Enemmän kuin kilohinta\nKalasteluviestejä POP Pankin nimissä\nSuomalaisen ruuan laatukirjan tekijät haluavat tuoda ruokakeskusteluun uusia näkökulmia, omintakeisia makuja ja elämyksiä sekä vahvan ympäristön monimuotoisuuden arvostamisen. Ruoka on heidän mielestään enemmän kuin kilohinta tai kylmäketju.\nToimittaja, tietokirjailija Jari Hanska ja tuottaja, yrittäjä Jarkko Lehtopelto pyörittelivät parin vuoden ajan ajatusta suomalaisen ruuan laatuun liittyvästä projektista. Pitäisikö tehdä dokumentti tai nettisivusto? Syntyi kirja, jonka kokiksi tuli ravintoloitsija Henri Alén ja ympäristövaikuttajaksi Saara Kankaanrinta. Suomalaisen ruuan laatukirja julkistettiin maaliskuussa ruoka-alan suurtapahtumassa Gastro Helsingissä. Kevään ja kesän aikana tekijät jatkavat keskustelua ruokatapahtumissa ja viljelijöiden kokoontumisissa.\n– Odotamme kirjan synnyttävän hyvää keskustelua, jossa koko ruokaketju on mukana. Haluamme haastaa niin tuottajat kuin loppukäyttäjätkin vuoropuheluun, johon kirja antaa argumentteja. Ruuan laatu on yhteinen asiamme, ja haluamme rohkaista sen edistämiseen, tekijät kertovat.\nSuomalaisen ruuan laatukirjassa on jokaiselta kirjoittajalta essee sekä Hanskan kirjoittamia teema-artikkeleita alkutuotannosta, elintarviketeollisuudesta ja kaupasta.\nTekijöiden mielestä lähestymme ruokaa ja ruuan laatua usein teknisestä näkökulmasta. Puhumme kylmäketjusta, hygieniasta ja terveellisyydestä. Ajattelemme, että raaka-aineiden tulee olla tasalaatuisia ja markettien hyllyjen valikoimien samanlaisia Hangosta Ivaloon. Lähtökohtaisesti turvallisuudessa ja teknologiassa ei ole mitään huonoa. Valvottu alkutuotanto on myös hyvä asia. Nämä eivät kuitenkaan yksin riitä laadun takeeksi.\nMaku ja tuoreus liitetään yleensä ruuan laatuun. Teos nostaa laatutekijöiksi esimerkiksi paikallisten pientuottajien ja lähitilojen omaleimaisten tuotteiden helpomman saatavuuden sekä kausituoteajattelun. Lehtopelto lisää, että osa ruuan laatua ovat pakkaukset ja design.\n– Emme halua kirjan teemoilla herättää juupas-eipäs-keskustelua ja syyllistää, vaan muistuttaa vaihtoehdoista ja herättää keskustelua. Esimerkiksi tuottajilla ja kaupalla on vilpitön päämäärä, mutta nykyistä huonoa laatua ei kuluttajien kannata tukea, Hanska miettii.\nTekijät ovat valmistautuneet vastareaktioihin, koska ruoka vetoaa tunteisiin ja kaikilla on siitä mielipide.\n– Meillä on huoli ruuan laadusta. Emme anna kirjassa valmiita ratkaisuja, vaan haluamme käynnistää muutoksen, johon annamme aineksia, Hanska ja Lehtopelto toteavat.\nHeidän mielestään tehokkuuskäsitys on ottanut vallan, kun ulkoiset kustannukset, hyödyn tavoittelu ja tuet kannustavat yksipuoliseen tapaan toimia. Kun isot ajurit toimivat taustalla, monimuotoisuus häviää.\nPaljon on myös hyvää. Lehtopelto mainitsee esimerkiksi innovatiiviset lihaa korvaavat kaura- ja palkotuotteet, jotka ovat synnyttäneet uusia yrityksiä ja lisänneet työllisyyttä. Suomalaisten sieniä ja marjoja pursuavat kotipakastimetkin ovat ainutlaatuisia ruoka-aittoja. Järvikalamme, metsä ja jokamiehenoikeus ovat osa suomalaista arvokasta ruokakulttuuria.\nSuomalaisen ruuan laatukirja korostaa, ettemme pärjää ruuan hinnalla ja määrällä. Jos haluamme tehdä ruuasta vientituotteen, on elinehtona laatu. Meillä on ainulaatuisia voimavaroja, ja tahtoakin löytyy, jos vain koulutusta ja tietoa lisätään. Laatukirja kannustaa löytämään vaihtoehtoja. Suomalaisella ruualla on kaikki mahdollisuudet tulevaisuuden menestystarinaksi.\nTekijät peräävät yksilöllisyyttä ja herkullisuutta. Alén ottaa esimerkiksi sianlihan. Liha on jalostettu terveellisyysmielessä vähärasvaiseksi, vaikka luontaisesti sekaruokaa syövän eläimen lihassa on reilusti rasvaa. Se tekee lihasta herkullisen.\n– Kokki tuntee näpeissään laadukkaan raaka-aineen. Makua on vaikea huijata, Alén tiivistää.\nHerkullinen-sana toistuu usein myös Hanskan ja Lehtopellon puheessa. He toivovat, että kuluttaja tekisi ostopäätöksen herkullisuuden, eikä vain hinnan perusteella.\nSuomalaiseen ruokaan ja ruokakulttuuriin antavat oman makunsa niin maaperä ja vesistöt kuin metsä ja ilmastokin. Hanska toteaa, että meillä on esimerkiksi monipuolinen ja herkullinen perunakulttuuri, jokaiseen ruokaan löytyy sopiva lajike. Perunalajikkeidemme rikkaus on lähes unohdettu, vaikka se voisi olla valttimme.\nRuuan ekologisuus ja eettisyys ovat keskeinen osa ruuan laatua ja myös laatukeskustelua. Kankaanrinta nostaa teoksessa esiin tiedon ja kokemuksen monimuotoisista maaperää, vesistöjä ja ilmakehää säästävistä ja ravinteita kierrättävistä viljelytavoista. Hänen mielestään ruuan tuotannossa on tärkeintä miettiä miten, eikä mitä.\n– Luonnon monimuotoisuus, hiilensidonta ja energiaratkaisut ovat tulevaisuuden laatutekijöitä. Koulutusta tarvitaan lisää. En usko, että motivaatiosta on pulaa, hän painottaa.\nEettisyydellä ei tarkoiteta pelkästään ympäristön kunnioitusta ja eläinten elinoloja, vaan myös työntekijöiden. Hyvässä muistissa on vielä esimerkiksi tomaattisäilyketuotannon ihmisoikeudet italialaisilla viljelmillä.\n– Eettiset kysymykset ovat vaikeita ja haastavia. Mikä esimerkiksi on kaupan ja kuluttajien rooli? Ei viljelijöiden kuulu olla taloudellisen ahdingon takia itsemurhan partaalla, tekijät pohtivat.\nKankaanrinta toteaa, että ruuantuotanto on muutoksessa, johon tulee sopeutua. Muutoksen voi nähdä uhkana, mutta Kankaanrinnan mielestä se on mahdollisuus uudistumiseen ja kehitykseen.\nSuomalaisen ruuan laatu nojaa kestävään, uudistavaan eli regeneratiiviseen maatalouteen, joka kunnioittaa luonnon monimuotoisuutta. Teollisuuden ja kaupan taas tulee vastata kuluttajien kysyntään tai itseasiassa vastata jo ennen kuin kysytään. Muutos lähtee yksittäisistä ihmisistä, viljelijöistä, yrittäjistä ja kuluttajista.\nPOP Koivunlehti 1/2020\nLignell & Piispanen vaalii perinteitä ja etsii samalla uutta\nTeuvan Keitintehdas muonittaa monia


Mummo ja koira: Kevätsiivousta\nSunnuntai ei ollut yhtään niin aurinkoinen kuin lauantai, mutta oltiin silti ulkona pihalla. Kevät täällä etelämmässä on pitemmällä kuin meillä. Leskenlehtiä ei kyllä vielä olla nähty, mutta talon edessä olevassa kukkapenkissä näkyy jo työntyvän uutta kasvua.\nKävimme eilisiltana paikallisessa marketissa ruokaostoksilla ja ihmettelin hedelmäosaston runsautta. Ei meillä näitä eksoottisempia hedelmiä ole edes isoimmassa marketissa tarjolla ja miten paljon ja värikkäitä.\nKun mummo on pikku Prinsessan kanssa, ennättävät vanhemmat tehdä kodin kevättöitä. Sunnuntai menikin pyykin ja ikkunoiden pesussa. Illalla vielä Miniä teki juustokakkua tämän päivän Pojan syntymäpäivän tarjoiluun. Työn täyteinen päivä heillä ja meillä pikku Prinsessa kanssa jatkuivat hiekkakakkujen teot ja legoleikit.\nLähettänyt mummo klo 14.33\nTavoite 1 huhtikuu 2016\nKevään ensimmäinen veneretki\nTuhatkauno-peitto numero kaksi\nBaby Bornin talviasusteet\nTyhjä jääkaappi ja muuta siivottavaa\nTurvaan turvapaikan hakijoilta


Kuusi kymmenestä autoilijasta on sitä mieltä, että liikenteessä roikutaan aiempaa useammin liian lähellä perässä ja otetaan riskejä ohituksissa. Joka toinen autoilija kokee kaahaamisen yleistyneen ja joka kolmas on sitä mieltä, että liikenne tuntuu aiempaa pelottavammalta. - Negatiiviset tunteet kuten ärsyyntyminen ja jopa pelko kertovat siitä, että liikennekulttuurissamme on yhä parantamisen varaa, tutkimuspäällikkö Rajalin jatkaa.\nJoka kahdeksannen autoilijan mielestä liikenne on tehnyt hänet ärtyisäksi aiempaa useammin. Neljä kymmenestä tunnustaa viimeisen puolen vuoden aikana itse kaahanneensa, olleensa malttamaton ruuhkassa tai roikkuneensa lähellä perässä. Joka kolmas sanoo ottaneensa riskejä ohituksissa. - Oma tapa toimia vaikuttaa siihen, millaiseksi ilmapiiri koetaan. Ne, jotka eivät itse kaahaa, ovat kaahareita useammin sitä mieltä, että kaahaaminen on yleistynyt. Ne, jotka ovat itse olleet usein malttamattomia ruuhkassa, kokevat malttamattomuuden yleensäkin yleistyneen. Joka toinen autoilija kertoo aina ajaessaan huolehtineensa turvallisuudesta, joka kolmas kunnioittaneensa toisten oikeuksia ja noudattaneensa liikennesääntöjä ja joka viides olleensa kohtelias ja joustava. - Nämä ovat sellaisia sosiaalisia taitoja, joita tulevaisuuden liikenne tarvitsee toimiakseen, tutkimuspäällikkö Rajalin korostaa.\nNe vastaajat, jotka eivät itse aja autoa, kokivat liikenteen ilmapiirin huonommaksi kuin autoilevat vastaajat. Joka toinen heistä arvioi liikenteen pelottavuuden lisääntyneen. Liikenneturva on jo 20 vuoden ajan seurannut tieliikenteen ilmapiirin kehitystä vuosittain toistettavien kyselyjen avulla. TNS Gallup Oy keräsi vuonna 2011 Liikenneturvalle tietoja 1426 henkilöltä eri puolilta Suomea. Heistä autoilijoita oli 1161.


