Johdanto...4 Nykytila...4 Vaikutusalue ja sen määrittely...4 Alueen väestö ostovoima ja sen siirtymä...4 Väestö...4 Pendelöinti eli kuntien välinen - PDF\nJohdanto...4 Nykytila...4 Vaikutusalue ja sen määrittely...4 Alueen väestö ostovoima ja sen siirtymä...4 Väestö...4 Pendelöinti eli kuntien välinen\nDownload "Johdanto...4 Nykytila...4 Vaikutusalue ja sen määrittely...4 Alueen väestö ostovoima ja sen siirtymä...4 Väestö...4 Pendelöinti eli kuntien välinen"\n3 Johdanto...4 Nykytila...4 Vaikutusalue ja sen määrittely...4 Alueen väestö ostovoima ja sen siirtymä...4 Väestö...4 Pendelöinti eli kuntien välinen työssäkäynti...6 Kaupallisten palveluiden nykytila...7 Päivittäistavarakauppa...7 Erikoistavarakauppa...9 Kaupan liikevaihto ja sen kehitys...10 Päivittäistavarakaupan myynti...11 Ostovoiman kehitys päivittäis- ja erikoistavarakaupassa...11 Ostovoiman siirtymä...11 Myymälätarpeen kehitys...12 Liikenne...14 Hankkeen vaikutusten arviointi...15 Tutkittavat vaihtoehdot...15 Kaupan yksiköiden aiemmin esitetyt sijoituspaikat...16 Tutkittava kohde suhteessa olemassa oleviin maankäyttöä ja palvelujen kehittämistä koskeviin suunnitelmiin...17 Hankkeen vaikutukset...17 Uusi mahdollinen suuryksikkö ja ostovoima...17 Vaikutukset alueen vähittäiskauppaan...18 Yhdyskuntarakenne...20 Taajamakuva, kunnan imago ja identiteetti...21 Asiointimatkaliikenne ja liikennemäärien muutokset ja liikenteen suuntautuminen...22 Kunnallistalous ja työllisyys...24 Kuluttajien talous ja asukkaiden arkielämä...24 Yhteenveto vaikutusten arvioinneista...25 Päätelmät ja suositukset...29\n4 4 Johdanto Tässä selvityksessä on arvioitu maankäyttö- ja rakennuslain edellyttämällä tavalla vähittäiskaupan suuryksikön vaikutuksia liittyen Jalasjärven keskustaajamassa Koskitien varrella olevan alueen asemakaava muutokseen. Vähittäiskaupan suuryksiköllä tarkoitetaan yli 2000 kerrosneliömetrin suuruista vähittäistavarakaupan myymälää, joka ei ole ns. paljon tilaa vaativa erikoistavaramyymälä kuten huonekaluhalli tai autokauppa. Maankäyttö- ja rakennuslaissa on tavoitteena kehittää suuryksiköiden sijoittumisen ohjausta kestävän yhdyskuntakehityksen ja palveluiden saatavuuden turvaamiseksi. Pyrkimyksenä on etenkin vahvistaa kaupunkien keskustoja monipuolisina palvelukeskuksina ja turvata kohtuulliset päivittäistavarakaupan palvelut asuntoalueilla. Nykytila Vaikutusalue ja sen määrittely Merkittävä osa suurmyymälän vaikutuksista kohdistuu sen lähialueelle, mutta mitä suuremmasta kaupan yksiköstä on kyse, sitä laajemmalle maantieteelliselle alueelle sen vaikutukset ulottuvat. Tässä hankkeessa vaikutusalue pyrittiin heti alussa rajaamaan mahdollisimman laajaksi, joten mukaan otettiin Jalasjärven kunnan lisäksi seuraavat naapurikunnat: Ilmajoki, Kurikka, Kauhajoki, Karvia, Parkano ja Kihniö. Myös maakuntakeskus Seinäjoki, sekä Nurmo, otettiin mukaan tarkasteluun. Peräseinäjokea käsitellään kuin omaa kuntaa, sillä vaikka alue kuuluu Seinäjoen kaupunkiin, uuden myymälän vaikutusten voidaan lyhyestä etäisyydestä ja palvelurakenteesta johtuen arvioida kohdistuvan Seinäjoen osalta eniten Peräseinäjoelle. Alueen väestö ostovoima ja sen siirtymä Väestö Jalasjärvellä oli vuoden 2005 alussa 8691 asukasta. Koko vaikutusalueen väestömäärä oli yhteensä yli satatuhatta ( asukasta, joista kolmannes (35675 Seinäjoen kaupungissa. Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan koko vaikutusalueen väkiluvun odotetaan jatkossa vähenevän. Ainostaan Seinäjoella ja Nurmossa väkiluvun ennustetaan kasvavan jatkossa. Jalasjärven väkiluvuksi Tilastokeskus ennustaa vuonna ja vuonna henkilöä.\n5 5 Väkiluku Yleiset tiet Valtatie Kantatie Seututie Yhdystie Päivittäistavaramyymällät kokonaispinta-ala m2 (Lähde: AC Nielsen ( yli 500 alle 500 Kurikka ( ( Kauhajoki ( Ilmajoki ( ( (( (( ( ( ( ( Seinäjoki Nurmo Jalasjärvi ( Peräseinäjoki ( Karvia Parkano Kihniö ( ( Kuva 1. Väestön määrä kunnissa ja nykyinen myymäläverkko (yhteensä 90 päivittäistavaraa myyvää kaupan yksikköä Suunnittelualueella väestö on keskittynyt voimakkaasti Seinäjoelle ja Nurmoon sekä kuntakeskuksiin, tosin maaseutumaisissa kunnissa alueella on keskusten lisäksi kohtalaisesti haja-asutusta. Tämä näkyy esimerkiksi Jalasjärven osalta hyvin kuvassa 2, jossa väestön määrä esitetään väripintana ja 3D-mallina, jossa pinnan värillä ja korkeudella havainnollistetaan väestön sijoittuminen ja määrä. Väestö tulee koko alueen ja kuntien sisällä todennäköisesti keskittymään jatkossa nykyistä enemmän haja-asutusalueelta keskuksiin. Ja-\n6 6 lasjärvellä taajama-aste on 48,4 %, mikä tarkoittaa sitä, että haja-asutusta kunnissa on runsaasti. Kaikissa eteläisten seinänaapurien seutukunnan kunnissa keskimääräinen taajama-aste on 61,2 % eli vajaa kaksi kolmesta alueen asukkaasta asuu taajamassa. Väestön tiheys interpoloitu 250m*250m ruutuaineistosta 100 asukasta/ruutu Haja-asutusalueen pt-myymälä Kuva 2. Väestön sijoittuminen Jalasjärvellä v (interpoloitu ja 3d-mallinnettu Tilastokeskuksen 250m*250m ruutuaineistosta Pendelöinti eli kuntien välinen työssäkäynti Pendelöintivirrat Jalasjärveltä ympäristökuntiin ja ympäristökunnista ovat suhteellisen suuria. Eli uuden myymälän vaikutusalueella tehdään paljon kunnan rajat ylittäviä työmatkoja. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 Jalasjärveltä kävi n. 800 henkilöä töissä kunnan ulkopuolella, näistä n. 550 kävi töissä omassa maakunnassa. Suurin virta Jalasjärveltä suuntautuu Seinäjoelle, jossa oli yli 250 jalasjärvisen työpaikka. Jalasjärvellä käy puolestaan töissä yhteensä n. 450 henkilöä muista kunnista, joista n. 80% tulee omasta maakunnasta. Eniten Jalasjärvelle tulee työvoimaa Seinäjoelta ja Kuri-\n7 7 kasta. Jalasjärven läpi kulkee myös muiden kuntien välistä työmatkaliikennettä eniten valtatietä 3 pitkin. Pendelöintivirrat vaikutusalueen kuntien välillä esitetään seuraavassa kuvassa. Kuva 3. Pendelöinti Etelä-Pohjanmaalla 2001 (Lähde: Tilastokeskus/Etelä-Pohjanmaan liitto Kaupallisten palveluiden nykytila Päivittäistavarakauppa Päivittäistavarakaupan osalta Jalasjärvellä on keskustassa suhteellisen runsas myymäläverkosto. Suurimmat päivittäistavaramyymälät ovat K-Market Saarnio, S-Market Jalasjärvi, Spar Ruokaportti ja ABC-liikenneasema, johon on rakenteilla 400 m 2 :n laajennusosa päivittäistavarakaupalle. Tulossa on myös Lidl-myymälä, joka sijoittuu varsinaisen keskustan ulkopuolelle nyt tutkittavan uuden yksikön välittömään läheisyyteen. Myös ABCliikennemyymälä ja Alko sijaitsevat tällä alueella. Päivittäistavarakaupan kehitystä jarruttaa Jalasjärvellä Entreconin tekemän selvityksen mukaan maakuntakeskuksen Seinäjoen vetovoima. Sparin poistuminen päivittäistavarakaupan kartalta vaikuttaa Jalasjärven päivittäistavarakauppaan merkittävästi. Vielä tässä vaiheessa ei ole selvillä jatkaako Jalasjärven Spar-\n8 8 kauppa mahdollisesti jonkin muun kaupparyhmän kauppana vai lopetetaanko koko yksikkö, jolloin Sparin nykyisten asiakkaiden ostoseurot tulisivat uusjakoon. Keskustan nykyiset päivittäistavaramyymälät ja tutkittava yksikkö suhteessa niihin esitetään kuvassa 4. Kaikki päivittäistavarakaupan yksiköt eivät ole keskittyneet keskustaalueelle, vaan Jalasjärvellä on toiminnassa vielä 5 kyläkauppaa. Kyläkaupat ovat luonteeltaan ns. sekatavarakauppoja, joiden myynnistä keskimäärin runsas kolmannes on päivittäistavaraa, lukuun ottamatta Luopajärven kyläkauppaa, jonka liikevaihdosta suuri osa koostuu rakennustarvikkeiden myynnistä. Tilanne on koko alueella vastaavanlainen, paitsi Ilmajoen osalta, jossa kyläkauppoja on keskustan ulkopuolella jäljellä vain yksi Koskenkorvan kylässä. Tämä johtunee mm. lyhyestä etäisyydestä Seinäjoen suuriin kaupanyksiköihin (kuvat 1 ja 4. Yhteensä koko alueella on 90 kappaletta päivittäistavaraa myyviä vähittäiskauppoja. Väkiluku 250m*250m ruuduissa v Lähde: Tilastokeskus S-MARKET JALASJÄRVI Uusi yksikkö VE1, VE2 ABC-MARKET JALASJÄRVI (Uusi yksikkö VE3 F F F K-MARKET SAARNIO SPAR RUOKAPORTTI 0 0,5 kilometriä 1 Kuva 4. Keskustan nykyiset päivittäistavaramyymälät ja uuden suuryksikön sijaintipaikat sekä väestön sijoittuminen Jalasjärven keskustassa\n9 9 Erikoistavarakauppa Kunnassa on suhteellisen kattavasti erikoistavaraliikkeitä huolimatta lyhyestä etäisyydestä Seinäjoelle. Kunnan keskustassa on mm. urheilu- ja kodinkoneliike, kenkäkauppa, kukkakauppoja, kultasepänliikkeitä, optikkoliike, sisustustarvikeliike ja terveyskauppa. Päivittäistavaraliikkeiden yhteydessä suurin erikoistavaravalikoima on S-marketissa. Lisäksi keskusta-alueen ulkopuolella nyt tutkittavan myymälän läheisyydessä sijaitsee halpatavaratalo Siltala, jonka valikoima on halpakaupoille tyypillinen; pääpaino on kuitenkin vaatteissa. Kuva 5. Näkymä Jalasjärven keskustasta Kuva 6. V. Siltala Oy: n myymälä\n10 10 Kuva 7. Luopajärven kyläkauppa Kaupan liikevaihto ja sen kehitys Jalasjärven koko vähittäiskaupan (päivittäistavara ja erikoistavara liikevaihto oli vuonna ,03 M ja vuonna 2003 liikevaihto oli 38,56 M. Kasvu on ollut aika vaatimatonta, n. 4%, mikä vuotuiseksi kasvuksi muunnettuna on ollut runsas 1 %. Kasvu vastaa suuruusluokaltaan päivittäistavaran ostovoiman kasvua. Vähittäiskaupan henkilöstön määrä on myös vastaavana aikana vähentynyt. Nämä seikat viittaavat siihen, että erikoistavarakaupan myynti ei ole alueella kasvanut ostovoiman kasvua vastaavasti. Erikoistavaran ostovoima on kasvanut, mutta sen myynti ei ole kunnassa juuri kasvanut. Vuosi toimipaikkojen lukumäärä kpl henkilöstön määrähenkilöä liikevaihto 1000 euroa Tilastokeskus 10/12/2005\n11 11 Päivittäistavarakaupan myynti Kaikkien päivittäistavarakauppojen yhteenlaskettu myynti Jalasjärvellä oli AC Nielsenin keräämien tilastojen mukaan 16,4 milj. euroa vuonna Ostovoiman kehitys päivittäis- ja erikoistavarakaupassa Päivittäistavaran ostovoimaksi Jalasjärvellä voidaan arvioida 17,4 M. Ostovoimaksi on arvioitu päivittäistavaran osalta keskimäärin 2000 euroa asukasta kohden. Jalasjärven ostovoima vastaa suuruusluokaltaan yhden keskikokoisen hypermarketin päivittäistavaramyyntiä. Päivittäistavaran ostovoiman kasvuksi arvioidaan asukasta kohti 0,5 1,0 % vuodessa. Ennustettu väkiluvun lasku vie ostovoiman volyymikehitystä, joten sen voidaan arvioida pysyttelevän noin nykytasolla vuoteen 2010 asti. Erikoistavarakaupan (pukeutuminen, huonekalu-sisustaminen ja vapaa-ajan tuotteet ostovoima Jalasjärvellä on n. 15 M. Erikoistavarakaupan ostovoiman arvellaan jatkossa kasvavan hieman päivittäistavaran ostovoimaa nopeammin. Ostovoiman siirtymä Jalasjärvi Jalasjärven kaupan kehityksessä merkittävänä tekijänä on se, että huolimatta suhteellisen lyhyestä etäisyydestä Seinäjoelle ja Nurmoon, jossa sijaitsevat lähimmät päivittäistavarakaupan suuryksiköt, päivittäistavarakaupan ostovoiman ulosvirtaus on kohtalaisen pientä. Pt-ostovoimasta ulosvirtaus on arviolta n. 1 M. Määrä vastaa lähinnä pienen kyläkaupan myyntiä. Erikoistavarakaupan ostovoiman siirtymän voidaan arvioida olevan suhteellisesti suurempaa kuin päivittäistavarakaupassa ja siirtymä ohjautuu ensisijaisesti Seinäjoelle, mutta myös Töysän Tuurissa oleva Keskinen saa osansa jalasjärvisten ostoseuroista. Etelä- Pohjanmaan palveluverkkoselvityksen mukaan yli 5 % jalasjärven talouksista käy viikoittain Tuurin kauppakylässä ostoksilla. Koko alue Päivittäistavaran osalta ostovoimaa siirtyy eniten alueella Seinäjoelle ja Nurmoon, jossa sijaitsee useita hypermarket-kokoluokan päivittäistavaramyymälöitä. Suurimpien yksiköiden päivittäistavaramyyntipinta-ala on yli 3000 m2. Ilmajoki on alueen suurin ostovoiman menettäjiä. Koko aluetta tarkasteltuna ostovoimaa tulee alueelle alueen ulkopuolelta n. 35,5 milj. euroa. Taulukossa 2 esitetään päivittäistavaraostovoima ja sen siirtymä vaiku-\n12 12 tusalueella. Positiivinen luku ostovoimasiirtymässä tarkoittaa, että kuntaan tulee ostovoimaa kunnan