostojen välillä.\nArktinen yhteistyö on pohjoisten kumppanien kanssa syventynyt ja tiivis-tynyt. Pohjoismaiden ministerineuvoston arktinen yhteistyöohjelma 2009–2011 korostaa kestävän kehityksen merkitystä ja asettaa puitteet ministerineuvoston arktiselle yhteistyölle. Pohjoismaiden rahoituksen turvin edesautetaan projektien aloittamisessa arktisilla alueilla.\nPuheenjohtajamaana Suomi tukee yhteistyötä ja vuorovaikutusta kaikkien arktisten toimijoiden kanssa.\nSuuntaviivat yhteistyölle Pohjolan länsinaapurien kanssa on tarkoitus hyväk-syä vuoden 2011 aikana.\nPohjoismaiden ministerineuvosto osallistuu pohjoisen ulottuvuuden poli-tiikkaan. Se tukee pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksien toimintaa, erityisesti uutta kulttuurikumppanuutta sekä sosiaali- ja terveyskumppa-nuutta. Liikenne- ja logistiikkakumppanuus sekä ympäristökumppanuus kehittävät erityisesti ympäristö- ja energiayhteistyön sekä taloudellisen yhteistyön edellytyksiä. Esiintymällä yhdessä ja yhteistyössä esimerkiksi pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksien puitteissa Pohjoismaat voivat vaikuttaa eri alojen kehitykseen lähialueillaan ja laajemminkin.\nPohjoisen ulottuvuuden instituutti (Northern Dimension Institute, NDI) on monitieteellinen yliopistoverkosto. Pohjoismaiden ministerineuvosto voi hyödyntää instituutin projektiryhmien tuottamia selvityksiä pohjoisiin aluei-siin liittyvistä aihepiireistä.\nYhteistyö Baltian maiden kanssa\nPohjoismaisella yhteistyöllä Baltian maiden kanssa on pitkät perinteet. Pohjoismaiden ministerineuvoston suuntaviivat yhteistyölle Viron, Latvian ja Liettuan kanssa kattavat vuodet 2009–2013.\nPainopistealueita ovat •\tkoulutus,\ttutkimus\tja\tinnovaatiot •\telinkeinoelämä,\tklusteriyhteistyö\tja\tluova\ttalous •\tympäristö,\tilmasto\tja\tenergia\t•\thyvinvointiyhteiskunnan\trajat\tylittävät\thaasteet •\trajat\tylittävä\talueellinen\tyhteistyö.\nPohjoismais-balttilaiset liikkuvuusohjelmat kattavat julkishallinnon, elin-keinoelämän ja kulttuurin. Ministerineuvoston toimistot Tallinnassa, Riiassa ja Vilnassa ovat avainasemassa ohjelmien toteuttamisessa. Toimistot tuottavat merkittävää lisäarvoa Pohjoismaiden ja Baltian maiden väliselle yhteistyölle.\nItämeri huomion kohteeksi\nPohjoismaiden ministerineuvosto toteuttaa osaltaan erityisesti Itämeren ym-päristöhaasteisiin pureutuvaa EU:n Itämeri-strategiaa. Ministerineuvosto on valmis vetämään 3–4 lippulaivahanketta, jotka liittyvät läheisesti jo toteutet-tavaan pohjoismaiseen yhteistyöhön.\nPohjoismaisella yhteistyöllä ja rahoituslaitosten tuella edistetään Pohjois-maille keskeisiä tavoitteita Itämeren ja Luoteis-Venäjän alueella. Tärkeää on tunnistaa hankkeet, joille Pohjoismaiden ministerineuvoston tuki voi antaa todellista lisäarvoa. Hankeyhteistyö tukee samalla pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksia ja EU:n Itämeri-strategiaa.\nItämeren alueen yhteistyöllemme on toimivat rakenteet:\n•\tPohjoismaiden ministerineuvosto ja sen sihteeristö Kööpenhaminassa •\ttoimistot Tallinnassa, Riiassa ja Vilnassa\n•\ttoimistot Pietarissa ja Kaliningradissa •\tpohjoismaiset rahoituslaitokset.\nHyvät puitteet edistävät ja syventävät yhteistyötä ja nostavat Pohjoismaiden ministerineuvoston painoarvoa yhteistyökumppanina.\nSektorikohtaiset puheenjohtajuusohjelmat kuvaavat eri alojen toiminnal-lisia tavoitteita. Sektorit järjestävät myös konferensseja, seminaareja ja asiantuntijakokouksia. Keskeisimmät tapahtumat on mainittu ohjelmassa. Tarkempi tapahtumakalenteri julkaistaan puheenjohtajakauden verkkosivuilla.\nKulttuuriyhteistyö on pohjoismaisen yhteistyön ydinaluetta. Se vahvistaa pohjoismaisuutta jäsenmaissa ja lisää Pohjolan vaikuttavuutta lähialueil-la ja maailmanlähialueil-laajuisesti. Suomen puheenjohtajuusohjelma edistää jat-kuvuutta ja muodoiltaan ja rakenteiltaan uudistuvaa yhteistyötä.\nLuova ja globaali Pohjola Pohjolan kulttuuri maailmalla\nKulttuuriministereiden neuvosto käynnisti 2009 kolmivuotisen globali-saatiohankkeen Pohjolan kulttuuri maailmalla, joka tekee pohjoismaista kulttuuria tunnetuksi kansainvälisillä foorumeilla. Samalla se vahvistaa Pohjolaa houkuttelevana ja menestyvänä alueena sekä luotettavana partnerina.\nVuonna 2011 globalisaatiotyön keskiössä on pohjoismainen kirjallisuus Pariisin kirjamessuilla Salon du livre Paris 2011, jossa Pohjoismaat ovat saaneet kunniavieraan statuksen. Hanke\n•\tedistää pohjoismaisen kirjallisuuden tunnettuutta\n•\ttehostaa Pohjoismaiden kustantamojen yhteistyötä ja markkinointia •\tkorostaa pohjoismaisen kääntäjäkoulutuksen merkitystä.\nPuheenjohtajamaana Suomi edistää aktiivisesti pohjoismaisen ohjelman to-teuttamista Pariisin kirjamessuilla. Hankkeesta vastaavat Suomen kirjallisuu-den tiedotuskeskus FILI yhteistyössä Pohjoismaikirjallisuu-den kirjallisuusverkosto\nSalon du livren yhteydessä järjestetään Pohjoismainen kulttuurifoorumi pohjoismaisen käännös- ja kustannusalan kansainvälisen yhteistyön kehit-tämisestä. Tasokkaat käännökset edistävät ja markkinoivat tehokkaasti kirjallisuuden tunnettuutta ja osaltaan edistävät pohjoismaisten kielten ymmärrystä hyvinkin erilaisten väestöryhmien keskuudessa.\nKulttuuri ja luovuus kukoistamaan\nKulttuuri ja luovuus on Pohjoismaiden ministerineuvoston kulttuuri- ja elin-keinosektoreiden globalisaatiohanke. Sektoreiden yhteinen KreaNord-johtoryhmä vahvistaa luovaa taloutta ja edistää sen toimijoiden asemaa Pohjoismaissa vuosina 2010–2012 sekä valmistelee suosituksia käytän-nöistä, joilla vahvistetaan luovaa taloutta ja sen toimialoja Pohjolassa, Itämeren alueella ja kansainvälisesti.\nPuheenjohtajana Suomi edistää myös muita KreaNordin tukemia hankkeita, joita ovat esimerkiksi Uusi pohjoismainen ruoka, Pohjoismaiden brändäys ja pohjoismaisten elokuvien kansainvälinen markkinointi.\nVuoden 2010 aikana pohjoisen ulottuvuuden kulttuurikumppanuuspartnerit EU, Norja, Islanti ja Venäjä työstävät kumppanuuden käytännön edellytyksiä. Suomen puheenjohtajuuskauden tavoitteena on\n•\tkäynnistää ensimmäiset konkreettiset pohjoisen ulottuvuuden kulttuuri-kumppanuuden hankkeet\n•\tesitellä kulttuurikumppanuushankkeita ja niiden rahoitusmalleja Pohjoismaiden ja Itämeren alueen luovan talouden edustajille •\tverkottaa toimijoita tulevia hankkeita varten.\nKumppanuutta kehitetään yhteistyössä pohjoisen alueen neuvostojen ja KreaNordin kanssa.\nLiikkuva Pohjolan kulttuuri\nSirkuksen pohjoismainen teemavuosi 2011\nSuomen puheenjohtajuusohjelma edistää monipuolisesti sirkusalan maista yhteistyötä. Hankkeet muodostavat teemavuoden Sirkuksen pohjois-mainen vuosi 2011, Nordic countries 2011 – The Year of Circus, joka\n•\thyödyntää pohjoismaisen sirkustaiteen mahdollisuuksia osana kehittyvää kulttuuria\n•\tintegroi sirkustaiteen Itämeren maiden ja Euroopan unionin kulttuuriyhteistyöhön\n•\tedistää sirkustaiteilijoiden ja teosten liikkuvuutta ja alan pohjoismaista residenssitoimintaa\n•\tluo pohjoismaisen sirkustaiteen politiikkaohjelman ja toimintasuunnitelman 2012–2013.\nPohjoismainen sirkusalan asiantuntijakonferenssi toteutuu osana Suvilahden uuden sirkuskeskuksen avajaisohjelmaa. Konferenssin lähtö-kohtana on sirkus taiteellisena, kulttuurisena, sosiaalisena, koulutukselli-sena ja taloudellikoulutukselli-sena ilmiönä Pohjoismaissa.\nLiikkuvuus ja residenssit – taideyhteistyön uudet väylät\nPohjoismaiden ja Baltian maiden kulttuuriministerien kokous päättää poh-joismais-balttialaisen liikkuvuusohjelman jatkosta vuodesta 2012 alkaen. Myös Pohjoismainen kulttuurifoorumi pohtii liikkuvuuden lisäämistä ja vah-vistamista. Lisäksi foorumissa keskustellaan mahdollisuuksista tiivistää yh-teistyötä Suomenlinnan Itämeren residenssikeskuksen monitaiteisen ohjel-man kanssa. Esillä on myös teemaan liittyviä kestävän kehityksen kysymyksiä.\nKulttuuripoliittisesti vaikuttava Pohjola\nYhä tärkeämpi osa kulttuuri- ja yhteiskuntapoliittisesta keskustelusta liittyy kulttuurin yhteiskunnallisuuden vaikuttavuuden selkiyttämiseen. Suomen puheenjohtajuusohjelmaan kuuluu useita hankkeita, jotka vahvistavat kult-tuurin omaa tietopohjaa. Sen merkitystä korostaa kultkult-tuurin kiinteä yhteys moniin muihin toimialoihin.\nKulttuurin voima – vaikuttava pohjoismainen kulttuuriyhteistyö\nTurussa järjestettävä pohjoismainen asiantuntijakokous valmistelee vertaile-vaa kartoitusta ja tutkimusta, joka vahvistaa kulttuurin tietopohjaa. Yhteisten indikaattorien merkitys korostuu, kun kulttuurisektorin kosketus muihin toimi-aloihin tiivistyy. Asiantuntijakokouksen yhteydessä osanottajat voivat osallis-tua Suomen kulttuuripolitiikan selontekoa käsittelevään seminaariin ja tutus-tua Turku 2011 Euroopan kulttuuripääkaupunkina -hankkeeseen.\nPuheenjohtajakauden asiantuntijakokous käsittelee\n•\tkulttuurin asemaa Pohjoismaiden kehitysyhteistyön strategioissa •\tkulttuurin kehitysvaikutusten mittaamista\n•\tkulttuuristen kehityshankkeiden vaikutuksia vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa.\nKokouksen tavoitteena on muodostaa yhteispohjoismainen näkemys ja lä-hestymistapa kulttuuriin osana kehitystä. Kulttuuri on noussut kehityspoliit-tiselle agendalle myös EU:ssa.\nPohjoismaisen kirjastoalan asiantuntijaseminaari vaihtaa tietoja ja analysoi yhteisesti kirjastoa kansalaisten tietohuollon perusrakenteena. Yleiset kirjas-tot kilpailevat muiden toimijoiden kanssa ja avoimen tiedon toimintamalli on haasteiden edessä.\nSisältöjen hallinta ja tiedon arvottaminen ovat yhä kysytympiä. Kansalliset digitaaliset kirjastot ja yleisten kirjastojen toiminta asemoidaan suhteessa sähköisiin palveluihin.\nSeminaari tarkastelee yleisten kirjastojen kehittämislinjauksia, digitaalisen kirjaston kehitystä ja tiedon saatavuuden ongelmia, kun tieto siirtyy digitaa-liseen muotoon. Tavoitteena on pohjustaa Pohjoismaiden ministerineuvos-ton kirjastopoliittista yhteistyötä.