Auton kori muut pesuaineet - AK24.fi\n- AMTRA LTD ArmorAll AUTOSOL Bioline Carlake Carplan CRC Hi-Gear (USA) k2 Krown KS Tools LIQUI MOLY M+ Meguiar's (USA) Michelin accessories Nigrin PARYS SONAX\nRuiskuta ja pyyhi\ntarran ja niiden liimajälkien poistaja.\nk2 t6 klinet puhdistusaine 770ml/ sumutin\nerityinen puhdistusaine pintojen käsittelyyn ja puhdistukseen ennen niiden vahatamis tai liimausta. pinnan eelnev puhdistaminen K2 KLINET-iga takaa vaha hyvän tarttumisen pinnalla tämän seurauksena pysyy se kauemmin pinnalla. se poistaa täydellisesti poleerimispastade jäämät ja jonka ansiosta sopii se väri tegeliku seisundi tarkistamiseksi kiillotuksen aikana ja sen jälkeen. harmiton kaikill...\nKoodi: K2 L761\nk2 bela blueberry Aktiivivaahto 1l\nhienoilla pesuominaisuuksilla tiheällä rakenteella Aktiivivaahto joka takaa erittäin hyvän tuloksen. tuotteen neutraalin pH-arvon ansiosta ei pese se pestävältä pinnalta pois suojaavaa vahakerrosta.\nKoodi: K2 G100BB\nk2 bela energy fruit Aktiivivaahto 1l\nKoodi: K2 G100EF\nk2 bela sunset fresh Aktiivivaahto 1l\nKoodi: K2 G100SF\naine puhdistukseen universaalinen 250ML LIQUI MOLY\nintensiivinen ja yleiskäyttöinen puhdistusaine moottoriajoneuvon sisemuse ja ulkoisen puhastustöödeks. Nõuetekohasel käyttäen ei vahingoita selliseid materiaaleja kuin metallit, muovit (* erandid: polykarbonaatti, PMMA), puu, lasi, kumin, kuivatatud värit tai tekstiilid. puhdistaa perusteellisesti ja kevyesti, väri, metalli, kromin, muovia * ja tekstiilmaterjale (polsterdamist, sise...\nKoodi: LQM 1682\nk2 apc universaalinen puhdistusaine 1l\nuniversaalinen puhdistusaine joka sopii niin muovien vinyylin kumin renkaiden moottoritilan mattojen tekstiilipintojen ja värvitud elementin puhdistukseen jättäen pintaan miellyttävän raikkaan tuoksun. ennen käyttöä yritä tuotetta pienellä pinnalla puhastataval materjalil. sopii ihanteellisesti käytettäväksi PERFEKTOR puhastuspüstoliga (art. K2M450 ja K2M451) mutta puhdistusainetta voi levitä myös...\nKoodi: K2 G130\nk2 bela pro blueberry Aktiivivaahto 1l\nhienoilla pesuominaisuuksilla, tiheällä rakenteella aktiivinen vaahtopesuaineen tiiviste, joka takaa erittäin hyvän tuloksen. vaahdon tiheä rakenne takaa sen hyvän pysyvyyden myös pystypinnoilla. tuotteen neutraalin pH-arvon ansiosta ei pese se pestävältä pinnalta pois suojaavaa vahakerrosta eikä keraamisia pinnoitteita. samalla liuottaa tehokkaasti lian, jota on sen jälkeen helppo pestä pois ilma...\nKoodi: D0101 MEL\naine pinnan puhdistukseen ennen vahausta KLINET PRO 1L\nerityinen puhdistusaine pintojen työstöön ja puhdistukseen ennen vahausta tai liimausta. takaa parema tarttumisen pinnalla. poistaa täydellisesti rasvat. poleerimispastade. vahan. liimojen jäämät. sopii väri tegeliku seisundi tarkistamiseksi kiillotuksen aikana ja sen jälkeen. harmiton kaikille väri-. muovi-. kumin- ja lasipinnalle. käyttö: suihkuta pintaan. pyyhi mikrokuituliinalla (nt art. K2M43...\nKoodi: K2 D2001\nmaalipinnan juuttunut asfalttipien, tervan, hartsin, noen, hapon, pintaruosteen ym. irrottamiseen.\nsaatavana 1kpl. maalipinnan kiinni jääneet asfalttipien. tervan. hartsin. noen. hapon. pintaruosteen ym irrottamiseen.\nTriplewax vedetön pesu 1L\nTriplewax Wash & Shine on universaalinen ajoneuvojen ulkopintojen puhdistusaine. puhdistaa, antaa kiillon ja suojaa yhdellä käyttökerralla – ei tarvita vettä. liuottaa lian ja antaa vahatulle pinnalle omaisen kiillon jälkiä jättämättä. sopii myös lasi- ja muovipinnoille ja myös renkaille. 1 litra mahdollistaa jopa 10 puhdistuskertaa.\nMICHELIN ekologinen hyönteisten poistoaine 500ml\nMichelin Insect Remover on kehitetty tarjoamaan optimaalisia tuloksia auton ulkopinnan puhdistuksessa. - poistaa hyönteisiä ja lintujen jätöksiä. - nopea ja tehokas. - kaikentyyppisille pinnoille: kori, konepelti, jäähdyttimen säleikkö, karjapuskurit, sivupeilit, ajovalot ja ikkunat. ravista pulloa, levitä pintaan 15 cm etäisyydeltä, anna vaikuttaa 1 minuutti...\nValmistaja:\tMichelin accessori\nk2 express plus Autoshampoo vahalla 5l\ntiivistetty autoshampoo, joka poistaa tehokkaasti lian, hyönteisten jäämät, asfalttipien ja muut epäpuhtaudet. tuotteessa sisältyvän karnaubavahan ansiosta jättää pintaan kiiltävän suojakerroksen. Sopii kaikille maalipinnoille.\nKoodi: K145 MEL\nPreparation for paint jobs Removes wax and grease of alla types: gives optimal conditions for the application of water-based paints and varnishes highly-effective and completely removes wax and grease, such as silicone, paint preservatives, grease residues, etc. NIGRIN Silicone Remover is a highly efficient and indis...\nArmor All Hyönteisirrote 500ml\nsaatavana 1kpl. Armor All hyönteisten poistaja mahdollistaa nopeasti ja helposti poistaa auton ulkopinnalle kerääntynyt vaikeasti irrotettavat tahrat kuin tervan- ja hyönteisjäämät, puupihkan, jarrupölyn ja lintujen jätökset. tuote ei vahingoita auton ulkopintoja ja on harmiton maalipinnoille ja lasille. tuotetta on mahdollista käyttää niin esiliotusaineena sekä yksittäisten osien puhdistukseen. ...\nulkopinnan hoitoaine LiquiMoly hyönteistenpoistoaine 500ml\nHyönteisjäämien puhdistusaine Kuolleiden hyönteisten nopeaan ja vaivattomaan poistoon. Lasille, muoville, maalille ja kromille. Poistaa hyönteisjäämät hellävaraisesti ja nopeasti. Ainetta kannattaa käyttää esimerkiksi ennen auton pesua. Erittäin tehokas, hyvä biologinen hajoavuus. Käyttötarkoitus Erityisesti auton ikkunoiden, kromiosien, lamppujen ja maalattu...\nKoodi: 1543 LIQ\nkrown salt eliminator 400ml suolan poistaja\nsuolan poistaja on ainutlaatuinen tuote, joka poistaa suolat ja suolan saostukset ajoneuvon korilta, pyöränkoteloilta ja muilta pinnoilta, jättäen pinnoille suojakerroksen suolojen kertymisen ehkäisemiseen. magnesium-, kalsium-, natriumkloridi-suolojen kerrostuminen pinnoille suosii ja nopeuttaa korroosion muodostumista satoja kertoja, ne aiheuttavat korroosion myös pinnoille, jotka normaaleissa o...\nlakatun maalin puhdistaja 500ml AlpinPro\naine auton kori puhdistukseen 500ML / AUTO INTENSIV-REINGER / LIQUI MOLY\nFor pretreating strongly soiled chassis parts before car washing and body care.Quickly and completely removes grease, oil, fuel and other heavy soiling along with finish rust and flash rust. Intensive Car Cleaner has excellent wetting and penetration ability and is highly biohajoava.Shake well before use then spray uniformly all over the contaminated vehicle parts such as the front end...\nKoodi: LQM 1546\nerittäin tehokas aktiivvahu tiiviste. puhdistusaine muodostaa tiukan konsistentsiga vahu, mikä pysyy kaua pinnalla ja on samalla miellyttävällä tuoksulla. kiitos tugevale kontsentratsioonile poista se ilma probleemita myös vaikeimman lian ja sopii käytettäväksi kaikentyyppisillä pinnoilla niin automaattisissa autopesuloissa sekä vahumasinates. laimennus vaahdotuslaitteissa 1:5 - 1:10, automaattisi...\nKoodi: M100 MEL\nhyönteisten poistoaine, voimakas 500ml\npoistaa hyönteisjäämät ja lian lasi-, maali-, kromi- ja muovipinnoilta nopeasti ja luotettavasti. geelimäinen koostumus\nsisähoitoaine GO&WAX vedetön sisätilojen puhdistussarja.\nsaatavana 1kpl. Go & Wax sisätilän puhdistussarja Go&Wax® sisätilan puhdistussetin kanssa on sisätilojen puhdistus erittäin helppo. Go&Wax® kojelaudan puhdistaja kapseloi lian ja korkealaatuisella mikrokuituliinalla on helppo pyyhkäistä lian ja pölyn pois. sopii ajoneuvon sisätilan kaikille pinnoille, mukaan lukien nahalle ja lasipinnalle. lopputulos jää erittäin korkealaatuinen...\nAutosol pesu&vaha 500ml\nAUTOSOL® WASH & WAX on lihtsaim viis oma ajoneuvon väliseks puhdistukseen ja huoltoon, ja sitä vain yhdellä pesuga. liuottaa perusteellisesti maantielian. kattaa väri kestävän kaitsekihiga ja parantaa väri kiiltoa. Mõnusalt raikkaalla tuoksulla ja vaahtoavaa koostumus. huuhtelemisen jälkeen jättää erityisen vettä hylkivän vaikutusta.\nShowroom polish puhdistusaine/kiillotusaine 250ml\npuhdistaa ja suojaa himmentynyt maali-, muovi-, eri metallipintoja, antaen niille raikaan ulkonäön. kiillotusaine jättää pintaan suojaavan kerroksen ja pitkäaikaisen suojan.\nDemon Foam vaahto täyttöpakkaus 2L\nDemon Foam on vallankumouksellinen patentoitu tuote, josta syntyy vedenpaineen kautta paksu lumimainen vaahto. Ei vaadi painepesuria, riittää vain jos liität kasteluletkun vaahdottimeen. tiheä vaahto tarttuu maalipintaan ja voimakas pesuneste poistaa kaikki pintaan tarttuneet epäpuhtaudet. antaa kiiltävän viimeistelyn. vaahdon laatu riippuu veden paineesta ja määrästä. käyttää pesusientä tai pe...


Tiesitkö? Saatat pilata keittiötarvikkeesi, koska säilytät ne väärin\n03.01.2018 klo 13:50\nKeittiötarvikkeet ovat kestäviä, mutta ne kuluvat päivittäisessä käytössä. Siksi ne kannattaa säilyttää hyvin.\nVeitset kannattaa säilyttää siten, etteivät ne ole kosketuksissa toistensa tai muiden keittiövälineiden kanssa. MOSTPHOTOS\nVeitsiä ei kannata säilyttää keittiön vetokaapissa, sillä muiden vetisiin tai aterimiin osuessaan veitsen terä naarmuuntuu ja tylsistyy. Saatat myös satuttaa kätesi, kun tartut vetolaatikon veitsikasaan. Veitset kannattaa säilyttää esimerkiksi magneettisessa veitsitelineessä tai sellaisessa telineessä, jossa veitset eivät osu toisiinsa, jotta ne pysyvät hyvässä kunnossa.\nSäilytätkö sinäkin mausteitasi aivan lieden lähettyvillä? Mausteita ei pitäisi säilyttää lämpöä tuottavien laitteiden, kuten liesituulettimen tai lieden läheisyydessä.\nMausteet kannattaa säilyttää tiiviissä lasipurkissa, joka suojaa niitä valolta ja ruoanvalmistuksessa syntyviltä lämpimiltä höyryiltä Paras säilytyspaikka mausteille on kuiva ja viileä, auringonvalolta suojattu paikka.\nViinilasit kannattaa säilyttää ylössuin, sillä lasin suuosa on viinilasin herkin osa. Jos pelkäät pölyä, säilytä lasit liinan päällä alassuin. Jos kuitenkin käytät laseja usein, ei pölyä ehdi kertyä. Tällöin ylössuin säilyttäminen on turvallisin ratkaisu. Lasikiskot ratkaisevat koko ongelman ja samalla säästät tilaa kaapeista.\nValurautapannussa ei saisi säilyttää ruokaa, sillä pannun pinta ruostuu helposti. Samasta syystä valurautaisiin keittiövälineisiin ei saisi jäädä puhdistuksen jälkeen kosteutta. Kuivaa valurautapannu talouspaperilla ennen kuin laitat sen säilöön.\nVaikka valurauta kestää hyvin myös metallisia keittiövälineitä, ei sitä kannata säilyttää samassa vetolaatikossa muiden kippojen ja kattiloiden kanssa. Jos säilytät erilaisia pannuja samassa pinossa, laita pannujen väliin arkki talouspaperia.\nLähde: Apartment Therapy ja siivous.info


56 m² Turjankatu 6-8 E, 33100 Tampere Kerrostalo Kaksio myynnissä - Oikotie 16292983\nMyytävät asunnot Tampere Järvensivu Turjankatu 6-8 E, 33100 Tampere\n185 000 €●56 m²\nTurjankatu 6-8 E, Järvensivu, Tampere●2h,k,kph,lasit.parv.\nSuunnitellut: Kunnossapitotarveselvityksen mukaan: Sokkelikorjauksen täydentäviä töitä Avainten uusinta / lukitusturvallisuuden parantaminen Sähköautojen latausmahdollisuuksien selvittely kust. Uuden tietoliikenneverkon teettäminen Hissien peruskorjaus on edessä mutta sitä ei kiirehditä. Yleiskaapelointipohjaisen tietoverkon teettäminen siinä vaiheessa kun nykyinen puhelinverkko ei riitä tavanomaiseen tietoliikennekäyttöön. Huoneisto- ja tuuletusparvekkeiden kunnon seuranta vuosittain.\nPalvelut: ruokakauppa Sale Järvensivu n. 650 m, K-Market Domus 750 m, S-market Kaleva 800 m, K-Market Kaleva 900 m, Prisma-keskus. Koulut: Tampereen yliopiston normaalikoulu, alakoulu 900 m, Tampereen yliopiston normaalikoulu, yläkoulu 900 m, Tampereen yliopiston normaalikoulu, alakoulu 850 m, Tampereen yliopiston normaalikoulu, yläkoulu 900 m, Tampereen yliopiston normaalikoulu, lukio 1,1 km, Tampereen kaupunki Sammon keskuslukio 1,2 km, Tampereen yliopiston pääkampus. Päiväkoti: Hurme Anna-Maija tmi 100 m, Steiner päiväkoti 350 m, Tampereen kaupunki Iidesrannan päiväkoti 500 m, Tampereen kaupunki Järvensivun päiväkoti 550 m. Erinomaiset ulkoilureitit Iidesjärven, Pyhäjärven ja Kalevankankaan suuntaan.\n3 303,57 € / m2\n98,47 € / kk\nF2013 E-luku 215 kWhE/m²vuosi\nTKL pysäkki noin 200 m\nVuosivuokra 35 054,19 €\nJärvensivu Aitoniemi Värmälä Hirviniemi Santalahti Naistenlahti Niemenranta Lentävänniemi Niemi Lielahti Osmonmäki Pispala Epilä Armonkallio Kauppi Kämmenniemi Pohtola Lintulampi Lapinniemi Olkahinen Ylä-Pispala Lappi Aakkula


Food and feeling: Loviisan Wanhan Ajan Joulukodit 2016\nKahtena viimeisenä viikonloppuna järjestettiin taas Loviisan Joulu-tapahtuma, jolloin oli mahdollista tutustua vanhoihin ihaniin puutalokoteihin. Kävin eilen Loviisassa hakemassa vanhanajan aitoa joulutunnelmaa. Tapahtuma oli minulle tuttu ennestään, mutta tänne kannattaa tulla vaikka joka vuosi. Tällä kertaa mukana oli kymmenen kotia, mutta en ehtinyt käydä kaikissa. Ennen kierrosta keräsin voimia mainiossa Runda Munken kahvilassa, jossa on satoja erilaisia teelaatuja. Maistoin tällä kertaa joulusekoitusta. Kahvilasta saa paikalla leivottuja gluteenittomia tuotteita, sekä suolaisia että makeita vaihtoehtoja löytyy.\nPäätin ex tempore osallistua ohjattuun kävelykierrokseen. Vaikka olen käynyt Loviisassa monta kertaa, haluan oppia lisää sen historiasta ja kuulla oppaiden mielenkiintoisia tarinoita. Moni muu oli päätynyt samaan ratkaisuun ja kierroksella meitä oli peräti 20 matkailijaa. Kiersimme koteja ja saimme kuulla faktaa Loviisan historiasta ja anekdootteja taloista ja niiden entisistä asukkaista. Välillä kodeissa oli tungosta, kun 20 henkilöä ahtautui muiden vieraiden joukkoon keittiöön tai salonkiin, mutta joka puolella meidät otettiin lämmöllä vastaan. Melkein joka kodissa oli jotakin tarjottavaa, glögiä, kahvia, pipareita ja muita kahvilatuotteita. Lisäksi oli mahdollista ostaa käsitöitä ja muita pieniä lahjoja.\nAlta löytyy kuvia, osassa on talojen nimet, osassa muu kuvaus. Kun kiertää erilaisia kohteita kahdella kameralla, voi käydä niin, ettei muista ihan kaikkien esineiden kotia. Toivottavasti nautit kuvakavalkadista.\nLähettänyt Food and feeling klo 21.01\nTunnisteet: aito joulu, Loviisan Joulu, Loviisan joulukodit, Loviisan Wanhat Talot, Runda Munken, Visit Loviisa


kemia lapsille: elementit - skandium\nTärkein Lapset Elementit - Scandium\n<---Calcium Titaani --->\nLuokitus: Siirtymämetalli tai harvinainen maametalli\nTiheys: 2,985 grammaa kuutiosenttimetrissä\nSulamispiste: 1541 ° C, 2806 ° F\nKiehumispiste: 2836 ° C, 5136 ° F\nLöytäjä: Lars Frederik Nilson vuonna 1879\nScandium on jaksollisen taulukon kolmannen sarakkeen ensimmäinen elementti. Se luokitellaan a siirtymämetalli tai harvinaisten maametallien metallia. Skandiumiatomeissa on 21 elektronia ja 21 protonia, joista 2 valenssielektronia on uloimmassa kuoressa.\nVakiotilanteissa skandium on hopeanvalkoista metallia. Se on melko pehmeä ja melkein yhtä kevyt kuin alumiini. Kun skandium altistetaan ensimmäisen kerran ilmalle, se himmenee hieman vaaleanpunaiseksi tai keltaiseksi.\nPuhtaassa muodossaan skandium reagoi happojen kanssa. Se ei kuitenkaan reagoi hapen kanssa ja kestää hyvin korroosiota. Sen sulamispiste on erittäin korkea, mikä tekee siitä hyvän korvikkeen alumiinille korkeissa lämpötiloissa.\nMistä skandiumia löytyy maapallolta?\nSkandium on melko harvinainen alkuaine maan päällä ja se on noin 50. yleisin alkuaine. Sitä esiintyy yleensä vain pieninä määrinä mineraalit . On vain muutama mineraali, jolla on kohtuullinen pitoisuus skandiumia, mukaan lukien gadoliniitti, tortveiitti ja eukseniitti.\nSkandium on yleensä sivutuote mineraalien mineraaleille muille alkuaineille, kuten fluorille ja tantaalille. Joitakin skandiumia tuotetaan myös uraanin jalostuksen sivutuotteena.\nKuinka skandiumia käytetään tänään?\nSkandium on varsin hyödyllinen metalliseosten osana. Skandiumin kustannukset ovat kuitenkin estäneet sitä käyttämästä yleisissä sovelluksissa. Alumiinia tai titaania käytetään usein sen sijaan, koska ne ovat paljon halvempia.\nScandiumia käytetään yhdessä alumiinin kanssa vahvojen kestävien seosten valmistamiseksi, joita käytetään lentokoneiden komponenteissa, golfmailoissa, tuliaseissa ja jopa huippuluokan baseball-lepakoissa.\nScandiumia käytetään myös tuottamaan kirkkaita valoja, jotka ovat lähellä auringonvalon toistoa. Näitä valoja käytetään urheilutapahtumiin ja elokuvien tuotantoon.\nRuotsalainen kemisti Lars F. Nilson löysi skandiumin ensimmäisen kerran tehdessään kokeita mineraalien gadoliniitin ja eukseniitin kanssa vuonna 1879. Vasta 1937 ensimmäinen metallinen skandium tuotettiin.\nMistä skandium sai nimensä?\nLars F.Nilson nimitti skandiumin kotimaansa mukaan käyttämällä latinankielistä sanaa 'Scandia', joka tarkoitti 'Skandinaavia'. Ruotsi on osa Skandinaviaa.\nSkandiumissa on useita isotooppeja, mutta ainoa luonnossa esiintyvä on skandium-45.\nMielenkiintoisia tietoja Scandiumista\nSkandiumia on vaikea eristää puhtaassa muodossaan. Vasta vuonna 1960 tuotettiin ensimmäinen punta skandiumia.\nYksi mahdollinen skandiumin sovellus on polttokennoissa.\nSitä on enemmän tähdissä, missä se on noin kahdennenkymmenennen kuudennen yleisimmän elementin ympärillä.\nAinoa alue, jolla on melko korkea skandiumpitoisuus, on Norja ja Madagaskar.\nAlku ennustettiin Mendelejevin jaksollisessa taulukossa.


