Yhtymähallitus , liite 2 Yhtymävaltuusto , liite 3 - PDF\nYhtymähallitus , liite 2 Yhtymävaltuusto , liite 3\nDownload "Yhtymähallitus 25.3.2014, liite 2 Yhtymävaltuusto 20.5.2014, liite 3"\n1 Yhtymähallitus , liite 2, liite 3 Toimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2013\n3 3 Sisällysluettelo Organisaatio Yhtymävaltuusto Tarkastuslautakunta ja tilintarkastus Yhtymähallitus Lukioliikelaitoksen johtokunta Yhtymähallituksen asettamat toimikunnat Tilivelvolliset viranhaltijat Sisäinen valvonta Tuloskortin tavoitteiden toteutuminen Toiminnalliset sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen, ammattiopisto Mittarit: sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen Toiminnalliset sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen, lukioliikelaitos Lukioiden sitovat tavoitteet ja avaintoimenpiteet vuodelle Opetustoiminta Ammattiopisto Toimintavuosi pähkinänkuoressa Aikuiskoulutus, oppisopimustoimisto ja työelämäpalvelut Erityisopetus Opetuksen osastot Lukioliikelaitos Toimintavuosi pähkinänkuoressa Kuntayhtymäpalvelut Markkinointi ja viestintä Kansainvälinen toiminta It-palvelut Kiinteistöpalvelut Opiskelijapalvelut Ravitsemispalvelut Toimistopalvelut Projekti- ja kehittämistoiminta Talous Talouden toteutuminen Tilikauden tuloksen käsittely ja talouden tasapainotustoimenpiteet Talouden toteutumisvertailut... 41\n4 Talousarvion tulosyksikkökohtainen toteutumisvertailu Talousarvion käyttötalousosan toteutumisvertailu Rahoitusosan toteutumisvertailu Investointiosan toteutumisvertailu Tilinpäätös Tuloslaskelma Rahoituslaskelma Tase Tilinpäätöksen liitetiedot Tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot Tuloslaskelman liitetiedot Taseen liitetiedot Henkilöstöä koskevat liitetiedot Luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista Allekirjoitukset ja merkinnät Tilinpäätöksen allekirjoitus Tilinpäätösmerkintä... 64\n5 Organisaatio Kuntayhtymän ylintä päätösvaltaa käyttää 22-jäseninen yhtymävaltuusto, jonka alaisuudessa yhtymähallitus johtaa ja valvoo kuntayhtymää. Yhtymähallituksessa on yhdeksän jäsentä. Kuntayhtymää johtaa kuntayhtymän johtaja Jouni Haajanen. Kuntayhtymän toiminnot jaetaan tulosalueisiin, joita ovat ammatillinen peruskoulutus, aikuiskoulutus, lukiokoulutus, oppisopimuskoulutus ja kuntayhtymäpalvelut. Tulosalueet on jaettu tulosyksiköihin. Organisaatio\n6 6 1.2 Yhtymävaltuusto Yhtymävaltuuston puheenjohtajana toimi Aarne Kauranen, I varapuheenjohtajana Esa Viherä ja II varapuheenjohtajana Marko Laakso. Yhtymävaltuuston sihteerinä oli talousjohtaja Reijo Lehtonen. Yhtymävaltuusto kokoontui kaksi kertaa ja käsitteli 22 asiakohtaa. Jäsen Varajäsen Akaa Virtanen Leo, KOK Helin Mikael, SDP Hattula Pajuoja Heikki, SDP Pohjalainen Kari, SDP Turunen Sampo, KOK Björkskog Marko, KOK Hämeenlinna Ahonen Seppo, SDP Aavasto Kari, SDP Filen Ilja, KOK Tuorila Riitta, KOK Heinonen Mia, SDP Nyholm Soila, SDP Kauranen Aarne, SDP Niemenranta Pekka, SDP Laakso Marko, PS Liukkonen Janne, PS Laru Juhani, KOK Hieta Mikko, KOK Lukkarinen Elina, KESK Salminen Sari, KESK Niemi Kalle, KESK Leivonsalo Satu, VIHR Rokkanen Hanna-Kaisa, VAS Lehtonen Susanna, VAS Ruuska Tuula, KOK Selänpää Eveliina, KOK Sandelius Pirjo, SDP Piiroinen Mirja, SDP Tuominen Veikko, SDP Pispa Jukka-Pekka, SDP Valtonen Tarja, PS Raita Hanna, PS Viherä Esa, KOK Kulmala Veli-Pekka, KOK Janakkala Lepistö Anssi, VIHR Kivistö Jukka, KESK Leppänen Leena-Maija, SDP Sorsa Jaana, SDP Virtanen Kalevi, KESK Kaukonen Raimo, KESK Pälkäne Laukkanen Jari, PS Pihkala Jarkko, KOK Urjala Rydenfelt Mari, PS Wiren Satu, PS Yhtymävaltuusto 1.3 Tarkastuslautakunta ja tilintarkastus Tarkastuslautakunnan puheenjohtajana toimi saakka Heikki Pajuoja ja varapuheenjohtajana Kari Jokinen, ja lähtien puheenjohtajana Veikko Tuominen ja varapuheenjohtajana Juhani Laru. BDO Audiator Oy:n nimeämä tilintarkastaja oli Jorma Kesä. Jäsen Eroaho Matti, SDP Forsström Tarja, KESK Jokinen Kari, KOK Laine Jaana, KOK Pajuoja Heikki, SDP Varajäsen Piiroinen Mirja, SDP Jansson Tommi, KESK Vainio Jarmo, KOK Valo Raija, KOK Järvelä Lasse, SDP Tarkastuslautakunta saakka\n7 7 Jäsen Laru Juhani, KOK Luopajärvi Hellevi, SDP Norja Leena, PS Tuominen Veikko, SDP Virtanen Markku, KESK Varajäsen Hieta Mikko, KOK Ranta-Porkka Raija, SDP Ventola Anita, VIHR Pispa Jukka-Pekka, SDP Eskola Antti, KESK Tarkastuslautakunta lähtien 1.4 Yhtymähallitus Yhtymähallituksen puheenjohtajana toimi Vesa Kaloinen ja varapuheenjohtajana saakka Heikki Salmi ja lähtien Sari Myllykangas. Yhtymähallitus kokoontui 11 kertaa ja käsitteli 171 asiakohtaa. Yhtymähallituksen esittelijänä toimi kuntayhtymän johtaja Jouni Haajanen ja sihteerinä talousjohtaja Reijo Lehtonen. Jäsen Aarnio Seppo, KOK Jokinen Jukka, SDP Jutila Heli, KESK Kaloinen Vesa, KOK Kortesaari Matti, KESK Kökkö Hanna, SDP Myllykangas Sari, SDP Salmi Heikki, SDP Savijoki Kaija-Leena, KOK Varajäsen Ryynänen Tapani, KOK Pohjalainen Kari, SDP Metsola-Rantanen Helena, KESK Järvinen Reijo, KOK Virtanen Markku, KESK Aaltonen Satu, SDP Sandelius Pirjo, SDP Tuominen Veikko, SDP Tapola Aila, KOK Yhtymähallitus saakka Jäsen Aho Marja-Elina, PS Hanka Sari, KESK Jokinen Jukka, SDP Kaloinen Vesa, KOK Laivola Ari, KOK Louhio-Järvinen Sari, KOK Myllykangas Sari, SDP Onttonen Riku, PS Salmi Heikki, SDP Varajäsen Eerola Eija, PS Penttinen Maria, KESK Aavasto Kari, SDP Kallionpää Pentti, KOK Herranen Pete, KOK Hirvonen Kati, KOK Piiroinen Mirja, SDP Kaskela Hannu, PS Särkimäki Lasse, SDP Yhtymähallitus lähtien 1.5 Lukioliikelaitoksen johtokunta Lukioliikelaitoksen johtokunnan puheenjohtajana toimi Leena Tiesmaa ja varapuheenjohtajana Vesa Kaloinen. Johtokunta kokoontui toimintavuoden aikana yhdeksän kertaa ja käsitteli 102 asiakohtaa. Johtokunta vieraili keväällä Jyväskylän koulutuskuntayhtymän lukioliikelaitoksen vieraana ja Jyväskylän lukioliikelaitoksen johtokunta puolestaan vieraili Hämeenlinnassa syksyllä. Johtokunnan esittelijänä toimi johtava rehtori Ilkka Kykkänen ja sihteerinä talousjohtaja Reijo Lehtonen.\n8 8 Jäsen Hirvonen Kati Kaloinen Vesa Koski Kaisa Pietilä Leena Rimpelä Markku Tiesmaa Leena Tupala Mika Varajäsen Jahkonen Eetu Savijoki Kaija-Leena Parikka Anne Rahkio Marjatta Karrimaa Antti Oksanen Veera Einiö Mika Lukioliikelaitoksen johtokunta 1.6 Yhtymähallituksen asettamat toimikunnat YHTYMÄHALLITUKSEN TOIMIKUNNAT kassan ja irtaimiston tarkastajat Jukka Jokinen ja Riku Onttonen paikallisneuvottelijat Heikki Salmi ja Sari Hanka sekä työnantajan edustajina Jouni Haajanen ja Riikka Kolkkala yhteistyötoimikunta saakka Seppo Aarnio ja Heikki Salmi sekä työnantajajäsenet Jouni Haajanen (varalla Heini Kujala) ja Riikka Kolkkala (varalla Reijo Lehtonen) yhteistyötoimikunta lähtien johtavat viranhaltijat Jouni Haajanen, Riikka Kolkkala, Heini Kujala, Ilkka Kykkänen, Reijo Lehtonen ja Arto Ruhala työsuojelujaoksen työnantajajäsenet Antti Punkari, Riikka Kolkkala ja Riikka Riihimäki virkistysjaoksen työnantajan virkamiesedustajat Riikka Kolkkala ja Jarmo Vaara Erilaiset edustukset edustajat ja varaedustajat SAKU ry:n kokoukset: Heini Kujala (varalla Minna Luoma) ja Veli- Pekka Körkkö (varalla Leena Savonen) edustaja ja varaedustaja Aina-Group yhtiökokoukset: Reijo Lehtonen (varalla Riikka Ingström) edustaja ja varaedustaja Skills Finland ry:n kokoukset: Veli-Pekka Körkkö (varalla Heini Kujala) edustaja Ammattiosaamisen kehittämisyhdistyksen Amke ry:n kokoukset: Jouni Haajanen (varalla Heini Kujala) edustaja ja varaedustaja Teknologiakeskus InnoPark Oy yhtiökokoukset: Reijo Lehtonen (varalla Riikka Ingström) edustaja ja varaedustaja Hämeen Uusyrityskeskuksen vuosikokoukset: Heini Kujala (varalla Arto Ruhala) edustaja ja varaedustaja Hämeen Kauppakamarin vuosikokoukset: Jouni Haajanen (varalla Ilkka Kykkänen) edustaja Hämeen elinikäisen oppimisen yhteistyöryhmään: Arto Ruhala (varalla Heini Kujala) edustajat Hämeenlinnan seudun toisen asteen koulutuksen kehittämisen johtoryhmään: Jouni Haajanen, Heini Kujala ja Tuomo Iltanen edustajat Välkky-oppilaitosverkoston johtoryhmään: Jouni Haajanen ja Heini Kujala edustaja Hämeen kauppakamarin koulutusvaliokunnassa: Arto Ruhala AMMATTIOSAAMISEN TOIMIKUNTA Koulutuksen järjestäjän edustajat (2) varsinainen jäsen rehtori Heini Kujala, varajäsenen aikuiskoulutusjohtaja Arto Ruhala varsinainen jäsen opiskelijapalvelupäällikkö Päivi Kortesniemi, varajäsen koulukuraattori Kimmo Laiho Opettajien edustajat (2) varsinainen jäsen lehtori Ari-Pekka Lassila, varajäsen lehtori Mika Heinonen varsinainen jäsen opettaja Sirpa Lovikka, varajäsen opettaja Satu Taittonen. Työ- ja elinkeinoelämän edustajat (4) varsinainen jäsen Ari Räsänen, Kehittämiskeskus Oy Häme, varajäsen osastopäällikkö Minna Ovaska, Citymarket\n9 9 varsinainen jäsen työnjohtaja Heikki Koivula, Hämeen Diesel, varajäsen kunnossapitotyönjohtaja Kimmo Turunen, Rautaruukki varsinainen jäsen lähihoitaja Virve Harju, Vanajaveden sairaala, varajäsenrehtori Anja Haataja, Hämeenlinnan kaupungin opetustoimi varsinainen jäsen keittiötoimenjohtaja Mika Jokela, Hotelli Vanajanlinna, varajäsen ravitsemistyönjohtaja Tuula Vihersaari, Kanta-Hämeen keskussairaala Opiskelijoiden edustajat (2) varsinainen jäsen Janne Liukkonen, varajäsen Santeri Kuitula varsinainen jäsen Riitta Nieminen, varajäsen Jonni Levaniemi 1.7 Tilivelvolliset viranhaltijat Kuntalain mukaiset tilivelvolliset johtavat viranhaltijat vuonna 2013 olivat Jouni Haajanen, kuntayhtymän johtaja Heini Kujala, rehtori Riikka Kolkkala, henkilöstöjohtaja Ilkka Kykkänen, johtava rehtori Reijo Lehtonen, talousjohtaja Antti Punkari, koulutusjohtaja ( saakka) Arto Ruhala, aikuiskoulutusjohtaja Tilivelvolliset viranhaltijat on määritelty yhtymähallituksen hyväksymässä talousarvion toteuttamisohjeessa. Johtavien viranhaltijoiden lisäksi tilivelvollisia ovat tulosyksiköiden päälliköt. 1.8 Sisäinen valvonta Toimintavuonna sisäistä valvontaa on johdettu vahvistettujen ohjeiden mukaisesti. Hallintosäännössä on painotettu tilivelvollisten vastuuta omilla tehtäväalueillaan ja velvollisuutta toimia vastuullisesti noudattaen lainsäädäntöä, yhtymävaltuuston ja -hallituksen päätöksiä sekä muita annettuja ohjeita. Yhtymävaltuusto hyväksyi toukokuun kokouksessaan uudet sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet voimaan tulleessa hallintosäännössä täsmennettiin eri toimijoiden vastuita. Toiminnan tavoitteet on kirjattu Toiminta- ja taloussuunnitelma -asiakirjaan, jonka yhtymävaltuusto hyväksyy. Yhtymävaltuusto antaa toimintaa varten määrärahat kokonaistalousarvion muodossa. Kokonaistalousarvio sisältää myös investoinnit. Yhtymähallitus hyväksyy vuosittain tulosaluetasoiset käyttösuunnitelmat ja investointien hankesuunnitelman. Vuoden aikana on seurattu valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttamista johtotiimin, johtoryhmien ja osastojen kokouksissa. Yhtymähallitukselle toimitettiin kolmannesvuosiraportit tammi-huhtikuulta ja tammisyyskuulta talouden toteutuman osalta. Lukioliikelaitoksen johtokunta käsitteli liikelaitoksen talouden toteuman vastaavasti tammi-huhtikuulta ja tammi-syyskuulta. Toiminnallisten tavoitteiden osalta yhtymähallitus käsitteli puolivuotisraportit ja lukioliikelaitoksen johtokunta liikelaitoksen puolivuotisraportin. Koko vuoden tavoitteiden toteutuminen raportoidaan toimintakertomuksessa ja henkilöstöraportissa. Syksyllä käytiin jokaisen osaston kanssa tuloskeskustelut, joissa selvitettiin tavoitteiden toteutumista ja toiminnan muutostarpeita. Toiminnan tuloksellisuutta on seurattu lisäksi mm. opiskelijakyselyn ja opintopalautteiden muodossa. Tukipalveluiden palvelun laatua seurattiin välittömän asiakaspalautteen muodossa. Työntekijöiden henkilökohtaisten tavoitteiden toteutumista seurataan välittömän yhteistoiminnan ja vuosittain käytyjen kehityskeskustelujen muodossa. Saadut tulokset ovat olleet toiminnan kehittämisen lähtökohtana ja olennaisiin poikkeamiin on reagoitu. Valtakunnallisen tuloksellisuuskriteeristön avulla on seurattu kokonaisuudessaan kuntayhtymän toiminnan tuloksia ammatillisten koulutuksenjärjestäjien joukossa. Yhtymähallitus hyväksyi vuoden 2013 talousarvion toteuttamisohjeen, jossa painotettiin ennen muuta sisäisen valvonnan tärkeyttä. Sisäisen valvonnan tarkistuslista laadittiin helpottamaan sisäisen valvonnan käytännön työtä.\n10 10 Tarkastuslautakunnalle on raportoitu toimintavuoden aikana säännöllisesti olennaiset kuntayhtymässä kulloinkin käsittelyssä/valmistelussa olevat asiat. Yhtymähallituksen valitsemat kassan ja irtaimiston tarkastajat tekivät toimintavuoden aikana yhden tarkastuskäynnin, jossa keskityttiin ennen muuta pääkassan toimintaan ja kassan turvallisuustasoon. Koulutuksen järjestäjien välistä Välkky-yhteistyötä hyödynnettiin yhteisten hyvien käytäntöjen löytämiseksi mm. opiskelijatyön hinnoittelun osalta. Työsuojeluvaltuutetut tekivät turvavälineratsioita, jossa on tarkistettu työsaleja ja turvavälineiden käytön asianmukaisuutta. Riskienhallinta Oppilaitoksen omaisuutta, henkilöstöä ja opiskelijoita kohtaaviin mahdollisiin riskeihin on varauduttu vakuutusturvalla. Vakuutusturvan ajantasaisuutta on tarkistettu toimintavuoden aikana. Sisäilmatutkimuksia tehtiin Aartelassa ja Jaakonkadulla. Henkilökunnalle järjestettiin alkusammutusharjoituksia. Opiskelijoiden ja henkilöstön tapaturmatilastoja on käsitelty työsuojelujaoksen kokouksissa. Työsuojelujaos perehtyi Riski Arvi -arviointityökaluun, jonka avulla riskejä arvioidaan ja keskeisiin riskeihin voidaan puuttua. Poistumisharjoituksia järjestettiin Hattelmalantie 8 B- ja D- rakennuksissa sekä Hattelmalantie 25 I- ja E-rakennuksissa. Turvallisuushavaintoilmoituksia seurattiin säännöllisesti työsuojelujaoksen kokouksissa ja olennaisiin riskeihin puututtiin. Rahoitusriskeihin on varauduttu seuraamalla kuntayhtymän maksuvalmiutta. Maksuvalmiustilanne on raportoitu yhtymähallitukselle kaksi kertaa vuodessa. Kuntayhtymän kassavaroja on sijoitettu runsaat kaksi miljoonaa euroa kuntayhtymän sijoitustoiminnan perusteiden mukaisesti. Sijoitussuunnitelman pääpaino on ollut sijoittaa kassavaroja mahdollisimman turvaavasti ottamalla huomioon myös tuottovaatimus. Toimintavuonna laadittiin talouden sopeuttamisohjelma, jonka vaikutus alkoi jo vuonna Ohjelmalla varaudutaan tulorahoituksen merkittäviin leikkauksiin. Ohjelma kattaa myös vuodet Omaisuuden hankintamenettely on ohjeistettu. Kuntayhtymä on mukana useissa KuntaPro Oy:n kilpailuttamissa tuoteryhmissä. Hankintalain mukaisten kilpailutusten tekemisiin on saatu KuntaPron hankintayksikön tukea. Omaisuuden hoidon vastuuttaminen on tehty hallintosäännössä. Irtaimistoluetteloiden päivitystyötä jatkettiin. Kiinteistöjen kuntoa on parannettu toimintavuoden aikana tekemällä investointisuunnitelman mukaisia peruskorjaus- ja muutostöitä. Kuntayhtymän kiinteistöissä ilmeneviin pieniin korjaustöihin on varauduttu talousarviossa. Käyttöomaisuuden luovutus on ohjeistettu taloussäännössä. Sisäisen valvonnan toteuttaminen Sisäinen tarkastus tapahtuu omana työnä esimiesvoimin sisäisen valvonnan ohjeen, hallintosäännön, talousarvion toteuttamisohjeen ja taloussäännön mukaisesti toimivan johdon johdolla ja alaisuudessa. Sisäinen tarkkailu on ollut jokapäiväiseen toimintaan liittyvien toimenpiteiden, päätösten ja varojen käytön valvontaa. Kolmannesvuosiraporteista ja kuntayhtymän johdon suorittamasta tarkkailusta on pääteltävissä, että talousarvion noudattaminen on ollut hyvällä tasolla. Johdon suorittaman sisäisen päivittäistarkkailun lisäksi kuntayhtymän johto on käynyt tulosyksiköiden vetäjien kanssa tuloskeskustelut, joissa on käyty läpi keskeisimmät toiminnalliset, taloudelliset ja henkilöstöä koskevat asiat. Talousarvion laadinnan yhteydessä on käyty läpi kunkin tulosyksikön toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet ja niiden suhde kuntayhtymän tavoitteisiin ja taloudellisiin resursseihin. Lisäksi tulosalueiden johtajat raportoivat johtotiimissä tulosalueensa tapahtumista ja mahdollisista hyväksyttyjen suunnitelmien poikkeamisista.