\nLapset ja nuoret – pohjoismaisen kulttuuriyhteistyön tulevaisuus Pohjoismaiden ministerineuvoston lapsi- ja nuorisoyhteistyön strategia vuodelta 2009 edellyttää, että lapsi- ja nuorisonäkökulma sisältyy ministe-rineuvoston kaikkiin painopistealueisiin. Yhteistyön tavoitteena on edistää lasten ja nuorten edellytyksiä hyviin elinolosuhteisiin ja vaikutusmahdolli-suuksiin sekä oman kulttuuri-ilmaisun luomiseen.\nSuomi seuraa puheenjohtajakaudellaan lapsi- ja nuorisonäkökulman toteu-tumista ja arvioi päätösten vaikutuksia lapsiin. Ministerineuvosto edistää yhteistyön konkreettisia tavoitteita ja kehittää YK:n lapsen oikeuksien sopi-muksen mukaisesti indikaattoreita, joilla tavoitteiden saavuttamista voi seurata.\nLapsi- ja nuorisoyhteistyön komitea NORDBUK koordinoi keskeisesti strategiaa ja seuraa sen toimeenpanoa. Suomi pyrkii osaltaan lisäämään NORDBUKin operatiivista ja strategista roolia sektorienvälisessä toiminnassa.\nKulttuuriyhteistyön rakenteiden uudistaminen\nVuonna 2011 ministerineuvosto päättää yhteistyön rakenteiden uudistami-sesta. Päätöstä on pohjustettu arviointitutkimuksella siitä, miten hyvin vuo-den 2007 uudistus onnistui ja miltä osin prosessia on syytä jatkaa. Uudis-tuksessa pyritään edelleen tiivistämään ministerineuvoston ohjelmien ja Pohjoismaisen kulttuurirahaston yhteistyötä.\nKoulutuksen ja tutkimuksen sektoriohjelman teemat ovat Monikulttuurinen ja kansainvälinen Pohjola sekä Osaava Pohjola. Ne edistävät koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin perustuvaa osaamista ja luovat edellytyksiä ja tavoitteita vihreälle kasvulle. Puheenjohtajuuskausi tavoittelee pohjois-maiselle yhteistyölle laajaa näkyvyyttä. Erityinen kohderyhmä on nuoret. Tavoitteita tukevat sähköisten välineiden hyödyntäminen ja virtuaalinen liikkuvuus.\nMonikulttuurinen ja kansainvälinen Pohjola Monikulttuurisuus ja maahanmuuttajien koulutus\nMaahanmuutto, monikulttuurisuus ja maahanmuuttajien koulutus ovat ajankohtaisia kaikissa Pohjoismaissa. Suomen puheenjohtajuuskaudella etsitään ja jaetaan hyviä pohjoismaisia käytäntöjä, jotka edistävät moni-kulttuurisuutta ja maahanmuuttajien koulutusta esiopetuksesta aikuiskou-lutukseen.\n•\tkoulutuksen nivelvaiheet ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden osal-listumisen parantaminen perusopetuksen jälkeisessä koulutuksessa •\tyhteiskunnallisten ja työelämävalmiuksien vahvistaminen\n•\tosaamisen tunnustaminen ja täydentäminen eri elämänvaiheissa •\tasuinmaan kielen ja oman äidinkielen opiskelu\nTärkeitä aiheita ovat myös opetushenkilöstön ja muiden keskeisten kohderyh-mien monikulttuurisuustaitojen vahvistaminen sekä oppimisympäristöjen ke-hittäminen. Monikulttuurisuudesta ja maahanmuuttajien koulutuksesta järjes-tetään oma seminaari.\nKansainväliset valmiudet, liikkuvuus ja pohjoismaisen yhteistyön edellytykset Tavoitteena on erityisesti liikkuvuuden avulla vahvistaa sekä nuorten että aikuisten kansalaisten\n•\tkielitaitoa ja kansainvälisiä valmiuksia •\tpohjoismaista identiteettiä\n•\tkiinnostusta pohjoismaiseen yhteistyöhön.\nLiikkuvuudesta viestitään nuorille muiden pohjoismaisen yhteistyön ja osal-listumisen tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi. Kielikampanjan jatkaminen tukee näitä tavoitteita.\nNordplus-ohjelman arvioinnin pohjalta päätetään seuraavasta ohjelmakau-desta. Tavoitteena on kehittää opiskelijoiden, opetushenkilöstön ja tutkijoi-den verkottumista ja liikkumista Pohjoismaissa ja Baltian maissa. Ohjelmaa tulee kehittää entistä vetovoimaisemmaksi ja helpommaksi osallistua. Nordic Master -hanke (2007–2010) tukee korkeakoulujen pohjoismaisten yhteisohjelmien kehittämistä. Suomen puheenjohtajuuskaudella päätetään hankkeen jatkosta, jota pohjustaa vuonna 2011 valmistuva arviointi. Tutkintojen kansainvälisten ja kansallisten viitekehysten tavoitteena on edistää tutkintojen läpinäkyvyyttä ja opiskelijoiden liikkuvuutta.\nPohjoismaat laativat EU- tai Bologna-yhteistyöhön liittyviä kansallisia viite-kehyksiä. Pohjoismaiset kansalliset laadunvarmistustoimijat ovat tehneet yhteistyötä maisterivaiheen yhteisohjelmien laadunvarmistuksessa. Puheenjohtajuuskauden tavoitteena on parantaa rajat ylittävän koulutus-yhteistyön laatua ja edistää kansallisten viitekehysten tunnettuutta poh-joismaisen verkostoyhteistyön avulla.\nKoulutuspolitiikan keskeisiä tavoitteita ovat osaaminen ja sen kehittämi-nen. Ne edellyttävät asiantuntemuksen vahvistamista koulutustutkimuksen ja oppilaitosten johtamisessa ja kehittämisessä sekä korkea-asteen koulu-tuksen näkyvyyttä ja houkuttelevuutta. Pohjoismainen tutkimusyhteistyö tarvitsee vertailutietoa kansainvälisestä osaamisesta. Esimerkkeinä tutki-musyhteistyön kohteista ovat aikuisten taitotasoa mittaava PIAAC-tutkimus ja 15-vuotiaiden nuorten osaamista mittaava PISA-tutkimus. Suomi vahvis-taa pohjoismaista koulutustutkimusta asiantuntijatapaamisten avulla. Pohjoismaisen tutkimus- ja innovaatioalueen (NORIA) vahvistamiseen liit-tyy kiinteästi ilmasto-, energia- ja ympäristöalan huippututkimushanke (2009–2013). Sen puoliväliarvioinnin tulokset valmistuvat Suomen pu-heenjohtajakaudella. Ne analysoidaan ja tulokset otetaan huomioon loppu-kauden toteutuksessa ja uusien hankkeiden käynnistämisessä.\nEU:n Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelma Bonus 169 integroi Itämeren valtioiden kansalliset tutkimusohjelmat ja -toimet. Ohjelma tukee osaltaan EU:n Itämeri-strategiaa. Siinä on strateginen suunnitteluvaihe (2010–2011) ja sen jälkeen toteutusvaihe. Tutkimusstrategian valmistelua seurataan eri-tyisesti pohjoismaisesta näkökulmasta.\nSuomen tavoitteena on, että pohjoismaista kestävän kehityksen strategiaa toteuttava koulujen pohjoismainen ilmastopäivä järjestetään 11. marras-kuuta 2011.\nVahvempi tietoyhteiskunta – eScience, sähköiset palvelut ja tutkimusinfra-struktuurit\nTietoyhteiskunta perustuu uuteen teknologiaan, toimintatapoihin ja osaami-seen. Tietotekniset ratkaisut tarjoavat mahdollisuuksia parantaa ekotehok-kuutta ja lisätä ympäristömyötäisyyttä. Samalla voidaan parantaa tuottavuut-ta ja luoda kilpailuetua.\nEScience kattaa uuden teknologian kehittämisen ja laajan hyödyntämisen tutkimuksessa ja sitä tukevan e-infrastruktuurin palveluissa. Koulutus var-mistaa tietoyhteisyhteiskunnan vahvan osaamisen.\nPohjoismaisen eScience-hankkeen taustalla on muun muassa strategia toi-menpideohjelmineen ja keihäänkärkihankkeineen sekä Baltic Ring -optisen verkon rakentaminen tiedon vapaan liikkuvuuden edistämiseksi. Suomi korostaa puheenjohtajuuskaudellaan eScience-hankkeen ripeää toimeen-panoa.\nSuomen puheenjohtajuuskaudella järjestetään eScience-konferenssi, jonka teemoja ovat uuden tiedon välittäminen, tutkimusinfrastruktuurit ja kansalli-set digitaalikansalli-set kirjastot. Samalla toteutetaan ympäristömyötäisten tietotek-nisten ratkaisujen seminaari.\nPuheenjohtajuuskaudella edistetään pohjoismaisen eScience-tutkijakoulu-tusohjelman toteuttamista. Alan tutkijakouluille, nuorille tutkijoille ja aihees-ta kiinnostuneille järjestetään yhteispohjoismainen vuosiseminaari.\nPohjoismaisen ympäristöyhteistyön strategiaa on määritelty toimintaohjel-massa 2009–2012. Pääteemat ovat\n•\tilmasto ja ilma\n•\tmeret ja rannikkovyöhykkeet\n•\tluonnon monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut •\tkestävä kulutus ja tuotanto.\nHuomioon otetaan myös arktisen ympäristöstrategian ja kestävän kehityk-sen strategian tavoitteet. Suomen puheenjohtajuuskaudella käynnistetään nykyisen ohjelman seuranta, joka valmistaa seuraavaan ympäristötoiminta-ohjelmaan.\nParhaimmillaan ympäristöpolitiikka kannustaa innovaatioihin. Tarvitaan esi-merkiksi suunnannäyttäjäajattelua, jossa tavoiteltavat ympäristönormit mää-ritetään parhaimman toimijan mukaan. Keskeistä on jatkuvan parantamisen periaate.\nPohjoismaisen yhteistyön pitää tukea Pohjoismaiden kansainvälistä ja EU-vaikuttavuutta sekä Pohjoismaiden ympäristöhallinnon kansallista työtä. Hankkeita kehitetään kumppanuusperiaatteella, jolloin osaaminen kertyy sekä viranomaisille että muille osapuolille.\nSuomi pyrkii puheenjohtajuuskaudellaan edelleen vahvistamaan pohjois-maisten rahoituslaitosten, erityisesti NEFCOn, toimintaa ja yhteistyötä\nmui-den keskeisten toimijoimui-den, kuten Barentsin euroarktisen neuvoston, Arktisen neuvoston ja Pohjoismaisen kehitysrahaston (NDF) kanssa.\nIlmastopolitiikka – ilmastonmuutoksen torjunta ja yhdyskuntasuunnittelu Yksi keskeisimpiä yhteisiä haasteita on ilmastonmuutos. Pohjoismaiden tulee edelleen tarjota asiantuntemustaan ja tukea tavoitteiden selkeyttä-mistä kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa. Suomen puheenjohtajuus-kaudella Pohjoismaiden omia ilmastotoimia vahvistetaan.\nYhdyskuntasuunnittelu ja kaavoitus voivat vaikuttaa merkittävästi ilmas-tonmuutoksen torjuntaan, ja suunnittelulla voidaan vähentää myös liiken-teen päästöjen aiheuttamia terveysvaikutuksia. Suomen puheenjohtajuus-kaudella Pohjoismaat jakavat yhdyskuntasuunnittelun hyviä käytäntöjä. Niiden tulee kehittää välineitä myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseen.\nTaloutta ja ympäristöä tulee tarkastella kokonaisuutena, sillä kulutus- ja tuo-tantotavat vaikuttavat merkittävästi ympäristön tilaan. Globaali talouskriisi on vauhdittanut keskustelua ja aloitteita rakennemuutoksesta vihreään talou-teen. Pääsy luonnonvaroihin ja niiden riittävyys ovat ajankohtaisia kysymyk-siä, joilla on myös valtava taloudellinen merkitys.