rajojen ulkopuolelta ja negatiivinen luku vastaavasti, että ostoseuroja viedään kunnasta muiden kuntien kauppoihin. Taulukko 2. Päivittäistavaraostovoima ja sen siirtymä vaikutusalueella (Positiivinen luku kertoo, että kuntaan tulee ostovoimaa muualta Kunta Pt-ostovoima Milj.euroa Ostovoimasiirtymä Siirtymä % Ilmajoki 23,0-8,5-37 % Jalasjärvi 17,4-1,0-6 % Karvia 5,8-0,6-10 % Kauhajoki 29,1 2,9 10 % Kihniö 4,7 0,1 1 % Kurikka 21,1-0,9-4 % Nurmo 23,6 10,0 42 % Parkano 14,9 4,4 29 % Peräseinäjoki 7,3-1,3-17 % Seinäjoki 64,1 30,4 47 % Yhteensä 211,0 35,5 17 % Myymälätarpeen kehitys Etelä-Pohjanmaan palveluverkkoselvityksen mukaan Jalasjärvellä päivittäistavarakaupan laskennallinen lisäpinta-alan tarve on vuoteen 2020 mennessä n. 500 k-m 2. Tämä edellyttää päivittäistavarakaupan ostovoimassa vähintään 1 % vuotuista kasvua. Mikäli kasvu jää tätä pienemmäksi, niin lisäpinta-alan tarvetta ei kunnassa juuri ole. Entrecon Oy:n Rajalan alueen liikepaikka-analyysissä (Entrecon 2005 ostovoiman kasvuksi on päivittäistavarakaupassa arvioitu (reaalikasvua v ,7 % vuodessa ja erikoiskaupassa 2 % vuodessa. Kuntaan on rakenteilla ja tulossa jo nyt uutta päivittäistavaramyyntipinta-alaa, joka täyttää päivittäistavarakaupan vajetta. Uudet yksiköt, Lidl ja ABC:n laajennus, tullevat myös lisäämään kilpailua päivittäistavarakaupoissa ja mahdollisesti heikentämään pienimpien yksiköiden kannattavuutta. Kaupan uusia yksiköitä ei voida perustella Jalasjärven oman päivittäistavaraostovoiman kasvulla, vaan kaupan hankkeilla lisätäisiin Jalasjärven kykyä pitää ostovoimaa alueellaan ja ennen kaikkea uusilla hankkeella tavoiteltaisiin ympäristökunnista ja ohikulkevasta valtatien 3 liikennevirrasta saatavaa ostovoimaa. Mikäli päivittäistavarakauppaan tehdään lisäinvestointeja, tulee paikallinen kilpailu kiristymään. Lisäinvestoinnit voivat kuitenkin olla perusteltuja siinä tapauksessa, että nykyinen Spar-myymälä ei jatka päivittäistavaramyyntiä ja kiinteistö siirtyy muuhun käyttöön.\n13 13 Rajalan alueen liikepaikka-analyysin mukaan vähittäiskaupan lisäpinta-alan tarvetta Jalasjärvellä ja Rajalan ydinvaikutusalueella, johon on katsottu kuuluvan myös Karvian; Parkanon ja Kihniön pohjoisosat ja Peräseinäjoen länsiosa sekä Kauhavan ja Kurikan itäosat, on vuoteen 2015 mennessä n k-m2. Pinta-alatarve kohdistuu erikoistavaraan, tilaa vievään kauppaan ja ravintoloihin. Päivittäistavarakaupalle ei tämänkään analyysin mukaan ole lisätarvetta. Erikoistavarapuolella Jalasjärvellä on tarjonta selvästi vaatimatonta ja lisäpinta-alan tarvetta on alueella myös jonkin verran. Erikoistavarakauppaa, erityisesti tilaa vievää, on päivittäistavarakauppaan verrattuna helpompi perustella ohikulkuliikenteen ja laajemman vaikutusalueen asiakaspotentiaalilla.\n14 14 Liikenne Tutkittava alue sijaitsee liikenteellisesti hyvällä paikalla Koskitien varressa Valtatien 3 ja Rajalantien liittymän välittömässä läheisyydessä. Paikka on hyvin saavutettavissa henkilöautolla niin Jalasjärveltä kuin ympäristökunnistakin. Etäisyys Jalasjärven keskustaan on alle 500 metriä. Alueelle on myös kevyen liikenteen yhteys. Valtatiellä 3 Jalasjärven taajaman kohdalla, pohjoisen ja eteläisen kiertoliittymän välillä, liikennemäärä on keskimäärin n ajon./vrk. Liikenteen kasvukerroin valtateillä Etelä-Pohjanmaalla on Tiehallinnon mukaan 1,12, eli vuonna 2010 liikennemäärä on tämän ennusteen mukaan n ajon./vrk. Taajaman pohjoispuolella liikennemäärä on tällä hetkellä yli 9000 ajon./vrk ja ennusteen mukaan vuonna 2015 yli ajon./vrk. Kuva 8. Liikennemäärät Jalasjärven keskusta-alueella (keskimääräinen vuorokausiliikenne yleisillä teillä 2005\n15 15 Hankkeen vaikutusten arviointi Tässä vaiheessa vaihtoehtojen vaikutuksia on tutkittu lähinnä aiempien selvitysten ja tilastojen sekä tehdyn maastokäynnin perusteella. Vaikutuksia on tutkittu alussa määritellyllä vaikutusalueella. Maakuntakaavassa alue on merkitty keskustatoimintojen alueeksi (C. Voimassa olevassa yleiskaavassa se on esitetty kaavamerkinnällä M eli maa- ja metsätalouskäyttöön. Kunnassa on vireillä yleiskaavan uudistaminen. Nykyisen yleiskaavan tavoitevuosi on Asemakaavassa alue on esitetty merkinnällä M eli alueen käyttötarkoitus on maa- ja metsätalous. Alue on nykyisin viljelyskäytössä. Tutkittavat vaihtoehdot Tässä selvityksessä tutkittiin seuraavien vaihtoehtojen vaikutuksia: VE0: Alueelle ei tule uutta maankäyttöä (Nykyistä huonekaluliikettä ja Koskitien tulevaa Lidl:n myymälää lukuunottamatta VE1: Kerrosala yht kem2, josta päivittäistavaran osuus n kem2 ja erikoistavaran (kodinkäyttötavara, vaate, kenkä ym. kauppa osuus n m2 loput varasto ym. tiloja. VE2: Kaupan suuryksikkö, jossa kerrosalaa kem2, josta päivittäistavaran osuus alle 3500 kem2. (Kaavaluonnoksessa kerrosalaa n.22000m2 VE3: VE1:n kokoinen kaupan yksikkö sijoitettuna Rajalan alueelle Lidl VE1 ja VE2 Stemma-huonekaluliike VE3 Kuva 9. Tutkittavat vaihtoehdot ja kaava-alueen raja\n16 16 Kaupan yksiköiden aiemmin esitetyt sijoituspaikat Etelä-Pohjanmaan liiton vähittäiskaupan palveluverkkoselvityksessä todetaan, että kiinnostavaa on selvittää E12 tien keskustaan johtavan tien risteysalueen kehittäminen. Kehittämisvaihtoehtona tälle, keskustasta katsoen hieman etäämmälle nyt tutkittavasta paikasta sijoittuvalle alueelle, on esitetty tilaa vievän kaupan sijoittamista ja nykyisten matkailupalveluiden laadukasta kehittämistä. Nyt tälle paikalle on rakentumassa Lidlpäivittäistavaramyymälä ja ABC-liikennemyymälää on laajennettu. Alueella on myös huonekaluliike, vähittäiskauppa Siltala, huoltoasema ja Alko. Rajalan alueelle valtatien 3 (E12 länsipuolelle on kaavoitettu kolme liikerakennusten korttelialuetta KL valtatien varteen. Liikerakennusten korttelialueet on tarkoitettu pääasiassa erikoistavarakaupan toimintoja sekä pieniä käsityö- tai verstasmyymälöitä varten. Kaava mahdollistaa yli kem2 rakentamisen alueelle. Kaavaselostuksen mukaan lähimpänä liittymää on kortteli vähittäiskauppaa varten ja etelämpänä korttelit toimisto ja tuotantokäyttöön. Rakennusoikeudesta saa käyttää enintään 35% työ- ja tuotantotiloiksi. Ote Rajalan alueen kaavasta esitetään kuvassa 7. Kuva 10. Ote Rajalan alueen kaavasta: Valtatien 3 länsipuolelle kaavoitetut liikerakennusten korttelialueet\n17 17 Tutkittava kohde suhteessa olemassa oleviin maankäyttöä ja palvelujen kehittämistä koskeviin suunnitelmiin Verrattuna valtatien 3 länsipuoliseen Rajalan alueeseen nyt tutkittava paikka on vähittäiskauppaa, erityisesti päivittäistavarakauppaa, ajatellen hieman parempi, johtuen lyhyemmästä etäisyydestä keskustasta. Rajalan alue mahdollistaisi kuitenkin paremmin valtatien liikennevirtoja hyödyntävien toimintojen ja tilaa vievän kaupan sijoittamisen alueelle. Nyt tutkittavaa paikkaa ei yleiskaavassa, eikä aikaisemmissa selvityksissä esitetty vähittäiskaupan suuryksikön paikaksi, lukuun ottamatta Entrecon Oy:n Rajalan alueen liikepaikka-analyysiä, jossa valtatien 3 itäpuolelle on esitetty halpatavaratalokauppaa, mutta ei varsinaisesti päivittäistavaraa myyvää yksikköä. (Kuva 10 Alue sijoittuu keskustatoimintojen välittömään läheisyyteen tosin luontaisesti keskusta-aluetta rajaavan Jalasjoen toiselle puolelle, kuten myös muut jo alueella olevat kaupalliset palvelut. Tutkittavan myymälän sijainti Kuva 11. Tutkittavan kaupan yksikön sijainti ja mahdolliset muut sijaintipaikat. (Alkuperäinen kartta Entrecon Oy Hankkeen vaikutukset Uusi mahdollinen suuryksikkö ja ostovoima Kaikki jalasjärvisten asiointi ei siirtyisi Jalasjärvelle, vaikka sinne perustettaisiin uusi päivittäistavarakaupan ja erikoistavarakaupan suuryksikkö, sillä Jalasjärven ja Seinäjoen/Nurmon välillä on kohtalaisesti työmatkapendelöintiä ja muuta liikkumistarvetta, johon\n18 18 yhdistetään luontevasti myös päivittäistavaroiden hankintaa. Lisäksi Töysän Tuurissa sijaitsee alueen ylivoimaisesti suurin erikoistavarakaupan ja päivittäistavarakaupan suuryksikkö Keskinen, joka vetää jatkossakin asiakkaita myös Jalasjärveltä. Vaikutukset alueen vähittäiskauppaan Vaikutukset päivittäistavarakauppaan Jotta suuryksikkö saisi tarvittavan myyntinsä, viemättä sitä muilta Jalasjärven ptmyymälöiltä, pitäisi suuryksikön saada ostovoimaa myös muilta naapurikunnilta, joista tehdään myös sekä työ, että ostosmatkoja Seinäjoen suuntaan. Tällä hetkellä Jalasjärvi ei saa käytännössä ostovoimaa naapurikunnista, vaan alueen sisällä ostovoimaa siirtyy pääasiassa Nurmoon ja Seinäjoelle. Uusi suuryksikkö kilpailisi erityisesti Seinäjoen ja Nurmon myymälöiden kanssa muiden vaikutusalueen kuntien asiakkaista, sijaitseehan Jalasjärvi esim. Peräseinäjoen, joka on tosin osa Seinäjokea, suunnasta jonkin verran Seinäjokea lähempänä. Kilpailua käytäisiin jatkossa myös Kurikan ja osin Kauhajoenkin asiakkaista. Lisäksi maakuntarajan eteläpuolella sijaitsevien Karvian ja Kihniön ostoseuroista käytäisiin jatkossa kisaa erityisesti Parkanon kanssa. Suuryksikön perustaminen heikentäisi suurella todennäköisyydellä olemassa olevien myymälöiden, erityisesti muiden keskustan päivittäistavaramyymälöiden kannattavuutta. Alueella ei riittäisi ostovoimaa nykyisille ja kaavailluille uudelle suuryksikölle, varsinkaan tilanteessa, jossa jo ennen tutkittavaa yksikköä kunnassa aloittaa Lidl:n yksikkö ja laajennettu ABC:n päivittäistavaramymälä. Lidl:n konsepti on todettu jo hyvin vetovoimaiseksi ja liikenneasemien yhteydessä olevat myymälät ovat myyntitehokkuudeltaan suuria, eli ne myyvät pinta-alaansa verrattuna enemmän kuin esimerkiksi Jalasjärven keskustan nykyiset pt-myymälät. Tilanne voi kuitenkin muuttua, mikäli Jalasjärvellä oleva Spar myymälä lopetetaan SOK:n ja Sparin fuusion myötä. Tällöin pt-ostovoimaa vapautuisi myös mahdolliselle uudelle yksikölle. Kunnasta virtaa ostovoimaa ulos n. miljoona. euroa/vuosi ja Sparin päivittäistavaramyynti on Kaupan maailma lehden mukaan Jalsjärvellä n. 5 milj. euroa/vuosi, niin jaettavaa päivittäistavaramyyntiä kuntaan tullee enimmillään n. 6 milj. euroa. Alueella on myös muita Sparin yksikköjä, joiden kohtalosta ei ole vielä varmuutta. Jalasjärvellä on toiminnassa vielä viisi kyläkauppaa, jotka sijaitsevat Ilvesjoella, Koskueella, Ala-Vallissa, Luopajärvellä. Myymälät ovat hyvin pieniä sekä pinta-alaltaan että myynniltään. Uusi kaupan yksikkö tulisi väistämättä heikentämään myös kyläkauppojen kannattavuutta sekä päivittäistavaran osalta että myös erikoistavaran osalta. Tällöin uhkana on, että haja-asutusalueella oleva vähäinenkin kauppapalvelujen tarjonta loppuisi. Toisaalta uusi kauppa aiheuttaisi hintakilpailua, joka on kuluttajan etu. Hintakilpailua tulee jo muiden paikkakuntien kokemusten perusteella lisäämään kunnassa rakenteilla oleva Lidl:n myymälä. Muiden yrittäjien näkökulmasta uusi kauppa piristäisi paikkakunnan liikeelämää, sillä edellytyksellä että, kuntaan saataisiin ostovoimaa ympäristökunnista ja ohikulkevan valtatien liikennevirrasta. Vaikutukset muualle naapurikuntiin olisivat vaihtoehdoista riippuen joko kohtalaisia tai merkittäviä ja ne kohdistuvat pääasiassa lähimpiin naapureihin Peräseinäjoelle (Seinäjoki,\n19 19 Kurikkaan, Kauhajoelle, Karvialle, Kihniöön. Vaikutukset kohdentuvat erityisesti niihin kaupan yksiköihin, jotka ovat etäällä omasta kuntakeskuksesta ja suhteellisen lähellä Jalasjärveä. Vaikutuksia voi tulla myös kuntakeskusten myymälöihin, mikäli kunnan reuna-alueilta ja naapurikunnista ostosvirta siirtyy kohti Jalasjärveä. Tällaista saattaa tapahtua esim. Parkanon kohdalla. Mikäli päivittäistavaroiden tarjonta tulisi poikkeamaan runsaasti näiden kuntien tarjonnasta esim. valikoiman tai edullisen hintatason vuoksi, saattaisi se lisätä vielä enemmän asiointia em. kunnista Jalasjärvelle, jolloin vaikutukset olisivat vielä suurempia. Ilmajoki Seinäjoki Nurmo Kurikka Peräseinäjoki Jalasjärvi Kauhajoki Kihniö Karvia Parkano Kuva 12. Alue, johon