Vanhempien parisuhdemalli siirtyy usein lapsen omaan parisuhteeseen! – Ruuhkavuodet.fi\nVanhempien parisuhdemalli siirtyy usein lapsen omaan parisuhteeseen!\nParisuhteessa näkyy historia ja eletty elämä. Siinä on mukana erityisesti vanhempien tai muiden läheisten ihmisten parisuhdemalli, kertoo psykoterapeutti Teija Pirnes-Hyvönen Rauhantervehdys-verkkomediassa.\nKannattaakin pohtia parisuhteen kipukohtia; onko syy oikeasti kumppanissa vai vaikuttaako taustalla tiedostamatta omien vanhempien antama parisuhdemalli, jatkaa Pirnes-Hyvönen.\nEsimerkiksi olenko samalla tavalla turhaan mustasukkainen, kuten äitini oli? Olenko valinnut kumppanikseni isäni kaltaisen miehen tiedostamatta sitä aluksi, vain koska se on tuttua ja turvallista?\nLue myös Näin parannat kommunikointia parisuhteessa\nLue myös Kuinka taklata sisarusten välinen riita? Ota käyttöön neljän vaiheen tekniikka\nTavat suhtautua ristiriitoihin siirtyy herkästi eteenpäin\nTerve.fi-sivustolla on kuvailtu kolme erilaista mallia suhtautua ristiriitoihin: kohtaava, välttelevä ja poissulkeva. Ne siirtyvät herkästi eteenpäin sukupolvelta toiselle.\nRistiriidat kohtaavassa mallissa riitely on rakentavaa ja auttaa löytämään ratkaisuja. Välttelevässä mallissa pariskunta ei kerro omista toiveistaan ja tarpeistaan, minkä takia he kasvavat erilleen. Pahimmillaan se voi johtaa eroon. Poissulkevassa mallissa yleensä jompikumpi pomottaa toista, Terve.fi-sivustolla kerrotaan.\nKuinka päästä pois ikävistä parisuhdemalleista?\nVanhempien parisuhdemalli siirtyy lapsen omaan tulevaan parisuhteeseen joko sellaisenaan tai käänteisenä eli lapsi voi päättää, ettei halua koskaan samanlaista parisuhdetta, kerrotaan Terve.fi-sivustolla.\nPelkkä päätös muuttaa kaikki käänteiseksi ei kuitenkaan riitä rakentamaan omaa hyvää parisuhdetta, vaan tarvitaan napanuoran katkaiseminen omiin vanhempiin ja oman parisuhteen laittamista etusijalle. Muutoin toistaa automaattisesti vanhaa ja sukupolvelta toiselle siirtynyttä mallia joko sellaisenaan tai käänteisenä, kerrotaan Terve.fi-sivustolla.\nMillaisen parisuhdemallin siirrät lapsillesi?\nOletko pohtinut, millaisen parisuhdemallin annatte kumppanisi kanssa omille lapsille? Siirrättekö heille jotain ylisukupolvisia huonoja malleja, jotka voi tunnistaa jo isovanhempiesi parisuhteessa? Entäs, missä asioissa lapset ovat saaneet teiltä hyvää esimerkkiä?\nKannattaa miettiä muun muassa näitä asioita: Näytetäänkö teillä avoimesti välittämistä halauksin ja suukoin? Puhutteko toisillenne kunnioittavasti? Harrastetaanko teillä mykkäkoulua? Saako teidän parisuhteessa näyttää turvallisesti ja avoimesti kaikki tunteet?\nRiitelettekö usein lasten nähden ja kuullen? Jos riitelette, niin yrittäkää tehdä se rakentavasti! Huolehtikaa, että lapset näkevät myös, kun te sovitte riidan. Kannattaa myös selittää koko riitatilanne auki, varsinkin jos lapset ovat pieniä. Näin ilmaan ei jää “roikkumaan epämääräistä pahaa möykkyä”.\nLapsille voi selittää tilannetta esimerkiksi näin: “Äitiä harmitti, kun isi oli niin pitkään kalassa, koska äiti olisi tarvinnut isin apua ja äidillä oli isiä ikävä. Siitä puhkesi riita. Riita harmitti meitä molempia, joten me pyysimme anteeksi toisiltamme. Sovimme, että isi tulee ensi kerralla kalareissulta pois tunnin aikaisemmin auttamaan äitiä.”\nToistatko sinä vanhemmiltasi perittyä parisuhdemallia omassa parisuhteessasi? Oliko vanhempiesi parisuhteessa jotain hyvää, minkä haluaisitkin säilyttää?\nTeksti: Anne-Mari Valta


Vähennä ruokahävikkiä keittiössä - Keittiömaailma\nOlet tässä: Keittiömaailma / Magazine / 2018 / syyskuu / Ruokahävikki kuriin! Viisi vinkkiä vastuulliseen arkeen\nRuokahävikki kuriin! Viisi vinkkiä vastuulliseen arkeen\nNäillä vinkeillä ruokahävikin vähentäminen onnistuu myös yksinkertaisilla kotikonsteilla.\nRuokahävikki on roskiin tai biojätteeksi päätynyttä ruokaa, joka on aluksi ollut syömäkelpoista. Ruokahävikki ei kuormita ympäristöä vain jätteenä, vaan mukaan on laskettava myös ruoan tuottamisessa, kuljettamisessa ja valmistuksessa aiheutuneet päästöt. Roskiin päätyneen ruoan päästöt ovat syntyneet täysin turhaan.\nKestävän kuluttamisen asiantuntija, Motivan Elina Ovaskainen kertoo kotitalouksien olevan suurin yksittäinen ruokahävikin tuottaja. ”Usein kuvitellaan, että ravintolat ja kaupat tuottavat eniten hävikkiä. Suurin määrä syntyy kuitenkin kotitalouksissa. Suomalaiset heittävät ruokaa roskiin noin 25kg henkeä kohden vuodessa. Nelihenkisessä perheessä tämä tekee jo 100 kiloa vuodessa”, Ovaskainen kertoo.\nKeittiö on kodissa se paikka, jossa hävikkiä joko syntyy tai sitä vältetään. Saa syödä! -sivuston mukaan suomalaisten keittiöissä pilaantuu eniten vihanneksia ja juureksia. Hävikin vähentämisessä avainasemassa on ruoan oikeanlainen säilytys. Katso Elintarvikkeiden säilytysoppaasta, missä mikäkin ruokatarvike säilyy parhaiten.\nOvaskainen muistuttaa keittiön roolista myös muussa kotitalouksien ympäristökuormituksessa. ”Keittiö on kodin hermokeskus, jonka kautta kulkee iso osa kodin pakkausjätteestä.” Keittiön pakkausjätettä voi vähentää välttämällä esimerkiksi yksittäispakattujen vihannesten ostamista. Syntynyt pakkausjäte on muistettava kierrättää oikein. Pakkausjätteen kierrätysohjeisiin voi tutustua muun muassa osoitteessa rinki.fi/lajitteluohjeet.\nElina Ovaskaisen 5 vinkkiä vastuulliseen arkeen\n- Syö enemmän kasviksia, vähemmän lihaa\n- Älä syö yli energiantarpeesi\n- Osta suunnitelmallisesti ja vain tarpeeseen\n- Lisää yhteisöllisyyttä ja nauti ruoasta: kutsu naapurikin syömään\n- Suosi lähituotantoa\nHävikin vähentäminen huomioon jo keittiösuunnittelussa\nVastuullisuus on pinnalla myös kansainvälisissä keittiötrendeissä, ja keittiömallistoissa näkyy jo useita hävikin vähentämiseen tähtääviä säilytysratkaisuja. Huolella suunniteltu keittiö on paitsi silmää miellyttävä ja toiminnallinen, myös ympäristölle ystävällinen.\nSuunnitellaanko sinullekin keittiö, jossa hävikki on minimissään? Varaa maksuton suunnitteluaika>>\nBlogit Keittiön valaistuksen suunnittelu – sisustusarkkitehdin 4 tärkeää ohjenuoraa\nKeittiön valaistus on hyvä miettiä tarkkaan. Hyvän työskentelyvalon lisäksi keittiötilassa kannattaa satsata myös valon muunneltavuuteen.\nLue lisää aiheesta Keittiön valaistuksen suunnittelu – sisustusarkkitehdin 4 tärkeää ohjenuoraa\nBlogit Asioita joita voi tehdä keittiössä\nLue lisää aiheesta Asioita joita voi tehdä keittiössä\nBlogit Laminaattitasoon integroitu allas\nTyylikäs, käytännöllinen, helppohoitoinen. Tässä kolme syytä, jotka tekevät laminaattiin integroitavasta allasmallistosta niin suositun.\nLue lisää aiheesta Laminaattitasoon integroitu allas\nBlogit Keittiön työtasot – ruostumattoman pinnan uudet kuviot\nRuostumaton teräs on kasvattanut suosiotaan keittiön työtason materiaalina. Stalan uutuus StalaTex™ tekee terästasosta myös sisustuksellisen.\nLue lisää aiheesta Keittiön työtasot – ruostumattoman pinnan uudet kuviot


Seksiseuraa vantaa seksiseuraa turusta / N damer\nvaihetta: Luo ilmainen profiili sivustolle, kirjoita lyhyt kuvaus itsestäsi ja lisä kuva (lisämällä kuvan saat seksiseuraa 15 kertaa nopeammin!). Sivustoa käyttävät miehet naiset, nuoret vanhat, sinkut varatut ja heterot homot. Jopa porukkamme hiljaisin hissukka Marko onnistui tällä kertaa saamaan ihan oikeasti naista, joka kaikenlisäksi Markon näyttämistä kuvista pätellen oli ihan pantavan näköinen tapaus. RekisterÖIDY, rekisterÖIDY, flirtfair, sivusto: kuinka moni SAI?\nParhaat pornovideot hdsex\nToisen käyttäjän tiedoista näet heti, että minkälaista seksiseuraa hän etsii (yhden yön juttu, päiväkahviseura, pitkä seksisuhde, kolmen kimppa, isot orgiat tai jotain ihan muuta). Lisä profiiliisi kuva (kuvallinen profiili saa. Ei tarvitse olla Panomestari tietäkseen, että aikuisilla naisilla alkaa viimeisetkin estot hälvenemän iän myötä. Tuloksista rohkaistuneina pätimme kaikki jatkaa heruttelua netissä, sillä tarjontaa kyllä tuntuu riittävän, kunhan vain vähän jaksaa panostaa omaan profiilikuvaan. Seksiseuran hankkiminen on yllättävän helppoa. Paistaako sinkkustatus ja epätoivo jotenkin liian selvästi läpi? Myös opiskelijabileitä, eli sopii etenkin nuoremmille turkulaisille. Tiedät heti, kuka on sinkku ja kuka varattu.\nEsitellyt nettipalvelut hyväksyvät molempia. Mutta paikan kävijäkunta koostuu monen ikäisestä riippuen hieman illan esiintyjästä. Näin muut käyttäjät tietävät hakevat he seuraa sinkuista thai hieronta kokkola sexy shemales vai varatuista, kun he katselevat kuviasi. Jos haluat thai hieronta kokkola sexy shemales yksinkertaisesti pästä kauniin naisen tai komean miehen pöksyihin, seksiseuraa vantaa seksiseuraa turusta unohda alkoholintäyteiset baari-illat. Seuraavaksi aloita muiden käyttäjien profiilien selaamisen. Mikä on paras tapa löytä seksiseuraa Turussa? Kokeile Victoria Milania ilmaiseksi tästä. Tällä tapaat ne kaikista kiimaisimmat turkulaiset eikä niinkän mitän kesyä arkipanoa hakevia ihmisiä. Deittisivut on järjestetty sen mukaan, kuinka helposti mistäkin palvelusta irtosi pillua. Yksinkertaista: netti on halvempi, helpompi ja thai hieronta kokkola sexy shemales turvallisempi tapa kuin mikän muu! Maan suosituin pettäjäsivusto on Victoria Milan. Sitten Janne heitti ilmoille kysymyksen: Onko kukaan koskaan hakenut tosissaan seksiseuraa netistä? Jos et ole valmis ajamaan Suomen toiselle laidalle asti panemisen takia, se kannattaa kertoa. Suosittelemmekin välttämän tätä palvelua kuin ruttoa. Tähän ei mene maksimissaankaan kuin puoli tuntia ja vartissa saa jo ihan tarpeeksi hyvä jälkeä aikaan. Itsevarmuus on kautta ihmiskunnan historian ollut seksikästä. Vaikka et varattu olisikaan, voit silti rekisteröityä ja etsiä seksiseuraa turkulaisista sinkuista tai seksuaalisen energiansa tukahduttamista varatuista miehistä ja naisista. Olipa kotikaupunkisi Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, Tampere, Oulu, Jyväskylä, Rovaniemi, Kuopio tai mikä tahansa muu seksiseuraa löytyy varmasti. On selvä, että seksiseura ei tule hakemaan sinua kotioveltasi, jos et tee asian eteen yhtän mitän. Melko paljon naisjäseniä, mutta vaativat hieman enemmän heruttelua kuin Victoria Milanissa. Et joudu syöttämän omaa nimeäsi missän kohtaa, ja oman profiilikuvankin voit asettaa näkymän vain niille, kenelle haluat sen näkyvän. Näet heti, minkälaista seksiseuraa toinen haluaa (yksi yö, pidempi seksisuhde, kolmen kimppa tai jotain muuta). Börs toinen Turun yöelämän legenda. Eli lopeta runkkaaminen siihen paikkaan ja etsi itsellesi seksiä Turusta porno elokuvia seksi caht nyt. Varsinkin, jos kaupunkisi on Helsinki, Vantaa, Espoo, Turku, Tampere, Jyväskylä, Rovaniemi, Oulu, Kuopio tai Hämeenlinna. Tartuimme kuitenkin härkä sarvista ja rekisteröidyimme palveluun.\nPostitettu 09/01/2018 09/01/2018 Kirjoittaja Virtanen Armas