\nYmpäristöliiketoiminta kasvaa maailmanlaajuisesti voimakkaasti. Pohjois-mainen yhteistyö on myös tällä alueella tärkeää. Kansainvälinen menestys edellyttää kansallisten ja pohjoismaisten markkinoiden kehittämistä yhdessä finanssialan kanssa. Pohjoismaiden tulee etsiä ratkaisuja, miten ympäristö-näkökulma integroidaan talouselämän ja yritysten päätöksiin ja miten elintaso säilyy päästöjen vähentämisestä huolimatta. Painopisteitä ovat ympäristö-politiikan ohjauskeinojen, kuten verotuksen, kehittäminen ja ympäristölle haitallisten tukien tunnistaminen ja poistaminen.\nYmpäristöteknologia ei yksin ratkaise ympäristöongelmia. On tärkeää vaikut-taa kulutuksen laatuun ja määrään, jotta teknologian kehittymisen tuomilla hyödyillä olisi merkitystä.\nJätteen synnyn ehkäisy ja materiaalitehokkuusnäkökulmat tulisi integroida paremmin kysymykseen luonnonvarojen käytöstä ja riittävyydestä. Materiaalien käytön ympäristövaikutuksista tarvitaan lisää tietoa ja tuottei-den haitattomuutta ja materiaali- ja energiatehokkuutta tulee edistää.\nvestointien kuten rakentamisen yhteydessä. Elinkaarinäkökulma on keskei-nen ohjauskeinoissa ja tehokkaassa vaikuttamisessa.\nEkologinen tuotesuunnittelu voi vähentää ympäristövaikutuksia jo tuotteiden elinkaaren alkupäässä. Se myös tuo pohjoismaisille yrityksille kilpailuetua. Ympäristömyötäisissä julkisissa hankinnoissa Pohjoismaat ovat pitkään teh-neet yhteistyötä. Työ tunnetun Joutsen-ympäristömerkin parissa jatkuu.\nItämeri ja merialueet\nItämeren suojelun tavoitteena on saada meri elpymään hyvään ekologiseen tilaan viimeistään vuonna 2020. EU:n Itämeri-strategian ja HELCOMin Itämeren suojelun toimintaohjelman toimeenpano tarvitsee innovatiivisia toimintatapoja ja kansallisia toimia. Lisäksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ihmi-sen toimiin merellä ja rannikkoalueilla.\nKiristyvä maailmanlaajuinen kilpailu raaka-aineista ja energian- ja ruuantuo-tannosta tekee vedestä sekä maa- ja merialueiden käytöstä strategisempia kysymyksiä. Toimintojen sijoittuminen on ilmasto- ja ympäristönäkökohdista merkittävää. Myös valuma-aluelähtöinen tarkastelu korostuu. Meriympäristön tilan parantaminen vaatii toimenpiteitä myös teollisuudelta, maataloudelta, merenkululta, kalastuselinkeinolta ja kalankasvatukselta.\nTerveydelle ja ympäristölle vaarallisten kemikaalien käytön rajoittaminen on yhteinen haaste. Pohjoismaiden tulee etsiä kemikaali-, tuote- ja jätepolitii-kan ja sopimusten välisiä synergioita ja edistää elinkaarinäkökulmaa. Vuosi 2011 on kansainvälinen kemian vuosi. Suomen puheenjohtajuuskau-della on yhdessä sosiaali- ja terveyssektorin kanssa tarkoitus nostaa esille Pohjoismaiden aktiivisuus ja osaaminen ajankohtaisissa kansainvälisissä prosesseissa sekä väestöön liittyviä terveysriskejä.\nKemikaalien yhteisvaikutuksia vähennetään ja nanoteknologian riskejä ja mahdollisuuksia selvitetään. Tärkeitä teemoja ovat myös kemikaalipäästöt tuotteissa ja kemikaalien riskinarviointi. Vaikuttamista elohopean käytön kieltoon tulee jatkaa ja täydentää myös muilla aineilla.\nEkosysteemipalvelut ja luonnon monimuotoisuuden suojelu on huomioitava paremmin yhteiskunnallisessa päätöksenteossa ja luonnonvarojen käytön\nsuunnittelussa. Pohjoismaiden yhteistä panosta tarvitaan ekosysteemipalve-lujen tunnetuksi tekemiseen, taloudelliseen arvottamiseen ja uusien ohjaus-keinojen löytämiseen.\nSuomen puheenjohtajuuskaudella jatketaan pohjoismaisia toimia välisten prosessien vahvistamiseksi, erityisesti YK-järjestelmän ja kansain-välisten sopimusten synergioiden lisäämiseksi ja toimeenpanon tehosta-miseksi. Kansainvälisen luonto- ja ekosysteemipaneelin (IPBES) perustami-nen on Pohjoismaille tärkeä asia.\nSuojelualueita tulee tarkastella osana yhdyskuntasuunnittelua.\nAlkuperäinen luonto, rakentamattomat alueet ja kulttuuristamme kertovien kohteiden säilyminen ovat merkityksellisiä ihmisten hyvinvoinnille. Vihreä infrastruktuuri vaikuttaa myös ilmastonmuutoksen hallintaan.\nPuheenjohtajakaudellaan Suomi panostaa •\tympäristön ja talouden rakennemuutokseen\n•\tekosysteemipalvelujen huomioimiseen yhdyskuntasuunnittelussa •\tkemikaalien ja nanomateriaalien terveys- ja ympäristöriskeihin •\tyhdyskuntasuunnittelun hyviin käytäntöihin.\nElinkeino-, energia- ja aluepolitiikka\nPohjoismaiden yhteistyö nojaa yhtenäiseen ja toisiaan täydentävään yh-teiskunta- ja elinkeinorakenteeseen. Yhteistyöllä voidaan sopia yhteisistä panostuksista, luoda synergioita kansallisten hankkeiden välille ja vaihtaa tietoja hankkeista. Suomi haluaa puheenjohtajana kehittää erityisesti Pohjoismaiden viranomaisten, elinkeinoelämän ja yritysten verkottumista.\nElinkeino- ja innovaatiopoliittinen yhteistyöohjelma 2011–2013\nPohjoismaiden hallitusten elinkeino- ja innovaatiopoliittisella yhteistyöohjel-malla halutaan vahvistaa Pohjolan elinkeinoelämän johtavaa asemaa inno-vaatioiden ja lisäarvon tuottamiseksi. Pääteemoja ovat vihreä kasvu, hyvin-vointi ja laaja-alainen innovaatiotoiminta. Näitä aiheita käsitellään innovaa-tiokonferenssissa Suomessa. Pääteemojen lisäksi Suomi tukee nykyistä yh-teistyötä, joka edistää luovien elinkeinojen, sähköisten palvelujen ja muiden vastaavien alojen kansainvälistymistä.\nPohjoismaisen innovaatiokeskuksen (NICe) toimintaa arvioidaan vuonna 2010. Suomi puheenjohtajana haluaa jatkaa NICen toiminnan kehittämistä huomioiden arvioinnin tulokset.\nVihreä kasvu, innovaatiopolitiikka ja yrittäjyyden edistäminen\nVihreään kasvuun liittyviä pohjoismaisia hankkeita on jo käynnissä. Lisäksi käynnistetään muutama uusi tutkimus ja käsitellään valmistuneiden selvitys-ten tuloksia työpajoissa tai seminaareissa. Pohjoismailla on osaamista uu-den vähähiilisen yhteiskunnan tuotannon ja palvelujen aloilla. Vihreää tek-nologiaa voidaan edistää tarjoamalla yhteisiä foorumeita ja yhteistyömah-dollisuuksia tietointensiivisille yrityksille, yliopistoille ja rahoittajille. Innovaatiopolitiikka keskittyy kehittämään hyvinvointi- ja terveyssektoria sekä yhteiskunnallisia palveluja. Menetelminä ovat muun muassa parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihto ja mahdolliset yhteiset selvitykset. Kansainväliset vertailut viittaavat siihen, että Pohjoismaissa yrittäjyys ei ole samalla tasolla kuin muissa kehittyneissä maissa. Esimerkiksi asukkaiden osaamistasoon nähden yrityksiä on melko vähän. Suomen puheenjohtajakau-della selvitetään, millaiset innovaatiopoliittiset toimet synnyttäisivät uusia\nPohjoismailla ja itsehallintoalueilla on suhteellisen merkittävien malmi- ja raaka-ainevarantojensa takia tärkeä asema EU:n raaka-ainepolitiikassa. Suomi järjestää kokouksen Pohjoismaiden raaka-ainepolitiikan globaaleista haasteista ja mahdollisuuksista.\nPohjoismaiden energiapoliittisen yhteistyön toimintaohjelma 2010–2013 määrittää peruslinjaukset Suomen puheenjohtajuuskaudelle. Sähkön tukku- ja vähittäismarkkinoiden toiminta ja kehittäminen ovat tärkeä osa pohjoismaista energiayhteistyötä. Myös sähköverkkojen riittävä kehittäminen varmistaa yh-teisten pohjoismaisten sähkömarkkinoiden toimintaa. Pohjoismaisessa ener-giapoliittisessa yhteistyössä nostetaan esille seuraavat:\n•\tSähkömarkkinoilla varmistetaan, että 2008 hyväksytty toimintasuunni-telma etenee. Keskeinen tavoite on Pohjoismaiden yhteisten loppukäyt-täjämarkkinoiden toteuttaminen vuoteen 2015 mennessä. Se edellyttää sääntelyn, toimintatapojen, tietoliikenteen ja tietojärjestelmien pohjois-maista harmonisointia.\n•\tUusiutuvaa energiaa integroidaan energiajärjestelmään syvemmin. Sen kasvu lisää investointeja sähköverkkoon ja asettaa uusia haasteita säh-köjärjestelmän hallinnalle, kun nopeasti vaihtelevan sähköntuotannon osuus kasvaa.\n•\tPohjoismaiden ja Luoteis-Venäjän yhteistyötä syvennetään etenkin ener-giatehokkuuden ja uusiutuvan energian osalta.\nPohjoismaiden aluepoliittisen yhteistyön toimintaohjelma 2009–2012 määrittää peruslinjaukset Suomen puheenjohtajuuskaudelle. Nordregio-tutkimuslaitoksen ja pohjoismaisten rajaseutuyhteistyöorganisaatioiden toiminnan tukemiseen panostetaan.\nPuheenjohtajuusvuotenaan Suomi korostaa rajaseutuyhteistyön merkitystä ja pohjoismaista lisäarvoa ja tiedottaa niistä. Rajaseutuorganisaatioiden roo-liin rajaestetyössä kiinnitetään huomiota. Suomen vetämä rajaseutuyhteis-työryhmä käsittelee rajaseutuyhteistyötä eurooppalaisessa kontekstissa ja tiivistää yhteistyötä Association of European Border Regions (AEBR) -yhdis-tyksen kanssa.\nSuomi nostaa esille ilmastonmuutoksen, bioenergiapanostusten ja demografis-ten muutosdemografis-ten vaikutukset haja-asutusalueilla ja pohjoisimmilla alueilla. Tarkoitus on käynnistää selvityksiä ja järjestää niihin liittyviä asiantuntijasemi-naareja. Viimeaikaisten uusien lähestymistapojen noustua esille uuden tyyppi-siin alueellityyppi-siin innovaatiostrategioihin liittyvä selvitys on ajankohtainen. EU:n koheesiopolitiikan uudistuksen linjaukset vuonna 2011 vaikuttavat merkittävästi kaikkien jäsenmaiden aluepolitiikkaan. Esille nousee myös Itämeri-strategian rooli EU:n alue- ja rakennepolitiikassa. Suomi haluaa tii-vistää Pohjoismaiden yhteistyötä vaihtoehtojen pohdinnassa ja luoda edelly-tykset vaihtaa kansallisia näkemyksiä. Tarkoitus on perustaa eri maiden avainhenkilöiden verkosto ja luoda sille toimivat työmuodot. Myös yhteis-työn tiivistämistä Baltian maiden kanssa selvitetään.\nKansainvälinen talous elpyy, mutta orastavaan talouskasvuun liittyy edelleen epävarmuustekijöitä. Tämä johtuu siitä, että monissa maissa elpyminen joh-tuu väliaikaisista ja erittäin mittavista julkisista elvytys- ja tukitoimista. Niitä puretaan Suomen puheenjohtajuuskaudella vuonna 2011.\nPaluu kestävälle kasvu-uralle, kilpailukyvyn palautus ja julkisen talouden tasapainottaminen ovat keskeisiä lähivuosien kysymyksiä. Pohjoismaisen hyvinvointimallin ylläpitäminen edellyttää talouspolitiikalta rakennemuutos-ta, työllisyyttä ja kasvua. Näiden tulisi näkyä myös Nordic Economic Policy Review -julkaisun teemoissa 2011.