\n11 11 2. Tuloskortin tavoitteiden toteutuminen 2.1 Toiminnalliset sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen, ammattiopisto Tavoite 1. Asiakkaat Tehdyt toimenpiteet Pedagogisen yhteistyön laajentaminen Ryhmäyttämisen kehittäminen Opiskelijaohjauksen vahvistaminen Tutkintokohtaisten kehittämispäivien järjestäminen ja kokemuskumppanuusmallin käyttöönotto lähtökohtana opetussuunnitelmien, opetusmenetelmien, oppimisympäristöjen ja opetuksen yksilöllistämisen parantaminen o Osaston kehittämispäiviä järjestettiin erityisesti opetussuunnitelmien kehittämisen näkökulmasta. o Järjestettiin kaksi aikuiskoulutuksen ja seitsemän esimiesten kehittämispäivää. o Kokemuskumppanuusjaksolla oli viisi opettajaa. o Oppimisympäristöjä kehitettiin useissa hankkeissa. Opetussuunnitelman yhteisen osan päivittäminen o Ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelman yhteinen osa päivitettiin. Samanaikaisohjauksen vahvistaminen erityisopetuksessa o Samanaikaisohjaus erityisopetuksessa on vakiintunut. o Erityisopetuksen organisaatio ja vastuut kuvattiin. o Erityisopetuksen ohjelma laadittiin. o Erva-toiminta käynnistyi. Aloittavien opiskelijoiden orientoiminen opintoihin ja ammattiin työelämäyhteistyön, laajentuvan tuutoritoiminnan ja ryhmänohjauksen kehittämisen avulla o Somepedia-hankkeessa laadittiin wikisivusto mm. aloittavien opiskelijoiden orientoitumiseksi (www.valmistun.info). o Tuutorirekrytointi onnistui entiseen tapaan, tuutoritoiminta selkiytyi ja laajeni. Opiskelijoiden yhteishengen luomiseen panostaminen ja vertaisohjauksen käynnistäminen o Vertaisohjaustoimintaa suunniteltiin ja kokeiltiin useissa tutkinnoissa. Perehdyttämisen ja ryhmäyttämisen pelisääntöjen laatiminen eri aikaan aloittaville ja jatkaville opiskelijoille o Perehdyttämisen ja ryhmäyttämisen pelisäännöt laadittiin intraan ja Wikiin. Atto- ja ammatillisen ryhmänohjaamisen pelisääntöjen uudistaminen o Ryhmänohjaajan uudet tehtäväkuvat otettiin käyttöön. o Atto- ja ammatillisen ryhmänohjaajien tehtävät jakson vaihtuessa uudistettiin. E-hopsin käytön laajentaminen o E-hops otettiin käyttöön kaikille 1. vuosikurssin opiskelijoille. Sähköisen henkilökohtaistamista koskevan asiakirjan käyttöönotto o Opiskelijahallinto-ohjelman päivitys siirtyy ohjelmistotoimittajasta johtuvista syistä kesään Aluevaikuttaminen ja kumppanuus Työelämäkumppanuuden vahvistaminen Työelämävierailut molempiin suuntiin o Työelämävierailuja järjestettiin erityisesti koulutuksen alussa.\n12 12 o Tilitoimistoalan pilotti käynnistettiin. o Oppilaitos-yritysyhteistyön opas Kauppakamari. Yhteistoiminnan kehittäminen alueen työpajojen kanssa o Työpajojen ja oppilaitosten yhteistyöseminaarissa sovittiin käytännöistä. Työssäoppimisjaksojen palautteen kerääminen (asiakasrekisteri) ja hyödyntäminen opetuksessa ja aikuiskoulutuksessa o Työssäoppimispalautejärjestelmä otettiin käyttöön, mutta palautteiden määrä on vähäinen, yhteensä 159. o Työssäoppimispalautteita vertailtiin Välkky-oppilaitosten kesken. o Asiakasrekisteri on edelleen Excelissä, laskutuslistaa on uudistettu. Oppilaitosyhteistyö Toimiva kurssitarjotin alueen lukioiden kanssa o Ammattipaketit on laadittu, mutta niihin ei saatu opiskelijoita. o Kotitalousopetuksen yhteistyö lukioiden kanssa käynnistyi. o Sovittiin jaksotuksesta ja yhteisestä, tosin ontuvasta, ytajasta. Välkky-yhteistyön syventäminen ja näkyvyys (hankkeet, työelämäpalvelut, alakohtaisuus, virtuaaliset oppimisympäristöt) o Välkky-strategia ja painopisteet on määritelty, työryhmät ovat laatineet niiden perustella toimintasuunnitelman (http://valkkyoppilaitosverkosto.wikispaces.com). o Välkky-oppilaitosten mm. verkko-oppimista kehittävä hanke sai rahoituksen ja toiminta käynnistyi. o Yhteisen Aikuiskoulutus Oy:n suunnittelu käynnistyi. o Yhteinen varastoalan koulutus alkoi Kiipulan ammattiopiston kanssa, puitesopimus yhteiskoulutuksista solmittiin. o Opettajien kokemuskumppanuusjaksoja toteutui viisi. Kiipula-yhteistoiminta campusalueella o Opetuksen osalta on suunniteltu ja toteutettu erilaisia yhteistyömuotoja. o Asuntolan saneerauksen suunnittelu on tehty yhteistyössä. o Nuorten aikuisten osaamisohjelmaan rakennettiin yhteisiä koulutuksia. o Kiipulan puutarhan tuotteita on otettu myyntiin Taitavashoppiin. Yhteiskuntatakuu Ohjaus hakeutumisvaiheessa ja koulutustarjonnan mitoitus o Koulutustarjontaa on muutettu joustavasti kysynnän mukaan. o Aikuiskoulutuksen tarjonta, erityisesti nuorten aikuisten osaamisohjelma, on aloitettu. o Perustutkintojen näyttötutkintotarjontaa on lisätty. Ammattistartin ja kymppiluokan yhteistyön tiivistäminen o Sovittiin, että kymppiluokka jatkaa omana väylänä. Näyttötutkintoväylän tarjonnan esilletuonti o Varauduttiin näyttötutkintoväylän esiintuontiin Koulutajärjestelmän päättyessä, kun opintopolku.fi käynnistyy vaiheittain. 3. Organisaation toiminta Laajentuvan organisaation monialaisuuden hyödyntäminen Sähköisten työkalujen hyödyntäminen (viestintä, arkistointi) o Otettiin käyttöön uusi internet-sivusto ja kuntayhtymän intranet. Lisäksi avattiin sähköinen tiedotuslehti Tavastianet. o Syksyllä jatkettiin intranetin sisällön päivittämistä ja yhteensovittamista kuntayhtymän laatujärjestelmän kanssa.\n13 13 o Selvitettiin Windows-pohjaisen arkistointijärjestelmän hankintaa Kustannussyistä päätettiin pysyä edelleen Twebissä. o Aloitettiin arkistonmuodostussuunnitelman (AMS) päivitys. Henkilöstön yhteistyö (työryhmät, tutustumiset, tilaisuudet, kansainvälisyysasiat) o Kv-hankeasioista pidettiin yhteinen henkilöstön koulutuspäivä ja laadittiin usean osaston yhteistyönä haettavat kv-hankkeet. o Laajennettiin työryhmien kokoonpanoa lukioiden edustajilla. o Järjestettiin yhteisiä tilaisuuksia ammattiopiston ja lukioiden henkilöstölle. o Perustettiin ammattiopiston Valo-osasto. o Yhdistettiin ravitsemispalvelut ja siivous yhteiseksi osastoksi. Siivousmitoitusten uudistaminen on käynnissä. o Päätettiin opintotoimistojen yhdistämisestä (nuoret ja aikuiset). Onnellinen koulu Asiakaspalveluhenkisyys (ulkoiset ja sisäiset asiakkaat) o Otettiin käyttöön päivystysvuorojärjestelmä Hattelmalantie 8 aulapalvelun järjestämiseksi. Syksyllä saatiin aulaan vakituinen henkilö henkilöstöjärjestelyiden kautta. o Parannettiin henkilöstön tavoitettavuutta siirtymällä suoriin matkapuhelinnumeroihin. o o Päivitettiin ja toteutettiin opastussuunnitelma. Keskitettiin ulkopuolinen palvelu- ja myyntitoiminta Hattelmalantie 25 I-rakennukseen. Asiakkaat ovat löytäneet uudet palvelut kiitettävästi ja tilat ovat toimineet hyvin, joskin ovat jo ajoittain osoittautuneet liian ahtaiksi. Onnellinen koulu -teemavuosi (omat työtavat ja käytös, avoimuus, keskustelu, rennot tilaisuudet, tiedotus, small talk -viikko) o Hyvät tavat: tervehtiminen, välittäminen ja myönteisyyden lisääminen; tervehdittiin työkavereita ja kysyttiin kuulumisia. o Viihtyisä ympäristö: roskaamisen vähentäminen; opiskelijakunta siivosi tupakkapaikkoja. Opiskelijakunnan hallitus haastoi samalla opetuksen osastot huolehtimaan oppilaitoksen tontin ulkopuolella sijaitsevien tupakkapaikkojen siisteydestä. o Hyvinvointi: kiusaamisen ehkäisy, yhdessä tekeminen ja jaksaminen; opiskelijat tekivät julisteista, jotka ovat oppilaitoksen seinillä nähtävissä. Laatutyö mukana toiminnassa Osallistuminen ammatillisten oppilaitosten laatupalkintokilpailuun o Osallistuttiin Laatutyö nousuun Pirkanmaalla ja Kanta- Hämeessä -hankkeeseen, jossä jatkettiin Tavastian laatujärjestelmän kehittämistä ja opittiin verkoston muilta toimijoilta hyviä käytäntöjä. o Toteutettiin päälliköiden laatukoulutus. o Jatkohanke Laadulla tulosta sai rahoituspäätöksen. o Laatupalkintokilpailuun osallistuminen päätettiin siirtää vuodelle Aktiivinen laatuajattelu, perustehtävän korostaminen o Laadittiin toimintaprosessit, joiden osana korostetaan opettajan perustehtävää. o Päivitettiin strategiaa ja laadittiin uusia strategiaa tukevia ohjelmia. Järkevät mittarit ja korjaavat toimenpiteet o Laadittiin johdon raportointitaulukko ja päätettiin mittarien ylläpitovastuut ja mittausajankohdat. o Päätettiin, missä työryhmissä mittarien tuloksia käsitellään ja kenelle kuuluu vastuu korjaavien toimenpiteiden suunnittelus-\n14 14 Kestävä kehitys osaksi arkea 4. Talous ja puitteet Turvallinen työ- ja oppimisympäristö ta ja käynnistämisestä. Erityisopetuksen ohjelman ja osastokohtaisten erityisopetuksen mallien laatiminen o Laadittiin erityisopetuksen ohjelma. o Laadittiin osastokohtaisten erityisopetuksen mallien yhteinen pohja, ja osa tutkintokohtaisista malleista valmistui. Tutkintokohtaisten kestävän kehityksen opetuksen itsearvioinnin laatiminen kahdeksaan tutkintoon ja kestävän kehityksen sertifioinnin valmistelu vuodelle 2014 o Yhdeksän itsearvointia on tekeillä. Hävikin ja jätteen vähentäminen (ruoka, kopiot, pakkaukset) o Kopioinnissa ja tulostuksissa siirryttiin yhteisiin monitoimilaitteisiin. Lisäksi laitteiden oletusarvona on mustavalkotulostus ja kaksipuoleisuus. o Otettiin opiskelijaruokailussa käyttöön opiskelijakortilla tunnistautuminen. Oppilaitoksen siisteyteen panostaminen o Toteutettiin Omat nurkat siistiksi -kampanja. o Hoidettiin kesäaikana osastojen työsalien perussiivouksia omalla henkilöstöllä. o Katso kohta onnellinen koulu. Kuljetusten määrän vähentäminen ja koulumatkojen ekologisuuteen kannustaminen o Päätettiin toteuttaa kuntayhtymän sisäiset ruokakuljetukset ja osa postinjakelusta opiskelijatyönä osana logistiikan opetusta. o Neuvoteltiin linja-autoyhtiöiden kanssa ja saatiin parannettua julkisen liikenteen yhteyksiä Ratasniittyyn. Teknisen turvallisuusvalvonnan lisääminen o Kamera- ja kulunvalvonta on asennettu H25 I- ja P- rakennuksiin sekä Tavastia Areenaan. Lisäksi osastoille on lisätty kameravalvontaa omaisuuden turvaamiseksi. Johdon turvallisuuskatselmukset o Kuntayhtymään laadittiin sisäisen valvonnan tarkistuslista, jota hyödynnetään turvallisuuskatselmusten yhteydessä. Turvallisuuskatselmusten käytänteiden luontia kehitettiin turvallisuuden valmiusryhmässä. Kiinteistöpalvelujen palvelujärjestelmän kehittäminen o Kiinteistöpalvelujen ylläpitämä keskusvarastopalvelu siirrettiin Prolog-osaston hoidettavaksi Turengin toimipisteeseen. Turenkiin on siirretty automaattivarasto ja logistiikka-alan osaamista ja kalustoa hyödynnettiin keskusvarastopalvelun kehittämisessä. Osana ratkaisua yksi kiinteistöpalvelujen työntekijä siirtyi Prolog-osaston palvelukseen. o Kiinteistöpalveluissa laadittiin suunnitelma siivouspalveluiden kehittämiseksi siten, että työaikoja ja toimintatapoja muuttamalla saadaan aikaan kustannussäästöjä ja lisätään työssä jaksamista. Siivouspalvelutoiminnat siirrettiin vuoden lopussa uuteen Ravitsemis- ja siivouspalvelut -osastoon. Tasapainoinen talous Tukipalvelujen palveluohjelman laatiminen o Tukipalveluissa saatiin päätökseen palvelutoimintojen tuotteistamisprojekti, jossa määritellään palvelujen sisältö ja hinnat. Kevään aikana tehtiin yhtymähallituksen päätöksellä linjaus, jonka mukaan siivouspalvelut tuotetaan jatkossa pää-\n15 15 sääntöisesti ammattioppilaitoksen puolella omana työnä. Esimiesten kesken tehtiin suunnitelmat, mitä palveluja ja miten tuotettuina voidaan jatkossa toimia säästövaatimukset huomioon ottaen. Säästösuunnitelmien laadinta ja toteutus o Ammatillisen koulutuksen rahoitusleikkausten johdosta kuntayhtymässä käytiin paikallisneuvottelut talouden tasapainottamiskeinoista. Säästökeinoiksi sovittiin kannustevapaiden käyttö ja työssäoppimisen resurssin pienentäminen. Yhtymähallitus perusti talouden sopeuttamistyöryhmän, joka piti ensimmäisen kokouksen kesäkuussa. Kaikkia vapautuneita työsuhteita/virkoja ei ole säästösyistä täytetty. Rakennusosasto, ammatilliset ohjaajat ja maalarit ovat tehneet pieniä kiinteistöön liittyviä korjaustöitä. Kesäsiivouksia on tehty omana työnä aiemman ostopalvelun sijasta. Talouden sopeuttamistyö on jatkunut syksyllä ja valmistunut talouden sopeuttamisohjelma vuosille on hyväksytty eri toimielimissä. o Lukioliikelaitoksen talouden sopeuttamiseksi käynnistettiin myös työryhmätyöskentely loppuvuoden aikana. Talouden suunnittelu- ja seurantajärjestelmien kehittäminen o Lukioliikelaitoksen tulon myötä kuntayhtymän taloushallinnon käytäntöjä on yhdenmukaistettu. o Henkilöstöä on koulutettu hyödyntämään paremmin Exceliä taloushallinnon tehtävissä. o KuntaPro:n edustajien kanssa on neuvoteltu maksuvalmiuden suunnitteluun tarkoitetun työkalun hankinnasta. o Välkky-oppilaitosverkostossa on tehty vertailua opiskelijatyön hinnoittelun käytännöistä ja henkilöstöraportoinnista. Investointien suunnitelmallisuus Kiinteistöjen kunnossapitosuunnitelma o Kesän 2013 aikana tehtiin merkittävä peruskorjaus Tavastia Areenaan ja H25 P-rakennukseen ja toteutettiin välttämättömiä kiinteistöjen korjaus- ja maalaustöitä. o Kaikista Tavastian kiinteistöistä on tehty kuntoarviot, ja osittain niiden perusteella on tehty kiinteistöjen korjaustöitä. Investointisuunnitelma o Investointisuunnitelma laadittiin vuodelle Kiipulan kanssa aloitettiin neuvottelut asuntolan peruskorjauksen toteutuksesta vuosien 2014 ja 2015 aikana. o Vuoden 2014 investointisuunnitelma laadittiin, ja vuoden 2015 kone- ja laiteinvestointien osalta tehtiin alustavat suunnitelmat. Ympäristönäkökulman huomioiminen investoinneissa o Uusissa- ja peruskorjaushankkeissa on pyritty energiatehokkuuteen ja huomioitu ympäristökriteerit. o Osa H25 uudisrakennuksen lämmitysenergiasta tuotetaan maalämmöllä. o Liiketunnistimia on lisätty valojen käytön optimoimiseksi. o o o o Jäteöljyn keräysjärjestelmä on uusittu. KuntaPro:n hankintayksikön kanssa on käyty keskusteluja ympäristöystävällisten kriteereiden huomioon ottamisesta jatkossa entistä kattavammin tarjouspyynnöissä. Kuntayhtymän hankinnoissa vertailukriteereinä on painotettu kattavaa takuuta ja toimittajan mahdollista ympäristömerkkiä tai -järjestelmää. Kuntayhtymän uudella monitoimilaiteratkaisulla on vähennetty tulostimien määrää ja siten energiankulutusta.\n16 16 5. Henkilöstö Tulevaisuuden osaamistarpeiden ennakointi Hyvinvoiva ja turvallinen työyhteisö Tasapainoinen työ, kannustava palkkaus ja palkitseminen Tulevaisuuden osaamistarpeiden selvittäminen o Ikärakenne: Kartoitettiin henkilöt, jotka saavuttavat 63 vuoden iän 2016 mennessä. o Osaamistarpeiden selvittäminen: Henkilökohtaiset kehittymissuunnitelmat laadittiin kevään kehityskeskusteluissa, osastojen kehittämiskeskustelut käytiin syksyllä. Monipuolisen koulutuksen järjestäminen tulevaisuuden osaamistarpeet huomioon ottaen o Opelix-hankkeen koulutustarjonnassa oli erilaisia pedagogiikan, tieto- ja viestintätekniikan sekä sosiaalisen median koulutuksia. Opettajien työelämäjaksot o Vuoden aikana toteutui kuusi opettajan työelämäjaksoa. Erityisopetuksen vertaismentorointi o Laadittiin erityisopetuksen ohjelma ja uudistettiin erityisopetuksen toimijat ja vastuut. Laajentuneen henkilöstön työhyvinvoinnin varmistaminen o Työsuojelun toimintaohjelma uudistettiin. o Työsuojeluvaltuutettujen resursseja tarkistettiin ylöspäin. o Lukioille valittiin oma työsuojeluvaltuutettu. o Työsuojeluasiamiesten toimenkuvat hyväksyttiin työsuojelujaoksessa. o Koko henkilöstölle tarkoitetut alkusammutusharjoitukset käynnistettiin. o Aluevastaavamallista turvapistemalliin siirtymistä valmisteltiin. o Lukioiden henkilöstö siirtyi Mehiläisen työterveyshuollon piiriin, Työsyke Oy/Työterveys Häme jatkoi lammilaisten työterveyshuollon hoitamista. o Työpsykologin konsultaatiokäyntien enimmäismäärä nostettiin kolmesta viiteen. o Työnohjaukseen varattiin määräraha. o Esimiesten ja tukipalvelun ASLAKit käynnistyivät o Tyhy- ja virkistystoiminta pysyi monipuolisena. Tyhy-matkoja ei järjestetty, mistä tuli kielteistä palautetta. Käyttöön otettiin omavastuuosuus ja suosituimmilla tunneilla varallaolojärjestelmä. Hämeenlinnan uimahallin lisäksi alennettuun hintaan sai käydä Lammin uimahallissa. o Onnellinen oppilaitos teemaviikko: ks. Organisaation toiminta/onnellinen koulu Ihmisten osallistaminen asioiden käsittelyyn, tiedon kulun parantaminen o Johdon kahvitapaamiset jatkuivat ja laajenivat opetusosastojen puolelta kuntayhtymäpalveluihin. o Yhteistyötoimikunnan työ käynnistyi syyslukukaudella uudella kokoonpanolla, kun kaikki luottamusmiehet nimettiin yttoimikunnan jäseniksi. o Ammattiopiston johtoryhmä, kuntayhtymäpalveluiden johtoryhmä ja lukioliikelaitoksen johtoryhmä aloittivat syyslukukaudella toimintansa vahvistettuina henkilöstön edustajilla. Sijaisjärjestelyt o Sijaisjärjestelyjä on määritelty osastoilla. Palkkausjärjestelmän kehittämistyö jatkui. Uusittu ammattiopiston opettajien tehtävien vaativuuden arviointijärjestelmä otettiin käyttöön\n17 17 Tehtäväkohtaisten palkkojen kuntoon laittaminen nähtiin ensisijaisena, mistä syystä kaikissa sopimuksissa (OVTES, KVTES, TS), järjestelyerät kohdennettiin tehtäväkohtaisten palkkojen korotuksiin. Taloudellisessa tilanteessa ei henkilökohtaisten lisien maksamiseen ollut resursseja käytettävissä. Näin ollen henkilökohtaisen lisän maksamisen kriteereitä ei määritelty, ei otettu käyttöön, eikä tulospalkkiojärjestelmän valmistelua aloitettu. 