Arkipäiväkirja: joulukuuta 2014\nIhanaa joulua, kaikki te ihanat!\nLähettänyt Anna klo 01:38 Ei kommentteja:\nMeinasin tulla viimeistelemään yhden kauan sitten tekemäni luonnoksen, vain huomatakseni, että siihen mulla on kyllä jo aivan liian jouluinen fiilis. Se juttu kun ei varsinaisesti jouluun liittynyt. Sallinette siis, että ilman sen suurempaa punaista lankaa näpyttelen menemään jouluista liipalaapaa. Vaikka pelkästään siitä ilosta, että kirjoittaminen on taas mahdollista.\nJa siitä, että on taas pari kaapillista vaatteita käytynnä läpi. Lajiteltu roskiskamat ja kierrätykseen menevät, ja taiteltu jäljelle jääneet säntillisiin riveihin puhtaisiin kaappeihin.\nMulla on mieletön siivousvimma nyt. Ja virtaa enemmän kuin kunto kestäisi. Meinaan ärsyyntyä lapsistakin väliin vain siksi, etteivät he anna mamman rauhassa siivota, vaan vaativat välillä lukemaan kirjaa, leikkimään ja pitämään sylissä. Kamala, kiireinen äiti. Mutta kun minä haluaisin hinkata puhtaaksi joka ainoan kolon uutta tulokasta varten ja pelkään, että aika loppuu kesken. Vähän niinku sitä pientä kiinnostais, miten likaista tai puhdasta täällä on.\nEhkä samalla siivoilenkin vähän varastoon. Itseäni ajatellen. Ennakoin. Koska kokemusta on kertynyt jo sen verran, että aavistelen sohvan houkuttelevan pikkunyytin synnyttyä paaaljon enemmän, kuin siivouksen, niin paljon kuin siivoamisesta ja puhtaasta kodista pidänkin. Ja sohvalla loikoilun aion totisesti itselleni sallia hyvillä mielin näiden joulusiivojen jälkeen. Vielä on urakkata edessä, mutta onneksi joulu on vasta ylihuomenna.\nJouluostokset sen sijaan on tässä talossa saatu hoidettua viime viikon aikana onnistuneesti. Kaupoissa juoksemista jatketaankin seuraavan kerran vasta joulun jälkeen. Mikäli se yleensäkään enää tarpeelliselta sitten tuntuu, tämmöisenä rantapallona.\nYksi puute meillä listassa vielä on: joulukuusi. Minä tahdon oikean joulukuusen! Edes ihan ihan minin sellaisen. Hiukanko olen pettynyt, kun ei viikonloppuna ehditty sitä suunnitelmien mukaan hommaamaan. Tuntuu jo melkein liian myöhäiseltä koko kuusi enää tässä vaiheessa. Nähtäväksi jää, saadaanko tuota meille ollenkaan. Onneksi joulu tulee ilman kuustakin! Vai tuleeko?\nNäin pääsemmekin sulavasti kuusen kautta, mutta ilman kuusta, joulutunnelmaan. En melkein malta odottaa iltaa, että saadaan lapsoset toimitettua pehkuihin, ja päästään paketointipuuhiin. Sitten juhlistetaan joululoman alkua keittämällä ties kuinka monennen kerran glögikupposet, maistelemalla jouluherkkuja ja nauttimalla kodin jouluilmeestä. Olenkohan aivan jouluhöperö, kun saatan viettää pitkänkin tovin ihastellen joulukukkia, kynttilöitä ja joulutähtiä? Sitä niistä huokuvaa kauneutta, joulutunnelmaa. En ainakaan itse muista aikaisempina jouluina olleeni läheskään näin jouluihminen.\nAlan pikkuhiljaa vakuuttua siitä, että lapset sen aidon joulumielen minulle tuovat. Nuo rakkaat pikkutontut. Ei muuten tuntunut missään tänäkään aamuna herääminen lyhyen ja katkonaisen yön jälkeen, kun heti ensimmäiseksi muksut alkoivat vaatimaan kilitee kuukutia päähänsä (suom. tonttulakkeja) ja joululauluja soimaan, ja aloittivat sitten innoissaan leikkimisen ja hyppelemisen tiptapin tahdissa.\nIhana, ihana joulun aika!\nHypistelen pienen pieniä vaatteita, pestyjä, silitettyjä. Laskostelen niitä kaappiin, sieviin pinoihin. Jo kolmannen kerran. Yritän saada nenääni yhden maailman kauneimman tuoksun - vauvan tuoksun. Tunteilijana tirautan pari hiljaista kyyneltä.\nTervetuloa, pieni! Täällä me, äitisi ja isäsi, jo odotamme herkkää ensikohtaamista kanssasi. Pientä, pontevaa parkaisuasi. Sitä, että saamme vihdoin sinut syliimme, ja näemme sinut. Pikkuruiset kätesi ja varpaasi, suloiset kasvosi. Sillä suloinenhan sinä varmasti olet. Muistutatkohan äitiäsi lainkaan? Vai oletkohan kaikkien mielestä täydellinen minikopio isästäsi, kuten siskosi ja veljesi? Vilkas sinä ainakin taidat olla, niin kuin nämä kaksi täällä.\nIsoveljesikin ymmärtää jollain tasolla odottaa sinua. Monta kertaa päivässä hän tahtoo silitellä ja halia äidin masua. Sitä vasten on myös mukava nojata ja hengähtää hetki, kun leikkiminen väsyttää. Hän se muuten on, joka sinun pesääsi tökkii ja painelee välillä kovastikin, toivoen, että potkisit takaisin. Ja niinhän sinä yleensä teet. Vieraille isoveljelläsi on tapana kertoa, että tammikuutta te vauva tyntyy.\nIsosiskosi tuskin kauheasti tästä kaikesta ymmärtää. Tällä hetkellä hän on niin äidin tyttö, että hiukan huolestuttaa, mitä hän mahtaa olla mieltä, kun sinä viet hänen paikkansa vauvana. Tuossa äidin mahan päällä hänkin tykkää maata, sanotaanko, että aivan riittämiin. (Viihtyvätköhän nuo kaksi sylissä enää ollenkaan sitten, kun tämä kumpu on poissa?) Samaten masun yli kiipeileminen on hänelle erityisen mieluisaa. Toista se on minulle, ja tuskin tuo sinustakaan niin kovin miellyttävältä tuntuu. Kyllä minä olen yrittänyt hänelle kertoa, ettei niin valitettavasti sopisi tehdä, mutta siskosi, joka on melkoisen päättäväinen tapaus, ei ota tuota kuuleviin korviinsakaan.\nSinun syntymäpäivääsi on vielä useampi viikko, jos kaikki suunnitelmien mukaan menee. Vaan äkkiäpä nuo vierähtävät, kun on joulutohinoita sun muuta. Äiti onkin täällä alkanut jo pienesti jännittää syntymääsi. Lukuunottamatta paria kuukautta kesän alussa, on tämä raskausaika sujunut niin kovin hienosti, lähes huomaamatta. Siksi välillä mieleen hiipii pieni epäilys siitä, voiko kaikki oikeasti mennä loppuun asti hyvin. Tosin taitaapi olla aika normaaleja odottavan äidin mietteitä. Ja toisaalta, mitäpä tuota turhaan liiaksi jännittämäänkään. Menee, niin kuin on mennäkseen. Minä teen voitavani, parhaani, mutta kaikkeen en pysty vaikuttamaan kuitenkaan. Täytyy vain luottaa.\nToivotaan siis parasta! Toisimme niin mielellämme sinut jo pian kotiimme, äitisi, isäsi ja sisarustesi ihasteltavaksi ja hoidettavaksi. Meidän kaikkien rakastettavaksi - täydentämään perhettämme.\nLähettänyt Anna klo 10:54 4 kommenttia:\nKiirettä pittää, sanon mää! Vaikka autottomuuden takia oltiinkin viime viikolla kaikki arkipäivät kotosalla, niin lähes joka illalle oli ohjelmaa, tulemista ja menemistä aivan riittämiin. Ja täällä kotona sitten, kun kerran loukussa on oltu, innostui mamma laittamaan vähän joulua.\nOnkin sitten jynssätty perusteellisesti, pikkuhiljaa ja kolo kololta tätä kämppää. Niin on kuulkaa nyt siisteissä riveissä ruuat, vaatteet ja lakanat kaapeissa (siis niissä tähän mennessä siivotuissa), että melkein tekis mieli räpsäistä pari kuvaa tännekin. Todisteeksi. Muutkin varmasti oikein mielellään työn tuloksia ihastelis, vaiko mitä.\nMutta ai että, kuinka rakastankaan puhdasta kotia! Ja sitä, että on ollut aikaa kerrankin keskittyä siivoukseen - lasten riitojen erotuomarina toimimisen, lohduttamisen, ruuan laittamisen, syöttämisen, nukuttamisen, leikittämisen ja muun ohella tietenkin. Rauhassa kuitenkin siinä mielessä, että kun ei ole ollut mahdollisuutta lähteä juuri kotipihaa kauemmaksi, niin on voinut omistaa kaiken liikenevän ajan siivoukselle.\nViikonloppuna päätettiin vielä jatkaa kotoilulinjaa joululeipomisten ja ihan vaan löhöilyn merkeissä. Nyt on jouluksi piimäkakkuja ja pipareita omasta taikinasta. Leivottiinpa siinä sivussa vielä hiukan velipojan tuleviin häihin. Kaikki tämä joulutouhu ja hössötys ihan vapaasta tahdosta, stressaamisen sijasta intoa puhkuen.\nTaitaa olla ensimmäinen kerta, kun lapsuudenkodista muuton jälkeen olen näinkin paljon panostanut jouluun. Ehkä en ole osannut, tai kokenut tarpeelliseksi, kun joulua on kumminkin vietetty reissunpäällä, lasten mummuloissa. Ehkä omaan kotiin joulutunnelmaa kaipaa enemmän, kuin väliaikaiseen vuokrakämppään. Ja ehkä nämä lapset tartuttaa sellaista aitoa joulumieltä äitiin ja isään, kun yrittävät nähdä ikkunoista kurkkivia tonttu-ukkoja, laulavat ja kuuntelevat tiptappia ja muita ihanuuksia, ja miettivät (pikkumies miettii), mitähän siltä joulupukilta voisi toivoa. Ehkä me tänä jouluna halutaankin olla myös ihan omalla perheellä, omassa kodissa, mummulavierailujen lisäksi. Ehkä hommataan myös oma pikkukuusi, minikinkku, laatikoita ja rosollia.\nTiiättekö, kun täällä on mun mielestä just niin kliseisen kaunista, kuin vain joulun aikaan olla voi. Täällä tuoksuu joulu, jouluvalot on viritelty paikoilleen, kynttilät palaa, tottakai. Eikä unohdeta joululauluja, joita nyt soitetaan ihan urakalla. Pimeys ei tunnu missään, päinvastoin! Onpahan tunnelmallista lähes aamusta iltaan.\nJuuri nyt arki tuntuu enemmän kuin arjelta.\nLähettänyt Anna klo 19:14 4 kommenttia:


Ruokablogi Pallolaajennus: Suurin, kaunein ja maukkain\nEi tuohon ole paljoa lisättävää, kuvaan siis. Alta kympin lähtee Haaparannan ICA Maxista 24 tölkkiä aitoa oikeaa. Olin taas Meri-Lapin alueella keräämässä kolehtia, joten poikkesin samalla ulkomailla. Tarkoitus oli hakea lava kolaa ja jotain ulkomaisia sipsejä (eli moderni versio voista ja sokerista).\nCoca-cola jäi kauppaan kun huomasin vuoren tohtoria. Tohtori ei kuulu kaupan hyllylle, se kuuluu omaan kyylkaappiin odottamaan oikeaa hetkeä. Sellaista hetkeä jolloin kaikki menee todella putkeen, mutta vielä puuttuu voittokululta kruunu ja kuorrutus. Dr. Pepperiä nautitaan silloin kun on jo niin fiiliksissä, ettei tavalliset limonaadit tunnu missään.\nPaljon olen elämässäni tarjouksia kokenut, mutta nyt aletaan olla todella korkealla kärkipäässä. Aijjai, katsokaa nyt tuota.. Eikö teille muka tule sellaista lämmintä oloa, joka tulee vain kun olet jonkin suuremman olomuodon lähellä?\nLähettänyt Jussi Leinonen klo 20.03\nSi-1 1. marraskuuta 2010 klo 20.38\nKoskettavimmat ja hienoimmat asiat ihmisen elämässä TOP2:\n1. esikoisen syntymä\n2. lava Pepperiä noin edukkaasti


VAASAN YLIOPISTO KAUPPATIETEELLINEN TIEDEKUNTA TALOUSOIKEUDEN LAITOS. Juha Silander PERINTÖ, TESTAMENTTI JA VEROSUUNNITTELU - PDF\nDownload "VAASAN YLIOPISTO KAUPPATIETEELLINEN TIEDEKUNTA TALOUSOIKEUDEN LAITOS. Juha Silander PERINTÖ, TESTAMENTTI JA VEROSUUNNITTELU"\n1 VAASAN YLIOPISTO KAUPPATIETEELLINEN TIEDEKUNTA TALOUSOIKEUDEN LAITOS Juha Silander PERINTÖ, TESTAMENTTI JA VEROSUUNNITTELU Talousoikeuden pro gradu tutkielma VAASA 2007\n2 1 SISÄLLYSLUETTELO sivu OIKEUSTAPAUSLUETTELO 5 LYHENNELUETTELO 7 TIIVISTELMÄ 9 1. JOHDANTO Johdatus aiheeseen Yleinen käsitys perimisestä ja testamentista Perintöverotus suomalaisessa yhteiskunnassa Verosuunnittelun merkitys perinnön yhteydessä Tutkimustehtävä Tutkimuksen jäsentely PERINTÖ Perintö ja sovellettava laki Perimysjärjestys Rintaperilliset Aviopuolison perimysoikeus Lähisukulaiset perijöinä Rekisteröity parisuhde ja periminen Avioehdon vaikutus perimisessä TESTAMENTTI Testamentti asiakirjana Testamentin muotovaatimukset Normaali tilanne Hätätilatestamentti Testamentin pätemättömyys Testamentin tekijä Testamenttiehdot Testamenttilajit Testamentin vaikutus perinnönjaossa 44\n4 3 4. PERINNÖSTÄ MAKSETTAVA VERO Perintöverotus ja verovelvollisuus Veronalainen omaisuus Omaisuuden arvostaminen Luonnolliset vähennykset Perintöveron määrä Veroluokat Vähennykset veronalaisesta perintöosuudesta Ennakkoperintö ja lahja perintöverotuksessa VEROSUUNNITTELU KUOLEMAN VARALLE Testamentin avulla Puolison omistusoikeus Puolison hallintaoikeus Muun etuuden testamenttaaminen Testamentin saajat Ilman testamenttia Ennakkoluopuminen Ennakkoperintö Lahja ja lahjanluonteinen kauppa Vakuutukset VEROSUUNNITTELU PERITTÄVÄN KUOLEMAN JÄLKEEN Perinnöstä luopuminen Omaisuuden myyminen Kuolinpesän pitäminen jakamattomana YHTEENVETO 100 LÄHDELUETTELO 105\n6 5 OIKEUSTAPAUSLUETTELO Korkein oikeus KKO 1938 II 78 s. 35 KKO 1964 II 106 s. 33 KKO 1987:55 s. 43 KKO 1992:94 s. 95 KKO 1997:107 s. 91 KKO 2000:100 s. 29 Korkein hallinto-oikeus KHO 1969 II taltio 3284 s taltio 1838 s. 55 KHO 1978 II taltio 2178 s. 50 ja 69 KHO 1980 II taltio 4316 s. 88 KHO 1981 II taltio 3966 s taltio 4518 s. 80 KHO 1987 B taltio 2254 s taltio 682 s. 85\n8 7 LYHENNELUETTELO AL Avioliittolaki /234 HE Hallituksen esitys HolhTL Laki holhoustoimesta /442 KHO Korkein hallinto-oikeus KK Kirjallinen kysymys KKO Korkein oikeus PerVL Perintö- ja lahjaverolaki /378 PK Perintökaari /40 TVL Tuloverolaki /1535 VakSopL Vakuutussopimuslaki /543\n10 9 VAASAN YLIOPISTO Kauppatieteellinen tiedekunta Tekijä: Juha Silander Tutkielman nimi: Perintö, testamentti ja verosuunnittelu Ohjaaja: Asko Lehtonen Tutkinto: Kauppatieteiden maisteri Laitos: Talousoikeuden laitos Oppiaine: Talousoikeus Aloitusvuosi: 1999 Valmistumisvuosi: 2007 Sivumäärä: 109 TIIVISTELMÄ Perintöön ja jäämistöön liittyvät seikat koskettavat lähes kaikkia ihmisiä, mutta ne ovat silti suhteellisen huonosti tunnettuja. Tutkielman tarkoituksena on antaa kattava kokonaiskuva perinnöstä, testamentista sekä perintöoikeuteen liittyvästä verosuunnittelusta. Tavoitteena on selvittää erityisesti, mikä on verosuunnittelun merkitys perintöverotuksessa ja mitä keinoja tulisi käyttää taloudellisesti parhaan tuloksen saavuttamiseksi. Tutkielmassa tutustutaan aluksi perintöverotuksen asemaan suomalaisessa yhteiskunnassa sekä pohditaan verosuunnittelun merkitystä perintösaantojen kohdalla. Luvussa kaksi selvitetään lakimääräisen perimysjärjestyksen perusperiaatteet sekä pohditaan rekisteröidyn parisuhteen ja avioehdon erityiskysymyksiä perintöoikeuden näkökulmasta. Testamenttiin tutustutaan niin muotovaatimusten, pätemättömyyskysymysten kuin myös testamenttilajien osalta. Perintöverotusta tarkasteltaessa selvitetään erityisesti veronalaisen omaisuuden arvostamista sekä niitä kriteereitä, joiden avulla maksettavaksi tuleva perintövero määrätään. Tutkielman loppuosassa, luvuissa viisi ja kuusi, perehdytään