uuden pt-yksikön vaikutukset kohdistuisivat eniten\n20 20 Vaikutukset erikoistavarakauppaan Erikoistavarakaupalle Jalasjärveltä löytyy periaatteessa ostovoimaa ja lisäksi erikoistavarakaupan ostovoima kasvaa päivittäistavarakauppaa nopeammin. Lisääntyvä tarjonta lisäisi kilpailua Jalasjärven erikoistavarakaupassa ja pienentäisi jonkin verran ostovoiman siirtymää Seinäjoen sekä Tuurin suuntaan. Lisääntyvä tarjonta ei uhkaisi olemassa olevaa erikoistavarakauppaa (VE1 ja VE3 vaan todennäköisesti parantaisi niidenkin elinmahdollisuuksia, lukuun ottamatta haja-asutusalueen kyläkauppojen erikoistavaramyyntiä, joka on hyvin riippuvaista myös päivittäistavaran ostajista. Toisaalta tilanne voisi pahimmillaan johtaa myös siihen, että nyt keskustassa olevat erikoistavaraliikkeet siirtyisivät uudelle kauppapaikalle. Jotta erikoistavarapinta-alaa voitaisiin toteuttaa vaihtoehdon VE 2 mukaisesti, täytyisi myymäläkonseptien olla tosi vetovoimaisia ja kyse olisi ainakin osaksi ns. tilaa vievästä erikoistavarakaupasta. Vaihtoehdon vaikutukset kohdistuvat jopa laajemmalle kuin tutkittava vaikutusalue. Mikäli kilpailu kohdistuisi Jalasjärven nykyisiin yksiköihin, niin olisi suuri vaara, että osa nykyisistä liikkeistä joutuisi lopettamaan toimintansa tai toiminnat siirtyisivät uuden kauppakeskuksen alueelle. Eri vaihtoehtojen vaikutukset ostovoimaan ja kauppaan esitetään tarkemmin yhteenvetotaulukossa. Yhdyskuntarakenne Muutokset myymäläverkossa, keskustojen asema ja muutokset fyysisessä kaupunkirakenteessa Jalasjärven keskustassa on havaittavissa selvää kaksinapaistumista. Kunnan keskustan lisäksi kolmostien varteen on syntynyt toinen kaupallinen keskusta. Tähän asti tilanne on ollut kuitenkin se, että päivittäistavaroiden myynti on pysynyt suurimmaksi osaksi keskustassa ja valtatien varteen on sijoittunut tilaa vievää kauppaa ja valtatien läheisyydestä hyötyviä toimintoja. Tämä on ollut tavoitteena myös Rajalan alueen kaavassakin, jossa valtatien varteen on kaavoitettu liiketilaa pääasiassa erikoistavarakaupan toimintoja sekä pieniä käsityö- tai verstasmyymälöitä varten. Nyt tilanne on kuitenkin muuttumassa nopeasti, sillä valtatien puolelle ollaan rakentamassa Lidl:n myymälää, jossa myydään pääasiassa päivittäistavaroita. Mikäli alueelle sijoitetaan vielä lisää päivittäistavaramyyntiä, johtaa se väistämättä kahden keskustan tilanteeseen. Haittana tässä on, että kaupallisten palveluiden siirtyessä kauemmaksi asutuksesta, mahdollisuus asiointiin muulla kuin henkilöautolla vähenee. Tästä aiheutuu ongelmia erityisesti vanhuksille ja muille autottomille kotitalouksille, joiden asiointi vaikeutuu. Itse keskustan luonne ja ympäristö tulee myös muuttumaan liiketilojen jäädessä mahdollisesti osin tyhjilleen. Toisaalta, mikäli Rajalan alueelle tulee uutta asutusta, niin silloinhan uudet päivittäistavarakaupan yksiköt toimivat tämän alueen asukkaiden lähikauppoina tosin hieman ylimitoitettuina.\n21 21 Erikoistavaran osalta uusi suuryksikkö voi parhaimmassa tapauksessa jopa piristää Jalasjärven keskustan nykyisten erikoistavarakauppojen myyntiä pitämällä ostosmarkkoja omassa kunnassa. Uhkana on kuitenkin, että osa keskustan liikkeistä siirtyy uudelle kauppapaikalle, mikä taas voimistaa kaksinapaistumista ja uhkaa nykyisen keskustan asemaa kauppapaikkana. Myös julkisia ja muita palveluita voi hakeutua uuteen keskustaan, jolloin nykyisen keskustan merkitys vähenee. Maaseutuasutusta on Jalasjärvellä ja ympäristökunnissa suhteellisen paljon muuhun alueeseen verrattuna, mikä on osaltaan auttanut ylläpitämään suhteellisen runsasta kyläkauppaverkostoa. Myymälöiden tulevaisuus riippuu ennen kaikkea kylien väestönkehityksestä ja kauppiaiden halukkuudesta tehdä kaupan vaatimia investointeja, mutta uudet keskustoihin syntyvät kaupan suuryksiköt eivät ainakaan edesauta kyläkauppojen säilymistä. Kyläkauppaverkosto supistunee jatkossa sekä uusien myymälöiden että väestön keskittymisen johdosta. Jäljelle jää mahdollisesti muutama kyläkauppa, jotka pärjäävät kilpailussa esimerkiksi pitkien aukioloaikojen ja hyvän sijaintinsa vuoksi. Eri vaihtoehtojen vaikutukset myymäläverkkoon esitetään tarkemmin yhteenvetotaulukossa. Taajamakuva, kunnan imago ja identiteetti Nykytilanteessa Jalasjärven keskusta on toiminnallisesti vireä kylän kaupallinen keskus, jossa on monipuoliset palvelut. Tyhjiä liikekiinteistöjä ei ole. Keskustan ilme ja kirkonkylän perinteisen rakentamistavan mukaan rakentunut identiteetti onkin säilynyt harvinaisen hyvin ja keskuskadun ympäristö on elävä ja viihtyisä. Tällä kaavamuutoksella keskustan palvelut alkavat levittäytymään valtatien varteen, missä niiden oletetaan olevan houkuttelevammin näkyvillä ja autolla helpommin saavutettavissa. Jos liiketonttitarjontaa on runsaasti yli tarpeen, se johtaa vähitellen toimintojen ja taajamarakenteen hajautumiseen. Liikekorttelit sijoittuvat ramppien, valtatien ja kokoojatien risteykseen alavalle pellolle. Rakentamisen paikka ei ole maastollisesti eikä taajamarakenteellisesti luonteva, vaan vaatii erityisiä rakenteita. Maaston korottaminen ja nykyisen tyylin mukainen hallimainen liikerakentaminen, joita ympäröivät laajat, aukeat pysäköintikentät, ei luo hyvää taajamakuvaa. Risteysalueiden kauppapaikat ovatkin tyyliltään varastoalueiden kaltaisia noutopaikkoja, joissa ei ole miellyttävää, inhimillistä mittakaavaa. Alueet rakentuvat täysin autoilun ehdoilla. Tällaisella sijoittelulla halutaan näyttää ohikulkijoille, että täällä on vilkas paikka, jonne kannattaa poiketa: kun alueella liikkuu paljon autoja, syntyy mielikuva elävästä, vilkkaasta liikepaikasta. Asian kääntöpuoli on se, että autottomat kuluttajat eivät tule mielellään tällaisiin, liikenteellisesti vaarallisiksi koettuihin paikkoihin. Selvityksen mukaan kunnan oma kysyntä ei edellytä lisää päivittäistavarakaupan pintaalaa. Kilpailu voi johtaa siihen, että jotkut olevista kauppakiinteistöistä jäävät tyhjilleen, mikä luo niille paikoille rappion ja taantuman imagoa. Myös lisääntyvä erikoiskaupan tarjonta voi lopettaa keskustassa olevia pieniä erikoisliikkeitä. Tämä kehitys voi johtaa vähitellen nykyisen keskustan taajamakuvan rappioon. Kun muutoksen kierre lähtee liikkeelle, sitä voi olla vaikea pysäyttää. Pahimmassa tapauksessa palvelut keskustasta ja kyliltä häviävät ja asiakkaat joutuvat hakemaan palvelut autolla kierrellen eri risteysalueilta ja teollisuusalueiden varastomyymäläalueilta. Tällainen kehitys ei ole eduksi kunnan taajamakuvalle, imagolle ja identiteetille.\n22 22 Asiointimatkaliikenne ja liikennemäärien muutokset ja liikenteen suuntautuminen Koko aluetta tarkasteltaessa VE0 vaihtoehdossa kyläkauppojen vähentyessä ja ostosten siirtyessä yhä suuremmassa määrin suurmyymälöihin Seinäjoelle ja Nurmoon sekä kuntakeskuksiin liikenne alueella kasvaa. Kasvu sijoittuu kuitenkin pääväylille, jotka kestävät hyvin suurmyymälän/myymälöiden aiheuttaman liikenteen kasvun. Vaihtoehdossa VE1 liikenne lisääntyy Jalasjärven keskustassa ja erityisesti keskustan ja Koskitien välisellä Rajalantiellä sekä Koskitiellä. Uuden myymälän aiheuttama liikenteen lisäys on kuitenkin niin vähäistä, ettei se aiheuta suunnitellussa Rajalantien ja Koskitien kiertoliittymässä liikenteellisiä toimivuusongelmia. Kokonaisliikennesuorite ei vähene; vaikka ostosmatkat Jalasjärveltä Seinäjoen suuntaan vähenisivätkin, sillä niin työmatka ja muu asiointiliikenne Seinäjoen suuntaan ei jatkossa tule vähenemään. Liikennesuorite voi, jopa kasvaa, jos kyläkauppoja hankkeen vaikutuksesta kuolee. Vaihtoehto VE2, jossa Koskitien varteen sijoitettaisiin yli kem 2 erikoistavarakaupan liiketilaa, lisäisi liikennettä erityisesti Rajalalantiellä ja Koskitiellä, sekä myös valtatiellä 3 ja muulla alueen yleisellä tieverkolla. Koskitien ja Rajalantien suunnitellussa kiertoliittymässä voisi ainakin ruuhka-aikoina esiintyä ajoittaista jonoutumista mutta ei varsinaisia toimivuusongelmia. Kokonaisliikennesuorite alueella myös kasvaisi, sillä kaavaillun suuruisten kaupan yksiköiden tulisi menestyäkseen saada asiakkaita myös naapurikunnista. Vaihtoehto VE3, jossa VE1:n kokoiset päivittäistavarakaupan ja erikoistavarakaupan yksiköt sijoitettaisiin Rajalan alueelle, lisäisi liikennettä Rajalantiellä sekä Rajalantien ja Pohjanmaanportin liittymässä. Liikennesuorite kasvaisi paikallisesti hieman VE 1:een verrattuna, erityisesti Rajalantiellä, sillä etäisyys keskustasta Rajalan alueelle on noin kaksinkertainen Koskitiehen verrattuna ja kevyellä liikenteellä asioivien osuus jäisi pienemmäksi. Rajalantien ja Pohjanmaanportin liittymässä on varauduttu kiertoliittymän rakentamiseen aikaisemmissa liikennesuunnitelmissa. Lievänä uhkana VE1:ssa ja VE3:ssa sekä suurempana uhkana VE2:ssa on se, että keskustatoimintoja siirtyy laajassa määrin uusille alueille, mikä lisää Jalasjärven sisäistä liikennettä nykyisen keskustan ja uusien alueiden välillä. Kuitenkin etäisyys keskustasta uuteen myymälään on niin vähäinen (VE1 ja VE3, ettei liikennesuoritteen muutos kasva merkittäväksi, koska osa asiointimatkoista voidaan tehdä kevyellä liikenteellä. Liikenteellisesti hankkeen suurin heikkous on keskustatoimintojen siirtäminen keskustan ulkopuolelle ja VE3:ssa valtatien 3 toiselle puolelle. Pieni keskusta mahtuu kyllä hyvin nykyiseen paikkaansa.\nLIMINGANPORTTI YRITYSGALLERIA LIMINKA VÄHITTÄISKAUPAN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI SELOSTUS 26.11.2007 SUURYKSIKÖN 2 1 Johdanto... 5 2 Nykytila... 5 2.1. Vaikutusalue ja sen määrittely... 5 2.2. Alueen väestö


SEL vastustaa makeisveroa ja virvoitusjuomaveron korotusta - Suomen Elintarviketyöläisten Liitto SEL ry\nSEL vastustaa makeisveroa ja virvoitusjuomaveron korotusta\nSuomen Elintarviketyöläisten Liitto vastustaa suunniteltua makeisveroa ja virvoitusjuomaveron nostamista.\nValtiovarainministeriö esittää tänään lausunnolle lähteneessä luonnoksessaan, että uuden makeisveron määrä olisi 95 senttiä kiloa kohden. Makeisveron piiriin kuuluisivat VM:n kaavailujen mukaan makeiset ja niiden kaltaiset valmisteet, suklaa ja kaakaota sisältävät tuotteet, jäätelö ja mehujäät sekä muut jäädytetyt valmisteet.\nVirvoitusjuomissa vero nousisi VM:n luonnoksen mukaan nykyisestä 4,5 sentistä 7,5 senttiin valmista juomalitraa kohden. Virvoitusjuomaveron piiriin tulisi myös uusia juomia kuten pieniin vähittäismyyntipakkauksiin pakatut vedet sekä maitoa sisältävät kaakao- ja kahvijuomat.\nValtiovarainministeriön mukaan esityksen tavoitteena on ensisijaisesti lisätä valtion verotuloja. Esitys tukee hallituksen verolinjauksia, joiden mukaisesti verotuksen painopistettä siirretään työn verotuksesta kulutuksen verotukseen.\n- SEL vastustaa valtiovarainministeriön esityksiä, sillä ne eivät ole progressiivista verotusta ja vievät verotusta kohti tasaverojärjestelmää. Tällaiset veronkorotukset tuntuvat eniten pieni- ja keskituloisten lompakossa, sanoo SEL:n liittopuheenjohtaja Veli-Matti Kuntonen.\n- Kaikissa veroratkaisuissa olisi myös tärkeää huomioida, että kotimaista tuotantoa ei aseteta heikompaan asemaan suhteessa tuontiin ulkomailta, Kuntonen muistuttaa.\nVM arvioi, että toteutuessaan luonnoksen mukaan makeisvero toisi lisäystä verotuloihin 120 miljoonaa vuodessa. Makeisverosta päätetään seuraavassa budjettiriihessä. Veron on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden alusta.\nHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi makeisten, jäätelön ja virvoitusjuomien valmisteverosta sekä laiksi alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun lain muuttamisesta