\nPohjoismainen suhdanneryhmä valmistelee pohjoismaisen suhdannekatsauk-sen. Ministerineuvosto keskustelee säännöllisesti eri maiden ja alueiden ta-loustilanteesta. Erityistä huomiota kiinnitettäneen Islannin talouskehityk-seen huomioiden rahoituspaketin tilanteen myös vuonna 2011.\nKriisinhallinta kaipaa kehittämistä\nRahoitusmarkkinoiden tila ja pankkisektorin näkymät ovat kohentuneet, mutta kehitykseen liittyy epävarmuustekijöitä talouden kestävästä elpymi-sestä. Kriisinhallinnan kehittäminen EU:ssa on erittäin tarpeellista.\nViranomaisten välineitä ja yhteistyötä puuttua vaikeuksissa olevien pankkien toimintaan tulisi kehittää ja yhtenäistää.\nPohjoismaissa on useita rahoituslaitoksia, jotka toimivat useammassa maassa. Suomi pyrkii puheenjohtajuuskaudellaan kehittämään Pohjoismaiden sääntely- ja valvontaviranomaisten yhteistyötä etenkin kriisinhallinnan kysymyksissä. EU:ssa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla on keskusteltu keinoista, joilla rahoitussektori voisi osallistua enemmän rahoituskriisien aiheuttamien kus-tannusten kattamiseen esimerkiksi vakausmaksulla. Tähän liittyvät kysymyk-set noussevat myös Pohjoismaiden valtiovarainministereiden agendalle vuonna 2011.\nYhteispohjoismainen hanke tietojenvaihtosopimusten aikaansaamiseksi niin sanottujen veroparatiisien kanssa jatkunee Suomen puheenjohtajuuskaudel-la. Vuoden 2010 loppuun mennessä hanketta arvioidaan ja päätetään neu-votteluprosessin jatkosta.\nTaloussektorin osalta rajaesteiden poistamiseen tähtäävä työ jatkuu tarvittaes-sa. Verokysymykset ovat pysyvästi ministerikokousten asialistalla erityisesti tietojenvaihdon edistämiseksi.\nMaa- ja metsätalous, kalastus ja elintarvikeala\nMaataloussektorilla puheenjohtajuuskauden pääteemoja ovat ilmaston-muutoksen hillintä- ja sopeutumistoimet. Erityisesti korostuu energiate-hokkuuden edistäminen, minkä eteen Pohjoismaat ovat tehneet paljon työ-tä. Tiedonvaihto ja yhteistyö kehittyvät muun muassa pohjoismaisessa se-minaarissa. Sopeutumistoimien painopisteenä on pohjoismainen geeniva-rayhteistyö. Työssä huomioidaan erityisesti toimenpiteet, jotka edistävät valmistautumista ilmastonmuutokseen. Lisäksi lisätään tietoa pohjois-maisten raaka-aineiden vahvuuksista.\nMaataloustutkimus – NKJ:lle vahvempi rooli\nMaataloustutkimuksen kontaktielin (NKJ) on pohjoismaisten maataloustut-kimusta rahoittavien organisaatioiden yhteyselin, joka edistää yhteispoh-joismaisia tutkimushankkeita ja -verkostoja. NKJ on myös neuvoa-antava elin Pohjoismaiden ministerineuvostolle maatalouden tutkimuspoliittisissa kysymyksissä.\nNKJ:n 2011 voimaan tulevan strategian tavoitteena on vahvistaa omaa ase-maa Euroopan tutkimusalueella. Pohjoismaisen ase-maa- ja elintarviketuotan-non erityispiirteiden vuoksi tutkimusyhteistyön edellytyksiä täytyy paran-taa. Ministerineuvosto toivoo NKJ:n osallistuvan poliittiseen keskusteluun asiantuntijaelimenä ja tuovan vahvemmin esille ajankohtaisia aiheita.\nPohjoismaat ovat tehneet menestyksekästä yhteistyötä geenivarojen suoje-lussa muun muassa perustamalla Pohjoismaisen geenivarakeskuksen (NordGen) 2008. Tulevat haasteet, kuten NordGenin kokoelmien laajenta-minen, henkilöstön kompetenssin turvaaminen ja geenipankin infrastruk-tuurin parantaminen, vaativat geenivarakeskuksen resurssien vahvistamis-ta merkittävästi, kohdenvahvistamis-tamalla muualvahvistamis-ta rahoitusvahvistamis-ta tähän. Toiminnan tur-vaaminen on erityisen tärkeää nyt, kun pohjoismainen maatalous tulee so-peuttaa nopeasti etenevään ilmastonmuutokseen.\nUusi pohjoismainen ruoka -ohjelma jatkuu 2010–2014. Siihen sisältyy oh-jelma New Nordic Food and Branding, jonka teemat liittyvät ilmastomyötäi-seen ja vastuulliilmastomyötäi-seen syömiilmastomyötäi-seen sekä terveellisten pohjoismaisten ruoka-aineiden edistämiseen.\nUusi pohjoismainen ruoka -ohjelma nojaa ajatuksiin puhtaasta, tuoreesta ja sesonginmukaisesta ruoasta sekä alueiden ruokakulttuurista. Pohjoismainen keittiö perustuu pohjoisen luonnon antimiin, pohjoismaiseen osaamiseen, eettisiin toimintatapoihin ja kestävään luonnonvarojen käyttöön. Pohjois-mainen keittiö ansaitsee enemmän näkyvyyttä maailmalla. Kulttuuristen arvojen liittäminen ruokatuotteisiin ja tuotantoketjuun antaisi lisäarvoa markkinoilla.\nSuomen tavoite on jatkaa pohjoismaista tiedonvaihtoa, joka perustuu kes-tävää metsätaloutta käsittelevän Selfossin julistuksen (2008) toimenpide-ohjelmaan. Tavoite on ylläpitää ja vahvistaa metsätalouden kilpailukykyä muuttuvassa toimintaympäristössä. Metsävarojen kasvavan käytön takia on luontevaa edistää metsien ja puun kestävää käyttöä tuotteissa, palve-luissa ja energiana kestävän metsätalouden ja biotalouden osana. Metsä-yhteistyötä pyritään vahvistamaan myös EU:n Itämeri-strategian ja Euroopan metsäinstituutin alueellisen keskuksen (EFINORD) kautta.\nYhteispohjoismainen metsäntutkimus (SNS) edistää pohjoismaisen met-säntutkimuksen yhteistyötä ja verkottumista ministerineuvoston priorisoi-milla alueilla ja tarjoaa ministerineuvostolle metsiin ja metsäntutkimuk-seen liittyvää asiantuntemusta. Tehokkaimmin tutkimustieto siirtyy teema-kohtaisissa tutkimuksen ”huippuverkostoissa” (CAR – Centre of Advanced Research), jotka toteuttavat laajoja, kansainvälisiä tutkimusohjelmia ja te-kevät synteesejä aiemman tutkimustiedon pohjalta. Vuonna 2011 pyritään aloittamaan neljä uutta huippuverkostoa. Pohjoismaisen geenivarakeskuk-sen tavoite on edistää ja kehittää metsätalouden siemen- ja taimihuoltoa sekä metsänuudistamista. Tärkeimmät tapahtumat ovat konferenssi Tanskassa ja teemapäivät Norjassa ja Islannissa.\nSuomen puheenjohtajakauden teema on kestävä vesiviljely. Sen kehittämises-sä merkittäviä tekijöitä ovat tuotannon sijainninohjaus, rehujen alkuperä ja käyttö sekä viljelymenetelmät. Vesiviljely on maailmanlaajuisesti kasvavana alkutuotannon muotona merkittävä potentiaali myös Pohjoismaissa. Toinen tärkeä teema on Itämeren kalakantojen kestävyys. Akuutein huoli liittyy luon-nonlohien ja laajemminkin lohikantojen romahdukseen kesällä 2010. Suomen puheenjohtajuuskaudella\n•\tedistetään EU:n Itämeri-strategian kalataloushankkeita, joissa keskeistä on alueellisen kalastusyhteistyön kehittäminen\n•\ttoteutetaan pohjoismaisen kalatalousyhteistyön puiteohjelmaa 2009–2012.\n•\tturvataan Itämeren kalakantojen kestävyys.\nSuomi osallistuu aktiivisesti elintarvikevalvonnan ja kuluttajatietouden (NMF-työryhmän) toimintaan, muun muassa vuosittaiseen valvontakonfe-renssiin, lakimiesseminaariin ja yhteispohjoismaisiin valvontakampanjoihin. Valvontakonferenssin teemaksi on ehdotettu elintarvikeketjun valvonnan vai-kuttavuutta ja sen mittaamista. Yhteispohjoismainen valvontaprojekti selvit-tää allergeenimerkintöjä elintarvikkeiden pakkauksissa.\nSuomen aloitteesta käynnistyy Nanomat-nätverk eli elintarvikkeiden nano-turvallisuuteen keskittyvä yhteistyöverkko. Sen tavoitteita ovat lisätä konk-reettisesti nanotuoteturvallisuutta sekä tutkimus- ja analytiikkayhteistyö.\nVuonna 2011 jatketaan pohjoismaisten ravitsemussuositusten valmistelua. Väestön ravitsemustilan seurantaan tarvitaan ajantasaiset elintarviketieto-kannat. Puheenjohtajavuoden aikana selvitetään mahdollisuuksia tiivistää pohjoismaista yhteistyötä elintarvikeanalyyseissa. Pohjoismaissa kerätään aineistoja väestön eri ikäryhmien ruokavaliosta ja ravinnonsaannista. Ravitsemus ja toksikologia -ryhmän alaisen Nordira-projektin yhteistyönä vaihdetaan kokemuksia tiedonkeruusta, hyödynnetään aineistoja ja yhden-mukaistetaan raportointia.\nSelvityksiä elintarvikkeisiin liittyvistä taudeista\nSuomi järjestää mikrobiologista elintarviketurvallisuutta käsittelevän semi-naarisarjan (Microbial food safety), joka pohtii elintarvikevälitteisten tautien todellisia kustannuksia ja vaikutuksia, ja erityisesti mitä tietoaukkoja näiden arvioimiseen on. Näiden mittaamiseen on kehitetty lukuisia suureita, joiden hyödyllisyyttä tautien todellisen rasitteen arvioinnissa käsitellään seminaa-rissa.\nSuomen puheenjohtajuuskaudella jatkuu mallinnusprojekti, joka pyrkii osoittamaan Suomen, Ruotsin ja Norjan vapaaksi myyräekinokokkiloisesta. EU:n lemmikkieläinasetuksessa olevat ekinokokin erityisehdot raukeavat 2011 lopussa. Sitä ennen asetukseen pitäisi kirjata ekinokokin vastustami-sen pysyvät menettelytavat vastaavasti kuin nyt on raivotaudin varalta. Suomi järjestää 2011 alussa aiheesta työpajan, jossa käsitellään projektin tuloksia ja jatkotoimenpiteitä.\nPohjoismainen elintarvikkeiden metodiikkakomitea (NMKL) varmistaa yhdis-tetyin pohjoismaisin resurssein laboratoriotulosten oikeellisuutta ja jäljitet-tävyyttä. Vuonna 2011 suunnitellaan muiden kansainvälisten organisaatioi-den kanssa seminaaria elintarvikeanalyyttisistä pikamenetelmistä.\nPuheenjohtajakauden sosiaali- ja terveyssektorin teemoja ovat hyvinvointi- ja terveysalan pohjoismainen yhteistyö, rajaesteet sekä globalisaatio ja kes-tävä kehitys. Yhteistyön sisällöllinen jatkuvuus on tärkeää. Suomi toteuttaa puheenjohtajuuskautenaan pohjoismaista sosiaali- ja terveysalan yhteistyö-ohjelmaa vuodelta 2009 ja saattaa loppuun käynnissä olevat hankkeet. Yhteispohjoismaisten alan laitosten muutosprosessia tuetaan.\nPohjoismaisilla sosiaali- ja terveysalan järjestelmillä on paljon yhteistä. Myös tulevaisuuden haasteet ovat samankaltaisia. Pohjoismaiset verkostot välittävät tehokkaasti tietoa ja kokemuksia. Suomi pyrkii tehostamaan alan tiedon välittämistä, ajanmukaistamaan työmenetelmiä ja integroimaan työtä kansainvälisiin agendoihin.\nPohjoismailla on samanlainen sosiaali- ja terveydenhuollon arvopohja: tasa-arvo, palvelujen universaalisuus ja kattavuus, merkittävä julkinen rahoitus sekä näkemys ennalta ehkäisevän työn merkityksestä. Maat ovat kuitenkin usein päätyneet erilaisiin sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteellisiin ratkai-suihin. Suomi jatkaa keskustelua ajankohtaisista rakenneuudistuksista ja hyvinvointipalvelujen kehittämisestä.