perintöverotukseen liittyviin verosuunnittelumahdollisuuksiin. Tarkastelussa ovat sekä kuoleman varalle että perittävän kuoleman jälkeen tehtävät verosuunnittelun muodot. Tutkielman aineistona käytetään oikeustieteellisen kirjallisuuden lisäksi erityisesti hallituksen esityksiä sekä perintöverotuksesta kirjoitettuja artikkeleita. Tutkielman perusteella voidaan todeta, että hyvin toteutetulla verosuunnittelulla on mahdollista saavuttaa merkittäviäkin taloudellisia hyötyjä. Erityisesti puolisolle annetun hallintaoikeustestamentin ja lahjoiksi nimettyjen ennakkoperintöjen avulla saadaan perintöveroa huomattavasti pienennettyä. Myös henkilövakuutuksiin pohjautuvaa verosuunnittelua voidaan pitää tuloksellisesti merkittävänä. Verosuunnittelun menestyksekäs toteuttaminen edellyttää kuitenkin kattavaa tietoa perintöverotuksesta ja se ei näin ole kaikkien tasapuolisesti hyödynnettävissä. Perintöverotuksen mahdollinen keveneminen tulevaisuudessa saattaa kuitenkin muuttaa tilannetta huomattavasti nykyisestä. AVAINSANAT: perintö, perintöverotus, testamentti, verosuunnittelu\n12 11 1. JOHDANTO 1.1. Johdatus aiheeseen Yleinen käsitys perimisestä ja testamentista Lähes jokainen joutuu tekemisiin perintöoikeuden kanssa jossain vaiheessa elämäänsä. Tästä syystä voisi olettaa, että ihmisillä on suhteellisen hyvät perustiedot perimiseen liittyvistä käytännön asioista. Näin ei kuitenkaan läheskään aina ole. Osasyynä tähän on varmasti se, että perintö ja testamentin tekeminen nähdään lähinnä vanhuuteen kuuluvina asioina ja niihin ei haluta paneutua ennenaikaisesti. Jotkut jopa kokevat, että esimerkiksi testamentin tekeminen ennen vanhuusikää on selvä aavistus omasta ennenaikaisesta kuolemasta. Vaikka asia kuulostaakin lähinnä myyttiseltä, yllättävän moni ajattelee edelleen niin. Useimmat suomalaiset tietänevät, että henkilön kuoltua hänen lähiomaisensa perivät hänet, mikäli testamentista ei muuta käy ilmi. Testamentin tiedostetaan mahdollistavan lakisääteisen perimysjärjestyksen muuttamisen. Sen sijaan tieto rintaperillisten lakiosan loukkaamattomuudesta on huomattavan vähäistä. Usein kuulee sanottavan, että vanhemmat päättivät tehdä lapsensa perinnöttömäksi. Kuitenkin lain silmissä tämä on mahdollista ainoastaan huomattavan poikkeuksellisissa tapauksissa, jolloin perillisen on täytynyt tahallisella rikoksella syvästi loukata perittävää tai hänen sukulaistaan, tai viettää jatkuvaa kunniatonta tai epäsiveellistä elämää. 1 Lesken asema perijänä ei myöskään liene kaikille selvä. Usein esitettävän käsityksen mukaan lakisäätäisessä perimysjärjestyksessä leski perii puolisonsa kaiken omaisuuden. Käytännössä näin ei kuitenkaan ole. Mikäli vainajalla on rintaperillisiä, he ohittavat lesken perimysjärjestyksessä ja perivät näin edesmenneen henkilön kokonaisuudessaan. 2 Lesken suojaksi on kuitenkin määritelty tiettyjä erityisoikeuksia, joita esitellään myöhemmin. Epäselvyyttä aiheuttaa myös nyt jo käsitteeksi muodostunut avoliitto. Termi on sinänsä harhaan johtava, sillä kysymys ei varsinaisesti ole mistään liitosta, ainoastaan kahden ihmisen elämisestä yhdessä. Valitettavan usein vasta perunkirjoituksen yhteydessä huomataan, että avioliitto olisi ollut jo yksinomaan perimisen kannalta järkevä vaihtoeh- 1 Linnainmaa 2002: Lehtola 2001: 31.\n13 12 to. Avopuoliso ei voi koskaan periä vainajaa lakimääräisesti, vaan omaisuuden saaminen voi perustua ainoastaan testamenttiin, jossa niin erikseen todetaan. Näissäkin tapauksissa perintövero on huomattavan korkea, tiettyjä poikkeustapauksia lukuun ottamatta Perintöverotus suomalaisessa yhteiskunnassa Perintöverotuksella on merkittävä rooli suomalaisessa verotusjärjestelmässä. Perintöverotuksessa verotetaan varallisuuden lisääntymisestä progressiivisen veroasteikon mukaisesti. Veron määrä riippuu ainoastaan perityn omaisuuden arvosta, ei esimerkiksi omaisuuden laadusta. Merkitystä ei myöskään ole sillä, onko omaisuus varallisuusverotuksessa verotettavaa varallisuutta vai ei. 4 Perintöverotuksessa, kuten verotuksessa ylipäänsäkin, pyritään kohtelemaan verovelvollisia tasapuolisesti ja yhdenmukaisesti. Tämä ei valitettavasti kuitenkaan toteudu läheskään aina, sillä eri verovirastojen tekemisissä päätöksissä on havaittavissa suuriakin linjaeroja. 5 Perintöverotus koetaan usein erittäin epämiellyttäväksi tavaksi valtion rahastaa kansalaisiaan. Erityisesti läheisen kuolemasta aiheutuneen suuren surun keskellä perintöveron maksaminen tuntuu suorastaan kohtuuttomalta. Lisäksi perintöverotus muun muassa heikentää perheyrityksen perineen henkilön mahdollisuuksia yritystoiminnan jatkamiseen. Tämä taas on vahvasti ristiriidassa valtion pyrkimyksen kanssa tukea yksityisyrittäjiä. 6 Voidaankin siis kysyä, miksi valtio perii perintöveroa? Perintöveron muutoksesta jätetyn kirjallisen kysymyksen (KK 120/2005 vp) vastauksessaan valtiovarainministeri Kalliomäki toteaa, että perintöverotukseen ei kohdistu kansainvälisestä veropohjasta aiheutuvia alentamispaineita, joten siitä on vakaana veropohjana tärkeää pitää kiinni. Hän toteaa myös, että korvaavien verotulojen löytäminen olisi vaikeaa. 7 Valtiontaloudellinen peruste perintöveron olemassaololle onkin perusteista epäilemättä vahvin. Perintöveron olemassaoloa voidaan kuitenkin perustella myös jakopoliittisesta ja yhdenvertaisuuden näkökulmista. Mikäli perintöveroa ei lainkaan perittäisi, syntyisi helposti suuriakin varallisuuseroja, mikä taas olisi ristiriidassa valtion muun verotuksen kanssa. 3 Linnainmaa 2002: Helokoski & Lindholm 2005: Puronen 2004: Lassila, Rantala & Valkonen 2002: KK 120/2005 vp.\n14 13 Perintö- ja lahjaverotuksen osuus Suomen valtion tuloissa on suhteellisen merkittävä. Valtion vuoden 2006 talousarvioesityksessä perintö- ja lahjaveromomentille on merkitty saatavia tuloja 490 miljoonaa euroa. Vuoden 2005 talousarviossa perintö- ja lahjaverotuloja oli arvioitu saatavan 468 miljoonaa, joten kasvua odotetaan tapahtuvan noin neljä prosenttia. Vuoden 2006 valtion tuloarvioiden kokonaismäärä on 39,6 miljardia euroa, josta verojen ja veronluonteisten tulojen osuus on 33,4 miljardia. Näin ollen perintö- ja lahjaverotuksen osuus talousarviossa on lähes 1,5 % kaikista verotuloista. 8 Perintöverotuksen poistamiselle tai lieventämiselle on kuitenkin suuria paineita. Asiasta on käyty kovaa keskustelua niin eduskunnassa kuin myös mediassa erityisesti viimeisten kahden vuoden aikana. Muun muassa emeritusprofessori Aulis Aarnio (2006) toteaa Aamulehteen kirjoittamassaan artikkelissa, että suomalainen perintöverotus ei ole millään tavalla järkevä eikä oikeudenmukainen. Hän tuo myös esille, että perintö- ja lahjaveron tuotto on kasvanut viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana yli kaksikymmenkertaiseksi, mikä tosin suureksi osaksi selittyy kansalaisten vaurastumisella. 9 Lähiomaisten perintö- ja lahjaveron poistamista käsittelevän kirjallisen kysymyksen (KK 176/2006 vp) vastauksessaan valtiovarainministeri Heinäluoma tuo kaikesta huolimatta selvästi esille, että perintöveron uudistamistarpeita arvioidaan seuraavan kerran vasta tulevissa hallitusneuvotteluissa, ei aikaisemmin. 10 Toukokuun 2006 lopussa ilmestyneen Kauppalehden kannessa vakuutettiinkin, että perintövero tulee kevenemään vuoden 2007 jälkeen. Kevennystapa ei kuitenkaan vielä ollut selvillä Verosuunnittelun merkitys perinnön yhteydessä Verosuunnittelun keskeisimpänä ajatuksena on toimia lain sallimissa rajoissa rationaalisesti niin, että valtiolle maksettava vero jäisi mahdollisimman alhaiseksi. Parhaimmillaan verosuunnittelulla voidaankin saada huomattavaa taloudellista hyötyä. Merkittävä osa yksityishenkilöiden verosuunnittelua liittyy juuri perintöveroon. Verosuunnittelu kannattaa aloittaa hyvissä ajoin, perittävän vielä eläessä. Tuolloin voidaan huolella laskea, mikä vaihtoehto sopii kyseiseen tilanteeseen parhaiten, ottaen 8 Valtion talousarvioesitykset Aarnio (2006): KK 176/2006 vp. 11 Hertsi (2006): 1.\n15 14 mahdollisesti huomioon myös perillisten toiveet järjestelyiden suhteen. Tulevaan perintöön liittyvän verosuunnittelun yhteydessä yksityishenkilöt turvautuvat usein myös lakimiesten apuun. Tämä lieneekin perusteltua kaikkien olennaisten asioiden huomioimiseksi. Veroseuraamusten ennakointi ei ole missään määrin helppoa, sillä perintöverotukseen vaikuttavat niin sukulaissuhteet, perinnön määrä kuin myös lainsäädännön mahdolliset muutokset. Viimeisimpään ammattilaisetkaan eivät välttämättä osaa varautua. Myös luonnollisuudesta poikkeavat asiat tulisi osata ottaa huomioon. Valitettavan usein vanhemmat ovat siirtäneet huomattavan osan omaisuudestaan lapselleen ennakkoperintönä, ja kuitenkin lapsi on lopulta ehtinyt kuolla ennen vanhempiaan. Verosuunnittelua on mahdollista tehdä myös vielä perittävän kuoltua, perillisen toimesta. Tämä saattaa olla useissa tapauksissa perusteltuakin, erityisesti silloin, kun perittävä ei ole eläessään tehnyt verosuunnittelua hänen jälkeensä jäävästä omaisuudesta. Perittävän kuoleman jälkeisellä verosuunnittelulla voidaan ennen kuolemaa tehdyn verosuunnittelun tapaan pienentää perintöverotuksessa maksettavaksi tulevaa veroa Tutkimustehtävä Tutkimuksen pääaiheina on selvittää testamenttia ja sen vaikutuksia perinnönjaossa sekä tutkia verosuunnittelun mahdollisuuksia perintöverotuksen yhteydessä. Jotta pääaiheita voitaisiin käsitellä tutkimuksessa mielekkäästi, on perusteltua selvittää myös lakimääräisen, ilman testamenttia tapahtuvan perimisen taustaa sekä tutustua perinnöstä normaalitilanteessa maksettavan veron määräytymiseen. Tutkimuksella halutaan antaa lukijalle käytännön tietoa lakisääteisestä perimyksestä, testamentin laadinnasta ja eri testamenttityypeistä sekä jäämistön verokohtelusta. Keskeisenä tarkoituksena on myös rohkaista perintöön liittyvään verosuunnitteluun tuomalla esille vaihtoehtoisia tapoja verosuunnittelun toteuttamiseen sekä esittelemällä sen tarjoamia mahdollisuuksia ja siitä saatavia hyötyjä. Tutkimusaiheen laajuudesta johtuen on tarpeellista tehdä tiettyjä rajauksia. Tästä syystä tutkimuksessa käsitellään ainoastaan Suomessa tapahtuvaa jäämistösaantoa ja verosuunnittelua. Näin ollen tutkimuksen ulkopuolelle jäävät kaikki yrityksiin ja sukupolvenvaihdoksiin liittyvät asiat. Edelleen tutkimuksen ulkopuolelle rajataan maatalouden ja metsätalouden myyntiin liittyvät huojennussäännökset. Verosuunnittelua tarkastellaan\n16 15 ainoastaan verolain sallimissa rajoissa, joten veron kiertämiselle ei ole varattu tutkimuksessa omaa alalukua Tutkimuksen jäsentely Tutkimus on jaettu johdanto- ja loppuluvun lisäksi viiteen eri lukuun, joissa kussakin käsitellään tutkimuksen aihetta hieman eri näkökulmasta. Luvut on pyritty järjestämään mahdollisimman loogiseen esitysjärjestykseen siten, että lukijalle muodostuisi selkeä kokonaiskuva käsiteltävästä asiasta. Luvut ovat itsenäisiä kokonaisuuksia, joten niiden eriaikainen lukeminen on mahdollista. Jälkimmäiset luvut liittyvät kuitenkin aikaisemmissa luvuissa esitettyyn, joten ensimmäisten lukujen asioiden tuntemus on muiden lukujen ymmärtämisen kannalta oleellista. Tutkimuksen toisessa luvussa, Perintö, käsitellään perimistä niissä tilanteissa, joissa erillistä testamenttia ei ole laadittu. Perimysjärjestyksessä keskitytään erityisesti rintaperillisiin, aviopuolison perimysoikeuteen, lähisukulaisiin sekä mahdolliseen sijaantuloon perimysjärjestyksessä. Paljon yleistä keskustelua herättänyt avopuolison rooli perijänä käydään niin ikään läpi. Mielenkiintoisen lisänsä lukuun tuovat lain muutama vuosi sitten mahdollistama rekisteröity parisuhde sekä sen vaikutukset perimiseen. Aihe on saanut merkittävästi palstatilaa julkisuudessa, joten asiaa käsitellään suhteellisen laajasti, myös lakiuudistuksen taustoja selvittäen. Luvussa tuodaan esille myös avioehdon merkitys perinnönjakoa suoritettaessa. Kolmannessa luvussa, Testamentti, tarkastellaan testamenttia asiakirjana ja käydään läpi siltä edellytetyt muotovaatimukset sekä normaalitapauksessa että hätätilanteessa. Keskeisen osan luvusta muodostaa testamenttilajien esittely, jolla on tärkeä tehtävä myös suhteessa tutkimuksen verosuunnitteluun liittyviin lukuihin. Kolmannessa luvussa pohditaan myös testamentin todellisia