2.2 Mittarit: sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen Asiakkaat Koulutuksen vetovoimaisuus Tavoite Toteuma Toteuma Yhteishaku 1,3 1,35 1,30 Ammatillinen peruskoulutus, valmistava 1,3 3,1 2,5 Opiskelijamäärä, normaalirahoitteinen Aloittaneet, nuorten koulutus Aloittaneet, ylioppilaskiintiö Aloittaneet, kahden tutkinnon opinnot 53 Aloittaneet, näyttötutkinnot Opiskelijamäärä ammatillinen peruskoulutus Opiskelijamäärä, kahden tutkinnon opinnot Opiskelijamäärä näyttötutkinnot Opiskelijamäärä, erityisopiskelijat % 12,2 12,0 Kokonaisopiskelijamäärä , Opiskelijamäärä, aikuiskoulutus Opiskelijatyöpäivät Opiskelijapalaute Opintopalaute, kpl Opintopalautteiden keskiarvo 3,9 4,10 3,9 Opiskelijapalaute-% 70 51,60 Opiskelijapalautteen keskiarvo 3,75 3,71 3,7 AK, tutkintotavoitteinen, palautteiden keskiarvo 3,8 3,9 3,84 AK, lyhytkoulutukset, palautteiden keskiarvo 4,1 4,3 4,25 Keskeyttäneiden määrä %, perustutkinnot 10,6 12,4 14,96 Keskeyttäneiden määrä %, aikuiskoulutus 13,6 11,1 Läpäisyaste, nuorisokoulutus 66,0 63,1 61,8 Atto-läpäisyaste 3.vk alussa 81,9 Tutkintojen määrä, ammatillinen peruskoulutus\n18 18 Ylioppilastutkintojen määrä Tutkintojen määrä, aikuiskoulutus Tutkintojen määrä, aikuiskoulutus, osatutkinnot Ammattiosaamisen näytöt työelämässä % 63 61,8 50 Taitaja-semifinaaleihin osallistuvia opiskelijoita Saku-kilpailuihin osallistuvia opiskelijoita Aluevaikuttaminen ja kumppanuus Tavoite Toteuma Ammatillisten asiantuntijaryhmien kokouksia vuodessa Tavoite 2 kertaa/ryhmä/vuosi, toteutuma-% ,5 Kansainvälisyys Vaihtojen määrä, henkilöitä Vaihtojen laajuus, viikot ,1 280 Koulutuksen vaikuttavuusselvitys 3 tutkinnosta Yhteiset opintoviikot % Organisaation toiminta Hankkeet Tavoite Toteuma Uusien hankkeiden määrä, kpl Hankkeiden liikevaihto, M 1,1 1,10 1,2 Arvioinnin ajantasaisuus, % ,5 67,58 Hojksien ajantasaisuus ,4 * Henkilöstö Tavoite Toteuma Koulutuspäivät, opetushenkilöstö 7,5 7,6 7,8 Koulutuspäivät, koko henkilöstö 6,0 6,2 7,1 Kysely Henkilöstön tyytyväisyys toteutettu Tehty Tehty Kehityskeskustelujen toteutuminen, % Opetushenkilöstön pätevyys 85 87,22 85,25 Perusrahoitteisen koulutuksen henkilöstön pätevyys, % 89 88,29 84,51 Talous ja puitteet Tavoite Toteuma Vuosikate, M 1,8 3,57 2,5 Energian kulutus, käyttösähkö 4291 MWh (3941) -2 % edellisestä vuodesta +8,9-0,16 Veden kulutus m3 (11 687,4) -2 % edellisestä -2,5-5,20\n19 19 vuodesta Tilojen käyttöaste ma-pe, % 60 46,70 43,40 Aikuiskoulutuksen liikevaihto, normaalirahoitteinen M 1,8 2,5 Aikuiskoulutuksen liikevaihto, muu aikuiskoulutus, M 2,9 3,9 3,6 Henkilöstön koulutus, % henkilöstökustannuksista 2,5 2,11 2, Toiminnalliset sitovat tavoitteet ja niiden toteutuminen, lukioliikelaitos Tavoite 1. Asiakkaat Ammatillisen ja lukiokoulutuksen yhteensovittaminen Tehdyt toimenpiteet Pedagoginen ohjausryhmä toimii o Nykyisen lainsäädännön mukaan yleissivistävää lukiokoulutusta ja ammatillista koulutusta kehitetään omina itsenäisinä koulutusmuotoina. Kumpikin toisen asteen koulumuoto velvoitetaan lainsäädännöllisesti tekemään yhteistyötä keskenään. Ammatilliset opinnot lukiolaisille o Lukion ja ammattiopiston yhteinen työryhmä suunnitteli ammattipaketteja, joista lukion ensimmäisen luokan aloittavat saivat valita ammatillisia aineita valinnaisiksi opinnoiksi (ns. koulukohtaiset soveltavat kurssit). Ammatillisia opintoja tarjottiin sosiaali- ja terveys-, matkailu- ja tekniikan aloilta. Lukion ensimmäisen luokan lukuvuoden aloittaneista vain yksi halusi ammattipaketin lukion opinto-ohjelmaansa. Selvitellään kaksoistutkinnon suorittajien siirtämistä lukion kolmanteen jaksoon ennen kevään kirjoituksia kertauskurssit ja abien ohjeistukset. o Ammattiopiston ja lukioiden lukusuunnitelmia ei onnistuttu sovittamaan yhteen siirtymisen mahdollistamiseksi. o Ammattiopiston kaksoistutkinnon opiskelijoista osa on ottanut lukio-opintoja opinto-ohjelmaansa Lyseon aikuislinjan iltaopiskelutarjonnasta. o Ammattiopisto Tavastian urheilijoita on mukana Lyseon lukion urheilulinjan valmennusryhmissä, jatkossa myös osana Urheiluakatemia Tavastiaa. Jatko-opintovalmiuksien parantaminen Lukiolaisten valmiuksien lisääminen jatko-opinnoissa menestymisen takaamiseksi o Ei tehty toimenpiteitä toimintavuoden aikana. Verkko-opintojen sisällyttäminen osaksi lukio-opintoja o Tiedekorkeakoulujen ja ammattikorkeakoulujen opiskelu edellyttää opiskelijalta selviytymistä sähköisissä oppimisympäristöissä. Lukioaikana on saatava mahdollisuus suorittaa joitakin kursseja opiskelijan valinnan mukaan myös ns. verkkokursseina. Aikuislinja on tarjonnut mahdollisuuden joidenkin aineiden verkkokurssiopiskeluun. Kevätlukukaudella 2013 aloitti työskentelyn seitsemän opettajan työryhmä (työryhmässä mukana Lyseon aikuislinjan, Lammin lukion ja Kaurialan lukion opettajia), sadaksemme myös päivälukion puolelle lisää eri aineiden verkkokursseja. Tavoitteena on jatkos-\n20 20 sa saada verkkokurssitarjotin kaikkien lukio-opiskelijoiden käyttöön normaalien koulukohtaisten kurssitarjottimien rinnalle. o Lukion opettajien täydennyskoulutus sähköisten oppimisympäristöjen käyttäjiksi aloitettiin kevään VESO-päivänä ja syksyllä järjestettiin Opelix-hankkeen avulla lisää koulutuksia asiasta. Etäopetuksen sisällyttäminen osaksi lukio-opintoja o Videovälitteisten etäopetuskurssien toteutukset siirtyivät vuodelle o Verkkokurssien ja muiden sähköisten oppimisympäristöjen käyttöönoton lisääntyminen on myös etäopiskelua, joka palvelee lukion jälkeisten opinnoissa menestymisen edellytysten lisäämistä. Tutkielmakurssit o Lukion opetussuunnitelmassa on joissakin aineissa mahdollisuus suorittaa tutkielmakurssi, jossa opetellaan itsenäiseen, pienimuotoiseen, tieteelliseen tutkielmatyöskentelyyn. Myös taito- ja taideaineissa valinnaisina opintoina suoritettavat lukiodiplomit portfolioineen ja näyttötöineen ovat tutkielmakurssien ohella sellaisia opintoja, jotka palvelevat opiskelijan kehittymistä selviytymään hyvin lukion jälkeisistä korkeakouluym. jatko-opinnoista. Lukiolaisia on kannustettu valitsemaan opintoihinsa tutkielma- ja diplomikursseja. o Kaurialassa tutkielmakursseja järjestettiin psykologiassa, maantiedossa ja terveystiedossa. Opintojen henkilökohtaistaminen Lukiokoulutuksen kysyntä ja tarjonta Yhteinen kurssitarjotin/yhteiset kurssit o Kaurialan lukion ja Lyseon lukion kurssitarjonta on kummankin lukion opiskelijoiden valittavissa lukuun ottamatta sisäänpääsykokeellisten linjojen koulukohtaisia soveltavia kursseja, kuten esimerkiksi Lyseon urheilulinjan valmennuskurssit. Kesälukiokurssit o Aikuislinja on järjestänyt aikaisempina vuosina kesälukiokursseja seutukunnan lukiolaisille. Kesälukiokurssien järjestämiseen ei ollut taloudellisia resursseja vuonna Kesälukiokurssien suunnittelu on kuitenkin käynnistetty vuodelle Toisissa oppilaitoksissa suoritettujen kurssien hyväksyminen o Opiskelijalla on lakisääteinen subjektiivinen oikeus saada toisissa oppilaitoksissa lukion opetussuunnitelman mukaiset, hyväksytysti suoritetut lukiokurssit osaksi omia lukioopintojaan. o Rehtorikokouksessa on sovittu kaikille lukioille yhteinen käytäntö toisissa oppilaitoksissa suoritettujen opintojen, muiden kuin lukiokurssien, hyväksymiselle osaksi lukion opintosuorituksia. Opiskelija voi saada maksimissaan viisi kurssia muita kuin lukiokursseja osaksi omia lukioopintojaan. Erityislinjat o Lyseon lukion urheilulinja ja yrittäjyyslinja sekä Kaurialan lukion luonnontiedelinja toimivat hyvin. Kaikille erityislinjoille oli kevään 2013 yhteishaussa enemmän hakijoita, kuin voitiin ottaa sisään. Huolehdittava lukiokoulutuksen profiilista o Lukioliikelaitoksen aloittamisen myötä lukio on saanut näkyvyyttä. Lukioiden yhteisesiintyminen markkinoinnissa, lu-\n21 21 Opiskelijahuoltopalveluiden kehittäminen kioiden välisen yhteistyön tiivistyminen ja toisen asteen ammatillisen koulutuksen ja HAMKin kanssa aloitettava yhteistyö on tuonut lukioprofiiliin lisää painoarvoa. Lukioihin tuli enemmän ensimmäisen vuoden opiskelijoita kuin vuosi sitten. Hattula ja Janakkala ovat kiinnostuneita lukioliikelaitoksen tarjoamista lukiokoulutuksen yhdistämismahdollisuuksista. Lukioiden välinen yhteistyö lisää mahdollisuuksia o Lukioiden välinen yhteistyö on tiivistynyt lukuvuoden aikana. Lukioiden kesken on sovittu yhteisistä käytänteistä. o Parolan lukion liittäminen osaksi lukioliikelaitosta tulee toteutumaan alkaen. o Janakkalan kunnan kanssa on aloitettu vastaava selvitystyö, mikä tulee valmistumaan huhtikuussa Selvitellään Kaurialan lukion IB-linjaa o IB-linjan alustavia selvityksiä on laadittu Kuraattorin viran perustaminen o Lukioiden yhteinen kuraattori aloitti virassaan Aluevaikuttaminen ja kumppanuus Työelämäkumppanuuden vahvistaminen TET sekä opiskelijoilla että opettajilla o Opiskelija-TET toteutetaan perinteisesti osana lukion kakkosvuoden opintoja ja opettaja-tet toteutuu toisen kerran tammikuussa YRI-linja o Lyseon YRI-linja jatkaa toimintaansa ja luo yhteyksiä yritysmaailmaan vierailujen ja projektien kautta. Kontaktien luominen yksityissektoriin esim. kauppakamariin. o Opintojen ohjauksessa ja eri oppiaineiden kursseilla tehdään yritysvierailuja ja eri yritysten ja yhteisöjen edustajat vierailevat puolestaan lukion eri oppiaineiden opetustuokioilla osana kurssin opetusta. o Lukioilla on omia koulukohtaisia yhteistyötahoja. o Tuomo Iltanen osallistui Hämeen kauppakamarin koulutusvaliokunnan työskentelyyn. Oppilaitosyhteistyö Korkea-aste, muut seudun lukiot, Vanajaveden opisto ja Sibeliusopisto o HAMKin kanssa on neuvoteltu toimintavuoden aikana yhteistyöstä. Lukion opiskelijat voivat ottaa osaksi omia lukioopintojaan HAMKin tarjoamia verkko-, ja mahdollisesti myös muita opintoja. HAMK tarjoaa luonnonvara-alan opintojaan myös lukiolaisille suunnattavaksi painopistealueeksi. HAMK on kiinnostunut saamaan lukiosta ns. virkamiesruotsin opinnot omille opiskelijoilleen kuin myös muutakin mahdollista eri kielten kursseja. o Aikuislinjan kielitutkinnot siirtyivät Vanajaveden opiston hoidettavaksi. Vanajaveden opiston tarjoamia opintoja voi myös hyödyntää osana lukio-opintoja. o Lukio-opintojen aikaisesta opiskelusta Sibelius-opistossa lukion opiskelija saa lukio-opintoihinsa laskennallisia musiikkikursseja. Toisissa oppilaitoksissa suoritettujen kurssien hyväksyminen o Kts. kohta opintojen henkilökohtaistaminen. Lammin biologisen aseman hyödyntäminen o Lammin lukion ympäristöekologian kurssilla vieraillaan\n22 22 Lammin biologisella asemalla ja Lammin lukio hyödyntää omissa Comenius-projekteissaan biologisen asemaan asuntolaa ja myös koulutustarjontaa. Lisäksi ulkomaisia tutkijoita on hyödynnetty vierailijoina mm. kielten tunneilla. 3. Organisaation toiminta Uusi hallintomalli Kuntayhtymän hallintosäännön ja lukioliikelaitokselle kaavaillun toimintasäännön yhteensovittaminen o Sääntöjen osalta on tehty tarkennuksia ja yhtymähallitus on tehnyt tarvittavia delegointipäätöksiä. Uusi toimiva organisaatio Käytänteiden yhtenäistäminen ja kehittäminen, esim. lomakkeet o Käytänteitä on yhdenmukaistettu, kun se on ollut tarpeellista ja toimintaan sopivaa. Lomakepohjat on lukioiden osalta uudistettu sisältöineen ja uusine koulutuskuntayhtymän logoineen. Keltainen on lukioliikelaitoksen logon tunnusväri. Henkilöstöetuuksien varmistaminen o Lukioiden henkilökunta on tullut mukaan kuntayhtymän järjestämään tyhy-toimintaan. Henkilökunnan koulutus, vesot yms. o Lukiolla on omat, osittain yhteiset vesonsa, mutta laajaa yhteistyötä on tehty kuntayhtymän it-palveluiden kanssa uusien sähköpostien, joidenkin ohjelmien ja uusien sähköisten laitteiden asennuksissa ja käyttöönotossa. Koulutusta on järjestetty myös verkkokurssien tekemiseen. 4. Talous ja puitteet Talouden suunnittelu- ja seurantajärjestelmien yhteensovittaminen 5. Henkilöstö Työhyvinvoinnin yhteinen organisointi Yhteisten käytänteiden luominen o Olemme siirtyneet yhteisiin käytänteisiin talouden suunnittelu- ja seurantajärjestelmissä. o Lukioiden rehtorit, apulaisrehtorit ja johtokunta osallistuivat kuntayhtymän ensi vuoden toiminnan ja talouden suunnitteluun. o Lukioliikelaitoksen talouden toteutumista seurataan osana kuntayhtymää, ja siitä raportoidaan kolmannesvuosittain. Henkilökunnan perehdyttämiskoulutus o Henkilökunta on saanut tutustua Mehiläisen tarjoamiin työterveyspalveluihin vierailemalla Mehiläisessä. o Henkilöstöhallinto on tiedottanut lukioliikelaitoksen henkilökunnalle erilaisista tyhy-palveluista ja aktivoinut etsimään palveluista tietoja myös henkilöstöintrasta. o Henkilöstöjohtaja on vieraillut pääluottamusmiehen kanssa lukioissa keskustelemassa henkilökunnan kanssa ns. kahvipalavereissa. o Rehtori on vastannut uusien työntekijöiden perehdyttämisestä omaan yksikköönsä. o Tavastia tutuksi -infosarja järjestettiin. Osaamisen kehittämisen varmistaminen o Sähköinen ylioppitutkinto alkaa 2016 syksyn kirjoituksista ja vuoden 2019 ylioppilaskirjoitukset ovat kokonaan sähköisessä muodossa. o Opettajien kattavan sähköisten oppimisympäristöjen käytön täydennyskoulutussuunnittelu on tehty ja koulutus käynnistetty.\n23 23 o o Kuntayhtymässä käytössä oleva kehityskeskustelulomake otettiin käyttöön Kaurialan lukiossa. Sähköistä kehityskeskustelulomaketta ei otettu käyttöön johtuen siitä, että kaikilla ei ole käytössään omaa, hallinnon verkossa olevaa tietokonetta Lukioiden sitovat tavoitteet ja avaintoimenpiteet vuodelle 2013 Tavoite Toimenpide Kaurialan lukio Laatua ja iloa arkeen Päivitetään juhlakansio o On toteutettu. Päivittäminen/arviointi jatkuu jokaisen juhlan jälkeen. Tarkistetaan pelisäännöt arviointiaikataulun tärkeydestä ja arvioidaan aikataulutuksen toimivuutta. o Pelisäännöt on tarkistettu ja aikataulutus saatu toimivaksi. Alkavien projektien opiskelijavalintojen helpottamiseksi laitetaan listat opettajahuoneen seinälle kaikista opiskelijoista. Ensisijaisesti kv-projekteihin otetaan mukaan opiskelijoita, jotka eivät ole osallistuneet vielä yhteenkään projektiin. o On toteutettu. Henkilökunnalle järjestetään mahdollisuuksien mukaan virkistyshetkiä. Suunnitteilla on mm. opettajankokouksien alkuun pientä tarjottavaa. o On toteutettu Hämeenlinnan kaupungin myöntämällä tuloksellisuuspalkkiorahalla. Kulttuuriidentiteetti ja kulttuurien tuntemus Teknologia ja yhteiskunta Lyseon lukio Laaditaan Kaurialan lukion Kulttuuriuutiset -> PowerPoint-pohja, johon projektia vetävä toimittaa tiedon projektista. o Kulttuuriuutiset näkyivät info-tv:ssä ennalta ilmoitettuna ajankohtana kahden päivän ajan, jonka jälkeen ne siirrettiin kotisivuille. Pohditaan tarvetta Kaurialan lukion kulttuuriopetussuunnitelmalle - mitä kulttuuritapahtumia kohdennetaan eri vuosikursseille o Ei toteutunut Yhteenveto aihekokonaisuudessa oppiaineittain Kaurialan lukion opetussuunnitelmassa. o Toteutettiin. Opetussuunnitelman jatkokehittäminen ja päivittäminen aihekokonaisuuden osalta. o Kuusi aihekokonaisuutta toteutetaan kaksi kerrallaan aina kolmen vuoden välein. Urheilulukio Urheilulukiohakemus jätettiin tammikuussa Vastine on kirjoitettu OPH:n esittelijän ensimmäiseen kirjeeseen huhtitoukokuussa. Urheilulukiohakemukseen saatiin virallinen kielteinen päätös syksyllä 2013.