Origon Hammaslääkärit - Ratkaisut\nOnko Hammaspeikko kolossaan?\nTule meille niin katsotaan!\nOrigon Hammaslääkärit Oy\nKun tulet meille hoideltavaksi, voit olla varma siitä, että suusi hoidetaan perusteellisesti: me haluamme varmistaa sen, että suusi on kunnossa ei ainoastaan heti hoidon jälkeen, vaan monta vuotta eteenpäin.\nEnsiksi tarkastamme suusi ja hampaittesi kunnon. Tämän jälkeen teemme yhdessä potilaan kanssa hoitopäätöksen. Hoitotoimenpiteet alkavat yleensä hammaskiven ja bakteeripeitteiden poistamisella, myös erilaiset värjäymät poistetaan, t.s. ennen kuin varsinaisesti hampaisiin kohdistuviin toimenpiteisiin ryhdytään katsomme että ikenet ja hampaiden tukikudos on kunnossa. Vasta tämän jälkeen aloitamme varsinaisen korjaavan hoidon. Kaikki hoitovaiheet tehdään alan parhaimmilla, hyviksi todetuilla, tutkituilla ja turvallisilla menetelmillä. Päämääränä pitkään säilyvä terve ja raikas suu.\nHaluamme auttaa sinua suun terveydenhoidossa oikealla tavalla, jotta sinun hampaasi säilyisivät terveinä. Siksi Hammashoitola Origo tarjoaa seuraavia ehkäisevän hammashoidon palveluita:\nHammaskiven, bakteeripeitteiden ja värjäymien poistot\nCEREC-posliinipaikka – maailman paras valkoinen paikka!\nCerec-tekniikan avulla voit yhden käyntikerran aikana saada kauniin, valkoisen ja erittäin kestävän keraamisen paikan.\nReikiintynyt hammas puhdistetaan poraamalla bakteerien vaurioittama hammaskudos pois. Tämän jälkeen muotoiltu hammas kuvataan 3-D-kameralla. Kuva siirtyy tietokoneelle, jossa tehdään virtuaalinen paikka. Tämän jälkeen tietokoneohjattu jyrsin muotoilee paikan keraamisesta aineesta, joka kiillotetaan ja kiinnitetään hampaaseen erikoissementillä.\nTuloksena kokokeraaminen paikka, joka vahvistaa omaa hammastasi, on pitkäikäinen ja kestävä, ja jolla on luonnollinen ulkonäkö.\nLaservalkaisu - hampaiden valkaisu\nHampaiden valkaisu. Laservalkaisumenetelmällä saat hampaasi valkoisiksi nopeast ja tehokkaasti. Perinteiset valkaisumenetelmät (kotivalkaisut) vaativat ainakin kaksi käyntiä vastaanotolla mutta laservalkaisulla saat valkoiset hampaat yhdellä käynnillä. Laservalkaisua tehtäessä käytetään periaatteessa samoja valkaisuaineita kuin tavallisessa kotivalkaisussa, mutta sen lisäksi laser tehostaa valkaisua. Ennen valkaisua ikenet suojataan erityisellä aineella. Valkaisua tehtäessä kannattaa muistaa, että ainoastaan orgaaninen materiaali tulee valkaistuksi, eli mahdolliset värjäytyneet ja yli-ikäiset vanhat paikat näkyvät entistä selvemmin ja korostuvat valkaisun jälkeen. Huonot paikat tulee siis uusia!\nHuolella tehdyt luonnollisen väriset posliinipaikat. Värivalinnat etuhammaspaikoissa.\nHammaskorut eritoten aidot timantit\nEsmerkiksi pienikokoinen 0.02 karaatin aito timantti, lähes huomaamaton, mutta hymyillessä välkehtii erittäin hienostuneesti valon siihen osuessa!\nPaikkamateriaalina käytännöllisesti katsoen ikuinen. Suositellaan taka-alueelle ylivoimaisten ominasuuksiensa johdosta. Suosio on pitkästä aikaa kasvamassa, koska kysyntä on lisääntynyt esim nuorilla naisilla.\nMuita hyviä ominaisuuksia:\nerittäin hyvä reunatiiviys\nomaa hammasmateriaalia säästävä (esim. kruunuun nähden)\nOrigon Hammaslääkärit Oy, Puh 0500 - 216 555


KUNNANHALLITUS 1/2012. Sisällys, :t Aika: Tiistai klo Paikka: Kunnantalo, kokoushuone 2 - PDF\nKUNNANHALLITUS 1/2012. Sisällys, :t Aika: Tiistai klo Paikka: Kunnantalo, kokoushuone 2\nDownload "KUNNANHALLITUS 1/2012. Sisällys, :t 2-18. Aika: Tiistai 7.2.2012 klo 18.00 18.45 Paikka: Kunnantalo, kokoushuone 2"\n1 REISJÄRVEN KUNTA KUNNANHALLITUS 1/2012 KOKOUSKUTSU / ASIALISTA Aika: Tiistai klo Paikka: Kunnantalo, kokoushuone 2 Läsnä: Nyman Teuvo, pja Muuttola Markus, 1. vpja Mattila Marjatta, 2. vpja Hirvinen Esa, j Kesänen Tiina, j Kinnunen Helena, j Mäntypuro Kauko, j Halonen Jyrki, valtuuston pja Suorsa Asmo, valtuuston 1. vpja Paalavuo Tapio, valtuuston 2. vpja Leppänen Pekka, kunnanjohtaja Rossi Päivi, pöytäkirjanpitäjä Pöytäkirjantarkastajat: Kauko Mäntypuro ja Marjatta Mattila Pöytäkirja yleisesti nähtävillä: perjantaina Sisällys, :t 2-18 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY Ns. Levonperäntien kunnostaminen Liikenneturvallisuuden parantaminen Köyhänperällä... 3 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Suojatien/kevyen liikenteen väylän rakentaminen... 4 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Tieturvallisuuden parantaminen Levonperäntiellä ja Savolanmäentiellä... 5 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Hirvimerkin asentaminen Sievintielle Liikenneturvallisuuden parantaminen Sievintiellä... 6 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Liikenneturvallisuuden parantaminen keskuskoulun kohdalla Savolanmäen asutusalueen leikkikentän rakentaminen... 7 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Levonperän risteyksen kiertoliittymän ja katuvalaistuksen rakentamisen kiirehtiminen Kokouspalkkioiden nostaminen... 8 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Esitys tiepiirille suojakatoksen rakentamisesta Leikkikenttien kunnostus ja välineiden hankinta Valaistuksen suunnittelu ja toteutus... 9 VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa)... 10\n2 REISJÄRVEN KUNTA KOKOUSKUTSU / ASIALISTA 14. Kotihoidon kuntalisän maksaminen Uudet nuorisotilat Vesistöjen kunnossapitoon panostaminen VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Hoitotason ambulanssin säilyminen KUNTALAISALOITE / MATKAILUN KEHITTÄMINEN KUNTALAISALOITE / NUORISOTYÖN YHTEISKUNNALLINEN MERKITYS JA NUORISOTILAT. 14 PERUSPALVELUKUNTAYHTYMÄ SELÄNTEEN YHTYMÄKOKOUSEDUSTAJIEN VALINTA OSALLISTUMINEN JOKILAAKSOJEN KUNTIEN YHTEISEN TIETOHALLINNON VALMISTELUUN 16 KUNNANHALLITUKSEN ALAISET KÄYTTÖSUUNNITELMAT VUONNA KUNNAN SUBVENTIOT HYÖTYELÄINTEN OMISTAJILLE ELÄINLÄÄKÄRIPALVELUISTA KOULULAISTEN JA OPISKELIJOIDEN TYÖLLISTÄMINEN KESÄLLÄ OPISKELIJA-AVUSTUKSEN MAKSAMINEN VUONNA ILTAPÄIVÄTOIMINNAN JÄRJESTÄMINEN REISJÄRVEN KUNNAN OSTOLIIKENNEPALVELUT MENETTELYTAVAT JA KUSTANNUSTEN KORVAAMINEN ERITYISTYÖLASIEN HANKINNASSA 27 VALTUUSTON KOKOUKSEN PÄÄTÖSTEN LAILLISUUS JA TÄYTÄNTÖÖNPANO.. 29 VALTUUSTON KOKOUKSEN PÄÄTÖSTEN LAILLISUUS JA TÄYTÄNTÖÖNPANO.. 30 VALTUUSTON KOKOUKSEN PÄÄTÖSTEN LAILLISUUS JA TÄYTÄNTÖÖNPANO.. 32 KUNNANHALLITUKSELLE SAAPUNEET PÖYTÄKIRJAT ILMOITUSASIAT... 34\n3 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY KHALL 2 Kja Hallintosäännön 25 :n mukaan kunnanhallituksen on vuosittain helmikuun loppuun mennessä esitettävä valtuustolle luettelo valtuutettujen tekemistä ja kunnanhallitukselle lähetetyistä aloitteista, joita valtuusto ei edellisen vuoden loppuun mennessä ole lopullisesti käsitellyt. Samalla on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin niiden johdosta on ryhdytty. Valtuusto voi todeta, mitkä aloitteista on käsitelty loppuun. Ehdotus: Kunnanhallitus esittää valtuustolle, että valtuusto käsittelee ja päättää aloitteet seuraavasti: 1. Ns. Levonperäntien kunnostaminen Tekn. joht. Keskustapuolueen valtuustoryhmän aloite, jossa esitetään kunnanhallitusta nopeuttamaan Levonperäntien kunnostamis- ja parannustöiden aloittamista vaikka Haapajärven kaupungin kanssa yhteistyössä. ******** Levonperäntien kunnostuksen jatkaminen Reisjärven keskustaan asti ei ole sisältynyt Oulun tiepiirin talousja toimintasuunnitelmaan eikä tiepiirin liikenneturvallisuussuunnitelmaan. Kunta on aikaisemmissa lausunnoissaan esittänyt ja tulee vastaisissakin lausunnoissaan esittämään hankkeen sisällyttämistä Oulun tiepiirin toimintalinjat 2015 rahoitettavien hankkeiden listalle. Asia on tuotu esiin myös neuvottelussa tiejohtajan kanssa. Levonperäntien kunnostaminen ei nyt sisälly Oulun tiepiirin toimintalinjat 2015 rahoitettavien hankkeiden listalle. Hanketta tuotiin esille joulukuussa ELY-keskuksen johdon ja seutukunnan kuntien johdon yhteisessä kokoontumisessa Nivalassa joulukuussa Hanketta kiirehditään seuraavan kerran tiepiirin ja seutukunnan kuntien yhteisessä tiefoorumissa keväällä Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 2. Liikenneturvallisuuden parantaminen Köyhänperällä Valtuutettu Hilkka Lindbergin aloite, jossa hän esittää, että Köyhänperän entisen Toivolan kaupan risteysalueen turvallisuuden parantamiseksi ryhdytään toimiin stop-merkin saamiseksi risteykseen. Perusteluinaan hän tuo esille risteysalueella tapahtuneet useat onnettomuudet sekä alueen huono näkyvyys. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n4 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Tekn. joht. Lisäksi hän esittää, että Lähetsalontien liittymästä lääninrajalle päin olevalle alueelle ryhdytään hankkimaan hirvivaara-liikennemerkki hirvikolareiden ehkäisemiseksi. ****** Köyhänperän risteys on kantatien osa. Oulun tiepiiri vastaa kantatien liikenneturvallisuudesta. Kantatiesuunnitelmassa risteys on siirtymässä eri kohtaan. Onnettomuudet risteyksessä ovat johtuneet pääosin liian suuresta tilannenopeudesta ja ovat näkyneet tieltä suistumisina. Köyhänperän nykyisen risteysalueen turvallisuuspuutteista on useassa yhteydessä saatettu Oulun tiepiirin edustajille tiedoksi. Oulun tiepiirin laatimaan liikenneturvallisuussuunnitelmaan on merkitty kiireellisyysluokkaan 2 väistämisviivat, taustamerkki ja liikenteenjakajan raidat. Köyhänperän risteysalueen turvallisuuden parantamiseksi Oulun tiepiiri toteutti kesällä 2010 tievalaistuksen alueelle. Muiden toimenpiteiden toteutustarve nostetaan esille seuraavan kerran Oulun tiepiirin ja seutukunnan kuntien yhteisessä tiefoorumissa keväällä Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 3. Suojatien/kevyen liikenteen väylän rakentaminen Tekn. joht. Valtuutettu Kaarlo Paavolan aloite koskien suojatien/kevyen liikenteen väylän rakentamista. ****** Suunnitelmaan sisältyy suojatien toteuttaminen Pappilankujan kohdalle kantatielle. Suunnitelmaan sisältyy myös kevyen liikenteen väylän jatkaminen Viljamäestä Leppälahteen ensimmäisen kiireellisyysluokan hankkeena ja toteuttaja on kantatiellä tiepiiri. Liikennejärjestelyiden toteuttamisesta muutoinkin kantatiellä vastaa tiepiiri. Oulun tiepiirin toimintalinjat 2015 rahoitettavien hankkeiden luetteloihin ei ole merkitty yhtään hanketta Reisjärvelle. Tiepiiri on uudistamassa kuluvan vuoden aikana liikenneturvallisuussuunnitelmaa kantatie 58 osalta. Suojatien rakentamista kantatielle ja sen liittämistä pohjoispuolella olevaan kevyenliikenteen väylään kiirehditään tiepiirin ja kunnan yhteisissä tapaamisissa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n5 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) Kevyenliikenteen tien rakentaminen Halosentien rinnalle Violalle asti edellyttää sekä kaavamuutosta että maanomistusjärjestelyitä. Nykyiseen Halosentien aluevaraukseen ei sovi kevyenliikenteen väylää. Kunnanhallitus ja valtuusto päättävät talousarvion valmistelun yhteydessä Halosen tien rinnalle esitetyn kevyenliikenteen väylän rakentamisen käynnistämisestä. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 4. Tieturvallisuuden parantaminen Levonperäntiellä ja Savolanmäentiellä Valtuutettu Marjatta Mattilan aloite koskien tieturvallisuuden parantamista Levonperäntiellä sekä Savolanmäentiellä. ****** Tekn. joht. Oulun tiepiiri on laatinut koko kuntaa kattavan liikenneturvallisuussuunnitelman, jossa on esillä myös Levonperäntiehen ja Savolanmäentiehen liittyviä järjestelyitä. Liikenneturvallisuussuunnitelman päivittäminen on käynnistynyt. Levonperäntie on kokonaisuudessaan ELY-keskuksen tiepiirin hallinnoima. Liikennemerkkien asettaminen ko. tielle on yksin tiepiirin päätettävissä. Kunta voi tehdä esityksen aloitteenmukaisen varoitusmerkin asettamiseksi. Kunta välittää ELY-keskukseen tiepiirille tiedoksi aloitteen mukaisen varoitusmerkin asettamisesityksen Käännän mutkasta varoittamaan. Tekninen toimi valmistelee ja päättää lapsista varoittavan liikennemerkin asettamisesta Vinkan mäen suunnasta tulevaa liikennettä varoittamaan. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n6 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 5. Hirvimerkin asentaminen Sievintielle Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmän aloite koskien hirvimerkkien asentamisen kiirehtimistä Sievintielle. ****** Reisjärven kunnan alueella sattuvia tieliikenneonnettomuuksia käsitellään vuosittain seutukunnallisessa liikenneturvallisuusryhmässä. Ryhmässä on esillä myös hirvieläinonnettomuudet. Ryhmässä on edustettuna myös Oulun tiepiiri, joka päättää liikennemerkkien asettamisesta yleisten teiden varsille. Reisjärven kunnan puolesta on korostettu hirvieläinonnettomuuksien suurta määrää ja tuotu esille se, että kaikki onnettomuudet eivät kirjaudu poliisin rekistereihin. Vaaran paikkoina on esitelty valtuustoaloitteessa esille tuotu tieosa Sievintiellä. Tiepiiri päättää merkkien asettamisesta onnettomuustilastojen perusteella. Kunnan toimesta kiirehditään hirvivaaramerkkien asettamista Oulun tiepiirin kanssa pidettävissä yhteisissä neuvotteluissa. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 6. Liikenneturvallisuuden parantaminen Sievintiellä Tekn. joht. Valtuutettu Markus Muuttolan aloite koskien liikenneturvallisuuden parantamista Sievintiellä välillä Leppälahden koulu kunnan taajama. ****** Oulun tiepiiri on laatinut koko kuntaa kattavan liikenneturvallisuussuunnitelman, johon on merkitty myös Sievintielle välille Leppälahden koulu kunnan taajama kevyen liikenteen väylä (ka ). Väylä on merkitty ykköskiireellisyysluokkaan, mutta Oulun tiepiirin toimintalinjat 2015 ei sisällä yhtään rahoitettavaa hanketta Reisjärvelle. Valtuuston kannanotto : Kiirehditään kevyen liikenteen väylän saamista Leppälahden koulupiirin alueelle. Tilapäisratkaisuna esitetään syksylle 2009 vaihtuvana nopeusrajoituksena 60 km/h. Aloite on saatettu tiepiirin tietoon vuoden 2009 ja 2010 yhteisessä tiefoorumeissa ja nostetaan esille myös 2012 tiefoorumissa. Tiepiiri on päivittämässä kuluvan vuoden aikana liikenneturvallisuussuunnitelmaa mm. kantatie 58 osalta. Kunnan toimesta tuodaan esille aloitteen mukaisen kevyenliikenteen väylän kiireellinen tarve. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n7 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 7. Liikenneturvallisuuden parantaminen keskuskoulun kohdalla Tekn. joht. Valtuutettu Asmo Suorsan aloite koskien liikenneturvallisuuden parantamista Pihtiputaantien keskuskoulun kohdalla. ****** Kunnan toimesta on esitetty liittymää kantatieltä suoraan koulun pihaan ja jättöpysäkkiä kantatielle koulun kohdalle. Liittymän toteuttamisen tiepiiri on merkinnyt laatimaansa liikenneturvallisuussuunnitelmaan ykköskiireellisyysluokkaan ja toteutusvastuun kunnalle (ka ). Toteuttaminen edellyttää liittymälupaa ja työsuunnitelmaa, jotka hyväksyy Oulun tiepiiri. Liittymän rakentaminen ei sisälly kunnan kuluvan vuoden rakentamisohjelmaan. Tiepiirin suunnitelmissa on uusia liikenneturvallisuussuunnitelma mm. kantatie 58 osalta. Kunnan toimesta tullaan esittämään, että liikenneturvallisuussuunnitelmaan sisällytetään ko. liittymä keskuskoulun kohdalle. Jättöpysäkin yläasteen kohdalle Oulun tiepiiri toteutti kesällä Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 8. Savolanmäen asutusalueen leikkikentän rakentaminen Tekn. joht. Valtuutettu Asmo Suorsan aloite koskien Savolanmäen asutusalueen leikkikenttäalueen rakentamista. ****** Savolanmäen asuntoalueen rakentaminen on alkanut vuonna Alue jakaantuu kahden puolen Räisässaarentietä. Molemmille osa-alueille on kaavassa varattu lähivirkistysalue, jolle voidaan rakentaa leikkipaikka. Uudelle kaava-alueelle on muuttanut viisi perhettä, joilla on leikki-ikäisiä lapsia. Alueelle suunniteltu rivitalohanke ei tässä vaiheessa toteudu. Teknisessä toimistossa on seurattu alueelle tulevien leikki-ikäisten lasten määrää. Vuoden 2011 investointimäärärahat mahdollistivat leikkipaikan rakentamisen ja leikkikenttä rakennettiin investointisuunnitelman puitteissa. Valtuusto päättää poistaa aloitteen aloiteluettelosta. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n8 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 9. Levonperän risteyksen kiertoliittymän ja katuvalaistuksen rakentamisen kiirehtiminen Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmän aloite koskien Levonperän risteyksen kiertoliittymän ja katuvalaistuksen rakentamisen kiirehtimistä. ****** Aloite kiertoliittymän rakentamisesta on lähetetty Oulun tiepiirille jatkotoimenpiteitä varten. Asia on ollut esillä yhteisissä neuvotteluissa tiejohtajan kanssa. Risteys on tiepiirin toiminta-aluetta ja osa kantatie 58:aa. Kantatiestön kehittämisestä päättää tiepiiri. Kiertoliittymän toteuttaminen on tiepiirin liikenneturvallisuussuunnitelmassa kolmannen kiireellisyysluokan hanke. Toteutuminen edellyttää sen saamista Oulun tiepiirin toimintalinjat 2015 rahoitettavien hankkeiden joukkoon. Hanke ei ole sisälly rahoitettavien hankkeiden joukkoon. Hankkeen toteuttaminen edellyttää suunnitelman mukaan myös mittavaa kunnan rahoitusosuutta (kokonaiskustannusarvio hankkeelle on ). Oulun tiepiiri toteutti Levonperäntien valaistuksen jatkamisen kesällä Kiertoliittymähanketta kiirehditään tiepiirin ja seutukunnan kuntien yhteisissä tiefoorumeissa ja tiepiirin liikenneturvallisuussuunnitelman uusimisen yhteydessä. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 10. Kokouspalkkioiden nostaminen Kja Valtuutettu Eero Paanasen aloite koskien valtuutettujen kokouspalkkioiden nostamista. ****** Reisjärven kunnan palkkiosääntöä on tarkistettu edellisen kerran , joten säännön tarkistaminen siinä mielessä olisi paikallaan. Talousarvion laadintaohjeeseen ja valtuuston hyväksymään lopulliseen vuoden 2012 talousarvioon palkkiosäännön mukaisten kokouspalkkioiden korottamista ei kuitenkaan ole sisällytetty. Palkkiosääntöä voidaan valtuuston niin päättäessä tarkistaa vuoden 2013 talousarvion laadinnan yhteydessä. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n9 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 11. Esitys tiepiirille suojakatoksen rakentamisesta Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmä aloite koskien kunnan esitystä tiepiirille 1-2 suojakatoksen pystyttämisestä Kokkola Kajaani tien ja Reisjärventien (nro 28 ja 760) Sievin Rieskaniemen risteykseen Nivalan suuntaan lähtevälle pysäkille. ****** Pysäkkikatosten rakentamisen aloite lähetetään Oulun tiepiirille tiedoksi ja otetaan esille vuosittaisissa yhteisissä tiefoorumeissa. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 12. Leikkikenttien kunnostus ja välineiden hankinta Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmän aloite koskien leikkikenttien kunnostusta ja välineiden hankintaa. ****** Tekninen toimi toteuttaa vuosittain leikkikenttien rakentamista, kunnostusta ja välineiden hankintaa käytössä olevien resurssien puitteissa. Uusia leikkikenttävälineitä ja kunnostuksia tehtiin vuonna 2011 Vasikkoniemeen ja päiväkodille. Investoinnissa avusti Lion-ladyt. Hankintoja ja kunnostustöitä jatketaan edelleen määrärahojen puitteissa. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 13. Valaistuksen suunnittelu ja toteutus Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmän aloite koskien valaistuksen suunnittelemista ja toteuttamista valaisemattomille kaavateille sekä kunnan kiinteistöjen piha- ja parkkialueille. ****** Reisjärven kunnan kaavateiden valaistukset tulee kauttaaltaan uusittaviksi vuoden 2015 loppuun mennessä, koska EU kieltää elohopeahöyrylamppujen käyttämisen tievalaistuksissa. Kuluvan vuoden aikana aloitetaan uusittavien- ja täydennettävien valaistusten yleissuunnittelu sekä ulkopuolisten rahoitusmahdollisuuksien kartoittaminen. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n10 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 14. Kotihoidon kuntalisän maksaminen Kja Valtuutettujen Henna Haukipuron ja Katri Parkkilan aloite koskien kotihoidontuen kuntalisän maksamista. ****** Vuoden 2012 talousarviossa ei ole varattu määrärahaa tarkoitukseen. Kunnanhallituksen ja valtuuston on mahdollista ottaa asiaan kantaa tulevien talousarvioiden valmistelun yhteydessä. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 15. Uudet nuorisotilat Kja Valtuutettu Oili Kivirannan aloite, koskien uusia nuorisotiloja. ****** Uusien nuorisotilojen hankintaa/saneerausta varten valtuusto on hyväksynyt suunnittelumäärärahan rakentamisohjelmassa vuoden 2012 talousarvioon sekä rahoituksen toteuttamista varten vuodelle Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. 16. Vesistöjen kunnossapitoon panostaminen Tekn. joht. Keskustan valtuustoryhmän aloite, koskien vesistöjen kunnossapitoon panostamista. ****** Tekninen toimi on ollut vuosia aktiivisesti asialla vesistöjen kunnostusta edistämässä. Kuluvalle vuodelle on haettu rahoitusta kunnostustoiminnan jatkamiseksi sekä ELY-keskuksen kautta EAKR-rahastosta sekä Vattenfallrahastosta. Tavoitteena on saada erilaisiin toimenpiteisiin rahoitusta kaikille keskeisille taajamajärville, jotka on luokiteltu ELY-keskuksessa alueellisesti merkittäviksi. Erityishuomio kiinnitetään Vuohtajärven kunnostuksen edistämiseen. Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n11 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus VALTUUSTOALOITTEIDEN KÄSITTELY (jatkoa) 17. Hoitotason ambulanssin säilyminen Kja Keskustan valtuustoryhmän aloite, koskien hoitotason ambulanssin säilymistä Reisjärven kunnan alueella. ****** Kunnanhallitus on antanut liitteen 2 mukaisen lausunnon Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirille koskien ensihoitopalvelun palvelutasopäätöstä. Asian valmistelu sairaanhoitopiirissä on kesken. Valmistelun edetessä kunta pyrkii vaikuttamaan lausumansa mukaisesti ensihoitopalvelujen järjestämiseen yhdessä Ppky Selänteen ja sairaanhoitopiirin muiden kuntien kanssa. Palvelutasopäätöstä valmisteleva koordinaatioryhmä on kunnilta saadun palautteen perustella esittänyt Reisjärven osalle aiemmasta poiketen varalla oloa klo Valtuusto päättää pysyttää aloitteen aloiteluettelossa. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n12 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus KUNTALAISALOITE / MATKAILUN KEHITTÄMINEN KHALL 3 Tekn. joht. Kuntalain 28 :n mukaan kunnan asukkaalla on oikeus tehdä kunnalle aloitteita sen toimintaa koskevissa asioissa. Valtuuston tietoon on vähintään kerran vuodessa saatettava sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet. Reisjärven Yrittäjät ry:n hallitus on jättänyt liitteen 3 mukaiset ehdotukset ja matkailun kehittämiseksi. Yrittäjien hallituksen jättämää aloitetta on alustavasti tarkasteltu teknisessä toimistossa. Tekninen johtaja on koonnut yhteenvedon ehdotettua matkailua palvelevaa paikkaa perustettaessa huomioitavista ja selvitettävistä asioista. Liite 4. Aloitteessa on esitetty vaihtoehtoiseksi paikaksi Susisaarta. Susisaaren osalta pätee osittain samat huomioitavat ja selvitettävät asiat kuin edellisen aloitteen osalta. Kunta on Susisaaren kehittämistä linjatessaan päättänyt luopua nk. mökkimatkailualueen kehittämisestä. Pääosa saaresta on kaavoitettu omarantaisiksi yksityisille myytäviksi rakennuspaikoiksi ja viheralueiksi. Susisaaren alkupää on asemakaavassa matkailutoimintojen aluetta. Tällä hetkellä käyttämättömänä oleva osa aluetta on varsin suppea kannattavaan matkailuvaunutoimintaan. Käyttämättömällä alueella sijaitsee entinen kioski, vanha kioskinpohja ja moottorikelkkatallit. Alueen suunnitteleminen ja toteuttaminen matkailuvaunualueeksi edellyttää siinä määrin panostusta (mm. ajoväylä ja pysäköintipaikkajärjestelyt, vesijohto ja viemäriasennuksia, aluevalaistus ja sähkön liitäntäpisteasennuksia, raivaus, maisemointi ja rannan kunnostustöitä), että se edellyttää hankkeen perustamista ja toteuttamismäärärahan varaamista talousarvioon. Kunnan tai yrittäjän ylläpitämän matkailuvaunupaikalta edellytetään erinäisiä asioita viranomaisvalvonnassa. Kuluvan vuoden talousarvioon ei sisälly tähän kehittämiseen liittyvää määrärahaa. Investointivaiheen jälkeen alkavasta käytöstä on perusteltua valmistella sopimus toiminnan harjoittajan kanssa. Suotuisinta hankkeen toimivuuden kannalta olisi saada toiminnan harjoittaja mukaan suunnitteluun ja Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n13 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus KUNTALAISALOITE / MATKAILUN KEHITTÄMINEN (jatkoa) tätä kautta sitoutettua toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Investointia kertyy joka tapauksessa siinä määrin, että toiminnalla tulee olla sopimusperusteista jatkuvuutta kohtuullisen takaisinmaksun takaamiseksi. Kunnan tiukka taloudellinen tilanne ei mahdollistane matkailupalveluinvestointeja, joille ei ole odotettavissa takaisinmaksua toiminnan kautta. Kja Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto merkitsee aloitteet tiedokseen ja toteaa, että tarkoitukseen ei ole määrärahaa vuoden 2012 talousarviossa eikä myöskään suunnitelmavuosilla. Mikäli riittävä ulkopuolinen rahoitus hankkeelle järjestyy ja hankkeelle saadaan laadittua toteuttamiskelpoinen suunnitelma, asiaa tarkastellaan uudelleen. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n14 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus KUNTALAISALOITE / NUORISOTYÖN YHTEISKUNNALLINEN MERKITYS JA NUORISOTILAT KHALL 4 Hallintosiht. Kuntalain 28 :n mukaan kunnan asukkaalla on oikeus tehdä kunnalle aloitteita sen toimintaa koskevissa asioissa. Valtuuston tietoon on vähintään kerran vuodessa saatettava sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet. Anne Kiviranta on kuntalaisaloitteen allekirjoittaneiden puolesta jättänyt liitteen 5 mukaisen aloitteen, jonka pääasiallinen sisältö on vaatimus uusista nuorisotiloista. Mitä tulee kunnan yhteiskunnalliseen rooliin nuorisotyön toteuttamisessa todettakoon, että se on kunnalle lakisääteistä toimintaa ja kunta saa siihen valtionosuutta. Hallinnollisesti nuorisotyö kuuluu kunnan vapaa-aikatoimelle. Lisäksi kunta on sitoutunut ns. etsivän nuorisotyön tuottamiseen ajalla Käytännössä tätä työtä Reisjärvellä toteuttaa Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry. Projektin keskeinen tarkoitus on kaikin mahdollisin käytössä olevin keinoin ennalta ehkäistä nuorten syrjäytymistä ja olla tukemassa ja auttamassa eteenpäin jo syrjäytyneitä nuoria. Uusien nuorisotilojen hankintaa/saneerausta varten valtuusto on hyväksynyt suunnittelumäärärahan rakentamisohjelmassa vuoden 2012 talousarvioon sekä rahoituksen toteuttamista varten vuodelle Kja Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto merkitsee aloitteen tiedokseen ja toteaa aloitteen loppuun käsitellyksi. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n15 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus PERUSPALVELUKUNTAYHTYMÄ SELÄNTEEN YHTYMÄKOKOUSEDUSTAJIEN VALINTA KHALL 5 Hallintosiht. Ppky Selänteen yhtymähallitus on käsitellyt kokouksessaan jäsenkuntien valtuustojen päätökset koskien Selänteen vuosisopimusta 2012 ja taloussuunnitelmaa Pöytäkirjanote liitteenä 6. Ppky Selänteen perussopimuksen 6 :n mukaan yhtymäkokous kutsutaan koolle siinä tapauksessa, että jäsenkuntien valtuustot eivät ole saaneet niille kuuluvassa asiassa syntymään yhtäpitäviä päätöksiä. Jäsenkuntien hallitusten tehtävänä on valita mainitun yksittäisen asian ratkaisemista varten yhtymäkokousedustajat. Edustajien toimikausi päättyy, kun koolle kutsumisen syynä ollut asia on tullut loppuun käsitellyksi. Yhtymäkokouksen koolle kutsuminen on yhtymähallituksen tehtävänä. Yhtymäkokouksen paikkajako perustuu väestömäärään kunnanvaltuustojen yhtäpitävin päätöksin siten, että kunnalla on yksi edustaja alkavaa 1000 asukasta kohden. Yhtymäkokouksessa kullakin edustajalla on yksi ääni. Yhtymäkokousedustajat ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä valitaan tasa-arvolain säännökset huomioiden niin, että kokoonpano vastaa jäsenkuntien valtuustoissa edustettuina olevien eri ryhmien viimeksi toimitetuissa kunnallisvaaleissa saamaa ääniosuutta kuntayhtymän alueella kunnallisvaalilaissa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Kunnanhallitusten tehtävänä on sopia vaalikautta varten paikkajako kunnallisvaaleja seuraavan maaliskuun loppuun mennessä. Jäsenkuntien poliittisten puolueiden edustajat ovat kokouksessaan sopineet kokousedustajien tasaarvolain ja poliittisen suhteellisuuden mukaisen paikkajaon. Reisjärven kunnalla on yhtymäkokouksessa 3 edustajaa ja tasa-arvolain säännökset ja poliittinen suhteellisuus huomioon ottaen jako on seuraava: Keskustapuolue: 2 miestä ja varalle 1 mies ja 1 nainen Kokoomus: 1 nainen ja varalle 1 mies Kja Ehdotus: Kunnanhallitus valitsee yhtymäkokousedustajat. Puheenjohtaja Teuvo Nyman avasi keskustelun ja ehdotti, että yhtymäkokousedustajat valitaan seuraavasti: Kokoomus: Tiina Kesänen, varaedustaja Tapio Paalavuo Keskusta: Jyrki Halonen, varaedustaja Markus Muuttola Teuvo Nyman, varaedustaja Helena Kinnunen. Päätös: Kunnanhallitus päätti yksimielisesti valita yhtymäkokousedustajat Teuvo Nyman ehdotuksen mukaisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n16 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus OSALLISTUMINEN JOKILAAKSOJEN KUNTIEN YHTEISEN TIETOHALLINNON VALMISTELUUN KHALL 6 Jokilaaksojen sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alueet ja alueen kunnat ovat em. selvityksen johdosta vieneet asiaa eteenpäin hankesuunnitelmalla, jonka mukaisesti selvitettäisiin Jokilaaksojen kuntien ja kuntayhtymien yhteisen tietohallinnon perustamismahdollisuudet ja -vaihtoehdot. Asiasta on pidetty Oulaisissa kunta- ja kuntayhtymien johtajien yhteinen palaveri. Alueen tietohallinto ja ICT -palvelut ovat jakaantuneet 18 kunnan ja kuuden yhteistoiminta-alueen hoidettavaksi. Yhteensä tehtäviä hoitaa noin 45 työntekijää. Nykytilaselvityksen perusteella yhteisellä tietohallinnolla voitaisiin saavuttaa mm. seuraavia hyötyjä: - päällekkäisten laite- ja ohjelmistoinvestointien väheneminen - ohjelmistojen yhtenäistyminen yhteisillä hankinnoilla ja tietotaidon lisänmyyminen suhteessa ohjelmistojen toimittajiin - tietohallintoon saataisiin myös pitkäaikaiseen kehittämiseen henkilöstöresursseja, kun toiminta keskittyy nykyisin liikaa järjestelmien ylläpitoon - tietohallinnolle lainsäädännön kautta (esim. tietosuojalaki ja terveydenhuoltolaki) tulevia velvoitteita on vaikea täyttää pienissä yksiköissä. Alueen kunnille ja kuntayhtymille esitetään, että käynnistetään valmistelu yhteisen tietohallinto/ict - palveluyksikön perustamisesta, jossa selvitetään tehdyn nykytila-analyysiin perusteella yhteisen palveluyksikön organisointivaihtoehdot. Valmistelutyöstä vastaa Jokilaaksojen yhteistoiminta-alueiden ICT -työryhmä, johon kuuluvat sekä kuntien että kuntayhtymien tietohallinnosta vastaavat työntekijät. Selvityksessä käytetään sekä Tiera Oy:n että PVP Oy:n asiantuntijapalveluja. Selvityksen yksi peruslähtökohdista on kuntien ja kuntayhtymien työntekijöiden ja osaamisen hyödyntäminen. Selvityksestä aiheutuvat kustannukset ovat 0,47 euroa/asukas, jonka kunnat maksavat. Selänteen osalta se tarkoittaa seuraavaa: Reisjärvi noin euroa, Haapajärvi noin euroa, Kärsämäki noin euroa ja Pyhäjärvi noin euroa. Tarjous /sopimus asiantuntijapalvelusta liitteineen liitteenä 7. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n17 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus OSALLISTUMINEN JOKILAAKSOJEN KUNTIEN YHTEISEN TIETOHALLINNON VALMISTELUUN (JATKOA) Kja Ehdotus: Kunnanhallitus päättää, että Reisjärven kunta osallistuu Jokilaaksojen kuntien yhteisen tietohallinnon valmisteluvaiheeseen. Reisjärven kunnan osuus kustannuksista on noin euroa. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n18 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus KUNNANHALLITUKSEN ALAISET KÄYTTÖSUUNNITELMAT VUONNA 2012 KHALL 7 Hallintosiht. Kja Hallintosäännön 75 :n mukaan kunnanhallitus tai lautakunta hyväksyy talousarvioon perustuvat käyttösuunnitelmat. Ehdotus kunnanhallituksen alaisiksi käyttösuunnitelmiksi vuodelle 2012 on liitteenä 8. Ehdotus: Kunnanhallitus hyväksyy kunnanhallituksen alaiset käyttösuunnitelmat vuodelle 2012 liitteen 8 mukaisesti. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n19 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus Kunnanhallitus Kunnanhallitus KUNNAN SUBVENTIOT HYÖTYELÄINTEN OMISTAJILLE ELÄINLÄÄKÄRIPALVELUISTA KHALL 49 Hallintosiht. Eläinlääkintähuoltolain ( /765) 22 mukaan kunta voi osallistua 11 ja 13 :ssä tarkoitetusta eläinlääkäripalvelusta kotieläinten omistajalle tai haltijalle aiheutuneisiin kustannuksiin. Kunnaneläinlääkäri perii itselleen asiakkaaltaan virkaehtosopimuksen kunnaneläinlääkäritaksan mukaisen palkkion ja matkakustannusten korvauksen. Kunnalla on mahdollisuus osallistua eläinlääkäripalvelusta eläimen omistajalle aiheutuneisiin kustannuksiin (subventio). Kunnan on mahdollista päättää oman alueensa subventioista, vaikka eläinlääkintähuolto olisi annettu yhteistoiminta-alueen järjestettäväksi. Subventiot sisältyvät tällöin kunnan omaan talousarvioon ja kunta päättää subventioiden maksamisen perusteista. Reisjärven kunta on maksanut subventioita vuonna 2007 n e, vuonna 2008 n e ja vuonna 2009 n e. Kja Ehdotus: Kunnanhallitus päättää subventioiden maksamisesta seuraavaa: Kunta osallistuu eläinlääkäripalvelusta hyötyeläinten (eläinten, joita omistaja pitää ammattimaisesti) omistajalle tai haltijalle aiheutuneisiin matkakustannuksiin, siltä osin kuin eläinlääkärin matkakustannukset ylittävät eläimen omistajalta/haltijalta laskutettavan omavastuuosuuden (9,25 e, alv 0%). Eläinlääkäri laskuttaa kunnalta matkakustannuksen omavastuuosuuden ylittävän osan sekä arvonlisäveron ko. osuudelta. Subvention maksaminen edellyttää, että eläinlääkäri tulee muualta kuin omalta paikkakunnalta päivystysaikana tai muuna aikana esim. sairausloma-ajan sijaisena ja että kutsuttu eläinlääkäri on PPKY Selänteen palveluksessa. Tämä päätös subventioiden maksamisesta koskee vuotta Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. MM/TK KHALL 10 Kja Vuonna 2010 kunta on maksanut subventioita n euroa. Ehdotus: Kunnanhallitus päättää, että kunta osallistuu vuonna 2011 eläinlääkäripalvelusta hyötyeläinten (eläinten, joita omistaja pitää ammattimaisesti) omistajalle tai haltijalle aiheutuneisiin matkakustannuksiin tehdyn päätöksen mukaisin ehdoin. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. KM/MM Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä\n20 REISJÄRVEN KUNTA Kokouspäivämäärä Sivu Asianro Kunnanhallitus KUNNAN SUBVENTIOT HYÖTYELÄINTEN OMISTAJILLE ELÄINLÄÄKÄRIPALVELUISTA (jatkoa) KHALL 8 Kja Vuonna 2011 kunta on maksanut subventioita n euroa. Ehdotus: Kunnanhallitus päättää, että kunta osallistuu vuonna 2012 eläinlääkäripalvelusta hyötyeläinten (eläinten, joita omistaja pitää ammattimaisesti) omistajalle tai haltijalle aiheutuneisiin matkakustannuksiin tehdyn päätöksen mukaisin ehdoin. Päätös: Hyväksyttiin yksimielisesti. Pöytäkirjantarkastajien nimikirjaimet Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa Virallisesti Reisjärvellä / 2012 pöytäkirjanpitäjä