vaikutuksia perinnön määrään tutkien samalla, missä tilanteissa testamentin laatiminen on perusteltua ja missä ei. Lisäksi selvitetään testamentin pätemättömyyteen johtavia seikkoja. Tutkimuksen neljännessä luvussa, Perinnöstä maksettava vero, käsitellään perinnön verottamista normaaliolosuhteissa, ilman erillistä verosuunnittelua. Luvussa tarkastellaan veronalaisen omaisuuden arvostamistapoja sekä omaisuudesta tehtäviä luonnollisia vähennyksiä. Luvussa käydään myös läpi niitä tekijöitä, joiden perusteella perintöveron\n17 16 määrä ratkaistaan. Keskeisessä asemassa tässä ovat luonnollisesti laissa säädetyt veroluokat. Luvussa pohditaan niin ikään ennakkoperinnön vaikutusta perintöveron määrään, eräänlaisena siltana seuraavien lukujen verosuunnittelulle. Viidennessä luvussa keskitytään verosuunnittelumahdollisuuksiin perittävän yhä eläessä. Luvun otsikkona on Verosuunnittelu kuoleman varalle. Luvussa tarkastellaan verosuunnittelua sekä testamentin avulla että ilman. Testamenttiin pohjautuvassa suunnittelussa keskeisessä osassa ovat luvussa kolme esitellyt testamenttilajit sekä erilaisten toistuvaisluonteisten etujen testamenttaaminen. Muuhun kuin testamenttiin perustuvan verosuunnittelun esittelyssä käydään läpi muun muassa ennakkoluopumisen ja ennakkoperinnön vaikutukset perintöverotukseen. Koska myös lahja ja lahjanluonteinen kauppa on nähtävä eräinä perintöverosuunnittelun muotoina, niitä tarkastellaan omassa alaluvussaan. Edelleen perehdytään henkilövakuutuksiin verosuunnittelun näkökulmasta. Tutkielman kuudennessa luvussa, Verosuunnittelu perittävän kuoleman jälkeen, paneudutaan perijän mahdollisuuksiin minimoida maksettavaksi tulevan perintöveron määrää. Tarkastelussa ovat niin perinnöstä luopuminen, omaisuuden myyminen kuin myös kuolinpesän pitäminen jakamattomana. Luvussa pohditaan myös, miten lesken hallintaoikeus voidaan nähdä yhtenä verosuunnittelun muotona. Sekä viidennessä että kuudennessa luvussa esitellään myös esimerkkilaskelmia, joiden avulla verosuunnittelun merkitys on helppo havaita. Yhteenvedossa kerrataan lyhyesti tutkimuksessa keskeisiksi seikoiksi nousseita perintöön, testamenttiin ja sen laadintaan sekä perintöverosuunnitteluun liittyviä asioita. Samalla pohditaan, ovatko perintösaantoja ja perintöverotusta ohjaavat lait ajan tasalla ja miltä osin niitä mahdollisesti tulisi päivittää. Luvussa mietitään edelleen, tietävätkö ihmiset riittävästi perintöverotukseen liittyvän verosuunnittelun mahdollisuuksista vai tulisiko tietoa jakaa nykyistä enemmän. Lopuksi kysytään, onko perintöverotuksella tulevaisuutta Suomessa vai ei.\n18 17 2. PERINTÖ 2.1. Perintö ja sovellettava laki Henkilön kuollessa hänen jälkeensä jäänyt omaisuus tai ainakin osa siitä siirtyy useimmiten perintönä kuolleen sukulaisille tai testamentissa erikseen määrätyille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille. Kuoleman johdosta tapahtuvaa omistajanvaihdosta säädellään perintöoikeudessa. Suurin osa asiaa koskevista säännöksistä on kirjattuna perintökaaressa. Perintökaaren keskeisin tehtävä on luonnollisesti juuri omistajanvaihdosten toimivuuden turvaaminen, mutta säädöksillä on myös muita, selkeästi yhteiskunnallisia tehtäviä. Perintökaaren avulla toteutetaan niin elinkeinopoliittisia, asunto- ja sosiaaliturvapoliittisia kuin myös koulutus- ja kasvatuspoliittisia tehtäviä. 12 Perinnön saamiselle on asetettu laissa tiettyjä edellytyksiä. Niiden mukaan perinnön voi saada ainoastaan sellainen henkilö, joka elää perittävän kuolinhetkellä. Näin ollen esimerkiksi suunnitteilla ollut lapsenlapsi ei voi olla perijänä. Sen sijaan vielä syntymätön, mutta perittävän kuolinhetkellä jo siitetty lapsi on oikeutettu perillisen asemaan, olettaen, että hän syntyy elävänä. Lapsen ja vanhemman suhteen tulee luonnollisesti olla oikeudellisesti pätevä. Edellytyksenä lakimääräiselle perimykselle on lisäksi riittävän läheinen sukulaisuussuhde, avioliitto, rekisteröity parisuhde tai ottolapsisuhde perittävän kanssa. 13 Perillisen kansalaisuudella ei ole mitään merkitystä suhteessa perinnön saamiseen. Näin ulkomaalaisilla on Suomessa samat oikeudet perintöihin kuin suomalaisillakin. Tiettyjä rajoituksia tulee käytännössä vastaan ainoastaan silloin, kun perittävä omaisuus sijaitsee Ahvenanmaalla. 14 Syynä tähän on Ahvenanmaan itsehallintolaki ( /1144), joka muun muassa määrittelee, kuka saa omistaa kiinteistön Ahvenanmaalla. 15 Tällöin edes Suomen kansalaisen perintöoikeus ei siis ole itsestäänselvyys. Kuolleeseen Suomen kansalaiseen sovelletaan perusperiaatteen mukaan aina Suomen perintökaaren säädöksiä, mikäli hänellä ei ollut eläessään erityisiä liittymiä ulkomaille. 16 Jos henkilö kuitenkin vietti merkittävän osan elämästään ulkomailla tai hänellä oli keskeisiä siteitä ulkomaille, esimerkiksi avioliitto ulkomaalaisen kanssa, voivat muiden 12 Aarnio & Kangas 2002: Kangas 2002: 97; ks. lakimääräisestä perimyksestä tarkemmin alaluku Kangas 2002: Ahvenanmaan itsehallintolaki Aarnio & Kangas 2002: 158.\n19 18 maiden perintölainsäädännöt tulla kyseeseen. Nykyään perittävän on tällaisissa tapauksissa mahdollista tehdä testamenttimuotoinen asiakirja, jolla hän määrittelee, mitä lakia toivoo sovellettavan perimykseen. Tärkeää on kuitenkin huomata, että laki ei salli toisen maan lain valintaa esimerkiksi vain tietyn esineen osalta. 17 Mikäli perittävä ei ole erikseen määrännyt sovellettavaa lakia, mutta hänellä oli kuitenkin merkittäviä siteitä ulkomaille, sovelletaan perimykseen sen valtion lakia, jossa hänellä oli kotipaikka kuollessaan. Tämä kuitenkin edellyttää samaa kotipaikkaa vähintään viiden vuoden ajan yhtäjaksoisesti. Mikäli henkilö muutti usein eikä viiden vuoden ehto täyty, määräytyy sovellettava laki kansalaisuuden perusteella, ellei voida selkeästi osoittaa, että henkilön siteet olivat omaa kotimaataan voimakkaammat muualle. 18 Perinnön saaminen ei ole kaikissa tapauksissa itsestäänselvyys, vaikka lakisääteinen perimysjärjestys niin osoittaisikin. Mikäli henkilö aiheutti perittävän kuoleman tahallisesti, ei hänellä ole oikeutta perintöön tai testamentilla määrätyn omaisuuden saamiseen. Yhtä lailla oikeus perintöön voidaan menettää olemassa olevan testamentin tahallisella salaamisella tai hävittämisellä. 19 Perittävä voi myös tiettyjen edellytysten täyttyessä tehdä perillisensä perinnöttömäksi. 20 Erikoisen tapauksen perinnön ja perimisen kannalta muodostaa tilanne, jossa perittävän lisäksi myös perillinen on kuollut. Mikäli ei voida todistaa, että perillinen on ollut elossa vielä perittävän kuollessa, katsotaan perillisen kuolleen jo ennen perittävää. Käytännössä kahden henkilön samanaikainen kuolema tulee useimmiten kysymykseen onnettomuustilanteissa. Jos onnettomuudessa kuolee esimerkiksi sekä vanhempi että lapsi, katsotaan lapsen kuolleen ennen vanhempaansa ja vastaavasti vanhemman kuolleen ennen lasta. Tällöin kumpikaan ei peri toista edes hetkellisesti. 21 Mikäli perittävältä ei hänen kuollessaan jää perintöön oikeutettuja sukulaisia tai testamentin saajia, menee perintö valtiolle. Tämä ei kuitenkaan ole huomattavan yleistä, sillä esimerkiksi vuonna 2004 valtio peri vain 219 henkilöä. Osasyynä tähän on kuntien mahdollisuus anoa perintöä Valtiokonttorilta. Lisäksi, vaikka henkilöllä ei olisikaan 17 Mikkola 2004: Mikkola 2004: Kangas 2002: Ks. perinnöttömäksi tekemisestä tarkemmin alaluku Kangas 2006: 314.\n20 19 lähisukulaisia, valtio syrjäytetään perimyksessä useimmissa tapauksissa testamentilla. Valtiolla on kuitenkin oikeus valvoa testamenttien pätevyyttä Perimysjärjestys Rintaperilliset Perintökaaren 2 luvun 1 :ssä esitetyn perimysjärjestyksen perustana on niin sanottu parenteeliperiaate. Parenteeli on tiettyä perillisryhmää tarkoittava käsite. Lain näkökulmasta parenteeleja on kolme. Huomionarvoista kuitenkin on, että leskeksi jääneen puolison tai parisuhdekumppanin (rekisteröity parisuhde) oikeuksien katsotaan ikään kuin asettuvan parenteelien väliin. Puhdas parenteelijärjestys toteutuu ainoastaan silloin, kun perittävältä ei jää jälkeensä puolisoa tai parisuhdekumppania. Edellytyksenä on lisäksi, että perittävä ei ole tehnyt testamenttia omaisuudestaan ennen kuolemaansa. 23 Mikäli perittävä ei ollut kuollessaan naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa, eikä testamentista muuta johdu, perivät perittävän rintaperilliset kuolleen henkilön koko omaisuuden. Rintaperilliset kuuluvat edellä esitellyssä parenteelijärjestelmässä ensimmäiseen parenteeliin. Merkille pantavaa on, että rintaperillisiksi katsotaan niin aviolapset, avioliiton ulkopuolella syntyneet lapset, ottolapset kuin myös jopa raiskauksen tuloksena syntyneet lapset. Avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi perii isänsä ja isänpuoleiset sukulaiset silloin, kun lapsen isyys on tunnustettu tai vahvistettu kanteen avulla. 24 Ottolasten osalta perimysoikeuteen vaikuttaa adoption tapahtumisajankohta. Mikäli ottolapsisuhde on syntynyt ennen , on kyseessä niin sanottu heikon adoption periaate, jolloin ottolapsella on säilynyt perimysoikeus myös biologiseen sukuunsa. Ottolapsi perii biologiset vanhempansa normaalisti ja vastaavasti, mikäli ottolapselta ei ole kuollessaan jäänyt rintaperillisiä ja ottovanhempaa ei ole, biologinen vanhempi saa ottolapsen perinnön. Ottolapsi perii kuitenkin myös ottovanhempansa, mutta ei enää heidän sukulaisiaan. Ottolapsen biologisen suvun omaisuus ei puolestaan siirry ottovanhemman sukuun. Jos ottolapsisuhde on taas syntynyt jälkeen, sovelletaan niin sanottua 22 Puronen 2005: 19; Kangas 2006: Kangas 2006: Kangas 2006:\n21 20 vahvan adoption periaatetta, jolloin ottolapsi on rintaperillisen asemassa ottovanhempaansa nähden. Tällöin perimyksellistä sidettä biologisiin vanhempiin ei ole. 25 Perintö jakautuu aina tasan rintaperillisten kesken. Mikäli joku rintaperillisistä on kuollut ennen perittävän kuolemaa, sovelletaan sijaantuloperiaatetta, jossa kuolleen lapsen rintaperilliset perivät vainajan oman vanhempansa sijaan. Oikeus sijaantuloon on rajaton, joten vaikka vainajan lapsenlapsikin olisi kuollut, siirtyy perintö lapsenlapsen lapsille. 26 Esimerkki 1: Henkilö A kuolee. Hänen jälkeensä ei jää leskeä, mutta 3 lasta, joista kaksi (B ja C) ovat ottolapsia (ottolapsisuhteet syntyneet jälkeen) ja yksi biologinen lapsi (D). Ottolapset B ja C ovat elossa, mutta biologinen lapsi D on kuollut. Hänellä on kaksi lasta (E ja F). E on elossa, F on kuollut. F:llä on yksi lapsi (G). A:n perintö jakautuu seuraavasti: Ottolapset B ja C saavat kumpikin yhden kolmasosan A:n perinnostä, D:n lapset E ja F tulevat kuolleen D:n sijaan perimyksessä. Tällöin E saa perintönä yhden kuudesosan ja G kuolleen vanhempansa F:n sijaan samaten yhden kuudesosan. Mikäli perittävä on ennen kuolemaansa tehnyt omaisuudestaan lakisääteisestä perimysjärjestyksestä poikkeavan testamentin, sovelletaan aina testamentissa esitettyä vainajan viimeistä tahtoa. Rintaperillisillä on kuitenkin oikeus lakiosaan, joka on puolet heille lakisääteisen perimysjärjestyksen mukaan kuuluvasta perintöosasta. 27 Lakiosaa laskettaessa otetaan huomioon perittävän ennen kuolemaansa tekemät erityiset luovutukset, esimerkiksi testamenttiin rinnastettavat lahjat, joiden antaminen on koitunut lakiosaperillisen vahingoksi. Myös mahdollinen ennakkoperintö huomioidaan, mikäli perittävä ei ole sitä erikseen estänyt ilmoittamalla, että kyseistä lahjaa ei ole pidettävä ennakkoperintönä. 28 Lakiosa liittyy myös lakimääräiseen perimysjärjestykseen ottolapsien osalta. Mikäli ottolapsisuhde on syntynyt ennen , on ottolapsen oikeus ottovanhempiensa perintöön riippuvainen biologisten lasten lakiosista. Mikäli ottovanhemmilla on myös biologisia lapsia, ei ottolapsen perintöoikeus saa loukata näiden biologisten lasten oikeutta lakiosaan Aarnio & Kangas 2002: Linnainmaa 2002: Linnainmaa 2002: Aarnio & Kangas 2002: 234; ks. lakiosasta tarkemmin alaluvut 3.4. ja Linnainmaa 2002: 28.