\n24 Lyseon lukion ja aikuislukion yhdistymisen mukana tulleiden mahdollisuuksien hyödyntäminen opetuksessa ja toimintatavoissa Työn teon kulttuurin ja tekemisen meiningin korostaminen osana lyseon toimintakulttuuria 24 Työtilaisuuksien yhdistäminen on helpommin mahdollista aikuislinjan ja päivälukion opettajille. Päivälukiopudokkaille siirtyminen aikuislinjalle on entistäkin sujuvampaa. Kurssitarjottimien hyväksikäyttäminen on helpompaa opiskelijoille puolin ja toisin. Luotiin uusia toimintamenetelmiä luominen, joilla kannustetaan opiskelijoiden yritteliäisyyttä. Lammin lukio Luovuuden ja innovatiivisten ratkaisujen toteuttaminen opetuksessa ja koulun yleisessä toiminnassa Kurssitarjottimen laatiminen vastaamaan mahdollisimman hyvin opiskelijoiden valintoja niukkenevan talouden raameissa Koulun kansainvälisyyden tason edelleen nostaminen Musikaali o Uusi musikaali toteutettiin keväällä. Kuvataide- ja mediaprojektien tuotteet o Toteutettiin. Senioriprojekti Toimikas-hankkeen osana o Toteutettiin. Innovatiiviset ratkaisut oppitunteihin liittyen o Toteutui. Kurssitarjottimen laatimiseen vaikuttavat 3 tärkeintä tekijää: opiskelijoiden valinnat, koulun vetovoimaisuus ja painopistealueet opettajien työllisyys o Lukio on onnistunut järjestämään riittävän opetuksen pienenevin resurssein. Kurssien järjestäminen yhteistyössä muiden lukioiden kanssa, erityisesti etäopetuksen mahdollistaminen (laitehankinnat) o Ei toteutunut. Comenius-projekti yhdessä 7 muun eurooppalaisen koulun kanssa o Ei toteutunut. Comenius-apuopettaja o Oli kevätlukukaudella. Alueellisen Malli-YK-kokouksen järjestäminen o Järjestettiin yhdessä Hakkalan koulun kanssa. Muut opintomatkat o KV3-ryhmä oli Italiassa ja musikaaliryhmä oli Lontoossa.\n25 25 3 Opetustoiminta 3.1 Ammattiopisto Toimintavuosi pähkinänkuoressa Ammatillisessa koulutuksessa on odottavissa useita mittavia muutoksia, joiden tuloon on systemaattisesti alettu varautua. Pedagogiikan kannalta tärkeimpiä muutoksia on uusi opiskelijaksi ottamisen asetus. Useimpiin perustutkintoihin on tästä syystä avattu erillishaku näyttötutkintoihin toisen ammatillisen perustutkinnon tai ylioppilastutkinnon suorittaneille, jotka eivät enää pysty hakemaan opiskelupaikkaa yhteishaussa. Muutos tulee vaikuttamaan siten, että yhä useammin ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijat ja näyttötutkintona tutkintoaan suorittavat opiskelevat samoissa ryhmissä. Opetusta organisoitiin uudelleen perustamalla Valo-osasto, jossa opiskelevat ohjaavien ja valmistavien koulutusten opiskelijat sekä perusopetuksen ja perusopetukseen valmistavan opetuksen opiskelijat. Osastolla koordinoidaan lisäksi yhteisiä vapaasti valittavia ja valinnaisia tutkinnon osia. Ammattiopisto Tavastiassa panostettiin erityisesti pedagogisen yhteistyön laajentamiseen. Näin varaudutaan siihen, että tulevassa tutkintouudistuksessa valinnaisuus sekä ammatillisten ja ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien yhteistyö tulevat vahvistumaan. Erilaisten yksilöllisten oppimispolkujen, verkko-opetuksen ja oppilaitosten välisten koulutustoteutusten tarpeet lisääntyvät. Yhteistyötä tarvitaan myös siksi, että rahoitus on niukkenemassa lähivuosina merkittävästi. Järjestämisluvan (2.280) mukaisten opiskelijoiden määrä, 2.328,5 oli ennätyksellinen. Läpäisyaste, 63,1 prosenttia, parani edellisestä vuodesta, mutta sen kohottaminen vaatii edelleen paljon panostusta. Tutkinnon ammatillisena perustutkintona suoritti 564 opiskelijaa. Heistä 33 suoritti myös ylioppilastutkinnon. Erityisopiskelijoita oli 12,2 prosenttia. Osasto Yhteensä Opiskelijat Normaalirahoitus APK + NT Opiskelijat Läpäisy Läpäisy Eronneet % Komesä ,6 64,5 14,9 82 Rakmalvi ,4 79,3 8,4 83 Prolog ,6 59,8 11,5 112 Kätevä ,7 60,9 12,7 51 Soteap ,9 71,1 63,4 95 Sotent ,5 Horecaelt ,1 58,7 14,1 69 Mrhpk ,5 66,7 15,4 12 Kauppis ,9 48,1 17,5 60 Valo Ammatillinen peruskoulutus YHT ,1 61,8 12,4 564 Opiskelijatietoja osastoittain, Ammatillinen peruskoulutus (APK) ja Näyttötutkinnot NT Tutkinnot Ammattiopisto Tavastiassa on mittavaa hanketoimintaa, jonka avulla kehitetään pedagogiikkaa yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Pedagoginen kehittäminen sai joulukuussa ansaitsemaansa arvostusta, kun Opetushallitus palkitsi lehtori Jari Välkkysen vuoden pedagogisena kehittäjänä.\n26 3.1.2 Aikuiskoulutus, oppisopimustoimisto ja työelämäpalvelut Aikuiskoulutus 26 Vuosi 2013 oli aikuiskoulutuksen kannalta palautumisen aikaa. Työvoimakoulutuksen volyymi palasi ennalleen vuoden takaisesta notkahduksesta. Oppisopimuskoulutuksen leikkauksiin valmistauduttiin mutta kiintiöt eivät vielä laskeneet. Aikuislukion muutosten takia maahanmuuttajien peruskoulu ja perusopetukseen valmistava koulutus siirtyi ammattiopistoon vuodenvaihteessa. Syksyllä nämä koulutukset siirrettiin uuteen Valoosastoon. Yhteishankinta- ja työvoimakoulutuksessa tehtiin uutta tuotekehitystä kaupan ja hallinnon alalla. Nuorten aikuisten osaamisohjelman hakeva toiminta alkoi keväällä ja vuoden päättyessä koulutuksia aloittaneita oli jo 38. Näyttötutkintojen järjestämissopimuksia oli vuoden lopussa voimassa 65 eri perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoon. Vuonna 2013 näyttötutkintotodistuksia kirjoitettiin 308 (353 edellisenä vuonna). Koko tutkinnon suoritti 217 ja osatutkinnon 91 henkilöä. Luvussa on mukana niin perusrahoitteiset tutkinnot kuin oppisopimus- ja työvoimapoliittisena koulutuksena suoritetut tutkinnot. Osatutkintojen suorittaminen on jatkanut kasvuaan. Vuonna 2013 aikuiskoulutuksessa oli opiskelijoita (3.430 vuonna 2012), joista (997) opiskeli tutkintotavoitteisessa koulutuksessa. Opiskelijatyöpäiviä kertyi (92.828), mikä on opiskelijatyövuosiksi laskettuna 462. Yhteen opiskelijatyövuoteen sisältyi keskimäärin 7,3 aikuisopiskelijaa (7,2). Koulutuksia toteutettiin vuoden aikana 311 (305). Aikuiskoulutuksen tulosalueen liikevaihto kokonaisuudessaan oli 6,43 M, josta perusrahoitteisten, näyttötutkintona suorittavien aikuisten osuus oli 2,54 M ja muun aikuiskoulutuksen osuus oli 3,9 M (3,6 M ). Lukuun sisältyy myös maahanmuuttajien peruskoulun tulot seitsemältä kuukaudelta. Aikuiskoulutuksen tulos oli positiivinen, koska työvoimapoliittista koulutusta toteutui huomattavasti budjetoitua enemmän. Tulojen ennakointi on muuttunut entistä vaikeammaksi, mikä heijastuu osastokohtaisesti kustannusten seurannan vaikeutena. Seurantaa vaikeuttavat myös osastomuutokset.\n27 27 Tutkintotavoitteisessa ja muussa pitkäkestoisessa aikuiskoulutuksessa oli opiskelijaa, joista 162 keskeytti. Keskeyttämisprosentti (11,1 %) vastasi tavoitteita. Tärkeimmät keskeyttämissyyt aikuiskoulutuksessa olivat henkilökohtaiset syyt, muut syyt ja sijoittuminen muuhun koulutukseen. Aikuisopiskelijat ovat olleet tyytyväisiä opintoihinsa. Aikuiskoulutuksessa työvoimakoulutuksen OPAL-palautteiden keskiarvo oli 3,9/5, omaehtoisen koulutuksen AIPAL-palautteiden 3,8/5 ja lyhytkoulutuksen palautteiden keskiarvo oli 4,2/5. Palautteiden keskiarvot pysyivät edellisten vuosien tapaan suhteellisen korkealla tasolla. Aikuiskoulutuksen kehittämispäivät ovat tarjonneet vertaistukea perinteiseen tapaan. Uusien järjestämissopimusten suunnittelu oli syksyn 2013 aikana vilkasta. Aikuiskoulutuksen kansainvälisyyttä edistettiin osallistumalla hankkeisiin ja kansainvälisiin seminaareihin. Tavastia oli mukana AMKE:n järjestämässä koulutusvientikoulutuksessa, jossa tutkittiin mahdollisuuksia toisen asteen oppilaitosten yhteistyöhön asiassa. Aikuiset osallistuivat kansainväliseen toimintaan yhdessä muiden opiskelijoiden mukana, omasta elämäntilanteestaan riippuen Hämeenlinnan seudun oppisopimustoimisto Vuosi 2013 oli muutosten aikaa Hämeenlinnan seudun oppisopimustoimistossa. Yksi pitkäaikainen koulutustarkastaja jäi eläkkeelle ja tästä johtuen toimiston henkilöstömäärä putosi yhdellä. Tämä johti töiden uudelleenorganisointiin. Koulutustarkastajien nimikkeet vaihtuivat syksyllä 2013 oppisopimustarkastajiksi. Vuonna 2012 Opetus- ja kulttuuriministeriön tekemät mittavat leikkaukset näkyivät vuonna 2013 oppisopimustoimiston solmimien sopimusten määrässä. Ennakoitua suuremmat leikkaukset vuonna 2012 aiheuttivat sen, että vuonna 2013 lisäkoulutuksien solmiminen oli mahdollista vasta jälkeen. Tästä huolimatta tutkintojen suorittaminen on tehostunut Uusia oppisopimuksia voimassaolevat sopimukset Suoritetut ammatilliset tutkinnot joista perustutkintoja joista ammattitutkintoja joista erikoisammattitutkintoja Oppisopimukset ja suoritetut tutkinnot Vuoden 2013 aikana toimisto osallistui Opetushallituksen rahoittamaan vertaisarviointihankkeeseen, jossa partneriorganisaatioina olivat Tredun oppisopimustoimisto, Winnovan oppisopimustoimisto sekä Ikaalisten oppisopimustoimisto. Vertaisarviointi perustui oppisopimuskoulutuksen laatujärjestelmään ja kohdistui osioon Oppisopimuskoulutuksen suunnittelu ja oppisopimuksen solmiminen. Vuonna 2013 jatkui yhteistyö työtehtäväkartoitusten tekemisessä ja niiden jalkauttamisessa työnantajille ja opiskelijoille yhdessä muiden Etelä-Suomen oppisopimustoimijoiden kanssa. Oppisopimustoimisto on kehittänyt yhdessä Reitti ammattiin -hankkeen kanssa tuettuja oppisopimuksia. Tekemällä oppii -hankkeessa opinnollistettiin vankien vankeusaikaista työtoimintaa. Projektin tuotoksena on työllistämispolkumalli, jonka kautta vankeudesta vapautuva on jatkanut tutkintonsa loppuun yksityisen työnantajan palveluksessa. Projektissa tehty yhteistyö oli tuloksekasta, ja yhteistyö jatkuu tulevina vuosina. Hämeenlinnan seudun oppisopimustoimiston toimintatuotot olivat 1,87 M (1,95 M ). Oppisopimusmuotoisen lisäkoulutuksen tuloksellisuusrahaa saatiin euroa, joka on 2,9 % valtionosuusrahoituksen kokonaismäärästä.\n28 Työelämän kehittämis- ja palvelutehtävä Työelämän kehittämis- ja palvelutehtävähankkeita oli vuoden aikana käynnissä kymmenen. Toimintavuonna anotuista hankkeista saatiin myönteinen rahoituspäätös neljään uuteen hankkeeseen. Vanhoja hankkeita päättyi kuusi. Uusien hankkeiden teemat painottuivat yritysten mobiili- ja tuotteistamisosaamisen vahvistamisesta kotityöpalvelujen laatutyöhön. Työelämäpalvelujen kehittämistiimi vahvisti edelleen asiakashallintaa ja tuotekehitystä. Yhteishankintakoulutuksia päättyi kaksi. Yhteistyö Kehittämiskeskus Oy Hämeen kanssa Tiedosta toiminnaksi -hankkeessa on antanut nuorille uusia edellytyksiä löytää mielekkäitä työssäoppimispaikkoja ja yrityksille mahdollisuuden tuoda koulutustarpeensa alueellisten koulutuksen järjestäjien tietoon. Alueen yritykset lähettivät ahkerasti henkilöstöään Tavastian henkilöstökoulutuksiin. Osallistujia erilaisiin lyhytkursseihin oli lähes kuten edellisenäkin vuonna Erityisopetus Erityisopiskelijoiden määrä oli tammikuussa 267 ja syyskuussa 307. Erityisopiskelijoiden osuus oli syyskuun laskentapäivänä 12,5 prosenttia. Näyttötutkintoihin tehtiin aiempaa enemmän erityisopetuspäätöksiä. Hojksit päivitettiin vähintään kerran lukukaudessa 89,4-prosenttisesti. Erityisopetus toteutettiin pääsääntöisesti integroituna, vain pintakäsittelyalalla toimi pienryhmä. Samanaikaisohjauksen vahvistaminen erityisopetuksessa Koulutuspäälliköt kohdensivat samanaikaisopetusta pääasiallisesti opintojen alkuvaiheisiin ja ryhmiin, joissa on hojks-opiskelijoita. Atto-erityisopetuksessa samanaikaisohjausta toteutettiin joustavasti ja opiskelijalähtöisesti. Samanaikaisohjauksesta sovittiin Atto-osaston ainetiimeissä erityisopettajan aloitteesta. Uusia opiskelumenetelmiä kokeiltiin esimerkiksi pintakäsittelyalalla, jossa matematiikan erityisopettaja ja ammattiaineiden erityisopettaja opettivat yhtä aikaa pienryhmää. Erityisopetuksen ohjelman ja osastokohtaisten erityisopetuksen mallien laatiminen Erityisopetuksen ohjelma laadittiin ja samalla päivitettiin erityisopetuksen prosessit. Ohjelman päätavoitteet ovat tavoitteellinen opetus ja oppiminen, suunnitelmallisuus ja rahoituksen turvaaminen, selkeät vastuut sekä ulkoinen verkostoituminen. Erityisopetuksen toimijat ja heidän vastuunsa sekä työryhmien tehtävät määriteltiin. Osastokohtaiset erityisopetuksen suunnitelmat laadittiin ja niissä asetettiin erityisopetuksen tavoitteet vuosille Osastot määrittelivät erityisopetuksen vahvuudet ja kehittämiskohteet. Erityisopetuksen vertaismentorointi Vertaismentorointia toteutettiin siten, että kokeneemmat erityisopettajat mentoroivat eli jakoivat asiantuntemustaan osastojen ervoille ja olivat mukana osastojen erityisopetustiimeissä. Vertaismentorointia toteutettiin myös erva-tiimissä, jossa jaettiin erityisopetuksen hyviä käytänteitä ja ideoita osastojen kesken. Samalla tuli esille erityisopetukseen liittyvät koulutustarpeet eri aloilla. Lisäksi erva-tiimissä pyrittiin kehittämään osastojen erityisopetustiimien toimintaa Opetuksen osastot Ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat, Atto Kahden tutkinnon opetuksen uudelleen järjestäminen Kahden tutkinnon uudelleen järjestäminen perustuu sopimukseen lukioliikelaitoksen ja Ammattiopisto Tavastian yhteistyöstä. Ammattiopisto on laatinut omat opetussuunnitelmat Lyseon lukion aikuislinjan opetussuunnitelmien pohjalta ja on soveltanut niitä kahden tutkinnon opetuksessa. Ammattiopiston lukio-opetuksesta ovat pääosin vastanneet lukiokelpoiset Ammattiopiston Atto-osaston\n29 29 opettajat. Opettajia on osallistunut lukioliikelaitoksen opettajille kohdistettuihin koulutus- ja tiedotustilaisuuksiin, joissa aiheena on ollut mm. yo-kirjoitusten sähköistäminen. Opinto-ohjauksen kehittäminen Opinto-ohjauksen kehittämisessä on tavoitteena ollut löytää keinoja erilaisissa oppimisen ja osaamisen tilanteissa olevien opiskelijoiden kohtaamiseen. Keskeistä on ollut opinto-ohjauksen sisällyttäminen myös jokaisen opettajan toimintaan. Osaston ja opinto-ohjaajien välistä yhteistyötä on tiivistetty, ja osastojen välisellä yhteisellä ryhmänohjaajuudella on tehostettu opintojen ohjaamista ja yksilöllisten opinpolkujen toteutumista. TOPLaatuVälkky-hankkeen kautta on ollut mahdollista aloittaa kokeilu, jossa kokeillaan luma-aineiden ja äidinkielen tutkinnon osien suorittamista osittain tai kokonaan monimuoto-opetuksessa ammatillisten opintojen ja työssäoppimisen yhteydessä. Osastojen välinen erityisopetuksen yhteistyö Yhteistyölle on luonut pohjan erityisopetuksen ohjelma ja prosessi. Jaksonvaihto- ja siirtopalaverit ovat mahdollistaneet kehittyvän yhteistyön erityisopetuksen toteuttamisessa. Tuloksellista ervayhteistoimintaa on jatkettu Kauppa ja tietojenkäsittely- ja Sosiaali ja terveys, ammatillinen peruskoulutus -osastojen kanssa. Uusina mittavina haasteina on koettu maahanmuuttajataustaisten ammatillista peruskoulutusta suorittavien opiskelijoiden oppimiseen ja osaamiseen liittyvät ongelmat. Niitä on lähdetty ratkaisemaan syksyllä 2013 laaditun maahanmuuttajien opetuksen prosessissa esitetyillä tavoilla, mm. suunnittelemalla erityisesti maahanmuuttajille kohdistettu atto-opetus. Marraskuussa aloitettiin pintakäsittelyalan pienryhmän matematiikan opetuksessa Opelix-hankkeen opetusmenetelmällinen kokeilu Matikkaa maalaten. Ajatuksena on vahvistaa jo opittuja matemaattisia taitoja käytännöllisin menetelmin. Oppimisympäristöjen kehittäminen Merkittävin oppimisympäristöihin liittyvä kehittäminen toteutettiin atto-erityisopetustiloissa. Uusitut tilat mahdollistavat monipuoliset yksilölliset opetus- ja oppimismenetelmät. Muiden atto-opetustilojen pintakorjaus on aloitettu muutamassa luokkatilassa. Toimintaa atto-opetuksen osittaiseen siirtämiseen pois luokkatiloista on tuettu resursoimalla tutustumis- ja oppimiskäyntejä eri kohteisiin omalla ja lähipaikkakunnilla. Myös muiden osastojen teorialuokkia ja käytännön opetustiloja on käytetty entistä enemmän atto-opetuksessa. Liikuntatilojen suunnittelu Punaportin liikuntahallin siirryttyä koulutuskuntayhtymän omistukseen muutettiin sen nimi Tavastia Areenaksi, ja koko tila suunniteltiin ja peruskorjattiin palvelemaan koulupäivinä Ammattiopiston ja lukioliikelaitoksen liikunnan ja terveystiedon opetustoimintaa. Henkilöstö sai tilaisuuden osallistua tilojen suunnitteluun ja uusitut tilat ovat vastanneet hyvin opetuksen tarpeisiin. Sosiaali- ja terveys, ammatillinen peruskoulutus, Soteap Opetussuunnitelman toteuttaminen yhteisesti sisältöjä ja menetelmiä kehittäen Tiimeissä on esitelty toisille omia opetussisältöjä ja keskusteltu erilaisista opetusmenetelmistä. Osastonkokouksessa on esitelty yhteistoiminnallista oppimismenetelmää. On keskusteltu onnistuneista oppimismenetelmistä. Eri asiantuntijaryhmissä on kokoonnuttu kehittämään opetusta ja opetusmenetelmiä. Ryhmäytymisen edistäminen ja opiskelurauhan ylläpitäminen Osastonkokouksissa on ideoitu yhdessä asioita, jotka edistävät työrauhaa. Opiskelijapalvelun toimijat ovat toteuttaneet ryhmäytymistä edistäviä harjoituksia eri ryhmien kanssa. Koulutusohjelmissa järjestettiin ryhmäytymispäivä. Opetuksen alussa on ollut ryhmäytymistä aiempaa enemmän. Opiskelijoille annettavan palautteen lisääminen Opiskelijoille on pyritty antamaan monipuolisesti palautetta. Yksilöllisiä palautekeskusteluja on järjestetty erikseen esim. tentin tai tehtävän palautuksen yhteyteen. Yrittäjyysosaamisen lisääminen Yksi osaston opettaja on yhteistyössä Sotent:n opettajan kanssa kouluttautunut enemmän yrittäjyyteen. Osastonkokouksessa on harjoiteltu oman osaamisemme tuotteistamista.