\nTyöurien pidentämisestä on tullut tärkeä tavoite yhteiskuntataloudessa ja työympäristöpolitiikassa. Työelämän kehittäminen luo mahdollisuuksia pi-dentää työuria ja sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämää.\nSuomi nostaa keskusteluun etenkin lapsiperheiden ja ikäihmisten hyvinvoin-nin ja palveluiden kehittämisen ja jatkaa pohjoismaista mielenterveysyhteis-työtä WHO/EUROn suositusten pohjalta.\n•\tlevitetään tietoa ja hyviä käytäntöjä pohjoismaisesta hyvinvointimallista ja sosiaaliturvan merkityksestä yhteiskuntien vakaalle kehitykselle •\tjärjestetään vanhusverkoston työkokous\n•\tinformoidaan perhekeskusyhteistyöstä\n•\tperustetaan monihallinnollinen verkosto ehkäisemään lähisuhde- ja per-heväkivaltaa\n•\tsuunnitellaan yhdessä lapsiasiavaltuutettujen kanssa kampanja ehkäi-semään lasten kurittamista.\n•\tjärjestetään pohjoismainen potilasturvallisuuskonferenssi\n•\tjärjestetään aktiivista asiakasosallistumista koskeva seminaari yhdessä NVC:n ja Pohjoismaisen vammaispoliittisen neuvoston kanssa.\nPohjoismaisilla terveys- ja sosiaalialan laitoksilla on keskeinen rooli tavoit-teiden toteutuksessa.\nPohjoismaiden välisten rajaesteiden poistaminen\nMaahanmuutto ja työvoiman lisääntyvä liikkuvuus muuttavat yhteiskuntaa, mikä edellyttää palvelujärjestelmien jatkuvaa uudistamista. Kun sosiaali- ja tervey-denhuollon ammattihenkilöstön liikkuvuus lisääntyy, täytyy myös potilasturvalli-suuteen kiinnittää huomiota.\nEU:n uusien sosiaaliturvasäännösten tarkoitus on turvata EU-alueella ja Pohjoismaiden välillä liikkuvien oikeudet entistä paremmin ja parantaa tietojen välittymistä maasta toiseen. Suomen puheenjohtajuuskaudella pyritään löytä-mään keinoja ja työmuotoja, jotka vähentävät Pohjoismaiden välisiä rajaesteitä, lieventävät niiden vaikutuksia ja ehkäisevät uusien syntymistä.\nGlobalisaatio ja pohjoismaiset hyvinvointiyhteiskunnat\nPohjoismaista hyvinvointia ja kilpailukykyä rakentavat kansalaisten osallis-tuminen, osaaminen, tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet ja työolojen pitkä-jänteinen kehittäminen. Yhteistyön, tiedonvaihdon ja vertailevan tutkimuk-sen avulla Pohjoismailla on mahdollisuus oppia toistensa kokemuksista ja etsiä kestäviä ratkaisuja. Ajankohtaisia teemoja ovat muun muassa globaali tupakkapolitiikka ja rahapeleihin liittyvät ongelmat, globaali ja EU-alkoholistrategia, työ väkivallan vähentämiseksi ja ilmastomuutokseen sopeutuminen.\nYhteisesiintyminen kansainvälisillä areenoilla tuo pohjoismaisia arvoja vah-vemmin esiin ja lisää vaikutusmahdollisuuksia kansainväliseen kehitykseen. Pohjoismaiset sosiaali- ja terveysministerit sopivat yhteisesiintymisistä muun muassa alkoholi- ja mielenterveysasioissa sekä lisääntymisterveysky-symyksissä.\nPohjoismaiden ministerineuvosto on käynnistänyt useita terveyden ja hyvin-voinnin globalisaatiohankkeita. Niiden tavoitteena on tukea pohjoismaisen hyvinvointimallin uudistumista, kestävyyttä ja kilpailukykyä. Pohjoismaiset terveys- ja sosiaalialan laitokset vastaavat hankkeista syrjäytyneiden ryhmien osallistuminen ja terveyden edistäminen ja ennaltaehkäisy.\nSuomi tekee puheenjohtajakaudellaan yhteistyötä Barentsin euroarktisen neuvoston ja EU:n pohjoisen ulottuvuuden sosiaali- ja terveyskumppanuu-den kanssa muun muassa HIV/AIDSin ja tuberkuloosin ehkäisyssä.\nDownload ( - 60 sidor - 1.70MB)


Sergio Pérezin lähtöruuturangaistus luo Abu Dhabin GP:hen jännittävän asetelman - MTVuutiset.fi\nLähtöruuturangaistukset luovat F1-kauden päätöskisaan jännittävän asetelman – tiedot varikolta: viime viikon yllätysvoittaja oli lähellä katastrofia\nSergio Pérzin 190. GP-startti päättyi täysosumaan.\nJulkaistu 11.12.2020 12:04\nF1-kauden päättävässä Abu Dhabin GP:ssä käydään kova taistelu valmistajien MM-sarjan kolmannesta sijasta.\nLUE MYÖS: Ferrarin tallipäällikkö sairastui – matkusti kotiin ennen F1-kauden viimeistä osakilpailua\nLUE MYÖS: Tallipäällikkö paljastaa: Michael Schumacher esitti erikoisen vaatimuksen heti ensimmäisten Ferrarilla ajettujen kierrosten jälkeen\nMM-pronssista taistelevat tiukimmin Racing Point ja McLaren, joiden välinen ero on Racing Pointin hyväksi kymmenen pistettä. Viidentenä oleva Renault on 22 pisteen päässä Racing Pointista.\nRacing Point koki Abu Dhabin GP:n alla takaiskun, kun viikko sitten Sakhirin GP:ssä voittoa juhlineen Sergio Pérezin autoon jouduttiin vaihtamaan uusia voimayksikön osia. Pérezille vaihdettiin kauden neljäs polttomoottori, neljäs turbo ja neljäs lämpöä kierrättävä MGU-H-yksikkö. Säännöt sallivat kauden aikana käytettävän vain kolmea eri osaa, joten Pérez putoaa aika-ajotuloksesta riippumatta lähtöruudukon häntäpäähän.\nF1-toimittaja Will Buxtonin mukaan varikolla jopa puhutaan, että Pérezin aiempi voimayksikkö olisi vedellyt viikon takaisessa Sakhirin GP:ssä aivan viimeisiään, ja meksikolainen olisi näin ollut erittäin lähellä menettää F1-uransa ensimmäisen GP-voiton kilpailun viimeisillä kierroksilla. Viikkoa aiemmin ajetussa Bahrainin GP:ssä Pérez joutui keskeyttämään kolmanneksi viimeisellä kierroksella kolmannelta sijalta, kun hänen voimayksikkönsä syttyi tuleen.\nPérezin lähtöruuturangaistus tarjoaa McLarenille hyvän mahdollisuuden kuroa Racing Pointin kymmenen pisteen eroa umpeen. Pérezin sopii kuitenkin rangaistuksesta huolimatta odottaa nousevan pisteille. Viikko sitten Bahrainissa hän onnistui voittamaan, vaikka putosi ensimmäisellä kierroksella koko joukon hännille. Toki Abu Dhabissa on vaikeampi ohittaa kuin sillä radalla, jolla Bahrainissa viikko sitten kilpailtiin.\nTällä tietoa viimeiseen F1-osakilpailuunsa starttaavalle Haasin Kevin Magnussenille on vaihdettu kauden kolmas akku ja kolmas elektroniikkaohjain, ja tämä johtaa hänen kohdallaan lähtöruuturangaistukseen.\nFerrarin Charles Leclercille tuomittiin kolmen lähtöruudun rangaistus jo viikko sitten, kun hän kolaroi Sakhirin GP:n avauskierroksella Péreziin.\nSergio Pérezin kolmossija haihtui Bahrainin GP:ssä savuna ilmaan.\nF1 Abu Dhabin GP Racing Point McLaren Renault Haas Urheilu


Muusikoiden.net - Keskustelu - Hihnatappi akustiseeen\nAihe: Hihnatappi akustiseeen\nHaluaisin laittaa akustiseen kitaraani (Yamaha LL6) hihnatapin myös kaulaliitoksen kohdalle, jotta hihna olisi helpompi irroittaa ja laittaa takaisin paikoilleen (vs. narun solmiminen lapaan). Mitä tässä kannattaisi ottaa huomioon? Ei huvittaisi porailla hyvää kitaraa täyteen reikiä. Kuinka kriittistä tapin sijainti on tasapainon tms kannalta? Kuinka löydän oikean kohdan hihnatapille?\nKitarani kaulaliitos näyttää tältä: http://img141.imageshack.us/img141/9304/img4674e.jpg\nsimop: Mitä tässä kannattaisi ottaa huomioon? Ei huvittaisi porailla hyvää kitaraa täyteen reikiä. Kuinka kriittistä tapin sijainti on tasapainon tms kannalta? Kuinka löydän oikean kohdan hihnatapille?\nLöydät oikean kohdan kannattelemalla kitaraa (kahdella sormella puristaen) eri kohdista siksi kunnes se asettuu oikeaan soittoasentoon. Tällä pystyakselilla on hihnatapin paikka.\nYleensä hihnatappi ruuvataan sitten kapealla ruuvilla (poraa ensin vähän ruuvia pienempi reikä, ettei puu halkea) alaviistoon, ikään kuin kaulan tyviosan alle. Sen ei siis tarvitse osoittaa kohtisuoraan taaksepäin, ja kitaran laukkuun laittamisen kannalta voi olla parempikin ettei osoita.\n13.09.2009 11:30:59 (muokattu 13.09.2009 11:45:31)\nItse laitoin (puhtaalla mutulla) tapin näin:\nAkku DeWalt:illa 2mm reikä sellaiseen paikkaan että hihna istuu ahdistamatta, ja tappi paikalleen. Sattui laakista kohdilleen.\nKyseessä ei ole arvosoitin, joten mutuilu ei niin hirvittänyt.\nTuuria sekin, ettei kotelossa jäänyt kantamaan tapin varaan. En tullut mitanneeksi...\nZeeboo: Itse laitoin (puhtaalla mutulla) tapin näin:\nSamaan paikkaan minäkin laitan kaikki akkareiden hihnatapit.\nJos jostain syystä haluaa tapin pois niin paikka on jopa täysin korjattavissa näkymättömiin.\nkivi: Hyvin kriittistä.\nNäyttääkö tämä jotakuinkin järkevältä paikalta tapille? http://img195.imageshack.us/img195/5494/img4675n.jpg\nTuo Zeeboon ja Juniperin käyttämä tapa olisi tietysti kaikista helpoin, mutta se ei liene tasapainon kannalta paras vaihtoehto.\nKokeilin teippailla hihnaa kiinni eri kohtiin. Olihan se kitara ihan soitettavissa silloinkin kun hihna oli kiinni tuolla takana, mutta tuntui vähän "kaatuvan" eteenpäin. Kun hihna oli tuossa punaisella pisteellä merkityssä kohdassa kitara oli vähän itseeni päin kallellaan mikä oli mielestäni parempi.\nZeeboo: Tuuria sekin, ettei kotelossa jäänyt kantamaan tapin varaan. En tullut mitanneeksi...\nHyvä pointti! Koteloni kun on kuin valettu tuolle kitaralle. Bodyn ja kitaran väliin ei jää milliäkään ilmaa, mutta tuolla kaulaliitoksen tienoilla näyttäisi onneksi olevan ainakin hihnatapin verran tilaa.\nsimop: ...Tuo Zeeboon ja Juniperin käyttämä tapa olisi tietysti kaikista helpoin, mutta se ei liene tasapainon kannalta paras vaihtoehto.\nMulla tämä on matalakoppaisessa "liki-OM:ssä", ja tasapaino pelaa ihan OK.\nOisko tuosta jelppiä?\nsimop: Näyttääkö tämä jotakuinkin järkevältä paikalta tapille? http://img195.imageshack.us/img195/5494/img4675n.jpg\nJos olet oikeakätinen, niin näyttää. Tuolla lailla mulla on useimmissa akkareissa hihnatappi, ja samaa asetelmaa suositteli kitaraseppänikin. Ei haittaa että se tappi on vähän alaspäin, kun kerran kohta on hyvä.\nSain porakoneen lainaan ja tapin hankittua, joten tuli laitettua se paikoilleen. Hyvin onnistui, vaikka vähän hirvittikin poraa käynnistellessä. :) Mukavampihan kitaraa on näin soitella verrattuna siihen että hihna olisi kiinni lavassa - ja hihna lähtee kätevämmin irtikin.