\n22 21 Esimerkki 2: Esimerkissä 1 käsitelty perinnönjako olisi näyttänyt huomattavasti erilaiselta, mikäli ottolasten B ja C ottolapsisuhteet A:han olisivat syntyneet ennen Tällöin D ainoana biologisena lapsena olisi ollut oikeutettu lakiosaan, eli tässä tapauksessa puoleen A:n koko omaisuudesta. Perinnönjaossa B ja C olisivat siis kumpikin saaneet yhden neljäsosan A:n perinnöstä, samoin kuin D:n jälkeläinen E sekä F:n jälkeläinen G. Näin B:n ja C:n perintöosuus olisi pienentynyt yhdestä kolmasosasta yhteen neljäsosaan samalla kun E:n ja G:n osuudet olisivat kasvaneet yhdestä kuudesosasta yhteen neljäsosaan. Varsinaisen perimysoikeuden lisäksi rintaperillisillä on tiettyjä oikeuksia avustuksiin kuolinpesän varoista. Ensinnäkin turvattomilla lapsilla (ottolapset mukaan lukien), kuten myös leskellä, on oikeus saada elatuksensa vainajan jäämistöstä koko sen ajan, kun pesänselvitystä tehdään, käytännössä perinnönjaon lainvoimaisuuteen saakka. Sääntöön ei vaikuta se, oliko vainajalla todellisuudessa enemmän velkoja kuin jäämistössä on varoja. Vastaavasti, mikäli vainajan alle 21-vuotias lapsi tarvitsee rahaa koulutukseensa tai kasvatukseensa enemmän kuin hänelle perintönä siirtyvä määrä on, tulee hänelle antaa avustusta jäämistön säästöstä. Avustuksen antamisen edellytyksenä on kuitenkin avustustarpeen toteennäyttäminen. Mikäli tarve avustukselle pystytään todistamaan, on kasvatusavustuksen maksaminen välttämätöntä ja esimerkiksi testamentti käy siltä osin tehottomaksi Aviopuolison perimysoikeus Jos perittävä oli kuollessaan avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa ja häneltä ei jäänyt jälkeensä lainkaan rintaperillisiä, menee vainajan omaisuus perintönä leskelle. Rintaperillisiksi lasketaan tässä niin lapset, ottolapset kuin myös edellisten jälkeläiset. 31 Ennen vuonna 1965 voimaan tullutta perintökaarta tällaista lesken perimysoikeutta ei ollut olemassa. Tuohon asti vainajan osuus puolisoiden pesästä meni aina vainajan sukulaisille, mikäli omaisuutta ei ollut erikseen testamentattu leskelle. 32 Lainmuutos on kuitenkin erittäin perusteltu, onhan puolisoilla usein yhteinen talous, ja myös sosiaalinen vastuu toisesta on huomattavan korkea. Aviopuolison perimysoikeus ei kuitenkaan nykyäänkään ole täysin yksiselitteinen. Ensinnäkin, mikäli puolisoilla on avioero vireillä oikeudessa toisen puolison kuollessa, 30 Aarnio & Kangas 1994: Koponen 2003: Gottberg 1996: 82.\n23 22 leski ei peri vainajaa. Leski voidaan myös ohittaa testamentilla eikä hänellä ole oikeutta lakiosaan, kuten rintaperillisillä. 33 Suurin monimutkaisuus lesken perimysoikeuteen sisältyy kuitenkin perimisen kaksivaiheisuuteen. Mikäli vainajalta jäi jälkeensä muita läheisiä perillisiä kuin rintaperillisiä, ei leski peri puolisoaan lopullisesti. Vainajan toissijaisten perillisten perintöoikeutta ainoastaan lykätään lesken kuolemaan asti. Ajatuksena tässä on, että sukuperimys lopulta toteutuu ja vainajan omaisuus saadaan näin säilymään omassa suvussa. Toissijaisiksi perillisiksi lasketaan vainajan vanhemmat sekä sisarukset tai heidän jälkeläisensä. 34 Leski kuitenkin perii puolisonsa lopullisesti, mikäli vainajan läheisimmät elossa olevat perilliset ovat esimerkiksi isovanhempia, setiä tai tätejä. Vaikka vainajalta jäisi jälkeen toissijaisia perillisiä, leski saa perimäänsä omaisuuteen lähes rajoittamattoman määräysvallan. Hän voi esimerkiksi myydä omaisuutta, antaa sitä lahjaksi tai vaihtaa sitä muuhun omaisuuteen. Tähän leski ei tarvitse kenenkään toissijaisen perillisen lupaa. Merkittävää kuitenkin on, että leski ei voi määrätä omaisuudesta testamentissa. 35 Lesken kuollessa toissijaiset perilliset perivät ensiksi kuolleen puolison omaisuuden. Mikäli pesän arvo on kasvanut ensiksi kuolleen puolison kuoleman jälkeen, menee pesän vaurastuminen lesken perillisten hyväksi, olettaen, että vaurastuminen on johtunut lesken saamasta perinnöstä, lahjasta tai testamentista, tai leski on omalla ansiotoiminnallaan saanut pesää vaurastutettua. 36 On myös mahdollista, että ensin kuolleen puolison toissijaiset perilliset ovat kaikki ehtineet kuolla ennen lesken kuolemaa. Tällöin koko lesken hallinnoima omaisuus menee lesken suvulle, riippumatta siitä, kuinka suuri osa omaisuudesta on aikoinaan ensin kuolleelta puolisolta perittyä. Toisaalta, mikäli leski kuolee perillisittä, menee hänen omaisuutensa perintönä toissijaisille perillisille. 37 Näin ollen lesken omaisuus ei siirry valtiolle, jos edes ensiksi kuolleen puolison toissijaisia perillisiä on elossa. Lesken perimysoikeuden yhteydessä on tärkeää pohtia myös perinnönjaon ja pesänjaon eroa. Jos ensiksi kuolleelta puolisolta ei ole jäänyt rintaperillistä, suoritetaan lesken eläessä tai hänen kuoltuaan pesänjako, johon osallistuvat toissijaiset perilliset sekä leski tai hänen perillisensä. Toissijaiset perilliset eivät voi vaatia pesänjakoa lesken eläessä. 33 Koponen 2003: Linnainmaa 2002: Hyvärinen, Hulkko & Ohvo 2002: Hyvärinen ym. 2002: Kangas 2006: 320.\n24 23 Mikäli ensiksi kuolleelta puolisolta on kuitenkin jäänyt rintaperillinen, suoritetaan joko lesken eläessä tai hänen kuoltuaan perinnönjako. Toisin kuin pesänjakoa, perinnönjakoa saavat esittää myös ensiksi kuolleen puolison rintaperilliset. 38 Puhuttaessa aviopuolison saamasta perinnöstä saatetaan usein itse asiassa tarkoittaa aivan muuta, eli avio-oikeuden perusteella eloon jääneelle puolisolle siirtyvää osaa puolisoiden yhteisestä omaisuudesta. Koska asia kuitenkin liittyy kiinteästi perimiseen, on sitä syytä tarkastella tässä yhteydessä. Avioliittolain 34 :n mukaan aviopuolisot hallitsevat kumpikin itse omaa omaisuuttaan ja 52 :n mukaan vastaavat omista veloistaan. 39 Avioliitossa elävillä puolisoilla on kuitenkin avio-oikeuden nojalla eron tai kuoleman yhteydessä oikeus toistensa omaisuuteen, mikäli he eivät ole tehneet avioehtoa koko omaisuudestaan tai tietystä osasta sitä. Huomattavaa on, että aikaisemmin esitetty puolison perimysoikeus ei ole riippuvainen mahdollisen avioehdon olemassaolosta. 40 Avio-oikeuteen pohjautuen puolison kuollessa toimitetaan ositus. Osituksessa lasketaan kummankin puolison netto-omaisuus vähentämällä puolisoiden varallisuuksista heidän velkansa. Mikäli velkoja on varallisuutta enemmän, merkitään laskelman tulos nollaksi. 41 Laskelmista saatuja netto-omaisuuksia verrataan tämän jälkeen keskenään. Mikäli kuolleen puolison netto-omaisuus on lesken omaisuutta suurempi, maksetaan leskelle tasinkona varallisuuseroa vastaava määrä, jotta lopulta molempien puolisoiden nettoomaisuus on sama. Vasta tämän jälkeen kuolleen puolison kuolinpesään jäävä omaisuus on vainajan perillisten perittävissä. Tasingolla on vaikutusta perinnön määrään myös niissä tapauksissa, joissa lesken nettoomaisuus on vainajan netto-omaisuutta suurempi. Tällöin lesken tulisi periaatteessa maksaa tasinkoa kuolleen puolison jäämistöön, joka sittemmin jaettaisiin vainajan perillisten kesken. Avioliittolaissa on kuitenkin säännös, joka poistaa lesken velvollisuuden maksaa tasinkoa vainajan perillisten hyväksi. 42 Tätä etuoikeutta kutsutaan yleisesti tasinkoprivilegiksi. Luonnollisesti, mikäli ensiksi kuolleella puolisolla ei ollut rintaperillisiä, tasinkoprivilegillä ei ole mitään merkitystä, koska leski joka tapauksessa perii vainajan omaisuuden kokonaisuudessaan. Useimmissa tapauksissa leski vetoaa tasinkoprivilegiinsä perunkirjoituksessa, jolloin asia merkitään perukirjaan. 43 Tällöin lesken oike- 38 Aarnio & Kangas 2002: 274; ks. lesken hallintaoikeudesta alaluku AL 34 ; AL Hyvärinen ym. 2002: Linnainmaa 2002: AL Linnainmaa 2002: 48.\n25 24 us otetaan huomioon jo verotuksessakin. Leski voi kuitenkin vedota oikeuteensa vielä myöhemminkin perusteoikaisulla, olettaen, että ositus on toimitettu ja siinä on huomioitu tasinkoetuoikeus. 44 Jos leski syystä tai toisesta haluaa, että vainajan perilliset saavat enemmän perintöä, hänen ei tietenkään tule vedota oikeuteensa. Tällainen tilanne voisi tulla kysymykseen esimerkiksi silloin, kun vainajan perilliset ovat samalla myös lesken perillisiä. Edellä on esitelty nimenomaan virallisen avioliiton aviopuolison ja rekisteröidyn parisuhteen parisuhdekumppanin perimysoikeutta. Nykykielessä saatetaan kuitenkin usein puhua aviopuolisoista vaikka käytännössä tarkoitetaankin avoliiton toista osapuolta, niin sanottua avopuolisoa. Siksi on mielestäni paikallaan lyhyesti käsitellä myös avopuolisoiden perimysoikeutta. Avoliitolla tarkoitetaan henkilökohtaista yhteiselämää samassa taloudessa toisen ihmisen kanssa. 45 Aarnio ja Kangas (2002) toteavat, että avoliitot voidaan jakaa neljään ryhmään, nimittäin nuorten aikuisten ensimmäiseen avoliittoon, avioliittoa edeltävään avoliittoon, avioliiton jälkeiseen avoliittoon ja edellisen avoliiton jälkeiseen avoliittoon. 46 Vaikka lähes 40 prosenttia Suomen väestöstä elää avioliitossa 47, on avoliittojen osuus kuitenkin merkittävä ja koko ajan kasvava. Suomen oikeusjärjestelmä ei avoliittojen yleisyydestä huolimatta juurikaan huomioi niitä perintöoikeudellisissa kysymyksissä. Tämä onkin todellinen ongelma tämänhetkisessä perintöoikeudessa. Kun perintökaarta aikoinaan valmisteltiin, olivat perheeseen kohdistuneet arvot ja odotukset huomattavan erilaisia kuin nykyään. Kuitenkaan, vaikka arvomaailma on tässä kohden muuttunut, ei avopuolisoiden oikeuksia perintöoikeudessa ole vieläkään lisätty. Esimerkiksi 1980-luvulla yritetty lakimuutos koskien avustusten antamista jäämistöstä samassa taloudessa eläneille henkilöille ei mennyt eduskunnassa läpi. 48 Mikäli avopuoliso ei ole testamentinsaaja, hän ei ole pesän osakas. Näin avopuolisolla ei yksiselitteisesti ole lakimääräistä perimysoikeutta vainajaan. Avopuolisolla ei myöskään ole edellä esitetyn kaltaista avio-oikeutta puolisonsa omaisuuteen. 49 Avoleski ei 44 Puronen & Puronen 2001: Lehtola 2001: Aarnio & Kangas 2002: Litmala 2003: Aarnio & Kangas 1999: Koponen 2003: 14.\n26 25 saa hallita kuolleen avopuolisonsa jäämistöä jakamattomana, kuten olisi tilanne aviopuolisoiden kohdalla. Avoleskellä ei edes ole oikeutta avopuolisoiden yhteisenä kotina pidetyn asunnon jakamattomuuteen. Vuokra-asunnon tapauksessa avoleskellä on kuitenkin oikeus jatkaa vuokrasuhdetta avopuolisonsa kuoleman jälkeen Lähisukulaiset perijöinä Mikäli vainajalla ei ollut rintaperillisiä ja hän ei kuollessaan ollut avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa, perintö menee vainajan lähisukulaisille. Lähisukulaiset jaetaan perinteisesti toiseen ja kolmanteen parenteeliin. Toiseen parenteeliin kuuluvat vainajan vanhemmat ja sisarukset, kolmanteen parenteeliin puolestaan vainajan isovanhemmat sekä sedät, tädit ja enot. Olettaen, että vainajan vanhemmat ovat elossa, perivät he kumpikin puolet lapsensa perinnöstä. Jos jompikumpi vanhemmista on kuitenkin jo kuollut, menee hänen osuutensa perinnöstä hänen lapsilleen, eli toisin sanoen vainajan sisaruksille. Sisarusten ollessa kuolleita perintö menee heidän jälkeläisilleen. Näin voidaan todeta, että toisessa parenteelissa vallitsee ensimmäisen parenteelin tavoin rajaton sijaisperimysoikeus. 51 Merkittävää on kuitenkin huomata, että mikäli vainajan toinen vanhempi on kuollut ja myöskään sisaruksia tai heidän jälkeläisiään ei ole elossa, perii vainajan toinen vanhempi koko perittävän omaisuuden. 52 Perintökaaren 2 luvun 2 :n mukaan perittävän sisar- ja velipuolilla on samat oikeudet perintöön kuin täyssisarilla ja veljillä, jos täyssukulaisia ei ole. Näin ollen esimerkiksi sisarpuoli voi ainoana oikeudenomistajana saada vainajan koko perinnön. 53 Jos vainajan molemmat vanhemmat ovat kuolleet, saa puolisisarus kuitenkin pienemmän perinnön kuin täyssisarus saisi, koska puolisisarus saa perintöä ainoastaan hänen ja vainajan yhteisen vanhemman jälkeen. Täyssisarus saisi luonnollisesti perinnön molempien vanhempiensa sijaan. 54 Mikäli vainajan jälkeen ei jää ketään ensimmäisen tai toisen parenteelin edustajaa, menee perintö lakisääteisen perimysjärjestyksen mukaisesti kolmannen parenteelin jäsenil- 50 Kangas 2002: 92; ks. avopuolison mahdollisuudesta päästä ensimmäiseen veroluokkaan alaluku Aarnio & Kangas 2002: Kangas 2006: PK 2: Aarnio & Kangas 1999: 74.