\n30 30 Vertaistuen hyödyntäminen arjessa Tiimissä on keskusteltu vaikeista opiskelijatilanteista. Yhteistyötä opiskelijapalvelujen kanssa on kehitetty parempaan suuntaan, mutta tiedottamisessa on puolin ja toisin vielä parannettavaa. Sosiaali ja terveys, näyttötutkinnot, Sotent Toiminnan suunnitelmallisuus Osaston toiminnan suunnittelutyötä seuraavaa lukuvuotta varten tehostettiin aikaistamalla kehityskeskustelujen toteutusta. Näin päästiin jo huhtikuussa 2013 valmistelemaan yhdessä opettajien kanssa työnjakoa ja ryhmien opetusten pedagogista etenemistä lukuvuotta varten. Opetustyön painottumista syyslukukaudelle ei onnistuttu täysin poistamaan, kuitenkin moni opettaja on ilmaissut tyytyväisyytensä oman työnsä tasaisempaan jakautumiseen lukuvuoden ajalle. Vuoden 2013 suunnitelmien joustavuutta koeteltiin, kun tammikuussa ja elokuussa päädyttiin lyhyellä varoitusajalla aloittamaan rinnakkaisryhmät perusrahoitteiseen lähihoitajan valmistavaan koulutukseen. Nuorten aikuisten osaamisohjelman ammattitutkintoryhmä toi haasteita opetusjärjestelyille. Yhteisöllisyyden vahvistaminen Toiminnan suunnitelmallisuudella pyrittiin vaikuttamaan myös yhteisöllisyyden vahvistumiseen. Yhteisellä sopimuksella kaikki ryhmäkohtaiset opetuksen asiakirjat tallennettiin samalle Moodlealustalle, jolloin ne ovat helposti saatavissa, kun ryhmän opetus alkaa. Eri rahoitusmuotojen koulutusten lukusuunnitelmia saatiin myös yhdenmukaistettua yhteisen keskustelun ja kompromissien tuloksena. Talouden sopeuttamistoimenpiteenä tehty työssäoppimisen ohjauksen resurssin pienentäminen aiheutti huolta sen vaikutuksista työelämäyhteistyöhön. Yhteisten käytäntöjen sopimista ja vakiinnuttamista jatketaan edelleen. Matkailu, ravitsemis, hotelli sekä puhdistus- ja kotityöpalvelut, Mrhpk Kiltakoulut ja some-pedagogiikka, somen hyödyntäminen markkinoinnissa Matkailukilta toimi tehokkaasti ja kiltakoulutoiminta vakiinnutti paikkansa osana koulutyötä. Matkailukilta sai julkisuutta ja se noteerattiin myös OPH:ssa. Kiltakoululla savutetaan näkyvyyttä sosiaalisessa mediassa. Vierailijamäärät sivustoilla lisääntyvät, mikä tuo kiinnostusta toimintaan ja näkyvyyttä yleisesti matkailualalle. MOT-hanke, Mobiiliratkaisuilla osaamista työelämään, sai rahoituksen. Kiltamaista toimintaa aloiteltiin myös muilla opintoaloilla. Facebook-ryhmät Matkailukilta ja Matkailuopet Mrhpk otettiin arjen toimintaan mukaan. Ne helpottavat ja nopeuttavat tiedottamista ja asioiden hoitamista. Verkko-opetuksen hyödyntäminen Moodle-oppimisalusta on käytössä omaehtoisilla aikuiskoulutusryhmillä. Facebook on käytössä lähes kaikilla ryhmillä. Blogeja käytetään työssäoppimisjaksoilla. Blogit ja ryhmän Facebook-ryhmä mahdollistavat reaaliaikaisen yhteydenpidon opiskelijoiden kanssa. Kestävä kehitys opetuksessa, "green office" Opetusta toteutetaan verkossa ja opiskelumateriaalit ovat verkossa eri alustoilla. Dokumenttikamerat ja dataprojektorit ovat käytössä, ja koosteet opetuksesta jaetaan opiskelijoille sähköisessä muodossa. Kannettavia tietokoneita on käytössä, jolloin ei tarvita paperitulosteita. Aikuiskoulutuksessa on paljon itsenäisen opiskelun opiskelupäiviä, jolloin opiskelijat eivät joudu matkustamaan. Kestävä kehitys on kaikissa tutkinnoissa integroituna opintokokonaisuuksiin. Projektitoiminnan kehittäminen, kummiyritystoiminta Taloudellinen tilanne yrityskentässä aiheutti sen, että kummiyritystoiminta ei lähtenyt käyntiin. Matkailuopiskelijat tekivät projektioppimisena matkailuyrityksille Facebook- ja kotisivuja. Hotelli, ravintola, catering ja elintarvike, Horecaelt Turvallinen, mielekäs ja luotettava oppimispolku Kaikilla kolmannen vuoden opiskelijoilla on ollut oma oppimispolku, joka on muotoutunut valinnaisten tutkinnon osien mukaisesti. Lisäksi joustavia oppimispolkuja on muokattu erityistä tukea tarvitseville opiskelijoille ja opiskelijoille, jotka suorittavat nopeutettua tutkintoa.\n31 31 Työssäoppimisen ja sen jaksotuksen kehittäminen Työssäoppiminen jaksotettiin tutkinnon osien mukaisesti. Kolmannen vuoden opiskelijoiden työssäoppiminen eri tutkinnon osissa on keskitetty pääosin kevääseen. Asiakaspalvelun koulutusohjelmassa (tarjoilijat) on työssäoppimista 40 opintoviikkoa, ja top-jaksot suunniteltiin tutkinnon osiin siten, että opiskelijoilla on todellinen mahdollisuus oppia työssäoppimispaikoissa käytännössä niitä asioita, joita oppilaitosympäristössä on vaikeampi toteuttaa. Henkilöstön hyvinvoinnin kehittäminen Osaston henkilöstö käytti aktiivisesti oppilaitoksen tyhy-tarjontaa hyödykseen. Osaston yhteinen retki suuntautui keväällä Tampereelle, jossa oli monipuolista ohjelmaa. Syyslukukaudella palkitsimme itsemme ja uuden lounasravintolan avanneet kaksi opiskelijaryhmää yhteisellä illallisella. Työhyvinvointikyselyn ja työterveyden tekemän työpaikkaselvityksen tulosten perusteella jatkamme edelleen hyvinvointiin liittyvää kehittämistyötä. H25I-uudisrakennuksen toiminnan käynnistäminen ja Kiipula-yhteistyö Vuosi 2013 oli todellinen muutoksen vuosi. Kevätkausi seurattiin uudisrakennuksen valmistumista, huhtikuussa ajettiin Punaportin kahvilan toiminta alas ja tyhjennettiin tilat. Syksyllä avattiin uudisrakennuksessa Kahvila-ravintola Punaportin kahvila, elintarvikemyymälä ja lounasravintola. Kahvila-ravintola Punaportti otettiin käyttöön heti syyslukukauden ensimmäisillä viikoilla. Asiakasmäärä yllätti positiivisesti ja palaute on ollut pääosin myönteistä. Toiminnan käynnistäminen ja uusien käytänteiden sisäänajo on palkinnut mutta myös koetellut sekä henkisesti että fyysisesti henkilöstön voimavaroja. Kiipula-yhteistyö käynnistyi keväällä tutustumiskäyntien osalta. Kävimme kahdessa erässä tutustumassa henkilöstöön ja Perttulan tiloihin, joista he muuttivat pois. Syksyllä alkanut yhteiselo samalla käytävällä on sujunut ongelmitta. Opiskelijat ja henkilöstö ovat sopeutuneet hyvin toisiinsa. Kauppa ja tietojenkäsittely, Kauppis Työssäoppimisen ja ammattiosaamisen näyttöjen kehittäminen Työssäoppimisen ja ammattiosaamisen näyttöjen ohjeistusta on edelleen kehitetty. Ammattitaitovaatimuksia ja tutkinnon kriteereitä on käsitelty aiempaa monipuolisemmin ja työelämälähtöisemmin työpaikkaohjaajan ja -arvioijan sekä opettajan kesken. Asiaa on käsitelty myös alan asiantuntijaryhmässä. Opetussuunnitelmien kehittäminen Opetussuunnitelmaa on edelleen kehitetty. Liiketalouden perustutkinnon perusteet ovat muuttuneet Yrittäjyys tutkinnon osan (10 ov) toteutusta on kehitetty laajemmin. Ryhmänohjaajan tehtävien täsmentäminen Osaston opiskelijahuoltoryhmä on laatinut ryhmänohjaajien ja opiskelijahuoltoryhmän yhteistyömallin, jonka avulla yhteistyö on lisääntynyt. Malli helpottaa ongelmatilanteisiin puuttumista mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Opiskelijoiden perehdyttäminen opintojen alkuvaiheessa Opiskelijat perehdytetään tuleviin opintoihin ja oppilaitoksen tapoihin järjestämällä heille opintojen alkuvaiheessa erillinen kurssi. Lisäksi ryhmänohjaajat ovat järjestäneet opiskelijoille erillisiä vapaamuotoisia toimintatuokioita. Aikuiskoulutuksen kehittäminen Näyttötutkintona järjestettävää liiketalouden perustutkinnon toteutussuunnitelmaa on kehitetty entistä modulaarisemmaksi mahdollistaen tutkinnon henkilökohtaisemman suorittamisen eri tilanteissa sekä nopeamman valmistumisen. Myynnin ammattitutkinto aloitettiin syksyllä Sen toteutussuunnitelma mahdollistaa koulutukseen osallistumisen sekä nuorten aikuisten osaamisohjelman että omaehtoisen vos-koulutuksen kautta. Taloushallinnon ammattitutkintoon valmistavaa koulutusta on jatkettu pienin muutoksin.\n32 Prosessi-, kemian- ja materiaalitekniikka, ajoneuvo ja logistiikka, Prolog 32 Yrittäjämäinen toiminta päivittäisen opetuksen osaksi Pedagogiikkaa on syvennetty yrittäjämäisten toimintamallien ja ohjelmistojen käyttöönotolla opetuksessa. Opiskelija osallistuu asiakastyöprosessin kaikkiin vaiheisiin. Prolog onnistui pitämään talouden hyvässä tasapainossa toimintoja muokkaamalla ja kehittämällä. Oppimisympäristöjen parantaminen ja yrittäjämäinen työote näkyivät koko osastolla toiminnassa ja kehittämisessä. Hojks-, hops- ja heksu-työskentelyn läpinäkyvyys Toteutussuunnitelmien täsmentäminen ja aktiivinen kehittäminen auttoivat yksilöllisten opinpolkujen rakentamisessa. Opinpolkuja rakennettiin moneen eri tarkoitukseen opiskelijan tavoitteita kohti. Autoalalla pilotoitiin ammatillista huoliope-systeemiä, jonka tulokset ovat olleet merkittävässä asemassa opiskelijoiden etenemisessä ja ohjaamisessa. Toimintaa laajennetaan jatkossa muille aloille. Läpäisyasteen parantaminen Yksilöllisten opinpolkujen mahdollistaminen on merkinnyt läpäisyn tehostumista, opiskelijoille on räätälöity omia kokonaisuuksia opintojen etenemisen ja valmistumisen edistämiseksi. Läpäisyaste pysyi entisellään, mutta opintojen keskeyttäminen väheni selvästi edellisestä vuodesta. Kone- ja metallitekniikka ja sähköala, Komesä Oppimisympäristöjen kehittäminen Keväällä 2013 aloitettiin osaston sisäinen auditointi, jonka tarkoituksena oli kartoittaa tilojen työturvallisuus, tarkoituksenmukaisuus, siisteys ja ajanmukaisuus. Auditointiin osallistui koko osaston henkilöstö. Auditoinnin avulla tiloissa havaittiin paljon korjattavaa mm. siisteydessä ja työturvallisuudessa. Opetusluokkia on kunnostettu ja av-tekniikkaa uusittu. Työsalien valaisimet on huollettu ja koneistuksen opetukseen on hankittu yksi CNC-työstökeskus ja manuaalijyrsin. Projektioppimisen käynnistäminen, ryhmäytymisen kehittäminen Kone- ja metallitekniikan koulutusalalla aloitettiin ns. mäki-/polkuauto -projekti. Projekti on edennyt rakentamisvaiheeseen. Protoauton valmistuu keväällä Syksyllä 2014 aloittavat luokat aloittavat autojen suunnittelemisen ja rakentamisen. Projektiin osallistuvat myös teollisen pintakäsittelyn opiskelijat. Yhteisten pelisääntöjen laatiminen ja niinin sitoutuminen Työturvallisuuteen liittyviä ohjeita ja toimintatapoja on määritelty. Osaston auditointien yhteydessä on kiinnitetty huomiota siisteyteen. Tähän liittyvien siisteysstandardien tekeminen on vielä kesken. Työsalipukeutuminen on sähkön ja metallin tiloissa toteutunut sovitulla tavalla. Osaston sisäistä yhteistyötä ja sitoutumista on kehitetty yhteisillä koulutuspäivillä. Rakennus, maanmittaus, talotekniikka ja kiinteistöpalvelut, Rakmalvi Oppilaitoksen sisäisen työtoiminnan kehittäminen Tavastian kiinteistöön kohdistuvia korjauksia on toteutettu osaston toimesta. H25 autotalli valmistui ja se luovutettiin kuntayhtymälle. Tavastia Areenan asunnon saneeraus edistyy. Kiinteistöpalvelujen perustutkinnosta on osallistuttu kuntayhtymän kiinteistöjen kiinteistönhoitoon. Ammatillisten- ja ammattitaitoa tukevien opintojen yhteistyö pedagogiikan kehittämiseksi Palkki-opintoja ja matematiikkaa on opetettu integroiden ammatillisilla jaksoilla. Saattaen vaihtoa on tehostettu. Yhteistyötä on lisätty ja sen puitteissa on toteutettu useita uusia käytäntöjä. Henkilöstön työhyvinvoinnin ja vuorovaikutustaitojen kehittäminen Vuorovaikutustaitoja on kehitetty yhteistapaamisin sekä toiminnallisesti. Erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden opintojen joustavuuden kehittäminen Erityisopiskelijoille on tehty joustavasti opiskelijan tarpeista lähteviä muutoksia muun muassa laajennetun työssäoppimisen osalta. Atto-opintoja on suunniteltu osaston opettajien ja atto-opettajien\n33 33 kanssa yhteistyössä. Ohjaajien roolia on tehostettu sekä opintoja on toteutettu erilaisissa työpisteissä. Käsi- ja taideteollisuus, hius sekä vaatetus, Kätevä Ammattiosaamisen näyttöjen kehittäminen Työelämässä tapahtuvien näyttöjen määrää on pyritty lisäämään ja näyttöjen ohjausta parantamaan. Aikuiskoulutuksen kehittäminen perustutkinnoissa Kaikkiin tekstiili- ja vaatetusalan ja käsi- ja taideteollisuusalan perustutkintojen osaamisaloihin on haettu ja kaikkiin, paitsi suutarin osaamisalaan saatu tutkinnon järjestämisoikeudet. Hiusalan perustutkinnon hakemus lähtee kevään 2014 aikana tutkintotoimikuntaan. Valmistavia koulutuksia alkoi syksyllä 2013 tekstiili- ja vaatetusalan perustutkinnosta vaatetuksen osaamisalalla modisti, vaatetusompelija ja sisustusompelija sekä jalkinealan osaamisalalla suutari. Käsi- ja taideteollisuusalan perustutkinnosta alkoi tuotteen suunnittelun ja valmistuksen osaamisalalla artesaani, vaatetusala ja artesaani, sisutustekstiilit. Opetusjärjestelyjen kehittäminen Opetusjärjestelyjä on kehitetty lähinnä nuorten koulutuksen ja aikuiskoulutuksen sovittamiseksi toisiinsa. Myös Kätevä-osastolla tarjottavien ammatti- ja erikoisammattitutkintojen osia on nyt mahdollista valita valinnaisina tutkinnon osina perustutkinnoissa. Valmistava ja ohjaava, Valo Valo-osasto perustettiin Valo-osastoon kuuluu maahanmuuttajien peruskoulutukseen valmistava koulutus, aikuisten maahanmuuttajien perusopetus, maahanmuuttajien ammatilliseen perusopetukseen valmistava koulutus ja ammattistartti. Lisäksi osastoon kuuluu henkilöitä, joiden vastuulla on sosiaalisen median käytön lisääminen opetuksessa sekä yrittäjyysopintojen koordinointi ja toteutus. Myös kilpailutoiminta (Saku, Taitaja) kokonaisuudessaan kuuluu osaston kehittämistehtäviin. Maahanmuuttajien opetuksen lisääntyminen näkyi selvästi. Maahanmuuttajien peruskouluun valmistavassa koulutuksessa opiskeli syksyllä 30 opiskelijaa ja maahanmuuttajien peruskoulussa 25 opiskelijaa. Maahanmuuttajien ammatilliseen peruskoulutukseen valmistavassa koulutuksessa (Mava) opiskeli 20 opiskelijaa. Lisäksi Vanajaveden opiston kanssa yhteistyössä on järjestetty maahanmuuttajille kotoutumiskoulutusta. Ammattistartti on osoittautunut tarpeelliseksi myös vuonna Startilla opiskelee yhteensä noin 30 opiskelijaa. Suurin osa opiskelijoista aloitti startin syksyllä, mutta ryhmiä on täydennetty kysynnän lisääntyessä aina joulukuuhun 2013 asti. 3.2 Lukioliikelaitos Toimintavuosi pähkinänkuoressa Artikkeli Tavastia Tapetilla -lehdessä, Lukioliikelaitos osana koulutuskuntayhtymää Ilkka Kykkänen, johtava rehtori Monella lukion henkilökuntaan kuuluvalla oli epävarma olo siitä, mitä tulevaisuus tuo mukanaan, kun elimme viime vuoden vaihdetta. Harvalle oli hahmottunut se tosiasia, että kyseessä oli hallinnollinen muutos, ei pedagoginen muutos. Lukioliikelaitoksella on oma johtosääntönsä ja sitä täydentävä toimintasääntönsä, joiden mukaan lukioliikelaitoksen toimintaa ohjaavat oma johtokunta, johtava rehtori ja lukioiden rehtorit. Ensimmäinen lukioliikelaitoksen toimintavuosi osana koulutuskuntayhtymää alkaa olla takana. Mielikuva koulutuskuntayhtymästä vain ammatillisen koulutuksen järjestäjänä\n34 34 on muuttunut, kun mukaan on tullut toisen asteen yleissivistävä lukiokoulutus. Sekä lukiokoulutuksella että ammatillisella