MIKÄ M-FILES ONLIIKETOIMINTAROOLEITTAINTOIMIALOITTAINSOVELLUKSITTAINESITTELYUUSIN VERSIOOhjattu M-Files-esittelyOMINAISUUDETIntegraatiotResurssitTEKNISET TIEDOT & OHJEETkoulutusTURVALLISUUS JA VAATIMUSTENMUKAISUUSKONESALI, PILVI JA HYBRIDIReferenssitKäyttökokemuksiaAsiakkaatTapauskuvauksetVideotPartneritRyhdy M-Files-partneriksiEtsi jälleenmyyjäTeknologiakumppanitTukiTekninen tukiAsiakaspalvelukoulutusM-Files CommunityKonsultointipalvelutPilvipalvelutTekniset tiedot & ohjeetKnowledgeBaseYRITYSTietoja M-FilesistaM-Files-uutisetToimialan uutisetTapahtumatTUNNUSTUKSETTyöpaikatJohtoHallitusBlogSosiaalinen mediaOta yhteyttä!Lataa M-Files M-Files QMS ja laadunhallinta\nVarmista päivittäisten laatuprosessien ja vaatimustenmukaisuuden mukainen toiminta M-Filesilla.\nVarmista, että laadunvalvontaprosessisi ja -käytäntösi ovat seurannassa M-Files QMS -sovelluksessa – käytännönläheisessä ratkaisussa vaatimustenmukaiseen dokumenttien, auditointien, korjaavien toimien, riskien ja koulutusten hallintaan.\nM-Files QMS:n dokumentti- ja prosessinhallintatoiminnot on suunniteltu organisaatioille, joiden on täytettävä tiukkoja laatu- ja vaatimustenmukaisuusvaatimuksia. M-Files helpottaa laadunvalvontajärjestelmien kehitystyötä ja laatuvaatimusten täyttämistä.\nKeskeisimmät ominaisuudet ja edut\nParanna laadunvalvontaa monipuolisilla ominaisuuksilla:\nLaatustandardit, kuten ISO 9001\nFDA 21 CFR Part 11- ja EU GMP Annex 11 -vaatimusten noudattaminen\nToimiiko yrityksesi tiukasti säädellyllä toimialalla? M-Files QMS soveltuu myös seuraaviin käyttökohteisiin:\nlääkeala ja biotieteet, mukaan lukien lääkinnälliset laitteet, biotekniikka ja kliininen tutkimus\npetrokemian teollisuus ja muu prosessipohjainen valmistus\nkuljetusala, mukaan lukien lentoliikenne ja maantieliikenne\nkaivosteollisuus ja monet muut alat.\nToistuvien tehtävien automatisointi\nAutomatisoi ja dokumentoi toistuvat tehtävät ja prosessit monipuolisilla työnkulkuominaisuuksilla ja muistutusilmoituksilla.\nLaadunvarmistus, tarkastukset ja poikkeamat\nAuditointien ja tarkastusten hallinta; poikkeamien ja korjaavien toimenpiteiden tehokas kirjaus ja käsittely.\nOrganisoi ja hallitse kaikkia laadunvalvontadokumentteja, kuten vakioituja toimintaohjeita (SOP) sekä korjaavia ja ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä (CAPA). Apunasi ovat täydellinen versiohistoria, suojaus, työnkulut ja julkaisutoiminnot.\nAnna käyttöoikeuksia tehtävien perusteella ja pidä kirjaa työntekijöiden ja alihankkijoiden kokemuksesta ja osaamisesta.\nHallitse kurssilistoja ja -materiaaleja, pidä kirjaa koulutuksista ja laadi niistä raportteja.\nInventoinnit, listat ja rekisterit\nLaadi ja hallitse yrityskohtaisia inventointeja ja listoja, mukaan lukien ohjelmistojärjestelmien inventoinnit ja täydellinen versiohistoria.\nM-Files QMS tukee dokumenttien hyväksynnässä kolmea allekirjoitustapaa: sisäänrakennettua digitaalista allekirjoittamista, ulkoisia digitaalisia allekirjoituspalveluita ja käsin tehtyjä allekirjoituksia.\nPDF-tiedostomuunnos, vesileimaus ja sisällön suojaus varmenteella\nkalenterinäkymä, johon on integroitu ajastus ja seurantamuistutukset


Potkulautailua Kickbikella ja potkukelkkailua: joulukuuta 2012\nTunnisteet: esla, gobandit, hiihto, Joroinen, kicksled, KICKSPARK, potkukelkka, potkuri, squeezy\nKävin tänään Joroisissa osallistumassa tapaninpäivästä siirtyneisiin yhdistelmähiihtokisaan. Hiihtäjillä oli matkana perinteistä 3km + vapaata 3km. Kisa tapahtui yhteislähdöllä ja minä lähdin hiihtäjien perään potkukelkalla.\nKicksparkilla hiihtäjien mukana\nMatkan nopein Jesse Heckrodt (Kanada) käytti matkaan aikaa 16.50. Naisten nopein oli Merja Rissanen ajalla 19.04 Minun aikani oli 20.45 ja tulin maaliin kuudentena. Taakseni jäi jopa soudun olympiamitallisti Minna Nieminen.\nKeskisykkeeni kisassa oli 174 ja maksimi 181. En kuitenkaan saanut missään vaiheessa 'pahaa oloa' aikaan vaan meno oli tasapaksua potkuttelua. Jälkimmäinen 3 km kierros oli sekunnin nopeampi kun ensimmäinen. Tipahdin 4. ja 5. maaliin tulleen kyydistä noin 4 km kohdalla ja maalissa eroa heihin oli minuutti. Reitti ja vauhti nähtävissä Sports Trackerin sivulla tästä linkistä.\nMinulla oli kamera kiinni kelkassa, joten täytyy yrittää saada Youtubeen videota aikaan.\nLähettänyt Markku Levänen klo 22.40\nTunnisteet: esla, hiihto, kicksled, kotivuori, potkukelkkailu, potkuri, squeezy\nKoira kammoa kotimatkalla\nTöistä kotimatkalla oli tarkoitus nostaa sykettä ylämäissä siten, että jokaisella potkulla vaihdetaan jalkaa. Olen tällä korvannut loikkaharjoitukset tarkoituksena säästellä jalkoja.\nKauhistunut Kickbike kuski ja hirviö\nPalviaisen mäessä yhdestä pihasta säntäsi susikoira räksyttäen perääni. Hyvä ettei kakka mennyt housuun kun säikähdin sitä. Sama koira on kesäisin hyppinyt aitaa vasten ohi mentäessä, mutta nyt se oli löytänyt jonkin reitin pihasta pois.\nSain vähän etumatkaa kun koiraa hidasti lumipenkka, mutta pian se oli aivan perässäni. Kun se oli parin metrin päässä takani käänsin otsalamppuni (1600 lumenen "valonheitimen") sitä kohti ja aloin huutaa kun viimeistä päivää. Tällä tapaa sain koiran pysähtymään ja onneksi helpottava alamäki oli seuraavaksi edessä.\nSen verran pumppu takoi, että sykkeet nousi 183 lyötiin. Mutta enpä ikinä enää toivo samanlaista kirittäjää.\nSen verran hyvä myötätuuli oli kotimatkalla, että 16 km sujui 51 minuuttiin. (Aamulla toiseen suuntaan 58 minuuttia)\nLähettänyt Markku Levänen klo 20.59\nOlut voi parantaa urheilusuoritusta!\nDaily Mailin verkkosivu kertoo, että Amerikkalaisen Runner's World-lehden tutkimus todisti, että oluesta voi olla apua kestävyyslajeissa. MUTTA vain naisilla!\nTai MTV3 makuja sivuilta tästä linkistä.\nTunnisteet: Footbike, kestävyys, Kickbike, kicksled, Markku, Olut, potkukelkka, potkulautailu, söör\nPyhän Olavin Rullaluistelumaratonilla käydään kansainvälinen rullaluistelukilpailu maratonmatkalla naisten ja miesten rullaluistelusarjassa. Suurimmaksi osaksi rullaluistelumaraton on kuitenkin kuntotapahtuma, johon kuka tahansa rullaluistelusta kiinnostunut voi osallistua. Kilpasarjan lisäksi on sauvarullaluistelu-, skike-, rullasuksi- ja kickbike sarjat, joiden kolme parasta kussakin sarjassa palkitaan mitalein.\nKuntosarjassa mahdollisuus myös lyhyempään noin 15 kilometrin matkaan rullaluistelussa, sauvarullaluistelussa, rullasuksilla ja kickbikellä.\nTunnisteet: 2013, Kickbike, maraton, potkulauta, Pyhän Olavin Rullaluistelu\nLepU:n järjestämiä potkukelkkailu kisoja maaliskuussa\nklo 11.00 Talvitriathlonin Perinneliiton mestaruuskilpailu.\nKlo 12.00 Vokkolahiihto Suomen Perinneurheiluliiton SM. Matkat 60-100m. Sarjoja kaikille.\nklo 13.00. Potkukelkkailun SM Vokkolan kenttä. Matkat 500m ja 3000m viesti 3xkierros.\nTikkaluistelun SM,tikkakelkkailun SM. Invalidien sauvakelkkailun SM ja mahdollisesti Short track kisa.\nLeppävirta. järj Leppävirran Urheilijat\n6.3 Pitäjänmestaruuskilpailut luistelu ja potkukelkkailu.\nLähettänyt Markku Levänen klo 13.46\nTunnisteet: esla, KICKSPARK, Lepu, potkukelkkailu, potkuri\nKicksled on fire\nTunnisteet: esla, kicksled, potkukelkka, potkuri\nPotkukelkkailu -20 C\nLähettänyt Markku Levänen klo 11.35\nLähettänyt Markku Levänen klo 11.53\nTunnisteet: joulu, Joulupukki, Kickbike, potkulauta\n3. VM Spark-Utfor arrangeres i Hurdal 9. februar 2013\nNorjassa olisi potkukelkkailun MM-kisat, joissa viime talvena oli 700 osanottajaa.\nKisassa lasketellaan 4,5 km mäkeä alas ja mukana on ollut olympiatason urheilijoita.\n"I alle klasser, unntatt modifisert og trim, er det en standard, klassisk spark med 2 meier, styre og sete foran som er tillatt (ikke kickspark). "\nValitettavasti Kicksparkit ovat kisassa kiellettyjä, joten pitäisi hankkia perinteinen ESLA jos kisaan haluaisi mukaan. Esimiehelle kyllä vihjailin, että saatan tarvita pari päivää vapaata tuolloin.\nLöytyisikö kisoihin lähtijöitä?\nTästä linkistä pääsee katsomaan perjantai aamuna norjan TV2:ssä esittettyä pätkää. Potkukelkkailua alkaa kohdasta 2.56 kohdasta.\nKisasivut löytyvät tästä linkistä.\nTunnisteet: 2013, alamäki, esla, KICKSPARK, norja, potkukelkka, spark, utfor, vm\nLähettänyt Markku Levänen klo 12.02\nTunnisteet: kicksled, KICKSPARK, leppävirta, Lepu, potkukelkka, potkukelkkailu\nRatapotkukelkkailun Euroopan mestaruudet ratkotaan Leppävirralla Loppiaisena.\nLeppävirran Urheilijat ja Suomen Perinneurheiluliitto järjestävät ratapotkukelkkailun ensimmäiset Euroopan mestaruuskilpailut Leppävirralla Vokkolan luistelukentällä. Potkukelkkailua on kilpailumielessäkin harrastettu varmaan 100 vuoden ajan ja tunnetuin vuosittainen tapahtuma on Multialla pidettävät MM- kilpailut. Kuitenkin koko kansan liikuntamuoto potkukelkkailu on jäänyt kilpailumielessä huomattavasti vähemmälle huomiolle esimerkiksi hiihtoon verrattuna. Leppävirran Urheilijat lähtevät omalta osaltaan täyttämään kilpailullista tyhjiötä ja tuoman potkukelkkailua tunnetummaksi. Leppävirran kilpailu poikkeaa hieman järvenjäällä käytävistä potkuttelukilpailuista, siksi nimikin on laitettu ratapotkukelkkailu. Leppävirran kilpailu käydään luistinradalla jonka pituus on vain vajaat 300 metriä. Euroopan mestaruuksista kilpaillaan seuraavilla matkoilla. Naiset ja miehet kilpailevat 500 ja 3000m matkoilla. N/M17,19, 35,45,55,65 ja yli 75 vuotiaat kilpailevat 500m matkalla. Lasten sarjat ovat T/P 7,9,11,13 ja 15v matkana on 300m. Pyörätuoli- invalideille on sauvaluistelu, matkana 300m. Lisäksi on ohjelmassa vielä 3xkierroksen viesti naisille ja miehille. Järjestäjät eivät ole asettaneet mitään osallistuja tavoitteita, vaikkakin loppiaisen seutuun Leppävirrallakin on satamäärin turisteja. Kilpailut alkavat Leppävirran luistelukentällä Loppiaisena 6 tammikuuta klo 12.00.\nLisätietoa antaa tapahtumista antaa Jorma Rajakannas 040 5287131.\nLähettänyt Markku Levänen klo 12.10\nTunnisteet: EM, esla, KICKSPARK, leppävirta, Lepu, potkukelkkailu, potkuri\nKetkupolkan Yö 2012 Miehet\nTunnisteet: esla, Ketkupolkka, kicksled, KICKSPARK, potkukelkka, potkukelkkailu, youtube, Yö\nWarkauden Lehti 19.12.2012\nTunnisteet: esla, Ketkupolkka, kicksled, KICKSPARK, potkukelkka, potkukelkkailu, Warkauden lehti, wl, Yö\nKetkupolkan Yö lasten potkut\nLähettänyt Markku Levänen klo 19.40\nTunnisteet: esla, Ketkupolkka, KICKSPARK, potkukelkka, Yö\nKetkupolkan Yö 2012 Nuoret & Naiset\nTunnisteet: esla, Ketkupolkka, kicksled, potkukelkka, youtube, Yö\nValokuvia Ketkupolkan Yöstä 2012\nKuvat: Team HollEmot\nTunnisteet: 2012, Ketkupolkka, kicksled, potkukelkkailu, Team HollEmot, valokuvat, Yö\nTanskan Eurocupin reitti Youtubessa\nKetkupolkan Yö 2012 tulokset\nLapset 150 m\n1. Daniel Florström\n2. Dennis Florström\n3. Iisakki Vierikko\n4. Emma Suurmets\nMatka 1,6 km\n1. Laura Kumpula 7.01\n2. Tuija Härkönen 7.12\n3. Kirsi Kumpula 7.58\n4. Miia Lahtinen 8.12\n1. Joonas Levänen 6.38\nAlpo Kuusisto 4.55 (2.20)\nHannu Vierikko 5.29 (2:37)\nMarkku Levänen 5.40 (2.32)\nJaani Lantela 6.07 (2.50)\nHeikki Nyman 6.33\nAigar Nuuma 6.40\nJouni Holopainen 7.20\nIlo + Emma Suurmets 8.36\nLähettänyt Markku Levänen klo 16.20\nTunnisteet: 2012, Ketkupolkka, potkukelkka, The Night of KETKUPOLKKA, tulokset, Yö\nKetkupolkan Yö - jäällä!\nTervetuloa noin XX Kepon Yöhön huomenna lauantaina 15.12. klo 19\nPirkkolan Urheilupuiston jääradalle!\nKelit ovat vaihdelleet ja runsaan lumentulon vuoksi meillä Sotungissa\non keli aika pöpperöinen, silti joissain kohdissa karahtaa hiekkaan.\nTänään varmistui että Pirkkolan 400m urheilukentälle jäädytetty rata\non huomenna potkukunnossa. Urheilullisesti se on nyt paras vaihtoehto.\nNautitaan jääpotkun hurmasta ja ulkoillaan yhdessä. Perinteiset\nkisamatkat ovat maili ja kymppi.\nToistakymmentä Jääjalaksin varustettua kelkkaa on käytettävissä\njärjestäjän puolesta, samoin Sparkkosia ja joitain piikkareitakin.\nPirkkolassa kentän edessä on lämmin pukusuoja ja suihkut. Kenttä on valaistu.\nNoin parin tunnin potkuttelujen jälkeen jälkipotkut ovat Ruisrääkällä\nLehtorinne 3:ssa. Parkkitilaa on rajoitetusti, joten kimppakyytiä\nsuositellaan myös sen vuoksi.\nLähettänyt Markku Levänen klo 17.37\nTunnisteet: Ketkupolkka, KICKSPARK, potkukelkkailu, Yö\nFinland Ice Marathon historia\nFinland Ice Marathon historia on päivitetty.\nPDF -muodossa oleva historiikki on luettavissa tästä.\nTunnisteet: fim, Finland Ice Marathon, historia, kicksled, potkukelkkailu\nTuntematon auraaja iski jälleen!\nJoonas ilmoitti ilouutisen. Myös tänä talvena tuntematon mönkijämies on käynyt leventämässä meidän potkureitin. Kiitos jälleen sinulle!