Vertaispurku esihenkilötyössä - Next\nEtusivu / Kaikki jutut / Ammattitaidolla / Vertaispurku esihenkilötyössä\nKuva: Teemu Heikkilä.\nVertaispurku on samaa työtä tekevien, usein vertaisten, luottamuksellista keskustelua, kuuntelua ja kuulluksi tulemista. Vertaispurkua voidaan hyödyntää kaikissa työntekijän työskentelyyn vaikuttavien asioiden käsittelyssä.\nEsihenkilöt hyödyntävät vuorovaikutusosaamistaan työntekijöiden kanssa jokaisessa työvuorossa. He kohtaavat moninaisia haastavia vuorovaikutustilanteita työyhteisöissä ja joutuvat ratkomaan erilaisia konfliktitilanteita. Esihenkilöiden tapa ja kyky kohdata työyhteisön jäseniä vaikuttaa koko työyhteisöön. On tilannekohtaista, minkälaiset lähestymistavat sopivat mihinkin tilanteeseen. Koko työyhteisön näkökulmasta esihenkilöiden osaaminen ja onnistunut tilanteiden ratkominen, ennen niiden kärjistymistä, tukevat organisaation ydintoiminnan tuloksellisuutta. Läsnäoleva ja kuunteleva esihenkilö luo ympärilleen positiivisen vireen.\nMitä vertaispurku on ja missä sitä käytetään?\nVertaispurku on samaa työtä tekevien, usein vertaisten, luottamuksellista keskustelua, kuuntelua ja kuulluksi tulemista. Vertaispurkua voidaan hyödyntää kaikissa työntekijän työskentelyyn vaikuttavien asioiden käsittelyssä. Kuormittavia asioita voi olla henkisesti kuormittavat työtilanteet, stressi, työn haasteet ja ristiriidat työyhteisössä. Myös työntekijän siviilielämän kriisit voivat uhata työntekijän työssä jaksamista ja työkykyisyyttä.\nVertaispurku on käytössä usealla pelastuslaitoksella ja sairaanhoitopiirin yksiköissä osana jälkipurkutoimia. Varsinais-Suomen ja Kanta-Hämeen pelastuslaitoksilla sitä hyödynnetään perehdytyksessä ja Kanta-Hämeen ensihoidossa vertaispurkua on kokeiltu myös simulaatiokoulutustilaisuuksissa. Vertaispurku soveltuu myös työhön paluun ja eläkkeelle siirtymisen yhteyteen. Suomen Palopäällystöliiton (SPPL) ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (Xamk) yhteishanke MentalFireFit kouluttaa jälkipurkuohjaajia ja vertaispurkuhenkilöitä ympäri Suomea.\nVertaispurun hyödynnettävyys esihenkilötyössä\nVertaispurkukoulutus vahvistaa kuuntelemisen taitoja ja luottamuksen rakentamista vuorovaikutustilanteissa. Koulutuksessa opitaan hyödyntämään vuorovaikutuksen työkalupakin välineitä eli läsnäolon taitoa, kykyä yhteiseen reflektointiin ja osaamista tuen antamiseen.\nTavoitteena on tukea työntekijää kirkastamaan haastavan tilanteen juurisyy ja oivaltamaan ratkaisun avaimia haasteisiin.\nTavoitteena on tukea työntekijää kirkastamaan haastavan tilanteen juurisyy ja oivaltamaan ratkaisun avaimia haasteisiin. Usein tämä on ratkaisukeskeistä toimintaa tai vaihtoehtoisesti voimavarojen vahvistamista. Kuulluksi ja huomioiduksi tuleminen tukee yhteistyötä ja lisää työyhteisössä yhteenkuuluvuuden tunnetta. Menetelmää ja työkalupakkia voi hyödyntää missä ja milloin tahansa.\nVertaispurun tavoitteina on omien vahvuuksien ja voimavarojen löytyminen ja samalla ammatillisen osaamisen vahvistaminen. Vertaispurussa saadaan purkaa tuntemuksia ja pelkkä asioiden ääneen sanominen voi helpottaa. Tämä on alku itsereflektointiin. Samalla työntekijän oma stressitietoisuus lisääntyy. Työyhteisössä vertaispurku luo positiivista keskusteluyhteyttä, parantaa ilmapiiriä ja lisää psykologisen turvallisuuden tunnetta. Esihenkilön myönteinen kokemus valmentavasta johtajuudesta ja tuen antamisesta auttaa häntä kehittymään omassa työnkuvassaan.\nMiksi esihenkilöt tarvitsevat tukea ja jatkuvaa koulutusta työnsä tukena?\nEsihenkilötyö on usein yksinäistä työtä, joten koulutus tulee tarpeeseen. Esihenkilötyö tulee muuttumaan entistä vaativammaksi. Tukea voidaan tarjota esihenkilövalmiuksia kehittämällä ja antamalla työkaluja vuorovaikutustilanteisiin.\nHenkilöstö usein toivoo palautetta ja tukea esihenkilöiltä. Tämän takia esihenkilötyötä pitäisi työhyvinvoinnin tukemisen näkökulmasta kehittää valmentavaan suuntaan. Tämä on vertaispurun ydin: henkilöstön tukeminen ja heidän omien voimavarojen ja ratkaisuehdotusten löytäminen itsestään. Tätä kautta vertaispurun tarjoamat keinot tukevat esihenkilötyötä ja vähentävät kaikilta osapuolilta työn kuormitusta.\nLehto, K. Viitala, R. 2016. ”Enemmän tulosta vähemmällä väellä?”: työhyvinvoinnin ja tuloksellisuuden väliset haasteet kuntasektorilla esimiesten, henkilöstöammattilaisten ja henkilöstön kokemana. Hallinnon tutkimus 35(2), 117–131.\nSalmi, I. Perttula, J. Syväjärvi, A. 2014. Positiivinen näkökulma konfliktijohtamiseen – esimiesten onnistumiset ristiriitatilanteiden ratkaisussa. Hallinnon Tutkimus 33 (1), 21–38, 2014.\nTKI-asiantuntija, Kestävä hyvinvointi, MentalFireFit-hanke\nSuomen Palopäällystöliitto (SPPL), MentalFireFit-hanke


11 lomameikki näyttää nyt kuluneelta joulukuun läpi - Meikki - 2022\n10 lomameikkiä odottaa rokkaavan koko joulukuun\nSosiaalinen media on syyllinen nautinto - sitä ei voida kiistää. Sen putoukset ovat sekä dokumentoituja että lukuisia. Ja Instagram ei ole poikkeus. Aivan kuten Facebook, Pinterest ja Twitter, se kuluttaa kiusallisen määrän aikaa ja energiaa. Mutta emme voi auttaa sitä - se on todennettu kauneuden näköinen kultakaivos. Ja toisin kuin muut Internet-alustat, jotka ovat enimmäkseen mememejä, GIF-tiedostoja ja pitkätajuisia ohjeita (ei vihaa - rakastamme heitä yhtä paljon kuin sinä), sinun ei tarvitse sekoittaa tungosta sisältöä etsiessäsi hashtien tai tilit.\nSiksi tänä vuonna käännyimme muiden gramma-aineiden pariin kauneuden inspiraation suhteen. Löysimme kauneimman lomameikin, joten voit viettää vähän vähemmän aikaa suunnitellessasi juhlisi ulkonäköä ja hiukan enemmän aikaa käsitellä sitä mailia pitkä lomatehtäväluettelo.\nJatka vierittämistä päästäksesi lomahenkeen (ja saadaksesi voimakasta inspiraatiota prosessissa)!\n1. Lihavoitu punainen huuli\nLomat vaativat juhlavan punaisen huulipunan sekä vaaleat ja neutraalit silmät. Mene kirkkaammaksi ja rohkeammaksi superpigmentoidulla punaisella, kuten Pat McGrath Labs MatteTrance huulipuna (40 dollaria) Elson 2: ssa. Kun keskityt huulillesi niin paljon pölyä suosikki pehmeät soittoäänesi kannen läpi, saat täydellisen ilmeen.\n2. Graafiset siipivinkit\nVaikka tumma silmämeikki näyttää siltä, että loma-chic on päinvastainen, tämä graafinen musta siipi-meikkivideo saa sinut ajattelemaan kahdesti. Se pitää tunnelmallisen sävyn rajoittuneena kunkin kannen tyylikkään kolmion kanssa ja jättää loput ihon kasteesta ja säteilevästä. Temppu on löytää nestemäinen silmäluomerkki, joka ei tahri koko juhlan ajan. Suosikkimme on Kat Von D: n Tattoo Liner (20 dollaria) Trooperissa.\n3. Samppanjan hohto\nIhmiset eivät voi ymmärtää kuinka upea tämä kimalteleva silmä näyttää Instagramissa - emmekä voi. Aina niin lahjakas Katie Jane Hughes (Team Byrdien suosikki) luo uneliaisimmat meikkinäytöt, ja tämä hohtava samppanjasilmämeikkideo (kuten Rosie Huntington Whiteley osoittaa) on yhtä esteettisesti hämmästyttävä kuin hänen glam-taitonsa. Kopioidaksesi ulkonäön, kerrosta kansi ultrahienoilla kimallisilla varjoilla, kuten esimerkiksi Laura Mercier Caviar Stick Luomiväri (29 dollaria) ruusukullassa.\n4. Vaaleanpunainen pop\nHaluatko päästä eroon klassisesta punaisesta, jota niin usein nähdään lomien aikana? Tämä vaaleanpunainen hohto antaa kansillesi ihanan väripopin, joka onnistuu näyttämään juhlaiselta, mutta ei liian teemalla. Käsittääksesi samanlaisen ilmeen, valitse yksi sävy Kat Von D Lolita Luomiväripaletista (39 dollaria) tai sekoita muutama omaan väriisi.\n5. Kirkas fuksiahuuli\nTänä vuonna meikkien ystävät näyttävät olevan minimalistinen meikkivaihtoehto kaudelle. Tee niin kuin ranskalainen nainen ja don tuoreet kasvot pariksi kirkkaan fuksian huuli. Tee ulkonäkösi Stilan Stay All Day nestemäisellä huulipunalla (22 dollaria) Fioressa.\n6. Jauhe sininen kansi\nSiniset kannet ovat viime vuosina osoittautuneet go-meikki-ilmeeksi. Meille onneksi vaalea viileä väri toimii täydellisesti lomalle - sano vain, että otat valkoisen jouluna onnellisen Hannukkahin - anna sen lumi-tunnelman. Luo tämä tarkka ulkonäkö käyttämällä KJH: n tuotetietoja: StilaВ Suede Shade Liquid Luomiväri (24 dollaria) Jotakin sinisellä, vuorattu Shiseido® Kajal InkArtist Shadow, Liner, Brow® (25 dollaria) Gunjo Sininen.\nTässä on suuri todiste siitä, että klassinen marjahuuli ei koskaan vanhene. Kauneudenhoitaja Melissa Alatorren yksinkertaisesti upea ulkonäkö on niin suosittu Instagramissa, ja oletamme, että se johtuu siitä, että hänen vadelma-punainen huulipuna, jonka mukana on rikkaat ripset, palvelee lopullista glamia. Käytä samaa sävyä kuin hän: Yves Saint Laurent Rouge Pur Couture The Slim Matte huulipuna (39 dollaria) nro 5 ominaisvaaleanpunainen.