koulutuksella on toimintansa ja rahoituksensa pohjana oman toimialan lainsäädäntö, joka pitää lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen omina erillisinä koulutusaloinaan, vaikka meillä on sama koulutuksen järjestäjä, koulutuskuntayhtymä. Toki kummankin puolen lainsäädäntö edellyttää meiltä yhteistyötä, jota myös teemme. Koulutuskuntayhtymän hallinnon ja lukioliikelaitoksen hallinnon yhteistyö on ollut sujuvaa pienen alkukangertelun jälkeen. Toki meillä on yhteistyössä vielä hiomista, kun yhteiselon myötä aika ajoin esiin nousee koulutusalojen erilaisista käytänteistä johtuvia toimintatapaeroja, joihin yhdessä etsimme ratkaisuja. Lukiokoulutuksessa on odotettavissa useita muutoksia, joiden tuloon on alettu varautua. Pedagogiikan kannalta tärkeimpiä muutoksia on ylioppilaskirjoitusten muuttuminen sähköisiksi asteittain vuodesta 2016 alkaen. Syksyllä 2014 lukion aloittava ikäluokka on siis ensimmäinen joka suorittaa osan ylioppilaskirjoituksista sähköisenä. Opettajien koulutuksen keskiössä onkin sähköisten välineiden hyödyntäminen opetuksessa. Verkkokurssitarjontaa on myös systemaattisesti alettu luoda lukioiden opettajien toimesta. Lisäksi videovälitteistä opetusta on tarkoitus lähteä kokeilemaan joidenkin vapaasti valittavien kurssien osalta. Myös lukion opetussuunnitelmat kokevat täysremontin, kun ne uudistetaan vastaamaan uudistuvaa ylioppilastutkintoa ja muuttuneita yhteiskunnan osaamis- ja koulutustarpeita. Lukioiden johdossa on tapahtumassa sukupolven vaihdos. Hämeenlinna lyseon lukion rehtori Jarmo Vaara jää eläkkeelle maaliskuun 2014 alusta ja häntä seuraamaan valittiin vaihderikkaan valintaprosessin jälkeen Pieta Tukkimäki-Hildén. Pieta on toiminut aikaisemmin HYKin lukion ja Lammin lukion rehtorina, joten toimintakenttä on hänelle entuudestaan tuttu. Lammin lukion nykyinen rehtori Kyllikki Vilkuna on myös jäämässä hyvin ansaitulle eläkkeelle vuoden 2014 loppupuolella. Lukioliikelaitoksen johtava rehtori Ilkka Kykkänen ilmoitti toimintavuoden lopussa jäävänsä eläkkeelle, joten lukioliikelaitoksen johtaminen tullaan hoitamaan vuonna 2014 pitkälti viransijaisuusjärjestelyin. Toimintavuoden loppupuoliskoa on lukiopuolella leimannut talouden sopeuttaminen. Syyslukukaudella jouduttiin laittamaan voimaan hankintakielto, jotta budjetti ei ylittyisi. Talousarviossa onnistuttiin pysymään ja lukioliikelaitoksen ensimmäinen tilikausi jäikin hienosti hieman plussalle. Opetus- ja kulttuuriministeriön marraskuussa tekemä lukiokoulutuksen yksikköhintarahapäätös merkitsi 4,2 % rahoituksen vähennystä vuodelle Päätöksen seurauksena lukioliikelaitoksen johtokunta perusti talouden sopeuttamistyöryhmän ja aloitti neuvottelut Hämeenlinnan kaupungin opetustoimen kanssa lisärahoituksen saamiseksi. Talouden sopeuttamistyö tulee jatkumaan vuonna Markkinointi ja viestintä 4 Kuntayhtymäpalvelut Henkilökunta- ja opiskelijaintran selkeyttäminen ja käytön tehostaminen Uusi verkkopalvelu aukesi täysin uudistettuna. Alkuvuosi korjattiin toiminnallisia virheitä verkkopalvelun toimittajan kanssa ja lisättiin uutta tietoa sekä www-sivuille että introihin. Henkilökuntaintran käyttöä päivittäisenä työkaluna painotettiin läpi vuoden eri tilaisuuksissa. Loppuvuodesta varauduttiin uusiin rakenteellisiin henkilökuntaintran muutoksiin. Vuonna 2014 henkilökuntaintra muutetaan laatukäsikirjan mukaiseksi ja Viikkis-tiedote alkaa ilmestyä vain sähköisenä. Henkilökunnan viestintätaitojen kehittäminen Intra- ja viestintäkoulutuksen pitämistä Tavastia tutuksi -perehdyttämistilaisuuksissa jatkettiin kevätkaudella, mutta osanottajamäärät olivat niin pieniä, että tilaisuudet lopetettiin. Viestintäohjeet keskitettiin intraan ja Viikkikseen. Henkilökunnan yksilöllinen neuvonta lisääntyi. Uusien sähköisten palvelujen lanseeraaminen Tiedottamista Tavastian sähköisistä palveluista ja järjestelmistä lisättiin.\n35 35 Huomioidaan lukiot osana koulutuskuntayhtymän viestintää Tavastian käytäntöjen tunnetuksi tekemistä jatkettiin lukioissa. Viestintämateriaalien tekemistä jatkettiin ja lukiot tulivat messuilla ja tapahtumissa osaksi koulutuskuntayhtymän osastoja. Lukioiden avainhenkilöille annettiin päivitysoikeudet introihin ja www-sivuille. Kansainvälisyys viestinnässä Viestintämateriaalin uudistaminen siirtyi seuraavalle vuodelle. 4.2 Kansainvälinen toiminta Vuoden 2013 alusta alkaen n kansainvälisyystoimisto on palvellut myös Lukioliikelaitos Tavastiaa. Tämän myötä kv-toimiston järjestämien liikkuvuuksien lukumäärä on huomattavasti lisääntynyt. Tavastialaisten liikkuvuuksien määrä oli vuonna 2013 yhteensä 295 kappaletta ja 412 viikkoa. Lisäksi projekteissa toimiville partnereille toteutettiin 14 liikkuvuutta, joiden kesto oli yhteensä 11 viikkoa. Kansainvälisyystoimintaan osallistui opiskelijoita 11 ammattiopiston perustutkinnosta sekä lukioliikelaitoksen ylioppilastutkinnosta. Lukion vaihto-opiskelijoille tarjottiin mahdollisuutta osallistua ammattiopiston opintojaksoille. Ammattiopisto Tavastia vastaanotti, yhteensä 112 viikoksi, 65 ulkomaista opiskelijaa ja heidän saattajaansa. Lisäksi lyhyitä tutustumiskäyntejä ammattiopistoon tekeviä henkilöitä oli useita kymmeniä mm. Kazakstanista, Vietnamista ja Saksasta. Tässä yhteydessä esitettäviin lukuihin eivät sisälly lukioliikelaitoksen vieraat ja vaihto-opiskelijat, eivätkä ammattiopiston osastojen itse järjestetyt työhyvinvointi-, messu- tai muut matkat. Sekä opiskelijoiden että henkilöstön ulkomaanjaksojen keskipituus lyheni edellisvuosiin verrattuna meneillään olleiden projektien luonteesta johtuen. Kansainvälisyystoiminnan yhteistyömaita vuonna 2013 olivat Alankomaat, Ecuador, Espanja, Hollanti, Huippuvuoret (Norja), Irlanti, Islanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Kanada, Kenia, Kreikka, Namibia, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tanska, Thaimaa, Tšekki, Turkki, Unkari, Viro ja Yhdysvallat. Kansainvälinen yhteistyö jatkui alueen muiden toimijoiden kanssa. Ammattiopisto Tavastia toimi seitsemän oppilaitoksen muodostaman Välkky-oppilaitosverkoston kansainvälisyystyöryhmässä. Työryhmä kokoontui neljä kertaa. Työryhmän tuotoksena syntyi oppilaitosten yhteinen verkkolehti. Tavastia kuuluu myös Kehittämiskeskus Oy Hämeen kansainvälisyystoimijoiden verkostoon. Vuonna 2013 hallinnoi yli 20 kansainvälistä projektia. Kansainvälisyyshankkeista löytyy lisätietoa Tavastian nettisivuilta.\n36 36 Hanketoiminnan tehostamiseksi teimme Ammattiopisto Tavastian eri alojen yhteisen Leonardoliikkuvuushankehakemuksen, jossa haettiin yhteensä 228 liikkuvuutta. Hakemus hylättiin aluksi, mutta saimme lopulta varasijalta 88 liikkuvuutta kyseiseen hankkeeseen. Vuoden 2013 alussa Tavastian nettisivujen Briefly in English -osio päivitettiin vastaamaan muuttunutta organisaatiota. Ulkomaanjakson jälkeen opiskelijat ovat kertoneet kokemuksistaan mm. muille opiskelijoille ja henkilöstölle järjestetyissä tilaisuuksissa, Tavastia tapetilla -lehdessä, Tavastianet.fiverkkolehdessä sekä ilmoitustauluilla. Ulkomaanjaksoista kerrotaan myös opiskelijoille luoduissa blogeissa, joiden käyttö muodostui vakiintuneeksi tavaksi ulkomaanjaksojen raportoinnissa. Kansainvälisyystoimisto perusti 18 uutta blogia vuonna Kv-blogien kokonaismäärä oli vuoden lopussa 45. Osa blogeista on linkitetty Tavastian verkkosivuille. 4.3 It-palvelut Lukioiden it:n integrointi ja palvelujen järjestäminen (resurssit) Lukioiden it-toiminnat on järjestelmätasolla integroitu Tavastian järjestelmiin. Haasteita on lähituen järjestämisessä. Sosiaalisen ja teknisen median käytön tukeminen It-palvelut on osallistunut sosiaalisen mediaan liittyvien hankkeiden toteutukseen ja tukenut uusien menetelmien käyttöönottoa. Haasteita on henkilöresurssien riittämisessä. Eri hankkeiden tukeminen (uusien järjestelmien sujuva käyttöönotto) It-palvelut on tukenut eri järjestelmien käyttöönottoa. Vuoden 2013 aikana mm siirrettiin opiskelijoiden sähköpostijärjestelmä Office365:een. 4.4 Kiinteistöpalvelut Sähköinen huoltokirja (Ressi) otetaan käyttöön Sähköinen huoltokirja otettiin käyttöön. Kiinteistöjen piirustusten, koneiden, laitteiden ja järjestelmien huoltokorttien siirtäminen järjestelmään aloitettiin. Yhteistyö opetuksen kanssa Rakennus-, pintakäsittely-, sähkö- ja talotekniikka-ala ovat toteuttaneet kiinteistöjen korjaus- ja muutostöitä enemmän kuin aikaisempina vuosina. Kiinteistöpalvelut on osallistunut ulkoalueiden hoitoon. Mrhpk-osastolle suunniteltu I-rakennuksen siivous ei toteutunut. Varastopalvelujen yhteistyön kehittäminen Keskusvarasto on siirretty Turenkiin osaksi Prolog-osaston toimintaa. Muuta Siivoojat siirrettiin osaksi ravitsemispalveluita. Kaikkiin kiinteistöihin laadittiin energiatodistukset. Korjaus- ja muutostöitä Hattelmalantie 8 A- ja C-rakennuksiin tehtiin julkisivu- ja muita ulkomaalauksia. A-rakennukseen korjattiin tilat Kiipulalle (entinen myymälä). A-rakennuksen luokkia ja oppimisstudio remontoitiin. B-rakennuksen Ilmanvaihtokanavat nuohottiin ja säädettiin. D-rakennukseen rakennettiin jäteöljyn keräysjärjestelmä. E-rakennukseen tehtiin uusi luokka ja opettajien huone. Laadittiin B-rakennuksen korjaussuunnitelmat. Hattelmalantie 25 Uusi I-rakennus valmistui ja otettiin käyttöön.\n37 37 Ostettiin ja peruskorjattiin Punaportin liikuntahalli Tavastia Areenaksi. P-rakennuksen kellari- ja 1-kerrokseen saneerattiin tilat Kiipulan toiminnoille. Autokatoksen rakennustyöt aloitettiin. Areenan asunnon peruskorjaus aloitettiin. Tehtiin asuntolan 2-4 kerrosten peruskorjaussuunnitelmat Kiipulaa varten. Jaakonkatu 28 Pieniä korjaus- ja maalaustöitä tehtiin. Kauratie 2 Osallistuttiin Hämeenlinnan Seudun Opiskelija-asuntosäätiön uuden asuntolan suunnitteluun. Asentajantie 8-10 Pieniä korjaus- ja maalaustöitä tehtiin. Koljalantie 7 ja 7A (Turenki) Opiskelijoiden sosiaalitiloja ja luokkia remontoitiin. Atk-kaapelointi uusittiin. Rakennettiin sähkön harjoituskentän turva-aita. Erilaisia korjaus- ja maalaustöitä. 4.5 Opiskelijapalvelut Asiakaspalvelun parantaminen ja vuorovaikutustaitojen kehittäminen Opiskelijoiden asiakaspalvelua on tehostettu mm. varmistamalla henkilöstön tavoitettavuutta ajankäyttöä tehostamalla ja kokouksia vähentämällä. Winha-opiskelijahallintojärjestelmää on käytetty tehokkaammin yhteisten tietojen kirjaamisessa. Ohjeita ja asiakirjoja on ajantasaistettu ja selkeytetty, esimerkkinä opiskelijoita koskevan päihdetoimintamallin uusiminen tai nettisivujen sisällön monipuolistaminen hakijoille. Opiskelijoiden ohjauspalveluiden tehostaminen Opinto-ohjaajien tehtävänkuvia on täsmennetty ja yhtenäistetty työn vaativuuden arvioinnin yhteydessä. Uutta opintojen ohjaus- ja opiskelijahuollon suunnitelmaa ei tehty, koska tiedossa olivat tulevat lakimuutokset, jotka vaativat suunnitelmien kokonaisvaltaista uudistamista (uusi oppilas- ja opiskelijahuoltolaki, uudet opiskelijaksi ottamisen perusteet sekä haku- ja valintajärjestelmän muutos). Kumppanuuksien ja yhteistyöverkostojen vahvistaminen osana yhteiskuntatakuuta ja nuorten palvelujärjestelmää Opiskelijapalvelun edustus on ollut mukana alueellisessa Ilman opiskelupaikkaa jäävät -työryhmässä sekä Kaikin keinoin nuoret töihin -hankkeessa. Yhteistyötä on tehostettu mm. kuntayhtymän omien lukioiden kanssa haku- ja valinta-asioissa, lukion keskeyttäneiden sijoittamisessa mm. ammattistarttiopintoihin sekä koulukuraattoripalvelun aloittamisella Kaurialan ja Hämeenlinnan lyseon lukioissa. Uusista opiskelijaksi ottamisen perusteista ja uudesta Opintopolku.fi haku- ja valintajärjestelmästä on tiedotettu alueen peruskoulujen ja toisen asteen koulujen opinto-ohjaajille, hakijoille sekä huoltajille järjestetyissä tilaisuuksissa. Yhteistyö Kiipulan ammattiopiston kanssa on vahvistunut mm. yhteisten kehittämishankkeiden (OPIja Oppimisen yhteispeli) kautta sekä yhteisillä tapaamisilla (opiskelijapalveluhenkilöstö, opiskelijakunta ja Kiipulan toimijat Tavastian tiloissa). Matalan kynnyksen vertaisryhmätoimintaa opiskelijoille (Freedom-ryhmät) jatkettiin Oppimisen yhteispelihankkeen kautta ja vakinaistettiin osaksi normaalia opiskelijatoimintaa.\n38 38 Osaston työhyvinvoinnin vahvistaminen, voimaantumisen edistäminen, Onnellinen osasto Opiskelijapalvelun henkilöstö oli aktiivisessa roolissa Onnellinen oppilaitos -teemaviikolla. Teemoina olivat hyvät tavat, viihtyisyys ja hyvinvointi arjen pieninä tekoina. Osaston työhyvinvointia pyrittiin vahvistamaan mm. kehittämis- ja virkistyspäivien, työnohjauksen ja ASLAK-kuntoutuksen keinoin. 4.6 Ravitsemispalvelut Vastuullinen ruokapalvelu Elintarvikehankinnoissa pyritään ottamaan huomioon tuotteiden alkuperätiedot ja valinnoissa suositaan lähempänä tuotettuja sekä sesonginmukaisia raaka-aineita. Aamupuuro keitetään luomuhiutaleista. Kasvisruoka tarjotaan kaikille opiskelijoille kerran kahdessa viikossa, muina päivinä se on vaihtoehto. Kasvisruokaohjeiden kehittämistä jatketaan. Lautastähteen määrään on kiinnitetty huomiota ja oppilaita ohjataan ruoanottotilanteessa oikeaan ravitsemukseen. Kerta-astioissa pyritään valitsemaan biohajoava vaihtoehto ja jätteiden lajitteluun on kiinnetty huomiota, myös pesuaineissa pyritään valitsemaan ympäristöystävällinen tuote. Kassajärjestelmään liitettiin opiskelijakortilla tapahtuva lounasseuranta/maksaminen, näin voidaan kontrolloida asiakasvirtaa. Oiva-hymy: Oivallinen tulos kertoo turvallisesta valmistusprosessista. Osaava henkilöstö Henkilöstöllä oli syksyllä yhteinen kehittämispäivä siivoojien kanssa, näin valmistauduttiin tulevaan osastojen yhdistymiseen. Aromi-ruokapalveluohjelmisto vaihdettiin Jamix-ohjelmistoon, käyttöönotto ruoka- ja varastopalveluiden osalta vaati suuren ponnistuksen, tehtävä tehtiin oman työn ohessa. Sähköinen Ovaport-omavalvonta järjestelmä otettiin käyttöön ja kouluttauduttiin. Henkilöstöä on kannustettu kouluttautumiseen, mutta ongelmana on kiinnostavien ammatillisten lyhytkoulutusten puute. Hallittu ja onnistunut muutos Lukiolaisten ateriapalvelut ostettiin Linnan Aterialta vuonna Kiipulan opiskelijoille alettiin syksyllä myydä opiskelijalounasta. Heillä on käytössään opiskelijakortti, jonka he leimaavat kassapäätteellä. Laskutus tapahtuu myyntiraportin mukaan. Syksyllä aterioita oli 2140 kpl. 4.7 Toimistopalvelut Lukioliikelaitoksen toimintaprosessien kehittäminen. Taloushallinnon toimintaprosessit on otettu käyttöön lukioiden osalta. Prosessien toimintaa kehitetään käytön yhteydessä. Prosesseissa otetaan huomioon toimintojen automatisoinnin hyödyntäminen ja toiminnan tehostaminen. Rehtoreiden päätöksentekoa tukevaa talousraportointia kehitetään edelleen. Kuntayhtymäpalvelujen tuotteistaminen. Tuotteistamiseen liittyvä opinnäytetyö valmistui loppuvuodesta. Opinnäytetyössä perehdyttiin tarkemmin it-palvelujen kokonaisuuteen, ravitsemispalveluista esillä oli opiskelijalounas ja toimistopalveluista arkistopalvelu. Tuotteistamisosaamista voidaan laajentaa jatkossa uusiin osastoihin ja tuotteisiin. Henkilöstöhallinnon päätösprosessien kehittäminen. Henkilöstöhallinnon päätösprosessien kehittämisen osalta odotellaan uuden asianhallintajärjestelmäversion käyttöönottoa. Käyttöönoton yhteydessä tarkastellaan ohjelmiston tuomaa apua prosessin toimintaan.\n39 39 5 Projekti- ja kehittämistoiminta n projekti- ja kehittämistoiminta jatkui edellisen vuoden tasolla. Sisäisiin kehittämishankkeisiin varattiin euroa ( ) ja tästä rahasta käytettiin euroa ( ). Sisäiset kehittämishankkeet jakautuivat kuntayhtymän yhteisiin ja opetustoiminnan hankkeisiin. Kuntayhtymän hankkeista merkittävin oli tyhy-toiminta, johon käytettiin euroa ( ), mikä tekee 68 euroa/henkilö (205 /hlö). Virkistysjaoksen budjetti oli euroa ( ). Merkittävä osa, euroa ( ), sisäisistä kehittämishankkeista kohdennettiin ulkopuolisten hankkeiden omarahoitusosuuksiin. Opetustoiminnan kehittämishankkeissa painopisteenä olivat kilpailutoiminta, oppimisympäristöjen kehittäminen ja opettajien työelämäosaamisen parantaminen. Lukioilla ulkopuolisten hankkeiden omavastuuosuuksiin käytettiin euroa. Kansainvälisen toiminnan 23 (12) hankkeen avustus oli ( ). Kuntayhtymän sisäisiä kehittämishankkeita rahoitettiin yhteensä eurolla ( ). Ammattiopisto Tavastiassa oli käynnissä kaksi ESR-hanketta. Uusi ESR-hankekausi ei vielä käynnistynyt. Ammattiopisto Tavastiassa ulkopuolista rahoitusta saavia hankkeita ilman kansainvälisyyshankkeita oli yhteensä 41 (36). Niiden liikevaihto oli , ( ). Projektien toimintakertomukset ovat luettavissa osoitteessa https://www.kktavastia.fi/portal/kuntayhtyma/projektit/. 