\nEsla Kickspark & Kickspark Max\nJa olihan sitä pakko mennä testaamaan kurkkukivusta huolimatta.\nJoonaksen potkukelkkailu vauhtia\nLähettänyt Markku Levänen klo 21.04\nTunnisteet: esla, kicksled, KICKSPARK, Mula, potkukelkkailu, varkaus\nChristmas 2012 - The Movie\nChristmas 2012 - The Movie from Stephan Bouman on Vimeo.\nTunnisteet: Footbike, joulu, Kickbike, Stepteam High Level\n2013 IKSA Eurocup\nSa. 11 & Su. 12 MAY 2013\nSt Brévin l'océan | France IKSA - eurocup 2013\nLocation: St Brévin l'océan , France\nSa. .... & Su. .... 2013\nNetherlands | IKSA - eurocup 2013\nOrganisation: N.A.F. (Nederlandse Autoped Federatie)\nSa. 27 & Su. 28 July 2013\nEurocup Germany IKSA - eurocup 2013\nLocation: FlämingSkate Arena and track in Jüterbog 70km south of Berlin, Germany\nSat. 31 Aug. / Sun 1 Sep. 2013\nDanmark Ganløse IKSA - eurocup 2013\nLocation: Ganløse, Egedal municipality (25 km to Copenhagen)\nD.S.U. (Danmarks SportsLøbehjul Union)\nSa. ... and Su. ... Sep 2013\nCzech Republic IKSA - eurocup 2013\nAlamäkipotkukelkkailun SM-kisojen tulokset 2012\n3. Mika Jääskeläinen\n4. Kilpailija nimellä Rukka\n5. Veijo Paavo\n6. Marko Kyröläinen\n7. Ville Ruotsalainen\n8. Petri Luoma\n9. Henri Luoma\n10. Jarmo Poukkula\n11. Tero Suhonen\n12. Sami Elo\n13. Matti Hosia\n1. Satu Elo\n2. Auli Suomalainen\n3. Laura Tiitinen\n4. Raili Juvani\n5. Anniina Tilus\n6. Heidi Kylmäluoma\n7. Salla Nousiainen\n8. Kilpailija nimellä Levi\n9. Sanna Autio\n10. Hippu Herrala\n11. Kaija Luoma\n1. Pikku-Röhkö 1\n2. Harrin Potkurisankarit\n3. Team Kurtakko\n4. Yöpuun Enkelit\n5. Los Torvelos\n6. Kolme Ämmää\n9. LC Library\n10. Pikku-Röhkö 2\nLähettänyt Markku Levänen klo 16.16\nTunnisteet: alamäki, potkukelkkailu, SM, Ylläs\nKetkupolkan Yö 15.12.\nKetkupolkan Yö potkitaan la 15.12. klo 18 alkaen Vantaalla.\nTapahtumapaikka ja kisakeskus on Vierikoilla.\nEnsin mäkihyppy, sitten maili ja kymppi + sauna ja huikopala Vierikoilla.\nTunnelmia vuoden 2010 kisoista.\nTunnisteet: esla, Ketkupolkka, KICKSPARK, potkukelkkailu, potkuri, Yö\nEilen illalla kävin puhdistamassa reitin Mulalla. Jännitystä ja tunnelmaa loi pimeys ja jään äänet kun railoja syntyi pakkasessa.\nTänään oli sitten vuorossa kovempi treeni 8 x 2 min/ 2 min palautuksella sykkeen pyöriessä yli 170.\nSen verran koville treenit otti, ettei vaimon tekemä herkullinen ruoka harjoituksen jälkeen tahtonut mennä alas.\nTäytyy varmaan illan palauttava treeni tehdä reittiä auraten leveämmäksi. Mutkat aiheuttivat jälleen ongelmia eli täytyy teroittaa jääjalaksia.\nLähettänyt Markku Levänen klo 13.31\nKylmää menoa kikkarilla!\nAamulla raikas tunnin potkiminen työpaikalle - 17 asteen pakkasessa, kiroten samalla "aurattuja" kevyenliikenteenväyliä. Joten otin liukuesteet pois kengistä ja siirryin potkimaan ajoradalle lumettamolle tielle.\nPaluumatka sujui samoissa lämpötiloissa, mutta vauhdikkaammin. Nyt tuli hengitettyä lähes kokomatkan vain nenän kautta. Tosin Palviasen mäessä täytyi kyllä puuskuttaa myös suun kautta.\nLähettänyt Markku Levänen klo 18.52\nTunnisteet: Footbike, Kickbike, potkulautailu, talvipotkut\nMulalle aurattu rata\nTänään kävin pariin otteeseen jäällä. Ensi yritin jääjalaksilla, mutta jäähän tarttunut lumi teki matkan teosta töksähtelevää. Joten palasin kotiin hakemaan Eslan normaali jalaksilla ja lumentyöntimen.\nNyt Mulalle on aurattu rata. O----O - muotoisen radan kiertämiseen normaali jalaksilla meni 4 minuuttia.\n(Sports Trackerin palvelimella tuntuu olevan ongelmia kun tiedot eivät päivity sinne.)\nTäytyy nostaa hattua Hannulle, Alpolle ja muille alkuaikojen potkukelkkailijoille, jotka tavallisilla jalaksilla menneet jäällä huimaa vauhtia.\nItsellä kelkan hallinnassa oli ongelmia varsinkin mutkissa. Mutta hauskaa oli ja vetäisin 6x3 min/3min palautuksella.\nNyt vain toivon, ettei lunta sada. Tänään auraukseen meni puolituntia reippaasti kävellen. Sykkeet pyöri auratessa 120 kieppeissä, joten siitä tuli hyvä alkuverryttely.\nLähettänyt Markku Levänen klo 17.20\nJäätilanne Mula 2.12.2012\nLähettänyt Markku Levänen klo 12.19\nTunnisteet: jää, Kickbike, Mula, potkukelkka, varkaus\nMovember on ohi\nAika vertailla tuloksia ;)\nLähettänyt Markku Levänen klo 21.45\nKauppakadun joulunavaus Varkaudessa\nKuva: Carita M.\nJoulupukkikin oli saapunut Kickbikella Kauppakadun joulunavaukseen.\nTunnisteet: Footbike, Joulupukki, Kickbike, varkaus\nLepU:n järjestämiä potkukelkkailu kisoja maaliskuu...\n3. VM Spark-Utfor arrangeres i Hurdal 9. februar 2...\nRatapotkukelkkailun Euroopan mestaruudet ratkotaan...


Kuinka koristelisin ulkotilaa häissä? Osa 2\nHaluatko hääpäiväsi olevan erityinen, kaunis ja yhtenäinen kokonaisuus? Siinä tapauksessa olet ehkä kiinnostunut miettimään myös onko juhlapaikan ulkotilat koristelua kaipaavia. Tässä muutamia ideoita, joilla järjestät ulos kaunista visuaalisuutta.\nLisää ideoita hääkoristeluihin juhlapaikan ulkotiloissa löydät Häät Pinterestistä.\nHäiden koristeluHääpaikan valinta


This topic has 876 replies, 86 voices, and was last updated 2 years ago by Kade3.\nViewing 15 posts - 646 through 660 (of 877 total)\n15.9.2018 at 06:01 #146376 Ilmoita asiaton viesti\nMamman puutarha 👀\n15.9.2018 at 08:24 #146377 Ilmoita asiaton viesti\nHarvalla on Maiamissa tommosia aseteltuja aurimgonvoikukkia kun siä on vaa palmui ja flamingoi. Ehkä Udilla oli parvekkeella kun se on semmonen miljonääri kukkamiäs\n15.9.2018 at 09:15 #146378 Ilmoita asiaton viesti\nKiitos kierresiskolle sotanorsun lähestymistanssi videosta. Se tosiaankin jaksaa aina vaan naurattaa. Yllä jo mainottiin jotakin, itseäni hihityttää tasapainon horjahdukset , tukan takertuminen ja kohta jossa siro tanssijatar ei voi pidättäytyä ihailemasta itseään peilistä, myös. Ja niitä 13. artiklassa saatanalliseksi julistettuja käsimerkkejä tuossa esitellään todella paljon. Todellinen lihavan demonin tanssi.\nVai että muuttobanni. Onneksi enkelipippelin tunnukset ovat sosialisoitavissa, vaikka sehän on myös kiellettyä fb:ssä. Soisin ettei kukaan tuosta ilmoittaisi, jonkun lähteen mukaan pitäisi syyskuun loppuun mennessä olla maalaisromanttinen rivarikaksio tyhjänä. Veijon fb toimii lähteenä kertoa, mihin flaminkot sijoitetaan seuraavaksi. Kontulalaisella parvekkeella ne esim. tekisivät glamourisen sävähdyksen.\nTuksun ystäväksi en voisi hakeutua, en kestä pahoja hajuja vaan saan niistä hyvin herkästi deliverancy-ilmiön. Lisäksi asun kaukana Stokkan kadulta. Muuten voisin yrittääkin.\n15.9.2018 at 09:32 #146379 Ilmoita asiaton viesti\nMielettömän hyvin käy Genesiksen biisi tuohon Tuksun rumaan tepasteluun. Nero on hän, joka tuon keksi yhdistää. On se todella RUMAA tuo Tuksun liikehdintä. Suorastaan irvokasta, kun puhutaan tanssista. Tanssin kanssa tuolla ei ole mitään tekemistä. Pyörähtelevä pölkkyvartalo aukoo suuta kuin kala kuivalla maalla, katselee itseään peilistä, korjailee vaatetustaan ja hiplaa tukkaansa. Kädet tekee omituisia liikkeitä ja merkkejä. Kasvojen ilmehdintä on ihan saatanaa itseään. Eikö tuo pölvästi tajua, että ilme on osa tanssiesitystä!\nTulipa tuossa mieleen, että Tunkki ei tajua miksi me nauretaan sen tavalle sanoa ”IsäNI on samaa mieltä.” Tunkki ei tajua mikä tuossa on epänormaalia ja ihan pielessä. Minäpä sen Tunkille nyt selitän. Kaikki muut aikuiset ihmiset sen tietää automaattisesti, selittelemättä.\nTuksu: aikuisella nelikymppisellä ihmisellä pitää jo olla oma identiteetti, omat arvot ja omat mielipiteet. Aikuinen ihminen elää omien sisäistämiensä arvojen mukaan. Jos nelikymppiseksi on kasvanut eikä niitä arvoja vielä ole, elämä on yhtä pään seinään hakkaamista. Hakkaa päätä seinään jokapuolella, suoraan edestakaisin. Arvoja ei aikuisena enää isältä haeta eikä kysellä. Se on todella outoa käytöstä, se kertoo, että pää on pipi. Ei ole pään sisus kehittynyt pikkulapsiajasta yhtään eteenpäin. Prinsessa ja pinkkibarbi.. nii justiisa, juuri näin.\n15.9.2018 at 10:00 #146380 Ilmoita asiaton viesti\nUskotteko te todella, että Tuksu haukkuisi ja panettelisi muita? Ei Tunkki koskaan kiusaisi tai löisi ketään! Hänhän on empaattinen! Vain omasta mielestään.\n15.9.2018 at 10:01 #146381 Ilmoita asiaton viesti\nOotte varmaan nähneet kun parivuotias taapero hyrrää ballerinamekko päällä, tossuissa. Tosissaan, topakasti ja hartaana esittää pyörimistä. Välillä horjutaan, eri, liikkeissä, mutta se ei haittaa, käsillä huispataan hienoja juttuja… Ja siihen sitten laitetaan tilalle Tuksu. Jotain lopullisesti hajoaa ja muuttuu kummalliseksi. Tanssijatar on nyt aikuinen ”virtahepo olohuoneessa”. Tai elefantti posliinikaupassa, hajottaen kaiken ympärillään.\nJostain syystä tuli miäleen myös tuhoa kylvävä taifuuni, Mangkhut. Tungkhutsu. Tirkistelin taas hypnoottista sirkuksen kummajais- (sympatiafaktori poistettuna) videota. Elefanttitanssin hottentottiliikkeet on lopullinen (outous-nauru-) kliimaksi, jos nyt esityksessä voi sanoa sellaista olevan.\n15.9.2018 at 10:15 #146382 Ilmoita asiaton viesti\nJust näin, Minas. Minäni on samaa mieltä.\n15.9.2018 at 11:08 #146383 Ilmoita asiaton viesti\nitseäni hihityttää tasapainon horjahdukset\nSelittää leveän haara-asennon liikkuessa. Pitkäaikasen, raskaan alkoholinkäytön aiheuttama ataksia. Eukko on juonut pikkuaivonsa. Se ei pysy pystyssä jalat yhdessä.\n15.9.2018 at 11:35 #146384 Ilmoita asiaton viesti\nKukaan Muumeista ei ole ollut putkassa tai tekemässä ”vapaaehtoistyötä”.\nKorjaan tässä hieman Tuksulogian kandia, mutta Muumipeikko ja Niiskuneiti ovat olleet putkassa kirjassa Vaarallinen juhannus. He tekivät julisteista juhannuskokon ja joutuivat sen takia putkaan. Eli on muumienkin elämässä jotain glamuuria.\n15.9.2018 at 11:39 #146385 Ilmoita asiaton viesti\n”Uskotteko te todella, että Tuksu haukkuisi ja panettelisi muita? Ei Tunkki koskaan kiusaisi tai löisi ketään! Hänhän on empaattinen! Vain omasta mielestään”\n(Ekstrovertti kärsivä marsu)\nTuksun rikosrekisteri kertoo totuuden. Lisäksi naamakirja. Tuksu haukkuu ja arvostelee muita ihmisiä, uskontoja, rotuja jne, eikä kestä yhtään hänen mielestään epämiellyttävää kysymystä jonka joku kysyy. Normaalissa keskustelussa asioista voidaan keskustella rakentavasti. Kristitty ihminen (Tuksu) on myös haistatellut. Oudointa ja sairainta tapahtui Tuksun häämatkalla jonka Seven kustansi. Ruutanahan saapui sinne (yllätyksenä Tuksulle) Sevenin kustantama hieman myöhemmin. Tuksu haukkui ruutanaa ja toivoi hänen kuolevan ebolaan! Tosin sillä hetkellä ruutana ei ollut paikalla. Kuinka joku voi toivoa toisen ihmisen kuolemaa? Hän piti itseään kristittynä itseään, vaikka ei ollut käynytkään uppokasteessa vielä silloin. Eikä tuo Tuksun lausahdus ollut hyväntuulista ns. mustaa huumoria, vaan ilkeä ja hapan letkautus. Myötätuntoa tuosta vanhasta escortista ei löydy edes mikroskoopilla etsimällä. Prinsessa on kasvatettu todella väärin.\nEikä syöpään sairastuneelle kirjoiteta helvetin tulista. Se oli ilkeää ja tahditonta.\n15.9.2018 at 11:44 #146386 Ilmoita asiaton viesti\nTuksulogian kand: aivan, piti vain päästä saivartelemaan 🙂 Ikebanasta Tuksu ei varmasti tiedä mitään (ennenkuin lukee täältä ja alkaa sitten asetella kukkia (horsmia) uudessa huushollissaan. Keppana saattaa olla Tuksulle tutumpi 🙂\n15.9.2018 at 11:47 #146387 Ilmoita asiaton viesti\nTuksu on vuosikausia väittänyt, että Amörikassa arvostetaan hänen roikkotissejään ja isoja rintoja yleensä. Tuota väitettä Tuksu jaksaa toistaa, vaikka se ei ole totta. Kartassa verrataan kuppikokoja eri maanosissa ja maissa. Mitä punaisempi, sen isommat. Jos Tuksun väite olisi totta, jenkkilä helottaisi punaisena.\n15.9.2018 at 12:05 #146388 Ilmoita asiaton viesti\nIkebanasta Tuksu ei varmasti tiedä mitään\nKyllä se tietää. Sehän nousi Ikebaanaa pitkin julkisuuteen.\n15.9.2018 at 12:41 #146389 Ilmoita asiaton viesti\nTuksulogian kand: Tiedän kyllä. Huomioi: ”Vain omasta mielestään.”