\n27 26 le, ensisijaisesti vainajan isovanhemmille. Mikäli heistä puolestaan joku on jo kuollut, menee kuolleen isovanhemman perintöosa hänen lapsilleen, siis vainajan sedille, tädeille tai enoille. Asia on parhaiten ymmärrettävissä esimerkin avulla: Esimerkki 3: Vainaja A:lla ei ole rintaperillisiä eikä hän ole ollut kuolemansa hetkellä avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa. A:n molemmat vanhemmat ovat kuolleet ja hänellä ei myöskään ole sisaruksia. Perintö menisi siis perimysjärjestyksen mukaisesti isovanhemmille B ja C sekä D ja E. Vainajan äidin vanhemmat B ja C ovat elossa, joten he saavat kumpikin yhden neljäsosan perinnöstä. Vainajan isän vanhemmat D ja E ovat molemmat kuolleet, joten heidän perintöosuutensa menevät heidän lapsilleen F ja G, siis vainajan isän sisaruksille. Vainajan setä F on elossa, mutta täti G on kuollut. Koska serkut eivät lain mukaan peri, eli tässä tapauksessa G:n lapset, menee vainajan isän puolen perintö kokonaisuudessaan sedälle F. Hän siis perii puolet koko perinnöstä. Kuten esimerkissä todettiin, vainajan serkut eivät voi koskaan olla perinnön saajina lakisääteiseen perimysjärjestykseen perustuen. Käytännössä tällä ei kuitenkaan ole suurta merkitystä, sillä vain muutama perintö vuosittain jaetaan Suomessa kolmannen parenteelin jäsenten kesken. Vainajan vanhemmatkin ovat perinnönsaajina vain alle 10 prosentissa tapauksista Rekisteröity parisuhde ja periminen Samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhteen rekisteröiminen on ollut mahdollista Suomessa vasta lyhyen aikaa. Vaikka aihetta onkin käsitelty julkisuudessa kattavasti, on sitä tutkittu suhteellisen vähän oikeustieteellisessä, erityisesti perintöoikeudellisessa kirjallisuudessa. Tästä syystä onkin paikallaan perehtyä rekisteröidyn parisuhteen perimysvaikutusten lisäksi myös itse parisuhdelakiin ja sen taustoihin. Näin päästään parhaiten peilaamaan perimysoikeudellisten kysymysten merkitystä lain synnyssä. 56 Maailmalla on tehty lukuisia tutkimuksia siitä, kuinka suuri osa väestöstä on homoseksuaaleja. Lähteestä riippuen luvut vaihtelevat 2 ja 15 prosentin välillä. Erään tunnetun ruotsalaistutkimuksen mukaan homoseksuaaleja olisi aikuisista miehistä 3-5 prosenttia 55 Kangas 2002: Nykyinen työni evankelis-luterilaisen kirkon valtakunnallisen nuorisojärjestön, Nuorten Keskus ry:n, palveluksessa on kasvattanut mielenkiintoani aihetta kohtaan. Yksi keskeisimmistä syistä kirkosta eroamiselle on juuri kirkon kanta homoseksuaalisuuteen ja rekisteröityihin parisuhteisiin.\n28 27 ja naisista 2-3 prosenttia. 57 Joka tapauksessa kyseessä on merkittävä joukko kansasta, joten lain valmistelu ja käyttöönotto oli epäilemättä perusteltua. Suomea ennen oli jo kaikissa muissa Pohjoismaissa säädetty erilliset lait koskien samaa sukupuolta olevien liittoja. Ruotsissa Lag om homosexuella sambor säädettiin jo vuonna Vuonna 1997 antamassaan mietinnössä eduskunnan lakivaliokunta esitteli kuusi epäkohtaa, joihin suunnitellun parisuhdelain oli tarkoitus vastata. Epäkohtien joukossa mainittiin niin perintöverotus kuin myös se, että parisuhteen osapuolella ei silloisen lainsäädännön mukaan ollut minkäänlaista virallista asemaa toisen osapuolen kuolinpesässä. 59 Voidaan siis selkeästi todeta, että vaikka osa lain perusteista pohjasikin sosiaalisiin ja myös välillisesti ihmisoikeudellisiin kysymyksiin, oli perintökysymyksillä kuitenkin huomattavan keskeinen rooli lain oikeuttajana ja perusteena. Oikeusministeriön lainvalmisteluosaston työryhmän vuonna 1999 tekemän ehdotuksen mukaan samaa sukupuolta oleville parikumppaneille ei olisi annettu mahdollisuutta perillisasemaan suhteessa toisiinsa. Eloon jääneellä parisuhdekumppanilla ei olisi esityksen mukaan ollut oikeutta kumppaneiden yhteisen kodin käyttöön toisen kuoltua ja omaisuus olisi eroteltu eloon jääneen parisuhdekumppanin ja vainajan kuolinpesän kesken. 60 Nämä ehdotukset eivät kuitenkaan tulleet sellaisenaan lopulliseen lakiin. Parisuhdelaki, viralliselta nimeltään Laki rekisteröidystä parisuhteesta ( /950), otettiin käyttöön Lain perusperiaatteen mukaan kaksi samaa sukupuolta olevaa henkilöä sai mahdollisuuden rekisteröidä parisuhteensa sekä saada lähes samat oikeudet ja velvollisuudet kuin aviopuolisoillakin on. Suurin ero oli epäilemättä se, että avioliittolaista poiketen rekisteröintiä ei voi suorittaa kirkkovihkimisenä, vaan ainoastaan maistraatissa siviilivihkimisenä. 61 Vaikka lainvalmisteluosaston työryhmän esitykset eivät menneetkään kaikki läpi, hyväksyttiin parisuhdelain yhteydessä kuitenkin lakivaliokunnan esityksestä erityinen lausuma, jonka mukaan muun muassa sellaisia säädöksiä, jotka koskevat avioliitonomaisia suhteita, ei voida automaattisesti soveltaa samaa sukupuolta oleviin rekisteröimättömiin parisuhteisiin, siis avoliittopareihin. 62 Edellisten lisäksi rekisteröityyn parisuhteeseen 57 Litmala 2003: Pohjonen 1998: Oikeusministeriö 1999: Oikeusministeriö 1999: Kyyrönen 2003: Kangas 2002:\n29 28 ei myöskään sovelleta muun muassa isyyslain säädöksiä, eikä yhteisen sukunimen hankkiminen ole mahdollista parisuhdekumppaneille. 63 Perimyskysymyksiin parisuhdelailla oli huomattava vaikutus. Nykyään samaa sukupuolta olevat henkilöt, jotka ovat rekisteröineet parisuhteensa, rinnastetaan perintöoikeudessa ja myös verotuksessa puolisoihin. Näin ollen edellä alaluvussa esitetyt aviopuolison perimysoikeutta koskevat säädökset pätevät myös parisuhdekumppaneiden kohdalla. Mikäli rekisteröidyssä parisuhteessa eläneeltä vainajalta ei jää rintaperillisiä, menee jäämistö parisuhdekumppanille. Vastaavasti parisuhdekumppaneilla on aviooikeus toistensa omaisuuteen, ellei avioehdossa muuta todeta tai omaisuutta ei ole annettu pois lahjoituksin tai testamentilla. Leskeksi jääneellä parisuhdekumppanilla on oikeus pitää jakamattomana hallussaan parisuhdekumppanien yhteisenä kotina käytetty tai muu kodiksi sopiva, jäämistöön kuuluva asunto. 64 Rekisteröidyllä parisuhteella ei ole merkitystä lasten perimykseen, eli rintaperilliset perivät vainajan omaisuuden kaikissa tapauksissa. Tilanteessa, jossa lapsi elää rekisteröidyn parin perheessä, hän jää lakimääräisen perimyksen ulkopuolelle suhteessa sosiaaliseen vanhempaansa. Tilanne voidaan luonnollisesti korjata testamentilla, mutta tuolloin lapsen asema perintöverotuksessa on epäedullinen, koska hänen katsotaan kuuluvan kolmanteen veroluokkaan Avioehdon vaikutus perimisessä Avioehdosta kuulee usein puhuttavan paheksuvaan, jopa halveksuvaan sävyyn. Yleinen käsitys vaikuttaisi myös olevan, että avioehtoja tekevät ainoastaan erityisen rikkaat henkilöt. Tämä ei kuitenkaan selvitysten perusteella pidä paikkaansa. Eri arvioiden mukaan peräti prosentissa avioliittoja ja rekisteröityjä parisuhteita on tehtynä jonkinlainen avioehto. 66 Useimmiten avioehdon taustalla on ajatus riskien karsimisesta. Riskiksi voidaan nähdä joko avioero tai puolison kuolema sekä niihin liittyvät taloudelliset vaikutukset. Huomattavan usein avioehdon keskeisimpänä tarkoituksena on turvata omaisuuden, esimerkiksi perheyhtiön osakkeiden, säilyminen suvussa puolison kuollessa. Kyse 63 Aarnio & Kangas 2002: Koponen 2003: Sosiaali- ja terveysministeriö 2003: 19; ks. veroluokkajaosta tarkemmin alaluku Gottberg 1996: 9.\n30 29 on siis eräänlaisesta lakimääräisen perimysjärjestyksen vahvistuksesta, useimmiten puoliso ohittaen. 67 Lisäksi avioehdolla voi olla merkitystä verotuksen, tässä tapauksessa perintöverotuksen kannalta. Avioehdon laatiminen on huomattavan säänneltyä. Avioehtoon edellytetään ensinnäkin kummankin osapuolen suostumusta, sen tulee olla määrämuotoinen, sisältäen muun muassa päiväyksen sekä avioehdon laatijaosapuolten ja kahden todistajan allekirjoitukset. Lisäksi avioehto tulee rekisteröidä maistraatissa. 68 Useimmiten avioehto tehdään pari kuukautta ennen avioliittoa, mutta se on mahdollista laatia myös missä tahansa vaiheessa myöhemmin, avioliiton solmimisen jälkeen. Haasteena voi kuitenkin olla se, että toinen osapuoli ei ehkä olekaan enää halukas avioehdon allekirjoittamiseen. Tästä syystä lienee varminta laatia sopimus ennen avioliittoon vihkimistä tai parisuhteen rekisteröintiä. 69 Avioehtoja voidaan nähdä olevan kolmea lajia; 1) sellaisia, jotka määräävät molempien omaisuuden kokonaan avio-oikeuden ulkopuolelle, 2) sellaisia, joissa määrätään tietty osuus tai omaisuuslaji molemmilta avio-oikeuden ulkopuolelle sekä 3) sellaisia, joissa jätetään ainoastaan toisen puolison omaisuus tai osa siitä avio-oikeuden ulkopuolelle. Avioehdolla voidaan määrätä sen hetkisen omaisuuden lisäksi myös sellaisesta omaisuudesta, jonka jompikumpi puolisoista saa myöhemmin omistukseensa, hankintatavasta riippumatta. Tärkeää on huomata, että avioliitossa ja rekisteröidyssä parisuhteessa elävillä puolisoilla on kummallakin itsenäinen vastuu omista veloistaan. Avio-oikeus ei aiheuta velkavastuuta puolison veloista. Näin ollen myöskään avioehtoa ei ole tarpeen käyttää velkojasuojana. 70 Yleisen käsityksen mukaan avioehtoa ei voi tehdä vain joko avioeroa tai kuolemantapausta koskevaksi, vaan se käsittää automaattisesti molemmat avioliiton raukeamistapaukset. Näin esitetään vielä myös 1990-luvulla kirjoitetuissa oppikirjoissa. 71 Korkein oikeus on kuitenkin antanut asiasta vuonna 2000 ennakkotapauksen 72, jonka mukaan avioehtoa, jossa erikseen määritellään sen voimassaolo ainoastaan joko avioeron tai kuolemantapauksen yhteydessä, on pidettävä tältä osin pätevänä ja sitä tulee soveltaa sanotun mukaisesti. Gottbergin (2005) mielestä kyseisestä, nimenomaan avioerotilannetta kos- 67 Litmala 1998: Gottberg 1996: Lehtola 2001: Aarnio & Kangas 2002: Gottberg 1996: KKO 2000:100.


Asianhallintasihteerin sijaisuus, Helsingin seurakuntayhtymä, Helsinki – Jakomo.fi\nAsianhallintasihteerin sijaisuus, Helsingin seurakuntayhtymä, Helsinki\nHome/Asianhallintasihteerin sijaisuus, Helsingin seurakuntayhtymä, Helsinki\nAsianhallintasihteeri työskentelee seurakuntayhtymän laki- ja asianhallintapalveluissa, ja hoitaa yhtymän yhteisen kirkkoneuvoston ja muiden toimielinten kokoushallinnan tehtäviä sekä toimii asianhallintajärjestelmän pääkäyttäjänä. Lisäksi tehtävä sisältää muun muassa kirjaamon tietopalvelua ja yksikön viestintää. Osaa tehtävistä asianhallintasihteeri hoitaa vuorotellen ja yhdessä kahden muun asianhallintasihteerin kanssa.\nAsianhallintasihteeri toimii sihteerinä/teknisenä sihteerinä kokouksissa sekä muun muassa koostaa ja julkaisee toimielinten esityslistat ja pöytäkirjat, sekä vastaa päätösten tiedoksiannoista. Asianhallintajärjestelmän pääkäyttäjän tehtäviin sisältyy muun muassa päivittäistä käyttäjätukea ja uusien käyttäjien opastamista, vaativienkin ongelmatilanteiden selvittelyä sekä asianhallinnan ja asiakirjatuotannon prosessien suunnittelua.\nKyseessä on määräaikainen sijaisuus, joka kestää 31.12.2021 saakka.\n– tehtävään soveltuva koulutus, esimerkiksi alempi korkeakoulututkinto, ammattikorkeakoulututkinto tai opistoasteen tutkinto\n– työkokemusta vastaavista asian- ja kokoushallinnan tehtävistä julkisessa hallinnossa\n– kokemusta asianhallinnan ja kokoushallinnan järjestelmistä (Helsingin seurakuntayhtymässä on käytössä mm. Dynasty 360, Cloud Meeting sekä Office 365 ja Teams)\n– tehtäväalan lainsäädännön ja määräysten tuntemusta, ja taitoa soveltaa niitä käytäntöön\n– erinomainen suomen kielen taito ja tehtävän edellyttämä ruotsin kielen taito\n– hyvät vuorovaikutustaidot, paineensietokykyä ja positiivinen asiakaspalveluasenne\n– mahdollisuus tarvittaessa joustaa työajoissa (osa kokouksista pidetään iltaisin).\n– olet joustava ja oma-aloitteinen\n– omaat hyvät tietotekniset perustaidot\n– olet valmis omaksumaan uutta ja olet kehittämisorientoitunut\n– pystyt toimimaan itsenäisesti mutta myös tiimin kanssa ja olet halukas auttamaan myös muita tiimin jäseniä tarvittaessa.\nTyötehtävä sijoittuu vaativuusryhmään 601 ja palkka on työkokemuksesta riippuen 2.737,34 – 3.077,18 euroa/kk. Henkilöstöetuina tarjoamme mm. tuetun työpaikkalounaan ja työterveyspalvelut. Toimitilamme ovat hyvien kulkuyhteyksien äärellä Kalliossa.\nTyösuhteeseen valitun tulee ennen tehtävän vastaanottamista esittää hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan. Työsuhteeseen valitulla on 6 kk:n koeaika.\nTehtävään hakeminen tapahtuu KirkkoHR:n kautta 9.10.2020 klo 16 mennessä.\nLisätietoja tehtävästä antaa asianhallinnan suunnittelija, palveluesimies Mervi Hämäläinen p. 09 2340 2432 (29.9.-2.10. klo 13-15) tai sähköpostilla [email protected]