6.1 Talouden toteutuminen 6 Talous Kuntayhtymän tilikauden tulos muodostui merkittävästi talousarviota paremmaksi ja toimintakate pysyi hyvällä tasolla. Toimintatuotot ylittyivät noin 1,1 milj. euroa talousarviosta. Merkittävä lisä tulopohjaan oli järjestämisluvan yli menneistä 48 opiskelijasta saatu yksikköhintatulo. Aikuiskoulutuksen liikevaihto kokonaisuudessaan oli 6,43 M. Muun muassa työvoimapoliittista koulutusta tuotettiin merkittävästi talousarviota enemmän. Oppisopimustoimisto ylitti liikevaihtotavoitteesta ollen 1,88 miljoonaa euroa (TA 1,6 M ). Tuloksellisuusrahaa saatiin euroa. Toimintakulut toteutuivat jonkin verran alle talousarvion. Kulut alittuivat noin eurolla budjetoidusta. Toimintavuosi oli merkittävä investointien osalta. Uusi Hattelmalantie 25 I-rakennus saatiin valmiiksi. Punaportin liikuntahalli ostettiin kuntayhtymälle ja tiloissa tehtiin merkittävä peruskorjaus kesän 2013 aikana. Hattelmalantie 25 P-rakennuksessa tehtiin mittava peruskorjaus Kiipulasäätiön tarpeita varten. Peruskorjatut tilat vuokrattiin säätiölle 10 vuodeksi. Irtaimistoon tehtyjä hankintoja tehtiin runsaalla eurolla. Uutta talousarviolainaa otettiin 2,3 miljoonaa euroa 10 vuoden takaisinmaksuajalla. Tilinpäätökseen voitiin sisällyttää uutta investointivarausta tuleviin kiinteistöjen peruskorjaushankkeisiin. Tuloksen muodostuminen tulosyksiköittäin on osassa Lukioliikelaitos Tavastian tilikauden tulos muodostui hieman ylijäämäiseksi ollen euroa. Toimintatuotot toteutuivat vähän yli talousarvion, toimintamenot alittuivat jonkin verran talousarviosta. Suurin menoerä, henkilöstömenot, ylittyi noin eurolla talousarviosta. Toimintavuoden aikana tehtiin käyttösuunnitelman tarkistus, jonka laadinnalla varauduttiin laskevaan opiskelijamäärään ja sen mukaiseen talouden sopeuttamiseen. Loppuvuonna lukioliikelaitoksessa oli voimassa hankintakielto, jolla pyrittiin pitämään menot kurissa. Lähtötilanne huomioiden lukioliikelaitoksen talouden sopeutuksessa onnistuttiin hyvin. Kaurialan ja Lyseon lukion langatonta atk-verkkoa parannettiin euron investoinnilla. Kuntayhtymän toiminnan ja talouden tasapaino mahdollistaa vankan pohjan tulevien vuosien toiminta- ja taloussuunnittelulle, jossa otetaan huomioon toiminnan nykyiset velvoitteet ja uudet painopis-\n40 40 tealueet. Nuorten koulutuksen osalta talousarvion budjettipohja opiskelijaa ylittyi ja yksikköhintatuloa saatiin ylimenneestä määrästä. Yksikköhinnan indeksi jäädytettiin niin lukioissa kuin ammattiopiston puolella ja tämä aiheutti säätötarpeita. Yksikköhintaan kohdistuvat leikkaukset aikaansaavat tarvetta menojen sopeutustoimiin myös lähivuosina. Toimintamenot on mitoitettava tulopohjan mukaisesti. Kulunut toimintavuosi osoitti, että talouden tasapainottamiseen tähtäävillä toimenpiteillä on mahdollista tasapainottaa taloutta ilman, että toiminta olennaisesti kärsii. Lähivuosien valtiontalouden säästötoimenpiteet edellyttävät talouden sopeutustoimenpiteiden jatkamista, tiukkaa menojen hallintaa ja panostuksia toiminnan tuloksellisuuden parantamiseksi. Rahoitusjärjestelmä tulee uusiutumaan sekä ammatillisessa että lukiokoulutuksessa vuoden 2015 alusta ja rahoitus tulee määräytymään jatkossa aiempaa enemmän tulosten perusteella. Kuntayhtymän toiminnan rahoitus ja sen muutokset ovat nähtävissä rahoituslaskelmassa kohdassa Tuloslaskelman mukainen kuntayhtymän vuosikate on ,76 euroa, kun yhtymävaltuuston asettama tavoite oli euroa. 6.2 Tilikauden tuloksen käsittely ja talouden tasapainotustoimenpiteet Yhtymähallitus esittää yhtymävaltuustolle tilikauden tuloksen ,14 euron käsittelystä seuraavaa: Tuloutetaan Hattelmalantie 25 I-rakennuksen rakentamiseen ja liikuntahallin hankintaan tehtyjä investointivarauksia ,77 euroa. Tehdään uusi investointivaraus euroa käytettäväksi lähivuosien kiinteistöjen peruskorjausinvestointeihin. Kirjataan tuloslaskelmaan poistoeron lisäystä ,43 euroa. Tilikauden ylijäämä on näin ollen ,48 euroa, joka siirretään taseen yli-/alijäämätilille.\n41 Talouden toteutumisvertailut Talousarvion tulosyksikkökohtainen toteutumisvertailu KÄYTTÖTALOUSOSA Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ TAVASTIA Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate AMMATTIOPISTO TAVASTIA Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Opetustoimen yhteiset Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Atto Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Komesä Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Rakmalvi Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Prolog Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Kätevä Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Horecaelt Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Mrhpk Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Kauppis Toimintatuotot\n42 42 Toimintakulut Toimintakate Sote ap Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Sote nt Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate OPPISOPIMUSTOIMISTO Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate OPPISOPIMUSKOULUTUS Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate PROJEKTIT Toimintatuotot Toimintakulut KUNTAYHTYMÄHALLINTO Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Luottamushenkilöhallinto Toimintakulut Toimintakate Muu hallinto Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Markkinointi Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate KUNTAYHTYMÄPALVELUT Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Opiskelijapalvelut Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Toimistopalvelut Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate It-palvelut ja informaatiokeskus Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Ravitsemispalvelut Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate\n43 43 Kiinteistöpalvelut Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate LUKIOLIIKELAITOS TAVASTIA Toimintatuotot Toimintakulut Toimintakate Talousarvion käyttötalousosan toteutumisvertailu Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toimintatulot , , , ,76 Myyntitulot , , , ,92 Maksutulot , , , ,00 Tuet ja avustukset , , , ,95 Muut toimintatulot , , , ,89 Toimintamenot , , , ,99 Henkilöstömenot , , , ,10 Palvelujen ostot , , , ,38 Aineet, tarvikkeet ja tavarat , , , ,16 Avustukset muille , , , ,47 Muut toimintamenot , , , ,86 Toimintakate , , , ,75 Rahoitustulot ja -menot: Korkotulot muilta , , , ,39 Muut rahoitustulot muilta , ,20 Korkomenot , , , ,05 Muut rahoitusmenot , , ,63-259,63 Vuosikate , , , ,76 Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot , , , ,38 Tilikauden tulos , , , ,14 Poistoeron lisäys (-) tai vähennys (+) , , , ,43 Varausten lisäys (-) tai vähennys (+) , ,77 Tilikauden ylijäämä (alijäämä) 0,00 0, , ,48 KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ ILMAN LUKIOLIIKELAITOSTA Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toimintatulot , , , ,62 Myyntitulot , , , ,42 Tuet ja avustukset , , , ,12 Muut toimintatulot , , , ,08 Toimintamenot , , , ,26 Henkilöstömenot , , , ,43 Palvelujen ostot , , , ,69\n44 44 Aineet, tarvikkeet ja tavarat , , , ,70 Avustukset muille , , , ,47 Muut toimintamenot , , , ,21 Toimintakate , , , ,36 Rahoitustulot ja -menot: Korkotulot muilta , , , ,39 Muut rahoitustulot muilta , ,12 Korvaus peruspääomasta liikelaitoksilta 3 000, ,00 Korkomenot , , , ,05 Muut rahoitusmenot , , , ,63 Vuosikate , , , ,29 Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot , , , ,14 Tilikauden tulos , , , ,43 Poistoeron lisäys (-) tai vähennys (+) , , , ,43 Varausten lisäys (-) tai vähennys (+) , ,77 Tilikauden ylijäämä (alijäämä) , , , ,23 LUKIOLIIKELAITOS Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toimintatulot , , , ,54 Myyntitulot , , , ,93 Maksutulot , , , ,00 Tuet ja avustukset , ,83 Muut toimintatulot , , , ,64 Toimintamenot , , , ,85 Henkilöstömenot , , , ,67 Palvelujen ostot , , , ,09 Aineet, tarvikkeet ja tavarat , , , ,49 Avustukset muille -100,00-100,00 Muut toimintamenot , , , ,42 Toimintakate 8 000, , , ,39 Rahoitustulot ja -menot: Muut rahoitustulot muilta 159,08 159,08 Muut rahoitusmenot , , ,00 0,00 Vuosikate 5 000, , , ,47 Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot , , , ,24 Tilikauden tulos , ,71 Tilikauden ylijäämä (alijäämä) , ,71\n45 Rahoitusosan toteutumisvertailu Alkuperäinen talousarvio Talousarvio- muutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toiminta ja investoinnit Toiminnan rahavirta Vuosikate ,00 0, , , ,29 Investointien rahavirta 0,00 Investointimenot ,00 0, , , ,62 Pysyvien vastaavien hyödykkeiden luovutustulot 0,00 0,00 0, , ,00 Toiminta ja investoinnit netto ,00 0, , , ,91 Rahoitustoiminta Pitkäaikaisten lainojen lisäys 0,00 0,00 0, , ,00 Pitkäaikaisten lainojen vähennys 0,00 0,00 0, , ,70 Vaikutus maksuvalmiuteen ,00 0, , , ,21 LUKIOLIIKELAITOS Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Talousarvio muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Toiminta ja investoinnit Toiminnan rahavirta Vuosikate 5 000,00 0, , , ,47 Investointien rahavirta 0,00 Investointimenot ,00 0, , ,00 0,00 Toiminta ja investoinnit netto ,00 0, , , ,47 Vaikutus maksuvalmiuteen ,00 0, , , , Investointiosan toteutumisvertailu OSAKKEET Alkuperäinen Toteutuma Talousarvio- Poikkeama talousarvio muutokset muutosten jälkeen Osakkeiden hankinta ja myynti Menot , ,00 Tulot , ,00 Nettomeno , ,00 OSAKKEET YHTEENSÄ Menot , ,00 Tulot , ,00 Nettomeno , ,00 TALONRAKENNUS Alkuperäinen Toteutuma Talousarvio- Poikkeama talousarvio muutokset muutosten jälkeen\n46 Auto-osaston jätehuolto järjestelyt Menot , ,30 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,30 46 Asuntolan pienet korjaukset Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Työturvallisuuskorjaukset ja pelastussuunnitelmat Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 J28 pienet korjaus- ja muutostyöt Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Turengin pienet korjaus- ja maalaustyöt Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Sähkökorjauksia/ työturvallisuusmääräykset Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Valokuituyhteys Turengin toimipisteeseen Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Hattelmalantie 25 I uudisrakennus Menot , ,99 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,99 H8 korjaus- ja maalaustyöt Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 D-rakennuksen muutostyöt Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00\n47 47 H25 Autotalli Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 H25 P-peruskorjaus Kiipulasäätiön käyttöön Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Punaportin liikuntahallin peruskorjaus Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 H25 uudisrakennuksen irtokalustehankinnat Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 B-rakennus IV nuohous ja säätö Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 TALONRAKENNUS YHTEENSÄ Menot , ,29 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,29 IRTAIN OMAISUUS Horecaelt Komesä Kuntayhtymäpalvelut Kätevä Alkuperäinen Toteutuma Talousarvio- Poikkeama talousarvio muutokset muutosten jälkeen Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Menot , ,20 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,20 Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00\n48 48 Prolog Menot , ,17 Tulot 0 0,00 0 0,00 RakmaLvi Sote Nettomeno , ,17 Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 Menot , ,00 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,00 IRTAIN OMAISUUS YHTEENSÄ Menot , ,37 Tulot 0 0,00 0 0,00 Nettomeno , ,37 INVESTOINNIT YHTEENSÄ Menot , ,66 Tulot , ,00 Nettomeno , ,66 LUKIOLIIKELAITOS Alkuperäinen talousarvio Talousarviomuutokset Toteutuma Poikkeama Lukioiden langaton verkko Menot , ,00 0,00 Tulot 0 0,00 0,00 0,00 Nettomeno ,00 0, Tilinpäätös Tuloslaskelma Ulkoiset tuotot ja kulut Toimintatuotot Myyntituotot , ,98 Maksutuotot ,00 Tuet ja avustukset , ,14 Muut toimintatuotot , ,05 Toimintakulut Henkilöstökulut , ,17 Palkat ja palkkiot , ,83 Henkilösivukulut Eläkekulut , ,90 Muut henkilösivukulut , ,53\n49 49 Palvelujen ostot , ,38 Aineet, tarvikkeet ja tavarat , ,14 Avustukset , ,71 Muut toimintakulut , , , ,09 Toimintakate , ,08 Rahoitustuotot ja -kulut Korkotuotot , ,49 Muut rahoitustuotot , ,03 Korkokulut , ,37 Muut rahoituskulut , , , ,78 Vuosikate , ,86 Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot , ,90 Tilikauden tulos , ,96 Poistoeron lisäys (-) tai vähennys (+) , ,34 Varausten lisäys (-) tai vähennys (+) , ,00 Tilikauden ylijäämä (alijäämä) , ,30 Tuloslaskelman tunnusluvut Toimintatuotot/Toimintakulut, % 110,0 108,7 Vuosikate/Poistot, % LUKIOLIIKELAITOS 2013 Liikevaihto ,00 Liiketoiminnan muut tuotot ,54 Materiaalit ja palvelut ,40 Aineet, tarvikkeet ja tavarat ,49 Ostot tilikauden aikana ,49 Palvelujen ostot , ,40 Henkilöstökulut ,33 Palkat ja palkkiot ,16 Henkilösivukulut ,17 Eläkekulut ,79 Muut henkilösivukulut , ,33 Poistot ja arvonalentumiset ,76 Suunnitelman mukaiset poistot ,76 Arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut ,42 Liikeylijäämä (-alijäämä) ,63\n50 50 Rahoitustuotot ja -kulut ,92 Muut rahoitustuotot 159,08 Korvaus peruspääomasta ,00 Muut rahoituskulut Ylijäämä (alijäämä) ennen satunnaisia eriä ,71 Ylijäämä (alijäämä) ennen varauksia ,71 Tilikauden ylijäämä (alijäämä) ,71 LIIKELAITOKSEN TUNNUSLUVUT Sijoitetun pääoman tuotto, % 70,23 % Kunnan sijoittaman pääoman tuotto, % 70,23 % Voitto, % 0,86 % Rahoituslaskelma Toiminnan rahavirta Vuosikate , ,86 Tulorahoituksen korjauserät 0,00 0,00 Investointien rahavirta Investointimenot , ,19 Pysyvien vastaavien hyödykkeiden luovutustulot ,00 0,00 Toiminnan ja investointien rahavirta , ,33 Rahoituksen rahavirta Lainakannan muutokset Pitkäaikaisten lainojen lisäys ,00 0,00 Pitkäaikaisten lainojen vähennys , ,70 Lyhytaikaisten lainojen muutos 0,00 0,00 Muut maksuvalmiuden muutokset Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset ,03 150,00 Vaihto-omaisuuden muutos , ,48 Saamisten muutos , ,26 Korottomien velkojen muutos , ,17 Rahoituksen rahavirta , ,31 Rahavarojen muutos , ,64 Rahavarojen muutos Rahavarat , ,14 Rahavarat , , , ,64 Rahoituslaskelman tunnusluvut Toiminnan ja investointien rahavirran kertymä 5 vuodelta Investointien tulorahoitus, % 65,87 188,45 Pääomamenojen tulorahoitus, % 61,58 158,29 Lainanhoitokate 7,5 7,6 Kassan riittävyys, pv 49 75\n51 LUKIOLIIKELAITOS Toiminnan rahavirta Liikeylijäämä (-alijäämä) ,63 Poistot ja arvonalentumiset 3 766,76 Rahoitustuotot ja -kulut , ,47 Investointien rahavirta Investointimenot ,00 Pysyvien vastaavien hyödykkeiden luovutustulot 0,00 Toiminnan ja investointien rahavirta ,47 Rahoituksen rahavirta Oman pääoman muutokset ,00 Muut maksuvalmiuden muutokset Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset ,03 Saamisten muutos muilta ,89 Korottomien velkojen muutos kunnalta/kuntayhtymältä ,66 Korottomien velkojen muutos muilta ,00 Rahoituksen rahavirta ,80 Rahavarojen muutos ,27 Rahavarat ,27 Rahavarat 1.1 0,00 LIIKELAITOKSEN TUNNUSLUVUT ,27 Toiminnan ja investointien rahavirran kertymä ,47 5 vuodelta, Investointien tulorahoitus, % 473,3 Lainanhoitokate Kassan riittävyys, pv 48 Quick ratio 1,2 Current ratio 1, Tase VASTAAVAA 12/ /2012 PYSYVÄT VASTAAVAT , ,06 Aineettomat hyödykkeet , ,74 Tietokoneohjelmistot 7 536, ,63 Muut pitkävaikutteiset menot , ,11 Aineelliset hyödykkeet , ,84 Maa- ja vesialueet , ,83 Rakennukset , ,33 Koneet ja kalusto , ,45 Muut aineelliset hyödykkeet , ,87 Ennakkomaksut ja keskener.hank. 0, ,36 Sijoitukset 8 302, ,48 Osakkeet ja osuudet 