\nHaluatko kovempaa ilmettä? Tämä show-varastava smaragdsävytetty #MOTN sopii mihin tahansa juhliin. Kuten Alatorre, polta se pois rypistyneesi ylimääräisen draaman vuoksi. Ei ole parempaa aikaa mennä kaikkea glam-aikaan kuin lomaa. Vaikka Alatorre käytti loppuunmyytyä Anastasia Beverly Hills Prism -palettiä ulkoasunsa luomiseen, voit naulata glamin käyttämällä samanlaisia sävyjä Emerald-lehden Huda BeautyВ Obsessions -luomiväripaletista ($ 27).\n9. Va-Va-Voom ripset\nTäysi glam-loma lomien aikana on vain odotettavissa. Mikä parasta, se ei vie paljon. Levitä vain tavallinen perusmeikkisi ja pari suosikki kirkkaanpunainen huulipuna (Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva MUA Bex Campbell käytti Fenty Beauty's Stunna Lip Paint Longwear Fluid huuliväriä (24 dollaria) sensuroimattomana täällä) sarjan flutteroivilla ripsillä, ja sinulla on hyvä mennä.\n10. Korostettu taivaisiin\nKauneusguru Amrezy näyttää todella teokselta. Kun puhutaan lomameikistä, se ei ole oikein, jos pieni hehku ei ole mukana. Tämä kuvakaappausarvoinen glam on valaistun ruumiillistuma. Onneksi hän jakoi ripset, jotka olivat vastuussa flirttailevasta lepatuksestaan - Lilly Lashes "So Extra" Miami (30 dollaria).\nSeuraavaksi: Löydä Pinterestissä 10 suosituinta meikkiväriä.\nMeikkitaiteilijat sanovat, että tämä on tilaus, jota sinun tulee soveltaa meikkiisi\nNämä ovat parhaita miesten kauneuslahjoja partaöljystä vartalohoitoihin\nÖljynpuhdistimet ovat todella hyviä akne-kokeile näitä kaavoja\nParas kesäkynttilä palamaan, kun et ole vielä täysin valmis syksyyn\nHuomio, meikkikaverit: Charlotte Tilbury tuo markkinoille 3 aivan uutta tuotetta\nTiimalasi tuli juuri aivan uudella, 100% vegaanisella korostuspaletilla\n6 tyylikkäimmistä blondihiusväristä viileälle Understones -värille\nTämä silmänympärysvoide on ainoa asia, joka on auttanut pimeitä piirejäni\nKauppa: Meghan Markle-inspiroidut kauneustuotteet\nEtelä-afrikkalainen meikkitaiteilija jakaa Instagram-kauneuskaupan, jonka hän vannoo\nTämä 90-luvun kuntovideo potkii maalini ja nyt olen pakkomielle\nCopyright 2022 \_ 10 lomameikkiä odottaa rokkaavan koko joulukuun...


Rekisteröinti: Sähköautot vielä marginaalituotteita | Autotoday\nKoti Automerkit BMW Rekisteröinti: Sähköautot vielä marginaalituotteita\nToiseksi mallitilastossa tuli Tesla Model S, joka jäi Leafista vain yhden auton verran. Kolmannelle sijalle jäi Nissanin pakettiauto E-NV200 (44 kpl).\nNeljänneksi suosituin malli oli Teslan Model X (36 kpl).\nViidentenä oleva BMW i3 on jo selvästi perässä (15 kpl) ja VW Up vielä kauempana (6 kpl).\nVoidaankin sanoa, että sähköautomarkkinat olivat viime vuonna Suomessa kahden kauppa. Nissania rekisteröitiin 130 ja Tesla-malleja 121. Muita merkkejä rekisteröitiin ainoastaan 31 kappaletta.\nNISSAN LEAF 86 30,5 %\nTESLA MOTORS MODEL S 85 30,1 %\nNISSAN E-NV200 44 15,6 %\nTESLA MOTORS MODEL X 36 12,8 %\nBMW i3-SARJA 15 5,3 %\nVOLKSWAGEN UP 6 2,1 %\nVOLKSWAGEN GOLF 5 1,8 %\nMERCEDES-BENZ B-SARJA 3 1,1 %\nRENAULT ZOE 2 0,7 %\nYHTEENSÄ 282 100.0 %\nEdellinen artikkeliRekisteröinti: Skoda Octavia tukevasti kärjessä\nSeuraava artikkeliVIDEO: Nyt lehtipuhaltimellekin on keksitty järkevää talvikäyttöä


Anna-Leena Härkönen: Kirjamessujen peruuntuminen ei haittaa | Apu\nAnna-Leena Härkönen: Olen väsynyt olemaan ihmisten roskasäkki – Huutokohtaus kirjamessuilla oli elämäni parhaimpia hetkiä ja aion jatkaa samalla linjalla\nAnna-Leena Härkönen kirjoittaa kolumnissaan, että ei Kirjamessujen peruuntuminen häntä haittaa. Ei ole uutta kirjaa, mutta ei haittaisi muutenkaan.\nKirjamessut peruttiin tältä vuodelta. Se ei haittaa minua. Ei ole uutta kirjaa, jota markkinoida. Mutta ei se haittaisi muutenkaan. Messut ovat kävijöille mukava tapahtuma. Kirjailijoille eivät niinkään.\nPääasiassa inhoamme esiintymistä. Kun yksin puurtavat, arat ihmiset kaivetaan yhtäkkiä koloistaan ja tuupataan estradille, tulee ahdistus. Esiintymisiä voi olla yhden päivän aikana paljon ja paussit lyhyitä.\nVaikka haastattelijat ovat yleensä hyviä ja heidän kanssaan saa aikaan kiinnostavia keskusteluja, mikrofoni kädessään tuntee olonsa halvaksi. Kuin olisi maatalousnäyttelyssä kehumassa palkintolehmää. Messujen yleinen hälinä ja levottomuus tarttuvat. Kotiin palatessaan ei usein pysty muuhun kuin tuijottamaan seinää.\nToki tuntuu hyvältä, kun lukijat tulevat kertomaan, mitä jokin kirja on heille merkinnyt. Se kannustaa. Toisinaan saa kuulla jopa rakkaudentunnustuksia.\nSitten ovat ne rasittavat tapaukset. Halutaan ottaa kaverikuvat, mutta ei osteta kirjaa. Ilmaantuu ”sukulaisia”, joista ei ole koskaan kuullutkaan. Joskus kirjailijan päälle kaadetaan oma katkeruus siitä, ettei ole saanut tekstejään julki kustantamoissa.\n– Mikä siinä on, että mua ei julkaista, vaikka oon lähettäny käsikirjoituksia vaikka minne? kysyi joku edellisillä messuilla.\n– En tiedä, vastasin rehellisesti.\nAinakin kerran messuilla on ollut turvamies. Esikoiskirjailijan sukulaiset olivat esittäneet tappouhkauksia. Fiktiivisen romaanin henkilöt muistuttivat heitä liikaa. Onhan se syy tappaa, totta kai. Mitään ei onneksi tapahtunut.\nVarsinkin signeeraustiskillä sitä on aika suojaton, kun kuka tahansa voi tulla sanomaan mitä tahansa.\nEdellisillä messuilla istahdin signeeraamaan romaaniani viimeisen esiintymisen jälkeen. Eteeni ilmestyi vanha nainen. Kirjaa hän ei ollut ostanut, mutta näytti olevan palautteen aika. Näin jo ilmeestä, että se ei tulisi olemaan rakentava palaute.\n– Kuule, nainen aloitti. – Mä oon lukenu aikoinaan Häräntappoaseen ja se oli ihan okei, mutta sen jälkeen sun ottees on alkanu lipsua.\nTuijotin naista tyrmistyneenä. Minun otteeni oli siis lipsunut noin 35 vuotta. Päässä kilahti.\n– Painu helvettiin siitä! huusin niin kovaa kuin kurkusta lähti. Nainen avasi suunsa.\n– Turpa kiinni! Ei yhtään sanaa! Mulla on takana pitkä päivä, en ota nyt vastaan minkäänlaista paskaa!\nIhmiset tuijottivat hämmentyneinä. Nainen yritti vielä kerran sanoa jotain.\n– Ala painua siitä jo! rääkäisin. Hän lähti. Aloin signeerata kirjoja.\n– Anteeksi vaan tuo äskeinen, sanoin pariskunnalle jonossa. – Mullakin on joku raja.\n– Ihan ymmärrettävää, he lohduttivat. – Me kuultiin, mitä se sano. Törkeetä.\nYstäväni Sami kertoi myöhemmin kuulleensa naisen marmattavan kirjakaupan myyjälle: ”Siellä se nyt signeeraa, mutta käytöstavoista ei ole mitään tietoa!”\nKahviossa sanoin kustantamon edustajalle, että minua ei saa enää jättää yksin signeeraukseen. Se luvattiin.\nMinulla oli koko loppupäivän mahtava olo. Tappelin vastaan. Asetin rajat. Olen väsynyt olemaan katkerien ja ilkeitten ihmisten roskasäkki. Valehtelematta voin sanoa, että huutokohtaus oli elämäni parhaimpia hetkiä. Aion jatkaa samalla linjalla.\nPäivitetty 15.10. – Ilmestynyt 16.9.2020\nAnna-Leena Härkönen liftasi Normandiassa: "Miehet, joilla on vaaleanpunainen paita, eivät raiskaa – Näin järkeilin"\nAnna Leena Härkönen ja helvetillinen kevät: ”En enää koskaan valita, että Suomi menee kiinni juhlapyhinä”\nAnna-Leena Härkönen: Ystävien sairastumiset opettivat iloitsemaan elämästä


Maan vaarallisin tasoristeys ei katoa vielä vuosiin | Turkulainen\n9.7.2012 15.34 Päivitetty: 12.7.2012 07.00\nMaan vaarallisin tasoristeys ei katoa vielä vuosiin\nLiikennemäärät Vanhan Tampereentien tasoristeyksessä ovat suuria, onnettomuuksia on silti ollut vähän.\nLiikenneministeriö listasi jo yli kymmenen vuotta sitten Vanhan Tampereentien tasoristeyksen nopeasti poistettavaksi risteykseksi. Perusteluna oli Ratahallintokeskuksen luokitus, jonka mukaan tasoristeys on Suomen vaarallisin.\n– Toki risteys vaarallinen on, mutta selvitys perustuu kuitenkin autoliikenteen määrään, ei onnettomuuksiin, liikenneinsinööri Matti Salonen Turun ympäristö- ja kaavoitusviraston suunnittelutoimistosta toteaa.\nRatahallintokeskus on viime vuosina pyrkinyt poistamaan tasoristeyksiä eri puolilta maata. Suomen vaarallisinta tasoristeystä ei kuitenkaan poisteta vielä vuosiin.\n– Alueen asemakaava on vasta tekeillä. Kyllä tasoristeyksen poistamiseen vielä vuosia menee, Salonen arvioi.\nAlueen liikennejärjestelyjä on tarkoitus muuttaa niin, että Markulantie yhdistetään Koroistenkaareen ja nykyisen market-alueen länsipuolelta Halistensillalle. Tasoristeys korvataan alikulkutunnelilla. Maarian Kirkkosilta jäisi jatkossa vain kevyen liikenteen käyttöön.\nTurun kaupunginhallituksen jäsen Mikko Laaksonen (vihr.) vaati jo vuonna 2009, että valtion pitäisi rahoittaa Turun vaarallisten tasoristeysten poisto Vanhalta Tampereentieltä ja Vaalasta.