8 302, , ,21\n52 52 TOIMEKSIANTOJEN VARAT Lahjoitusrahastojen erityiskatteet ,21 0,00 VAIHTUVAT VASTAAVAT , ,53 Vaihto-omaisuus , ,45 Aineet ja tarvikkeet , ,85 Keskeneräiset tuotteet , ,60 Saamiset , ,94 Lyhytaikaiset saamiset , ,94 Myyntisaamiset , ,29 Muut saamiset , ,23 Siirtosaamiset , ,42 Rahoitusomaisuusarvopaperit , ,42 Joukkovelkakirjalainasaamiset , ,42 Muut arvopaperit , ,00 Rahat ja pankkisaamiset , ,72 VASTAAVAA YHTEENSÄ , ,59 VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA , ,09 Peruspääoma , ,31 Muut omat rahastot , ,58 Edell. tilikausien yli-/alijäämä , ,90 Tilikauden yli-/alijäämä , ,30 POISTOERO JA VAPAAEHTOISET VARAUKSET , ,94 Poistoero , ,17 Vapaaehtoiset varaukset , ,77 TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT , ,46 Lahjoitusrahastojen pääomat , ,46 VIERAS PÄÄOMA , ,10 Pitkäaikainen , ,10 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta , ,10 Lyhytaikainen , ,00 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta , ,70 Saadut ennakot , ,15 Ostovelat , ,18 Liittymismaksut ja muut velat , ,55 Siirtovelat , ,42 VASTATTAVAA YHTEENSÄ , ,59 Taseen tunnusluvut Omavaraisuusaste, % 83,3 83,3 Suhteellinen velkaantuneisuus, % 18,7 18,8 Kertynyt yli-/alijäämä, Lainakanta , Lainasaamiset,\n53 53 LUKIOLIIKELAITOS VASTAAVAA 2013 PYSYVÄT VASTAAVAT ,24 Aineelliset hyödykkeet ,24 Koneet ja kalusto ,24 TOIMEKSIANTOJEN VARAT ,21 Lahjoitusrahastojen erityiskatteet ,21 VAIHTUVAT VASTAAVAT ,16 Saamiset ,89 Lyhytaikaiset saamiset ,89 Myyntisaamiset ,24 Muut saamiset ,77 Siirtosaamiset ,88 Rahat ja pankkisaamiset ,27 VASTAAVAA YHTEENSÄ ,61 VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA ,71 Peruspääoma ,00 Tilikauden yli-/alijäämä ,71 TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT ,24 Lahjoitusrahastojen pääomat ,24 VIERAS PÄÄOMA ,66 Lyhytaikainen ,66 Saadut ennakot ,00 Ostovelat ,41 Korottomat velat kunnalta ,66 Muut velat/liittymismaksut ja muut velat ,78 Siirtovelat ,81 VASTATTAVAA YHTEENSÄ ,61 Liikelaitoksen taseen tunnusluvut Omavaraisuusaste, % 12,29 Suhteellinen velkaantuneisuus, % 13,53 Kertynyt yli-/alijäämä Lainakanta , Lainasaamiset, Tilinpäätöksen liitetiedot Tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot Tilinpäätöstä laadittaessa noudatetut arvostusperiaatteet ja -menetelmät sekä jaksotusperiaatteet ja -menetelmät Pysyvien vastaavien arvostus Pysyvien vastaavien aineettomat ja aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoonvähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja investointimenoihin saaduilla rahoitusosuuksilla Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu ennalta laaditun poistosuunnitelman mukaisesti. Poistosuunnitelman mukaiset suunnitelmapoistojen perusteet on esitetty tuloslaskelman liitetiedoissa\n54 54 Sijoitusten arvostus Pysyvien vastaavien sijoitukset on merkitty taseessa hankintamenoon tai sitä alempaan arvoon. Arvostuksen perusteena on ollut hyödykkeen todennäköisesti tulevaisuudessa kerryttämä tulo tai sen arvo palvelutuotannossa Vaihto-omaisuuden arvostus Vaihto-omaisuus on merkitty taseeseen hankintamenon määräisenä Rahoitusomaisuuden arvostus Saamiset on merkitty taseeseen nimellisarvoon tai sitä alempaan todennäköiseen arvoon. Rahoitusomaisuusarvopaperit on merkitty taseeseen hankintamenoon tai sitä alempaan arvoon. Johdannaissopimukset Johdannaiset sisältävät koronvaihtosopimuksia. Kaikki koronvaihtosopimukset on tehty suojaamistarkoituksessa. Kuntayhtymä on sitonut pitkäaikaisten lainojen vaihtuvan koron koronvaihtosopimuksilla kiinteään korkoon. Sopimukset ovat voimassa asti. Tuloksen ja taseen vertailukelpoisuus Palkat on kirjattu maksuperusteisesti. Lomapalkkajaksotus on tehty. Edellisen tilikauden vertailukelpoisuus Edellisen tilikauden tiedot ovat vertailukelpoisia päättyneen tilikauden tietojen kanssa Tuloslaskelman liitetiedot Kuntayhtymän toimintatuotot Yksikköhintarahoitus , ,00 Muut myyntituotot , ,98 Maksutuotot ,00 0,00 EU-tuet , ,55 Muut tuet ja avustukset , ,59 Muut toimintatuotot , ,05 Kuntayhtymän toimintatuotot yhteensä , ,17 Valtionosuudet Opetus- ja kulttuuritoimen valtionosuus, ammattiopisto , ,00 Opetus- ja kulttuuritoimen valtionosuus, lukioliikelaitos ,00 0, , ,00 Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet Kuntayhtymän poistosuunnitelma Pysyvien vastaavien arvostus Käyttöomaisuuden alkuarvostukseen otetaan kiinteä käyttöomaisuus, jonka hankintahinnasta vähennetään hankintaan mahdollisesti saadut investointiavustukset tai muut rahoitusosuudet. Mukaan otettavan irtaimen käyttöomaisuuden hankinta-arvo on vähintään Sekä kiinteästä että irtaimesta omaisuudesta lasketaan kertyneet poistot kuukauden tarkkuudella siitä ajankohdasta, kun hyödyke on otettu käyttöön. Ennen hankittu omaisuus poistetaan loppuun aiemman hyödykekohtaisen poistosuunnitelman mukaisesti jälkeen hankittu omaisuus poistetaan alla olevan poistosuunnitelman mukaisesti. Käyttöomaisuuteen lasketaan kiinteä ja irtain omaisuus, jota ei seuraavien poistoaikojen perusteella ole vielä kokonaan poistettu.\n55 55 Poistomenetelmät ja poistoajat Aineettomat hyödykkeet ATK-ohjelmistot tasapoisto 2 vuotta Aineelliset hyödykkeet Maa- ja vesialueet ei poistoaikaa Hallinto- ja laitosrakennukset tasapoisto vuotta Asuinrakennukset tasapoisto vuotta Käytettyinä hankitut rakennukset ja rakennusten perusparannukset tasapoisto vuotta* Koneet ja laitteet tasapoisto 5 vuotta Kuljetusvälineet tasapoisto 4 vuotta ATK-laitteet tasapoisto 3 vuotta Arvo- ja taide-esineet ei poistoa Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Osakkeet ja osuudet ei poistoa * Yhtymähallituksen hankekohtaisen päätöksen mukaisesti Erittely suunnitelman mukaisten poistojen ja poistonalaisten investointien vastaavuudesta Poistonalaiset investoinnit , ,19 Rahoitusosuudet 0,00 0,00 Investointien omahankintameno , ,19 Suunnitelman mukaiset poistot , ,90 Poikkeama ( ) , ,29 Poikkeama % (Erotus/Investoinnit %) Erittely poistoeron muutoksista Investointivaraukseen liittyvä poistoeron muutos , ,34 LUKIOLIIKELAITOS Liikelaitoksen toimintatuotot 2013 Yksikköhintarahoitus ,00 Muut myyntituotot ,07 Maksutuotot ,00 EU-tuet ,89 Muut tuet ja avustukset ,94 Muut toimintatuotot ,64 Kuntayhtymän toimintatuotot yhteensä ,54 Valtionosuudet Opetus- ja kulttuuritoimen valtionosuus ,00 Valtionosuudet yhteensä 0,00\n56 56 Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet Kuntayhtymän poistosuunnitelma Pysyvien vastaavien arvostus Käyttöomaisuuden alkuarvostukseen otetaan kiinteä käyttöomaisuus, jonka hankintahinnasta vähennetään hankintaan mahdollisesti saadut investointiavustukset tai muut rahoitusosuudet. Mukaan otettavan irtaimen käyttöomaisuuden hankinta-arvo on vähintään Sekä kiinteästä että irtaimesta omaisuudesta lasketaan kertyneet poistot kuukauden tarkkuudella siitä ajankohdasta, kun hyödyke on otettu käyttöön. Ennen hankittu omaisuus poistetaan loppuun aiemman hyödykekohtaisen poistosuunnitelman mukaisesti jälkeen hankittu omaisuus poistetaan alla olevan poistosuunnitelman mukaisesti. Käyttöomaisuuteen lasketaan kiinteä ja irtain omaisuus, jota ei seuraavien poistoaikojen perusteella ole vielä kokonaan poistettu. Poistomenetelmät ja poistoajat Aineettomat hyödykkeet ATK-ohjelmistot tasapoisto 2 vuotta Aineelliset hyödykkeet Maa- ja vesialueet ei poistoaikaa Hallinto- ja laitosrakennukset tasapoisto vuotta Asuinrakennukset tasapoisto vuotta Käytettyinä hankitut rakennukset ja rakennusten perusparannukset tasapoisto vuotta* Koneet ja laitteet tasapoisto 5 vuotta Kuljetusvälineet tasapoisto 4 vuotta ATK-laitteet tasapoisto 3 vuotta Arvo- ja taide-esineet ei poistoa Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Osakkeet ja osuudet ei poistoa * Yhtymähallituksen hankekohtaisen päätöksen mukaisesti\n57 Taseen liitetiedot Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot Aineettomat hyödykkeet yhteensä Aineelliset hyödykkeet Maa- ja vesialueet Poistamaton hankintameno , , , ,83 Rakennukset Kiinteät rakenteet ja laitteet ,33 0,00 Koneet ja kalusto Koneet ja kalusto, lukioliikelaitos Keskeneräiset hankinnat Arvo- ja taide-esineet Aineelliset hyödykkeet yhteensä ,45 0, , , ,84 Lisäykset tilikauden aikana 0,00 0,00 0,00 0, ,71 0, , ,00 0,00 0, ,38 Vähennykset tilikauden aikana 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Siirrot erien välillä 0,00 0,00 0,00 0, ,36 0,00 0,00 0, ,36 0,00 0,00 Tilikauden poistot 2 514, , ,73 0, ,48 0, , ,76 0,00 0, ,89 Rahoitusosuudet tilikauden aikana 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Arvonalennukset ja niiden palautukset 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Poistamaton hankintameno , , , ,83 Arvonkorotukset Kirjanpitoarvo , , , , ,92 0, ,92 0, , ,24 0, , , , ,24 0, , ,33\n58 Lukioliikelaitos, aineettomat ja aineelliset hyödykkeet Osakkeet ja osuudet Liikelait. peruspääomaosuus sisäinen Sijoitukset yhteensä Käyttö-omaisuus yhteensä Poistamaton hankintameno , , , ,06 Lisäykset tilikauden aikana 2 500,00 0, , ,38 Vähennykset tilikauden aikana ,00 0, , ,00 Siirrot erien välillä 0,00 0,00 0,00 0,00 Tilikauden poistot 0,00 0,00 0, ,62 Rahoitusosuudet tilikauden aikana 0,00 0,00 0,00 0,00 Arvonalennukset ja niiden palautukset 0,00 0,00 0,00 0,00 Poistamaton hankintameno , , , ,82 Arvonkorotukset Kirjanpitoarvo , , , ,82 Taseen vastaavia koskevat liitetiedot Pysyvät vastaavat tase-eräkohtaisesti Saamiset Lyhytaikaiset saamiset Myyntisaamiset Myyntisaamiset muilta , ,29 Yhteensä , ,29 Muut saamiset Valtionosuussaamiset ,00 0,00 Liikaa maksetut palkat 0,00 482,02 Arvonlisäverosaamiset , , , ,23 Siirtosaamiset Siirtyvät korot , ,38 Menoennakot 0, ,00 Projektiavustussaamiset , ,93 Kelan korvaus työterveyshuollosta ,11 0,00 Muut siirtosaamiset , , , ,42 Saamiset yhteensä , ,94\n59 59 Rahoitusarvopaperit Joukkovelkakirjalainasaamiset Jälleenhankintahinta , ,34 Kirjanpitoarvo , ,42 Erotus , ,92 Muut arvopaperit Jälleenhankintahinta , ,00 Kirjanpitoarvo , ,00 Erotus 429,41 0,00 Yhteensä Jälleenhankintahinta , ,34 Kirjanpitoarvo , ,42 Erotus , ,92 LUKIOLIIKELAITOS Aineelliset hyödykkeet Saamiset Koneet ja kalusto Lukioiden langaton verkko Poistamaton hankintameno ,00 Lisäykset tilikauden aikana ,00 Tilikauden poistot ,76 Poistamaton hankintameno ,24 Lyhytaikaiset saamiset 2013 Myyntisaamiset Myyntisaamiset muilta ,24 Yhteensä ,24 Muut saamiset Arvonlisäverosaamiset ,77 Yhteensä ,77 Siirtosaamiset Projektiavustussaamiset ,89 Muut siirtosaamiset ,99 Yhteensä ,88 Lyhytaikaiset siirtosaamiset Kelan korvaus työterveyshuollosta v ,23 Tapaturma- ja työttömyysvak.maksujen palautusta ,33 Muut siirtosaamiset 788,43 Yhteensä ,99\n60 60 Taseen vastattavia koskevat liitetiedot Oma pääoma Peruspääoma , ,31 Peruspääoma , ,31 Muut omat rahastot , ,58 Ed. tilikauden ylijäämä , ,90 Tilikauden yli-/alijäämä , ,30 Oma pääoma yhteensä , ,09 Oman pääoman jakautuminen jäsenkuntien kesken Hämeenlinna ,87 77,3 % ,00 Janakkala ,69 12,4 % ,85 Hattula ,22 8,7 % ,68 Pälkäne ,43 0,2 % ,82 Akaa ,58 0,5 % ,05 Urjala ,44 0,9 % ,69 Erittely poistoerosta ,22 100,0 % ,09 Investointivaraukseen liittyvä poistoero , ,17 Pitkäaikainen vieras pääoma Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta Lainat kotimaisilta talletuspankeilta ,00 0,00 Lainat Kuntarahoitus Oyj:ltä , ,00 Yhteensä , ,00 Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä , ,00 Lyhytaikainen vieras pääoma Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta Lainat kotimaisilta talletuspankeilta ,00 0,00 Lainat Kuntarahoitus Oyj:ltä , ,70 Yhteensä , ,70 Saadut ennakot Muilta saadut ennakot , ,15 Yhteensä , ,15 Ostovelat Ostovelat muille , ,18 Yhteensä , ,18 Muut velat Ennakonpidätysvelka , ,33 Sosiaaliturvamaksuvelka , ,94 Sopimus tili , ,28 Yhteensä , ,55 Siirtovelat Siirtyvät korot muille , ,14 Lomapalkkajaksotus , ,49 Palkkavelat , ,88 %\n61 Työnantajamaksut , ,08 Muut siirtovelat , ,83 Yhteensä , ,42 Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä , ,00 Sekkilimiitti Ammattiopiston sekkilimiitti , ,00 Lukioliikelaitoksen sekkilimiitti , , , ,00 Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevat liitetiedot Leasingvastuiden yhteismäärä Atk-laitteet ja digitaaliset monitoimilaitteet , ,95 Henkilöstöä ja tilintarkastajan palkkioita koskevat liitetiedot Henkilöstön lukumäärä Päätoiminen henkilöstö Yhteensä ilman liikelaitosta Liikelaitoksen henkilöstö 82 - Yhteensä Henkilöstökulut Palkat ja palkkiot , ,38 Henkilösivukulut Eläkekulut , ,90 Muut henkilösivukulut , ,53 Henkilöstökorvaukset , ,55 Henkilöstökulut yhteensä , ,26 Henkilöstökuluja aktivoitu pysyviin vastaaviin Palkat ja palkkiot 5 878,71 0,00 Henkilösivukulut Eläkekulut 967,05 0,00 Muut henkilösivukulut 331,56 0,00 Aktivoidut henkilöstökulut yhteensä 7 177,32 0,00 Kaikki henkilöstökulut yhteensä , ,26 Tilintarkastajan palkkiot BDO Audiator Oy Tilintarkastuspalkkiot 6 954, ,00 Palkkiot yhteensä 6 954, ,00\n62 62 LUKIOLIIKELAITOS Oma pääoma 2013 Peruspääoma ,00 Peruspääoma ,00 Muut omat rahastot 0,00 Ed. tilikauden ylijäämä 0,00 Tilikauden yli-/alijäämä ,71 Oma pääoma yhteensä ,71 Vieras pääoma Lyhytaikainen vieras pääoma 2013 Saadut ennakot ,00 Ostovelat ,41 Muut velat ,44 Siirtovelat ,81 Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä ,66 Sekkilimiitti Luotollisen sekkitilin sekkilimiitti ,00 Muiden velkojen erittely Ennakonpidätysvelka ,52 Sosiaaliturvamaksuvelka 7 249,26 Yhteensä ,78 Siirtovelkoihin sisältyvät olennaiset erät Lyhytaikaiset siirtovelat Siirtyvät korot muille 0,00 Lomapalkkajaksotus ,41 Palkkavelat 1 480,56 Työnantajamaksut ,21 Muut siirtovelat ,63 Yhteensä ,81 VAKUUKSIA JA VASTUUSITOUMUKSIA KOSKEVAT LIITETIEDOT Leasingvastuut Leasingvastuut vain ammattiopistolla HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT Henkilöstön lukumäärä 82 Päätoiminen henkilöstö 82 Henkilöstökulut Palkat ja palkkiot ,03 Henkilösivukulut Eläkekulut ,79 Muut henkilösivukulut ,38 Henkilöstökorvaukset ,87 Henkilöstökulut yhteensä ,33\n63 Henkilöstöä koskevat liitetiedot Henkilöstön lukumäärä Päätoiminen henkilöstö Henkilöstökulut Palkat ja palkkiot , ,95 Henkilösivukulut Eläkekulut , ,96 Muut henkilösivukulut , ,51 Henkilöstökorvaukset , ,11 Henkilöstökulut yhteensä , ,31 Henkilöstökuluja aktivoitu käyttöomaisuuteen Palkat ja palkkiot 0, ,02 Henkilösivukulut Eläkekulut 0,00 406,36 Muut henkilösivukulut 0,00 139,28 Aktivoidut henkilöstökulut yhteensä 0, ,66 Kaikki henkilöstökulut yhteensä , , Luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista KIRJANPITOKIRJAT Tasekirja Päiväkirja Pääkirja APUKIRJAT Myyntireskontra Ostoreskontra Käyttöomaisuus SÄILYTYSTAPA Sidottu kirja Atk-tiedosto Atk-tiedosto SÄILYTYSTAPA Atk-tiedosto Atk-tiedosto Atk-tiedosto Tositelaji Tapahtuma Säilytystapa Kirjanpito PANKKI Pankin tiliote Atk-tiedosto MUIST1 Muistio/Raindance Atk-tiedosto EXCEL1 Muistio ulk. alv Atk-tiedosto EXCEL2 Muistio sis. ei alv Atk-tiedosto EXCEL3 Muistio ulk. ei alv Atk-tiedosto PALKAT Palkat Atk-tiedosto ALKUSA Alkusaldot Atk-tiedosto Myyntireskontra MR10 Myyntilaskut,ProE-laskutus Atk-tiedosto MRVIIT Viitesuoritukset Atk-tiedosto MRMANU Manuaalisuoritukset Atk-tiedosto MRHYV Hyvityslaskujen kuittaus Atk-tiedosto Ostoreskontra OSTOT Ostolaskut, Rondo Atk-tiedosto OMAKSU Ostolaskut, maksatus Atk-tiedosto OPPISO Oppisopimus 2000 Atk-tiedosto Käyttöomaisuus KOKESK Keskeneräiset investoinnit Atk-tiedosto KOMTOS Käyttöomaisuustositteet Atk-tiedosto\n64 5.6 Allekirjoitukset ja merkinnät Tilinpäätöksen allekirjoitus Hämeenlinnan seudun koulutuskuntayhtymän yhtymähallitus Hämeenlinnassa Tilinpäätösmerkintä\nToimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2014 Koulutuskuntayhtymä Tavastia Sisällysluettelo 1 Koulutuskuntayhtymä Tavastia... 4 1.1 Organisaatio...4 1.2 Organisaatiokaavio...4 1.3 Yhtymävaltuusto...5 1.4\nKoulutuskuntayhtymä Tavastia, yhtymähallitus nro 7/2014 98-113\nKoulutuskuntayhtymä Tavastia, yhtymähallitus nro 7/2014 98-113 Kokousaika 19.8.2014 klo 15.30 17.04 Kokouspaikka Ammattiopisto Tavastia, Hattelmalantie 8, A-rakennus kokoushuone Laillisuus ja päätösvaltaisuus