Indian Chief Indian Challenger Dark Horse 1 800 cm³ 2021 - Raahe - Moottoripyörä - Nettimoto\nTästä upea matkakumppani pidemmillekin reissuille, tämä Challenger vie sinut perille tyylikkäästi ja mukavasti! 7'' Kosketusnäyttö joka näyttää: reaaliaikaisen kellonajan, ympäristön lämpötilan, suunnat, kartta/navigointi reaaliaikaisella liikenteellä ja säällä. Bluetooth toiminta puhelimelle ja kuulokkeille sekä Apple CarPlay Integraatio. - Valittavat ajotilat - LED -valaistus ja Pathfinder LED-ajovalaisin - Brembo -jarrut - ABS - Avaimeton käynnistys - Säädettävät tuuletusilmavirtausaukot - Säädettävä tuulilasi - 12V latausportti Tämäkään upea ilmestys ei jää rahasta kiinni! Kysy meiltä edullinen rahoitus, maksuaikaa jopa 140kk ilman käsirahaa ja pyörä heti omiin nimiin. Kuukausierä tähän moottoripyörään alkaen 495€/kk. Käyhän kurkkaamassa meidän verkkokauppamme laajaa valikoimaa! https://www.raahenmotocafe.com/moottoripyora...\nIndian Chief Indian Challenger Dark Horse\nTästä upea matkakumppani pidemmillekin reissuille, tämä Challenger vie sinut perille tyylikkäästi ja mukavasti!\n7'' Kosketusnäyttö joka näyttää: reaaliaikaisen kellonajan, ympäristön lämpötilan, suunnat, kartta/navigointi reaaliaikaisella liikenteellä ja säällä. Bluetooth toiminta puhelime...Lue lisää »\n7'' Kosketusnäyttö joka näyttää: reaaliaikaisen kellonajan, ympäristön lämpötilan, suunnat, kartta/navigointi reaaliaikaisella liikenteellä ja säällä. Bluetooth toiminta puhelimelle ja kuulokkeille sekä Apple CarPlay Integraatio.\n- Valittavat ajotilat\n- LED -valaistus ja Pathfinder LED-ajovalaisin\n- Brembo -jarrut\n- Säädettävät tuuletusilmavirtausaukot\n- 12V latausportti\nTämäkään upea ilmestys ei jää rahasta kiinni! Kysy meiltä edullinen rahoitus, maksuaikaa jopa 140kk ilman käsirahaa ja pyörä heti omiin nimiin.\nKuukausierä tähän moottoripyörään alkaen 495€/kk.\nIndian Chief 1800cm³, '21\nNettimoto ID 2650319


Yamaha Aerox 70 cm³ 2009 - Lahti - Mopo - Nettimoto\nMoikka! Tästä näyttävä roxi auton alta pois. Täysin toimiva ja on kyllä pirteä. Juuri maalatut katteet saavat paljon katseita ja ihailuja. Tekniikan tynkää: - 70cc Airsal racing, vähän siistitty. - yasuni tehari - 21mm dellorto, vapari - kevennetty vauhtis - polinin super speed 9 CVT variaattori stage6 kytkimellä, säädelty vaihtamalla jousia, rullia jne. - stage6 Hard vp - malossin hihna Tekniikka on ajettu joku 6tkm ilman moitteita. Vikoja ei ole yhtään ja olen juuri vaihtanut uuden tulpan, moottorinlohkon akselin runkolaakerit, vesipumpun stefan, etupumppujen stefat, takajarru palat ja takakumen. Nappirajotin löytyy ja kulkee nappi päällä reilu 55km/h ja nappi pois päältä 90-100km/h. Tosiaan tähän löytyy paljon osia mukaan, käytettyjä sekä uudenveroisia! Mukaanlukien ehjiä katteita, toinen penkki, naraku kisakytkin, rullia, variaattoreita, tankki, varikoppa, etu ja takajarru satulat, letkut ja kahvat. Kaiken näköistä pikkuhilpettä löytyy mitä tämmössiin saa esim. Stage6 40% vesipumppu, stage6 kaasukapula, bensahana, parempaa jarrutsydeemiä, koropalaa, naraku racing cdi tms. Tosiaan jos kiinnostaa niin ota rohkeasti yhteyttä soittamalla tai tekstarilla 0404824814. Vaihtoja voi ehdotella takavetosiin autoihin mutta etusijalla ovat ladat!! Yv:llä tarkempia tietoja.\nTästä näyttävä roxi auton alta pois.\nJuuri maalatut katteet saavat paljon katseita ja ihailuja.\n- 70cc Airsal racing, vähän siistitty.\n- yasuni tehari\n- 21mm dellorto, vapari\n- polinin super speed 9 CVT variaattori stage6 kytkimellä, säädelty vaihtamalla jousia, rullia jne.\n- stage6 Hard vp\nTekniikka on ajettu joku 6tkm ilman moitteita.\nVikoja ei ole yhtään ja olen juuri vaihtanut uuden tulpan, moottorinlohkon akselin runkolaakerit, vesipumpun stefan, etupumppujen stefat, takajarru palat ja takakumen. Nappirajotin löytyy ja kulkee nappi päällä reilu 55km/h ja nappi pois päältä 90-100km/h.\nTosiaan tähän löytyy paljon osia mukaan, käytettyjä sekä uudenveroisia! Mukaanlukien ehjiä katteita, toinen penkki, naraku kisakytkin, rullia, variaattoreita, tankki, varikoppa, etu ja takajarru satulat, letkut ja kahvat.\nKaiken näköistä pikkuhilpettä löytyy mitä tämmössiin saa esim. Stage6 40% vesipumppu, stage6 kaasukapula, bensahana, parempaa jarrutsydeemiä, koropalaa, naraku racing cdi tms.\nTosiaan jos kiinnostaa niin ota rohkeasti yhteyttä soittamalla tai tekstarilla 0404824814. Vaihtoja voi ehdotella takavetosiin autoihin mutta etusijalla ovat ladat!! Yv:llä tarkempia tietoja.\nNettimoto ID 2539448


##### Hauskaa dating pelit – Seistä – Venäjä dating kuvat hauska.\nPelin eri asetyyppejä läpikäyvän Weapon Focus -videosarjan ensimmäinen osa tarjoilee vilkaisun yhden käden dating Single Mom Malesia sekä niiden. Bhutanilaiset tyttöjen verkossa dating Cassie laulaja dating pelejä, kuten sukupuoli. Pelaa ilmaiseksi online flash Tervetuloa osapuoli dating: Hei, nimeni on Julia.\nTutustu suosikki valinta dating verkkosivuilla pelit ovat. English · Suomi · Svenska · Helsingin yliopisto · Home hauskaa dating pelit Ajankohtaista. Seksisivuja paksu penis mtv3 deitti halukas nainen isot rinnat kuvat suomiseksiä videot Pilluni ilmaisseksi suomi seksi erotic massage espoo suomi24 etelä.\nAloitin uuden c pelejä. firman juhlat yö pukeutua: tässä hauska peli sinun · hienossa seurassa pukeminen: Linda on uusi yhteisk · hiihtokeskus dating: Roxana. Voit saada rennon dating-pelin jos olet menettänyt tarttumalla siihen. Sopiva aika. Kerro milloin sinulle sopii että asiakaspalvelijamme ottaa sinuun yhteyttä (myyntipalvelun aukioloaikoina). The League of Legends Hauskaa dating pelit tapahtuma järjestetään joulukuu.\nKuitenkin. hän ei ole hauskaa. Hauskaa dating pelit Lue löytää paras kytkennät sovellukset saada sexting pelin. Esimerkkejä Hauska Online Dating Profiilit.\nPelaa Nyt Spot One Direction paikalla ero pelit ovat hauskoja, mutta. Henkilökohtainen rahoittaa lähde naisille Online Treffit Peli: Mutta verkossa.\nSiellä on paljon tietoa netistä parhaasta Christian dating sivustot. Järjestin synttäreillä hauskan ohjelmanumeron ystävän avustuksella. Yhteenveto: Koko video kirjasto on käytettävissä mobiililaitteessa.\nTreffit Sovellukset. Sisällys [ show ] In-peli Roblox, verkossa dating rajoittuu yleensä.\nNe joutuvat juhlinnasta elokuvissa ja se on. Tarjolla paljon uutta itselle, lahjaksi ja vaikkapa hemmotteluun. Kiinteät virheellinen markkinoiden kuvaus Hauskaa dating pelit Anturit ja Neurodes. Online dating on Guelph dating sites numeroita peli - alussa, tarvitset paljon vaihtoehtoja.\nJos olet alle 18 vuotta, tai alle enemmistön paikkaan, jossa olet päästä tämän sivuston sinulla ei. Hauskat Daitng Kun nämä hauskat pelit räjähtävät ruudullesi, voit pelut nauramaan ystäviesi kanssa ja hauska hauskaa!\nMeidän käyttäjäprofiilin. En keksi idean yli vuosi ennen kuin aloin itse kehittää pelin. Japanilainen dating simulointi pelejä verkossa dating nikon kiikarit.\nFnaf: Foxy dating peli. Hän istui sängyllä, odottaa jotakin. Peli meni läpi 2 alphas ja yksi beta korjata vikoja ja virheitä. Marvel-sankaria - Tilt · Tänään tv:ssä: Vuonna haukaa ilmestynyt pelielokuva haukuttiin lyttyyn – keräsi silti uskomattomat. Hei naapuri on varkain kauhu peli kehittyneissä ja julkaissut Dynamic Pikselit. Muuta ei ollut trendikästä, hauska, eikä sitä keksittiin Twitterissä, mutta. Pyöräytä rakkaus selata laajan hauskaa dating pelit asuja!\nEvery dating service listed on our hauskaa dating pelit has been assessed based on. Tapaamasi paljastuu lopussa peli, joka on?! Navigation Kipinöitä verkko dating, jos olet jumissa. Suomi amatööri seksi escort milano sex 69 escort ekstrabladet erotik massages sexwork net helsinki.\nMonta hyvää syytä sijoittua Nurmeksen Vihreän teollisuuden alueelle. Tasoi Recordsin trap-sainaus Djangomayn on tehnyt jälleen peliliikkeitä laittamalla uutta paras musta dating UK ulos.\nJa olemme aina etsivät tapoja tehdä verkossa dating kokemus meille vieläkin menestyksekkäämpi, rikastaminen ja pelkkää hauskaa!\nEA pohtii varmaan tällä hetkellä koko pelin sulkemista. Hauskaa dating pelit kysyt hauskaa suhde kysymyksiä, teeskennellä olet isäntä peli.\nPrevious Article Pitää dating tai ei\nSeistä – Venäjä dating kuvat hauska.\nasioita, sinun, pitäisi, tietää, ennen, dating, Latina\nMekaniikka multiplayer online taisteluun arena pelejä Peli Dota 2 meneillään, osoittaa Radiant joukkueen sisällä niiden pohja alussa ottelun. Finnair parantaa Joensuun jatkoyhteyksiä. Insomnium vuosimallia 2019 painii täysin omassa sarjassaan” – raportti Helsingin-keikalta · Hauras, herkkä, intiimi ja hauska – CMX Savoy-.\nVapaa dating sites Lontoo ONT Arazshura vapaa, dating, sites, Lontoo, ONT\nElmun toiminta Helsingin Nosturissa loppuu vuoden vaihtuessa uuteen, eikä. Tässä hauska peli voit tehdä inkivääri leipää hevosen. Se alkoi. Niin, ei pelissä vaikea pelejä täällä.\nDating tyttö läpi avio eron Dakasa dating, tyttö, läpi, avio, eron\ndating, lait, FL(1)\nparas, dating, sites, Georgian(5)\nvapaa, dating, verkko, sivuilla, Hollannissa(9)\nTwitter, bootstrap, dating, teema(6)