2 2 TOIMINTAKERTOMUS SISÄLTÖ: 1 Tausta 4 2 Toiminta-ajatus Toiminnan tavoitteet Keinot ja toimenpiteet 5 3 Yhdistyksen hallinto ja kokoukset Yhdistyksen jäsenet Hallitus Hallituksen kokoukset Sääntömääräiset kokoukset 6 4 Jyväskylän agendatoimisto Agendatoimiston työntekijät 6 5 Taloudellinen toiminta Yhdistyksen talous 7 6 Tiedotustoiminta ja julkaisut Tiedotuksen keinot ja tavoitteet Lehdistötiedotteet Jäsentiedotteet Verkkoviestintä yhdistyksen kotisivuilla Kestävän kehityksen ympäristölehti Keke työkirjat kotitalouksille ja yrityksille Kestävän kehityksen ympäristökansio Kestävän kehityksen esitteet 9 7 Koulutus 7.1 Energiaeksperttikoulutus Luennot 9 8 Kampanjat ja kilpailut Jyväsjärven rantojen puhdistustalkoot Keski-Suomen vuoden energiatekokilpailu Jyväskylän pujonnyhtämiskilpailu 10 9 Foorumityöskentely Jyväskylän Agenda21 kaupunkifoorumi Jyväskylän Agenda21 työryhmä Avoimia yleisötilaisuuksia Ympäristötentti Keski-Suomen ympäristöakatemia Yhteistyö alueellisissa tapahtumissa Nuorten Toukofest Liikkujan viikko Autoton päivä Energiansäästöviikko 12\n3 3 12 Yhteistyö alueellisissa hankkeissa Siisti kaupunki kaikille kampanja Alueelliset liikennefoorumit Jyväskylän kestävän liikenteen mallikuntahanke Ympäristötietoisuuden ja osaamisen edistäminen keskisuomalaisissa pk yrityksissä Valtakunnallinen yhteistoiminta Valtakunnallinen paikallisagendapäivä Hämeenlinnan kestävä kotiympäristö projekti Kestävä kehitys kunnan suunnittelu- ja osallistumisjärjestelmässä hanke Edustus järjestöissä Vapaaehtoistoiminnan keskus VaPari Jyväskylän asukasyhdistykset Yhteenveto 14\n4 4 JYVÄSKYLÄN ASUKKAIDEN PAIKALLISAGENDA JAPA ry:n TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA TAUSTA Suomi oli yksi Rio de Janeirossa vuonna 1992 pidetyn YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin allekirjoittajamaista. Tavoitteena oli Rion määritelmän mukainen maailmanlaajuinen paikallisesti toteutuva toimintaohjelma eli paikallisagenda kestävän kehityksen toteuttamiseksi. Kestävä kehitys on viitoitus tulevaisuuteen, jossa yhdistyvät ekologinen, sosiaalinen sekä kulttuurillinen ulottuvuus. Ulottuvuuksista ekologinen kestävyys liittyy luontoon, jonka alueella vaikuttavat fysiikan, kemian ja biologian lait. Ekologisen kestävän kehityksen keskeisin tehtävä on luonnon monimuotoisuuden vaaliminen. Sosiaalinen kestävyys puolestaan liittyy yhteiskuntaan, jonka alueella vaikuttavat yhteiskunnalliset lainalaisuudet ja arvot. Sosiaalisen kestävän kehityksen tavoitteena on ihmisten oman elämänhallinnan lisääminen ja ylläpitäminen sekä yhteiskunnallisten vaikutusmahdollisuuksien vahvistaminen. Taloudellinen kestävyys liittyy luontoon ja yhteiskuntaan ja sen alueella vaikuttavat sekä luonnon ja yhteiskunnan lainalaisuudet. Taloudellista kasvua pidetään hyvinvoinnin merkkinä. Sitä se ei välttämättä ole ympäristön kannalta. Taloudellisen kestävän kehityksen suurin ristiriita on tuotannon jatkuva kasvu samaan aikaan kun maapallon resurssit niukkenevat. Kulttuurisella kestävällä kehityksellä tarkoitetaan ihmisen riippumatonta henkistä toimintaa ja eettistä kasvua. Se pyrkii myös säilyttämään kulttuurien moninaisuuden ja niiden kehittymisen. Jyväskylän seudulla paikallisagendatyö alkoi vuonna 1997 seitsemän kunnan yhteistyöhankkeena. Nämä kunnat olivat Jyväskylä, Jyväskylän maalaiskunta, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen. Kuntien yhteistyönä syntyi Keski-Suomen kestävän kehityksen (keke) julistus, johon kirjattiin viisi pääteemaa: Asuinympäristö, Kulutustottumukset, Liikkuminen, Energiankulutus ja Sosiaalinen ympäristö. Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA osallistui aktiivisesti seudulliseen kestävän kehityksen työhön sen päättymiseen saakka. Suomen Kuntaliitto on kirjannut kestävän kehityksen linjauksissaan, että paikallisagenda on kaikkien kuntien kestävän kehityksen asiakirja, jonka laadinta muodostaa keskustelufoorumin kunnan hallinnon, luottamushenkilöiden, kuntalaisten sekä kunnassa toimivien järjestöjen ja yritysten edustajille. Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA ry:n toiminta-ajatus on aikaansaada Jyväskylään YK:n ympäristö ja kehityskonferenssin suosittelema asukkaiden kestävän kehityksen paikallistason toimintaohjelma ja toteuttaa sitä käytännössä eri toimijoiden välisenä yhteistyönä. JAPA ry on koonnut eri toimijoista paikallisen keskustelu- ja yhteistyöfoorumin, jonka tehtävänä on aikaansaada Riossa Suomenkin allekirjoittaman toimintaohjelman periaatteiden mukainen toimintaohjelma. Kaupunkifoorumin toimesta on käynnistynyt Jyväskylän Agenda21 työryhmätyöskentely päämääränään laatia Jyväskylän paikallisagenda. JAPA ry on tehnyt tärkeää yhteistyötä kestävän kehityksen käytännön toimenpiteiden edistämiseksi Jyväskylässä vuodesta 2000 lähtien. Tämän myös Jyväskylän ympäristölautakunta totesi kokouksessaan ja esitti kaupungin ylimmälle johdolle yhteistoimintamallin taloudellista tukemista. Kertomusvuoden maaliskuussa Jyväskylän kaupunginhallitus valtuutti JAPA ry:n organisoimaan Jyväskylän agendatyön. 2 TOIMINTA-AJATUS 2.1 Toiminnan tavoitteet Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA ry:n toiminta-ajatus on aikaansaada Jyväskylään YK:n ympäristö ja kehityskonferenssin suosittelema asukkaiden kestävän kehityksen paikallistason toimintaohjelma ja toteuttaa sitä käytännössä eri toimijoiden välisenä yhteistyönä. Yhdistys toimii välittäjäorganisaationa ja siltana asukkaiden, asukasyhdistysten, kaupungin viranomaisten, luottamushenkilöiden, sekä toiminnalleen tarpeellisten sidosryhmien ja tiedonvälittäjien välillä.\n5 5 2.2 Keinot ja toimenpiteet JAPA ry pyrkii edistämään kaupungin eri toimijoiden verkottumista ja luomaan samalla uusia osallistumis- ja osallistamismalleja. Toimenpiteet ovat mm. asukasyhteistoiminta, foorumityöskentely ja erilaisten hankkeiden, tapahtumien ja kampanjoiden käynnistäminen ja järjestäminen. Yhdistys järjestää neuvottelu-, koulutus- ja keskustelutilaisuuksia, antaa lausuntoja, tiedottaa toiminnastaan, osallistuu paikalliseen, valtakunnalliseen sekä itse tai edustuksellisesti kansainväliseen kestävää kehitystä edistäviin tapahtumiin. Tämän lisäksi se järjestää retkiä ja tutustumiskäyntejä jäsenilleen. 3 YHDISTYKSEN HALLINTO JA KOKOUKSET 3.1 Yhdistyksen jäsenet Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA ry on yleishyödyllinen, voittoa tavoittelematon kestävää kehitystä edistämään perustettu yhdistys. JAPA ry:n ovat perustaneet varsinaisina jäseninä olevat rekisteröidyt Jyväskylän asukasyhdistykset ja ne nimeävät kullekin toimikaudelle yhdistyksen kokouksiin yhden edustajansa. Yhdistyksen varsinaiseksi jäseneksi voivat liittyä kaupungin alueella toimivat rekisteröidyt asukasyhdistykset sekä erityisesti asukasyhdistystoiminnasta kiinnostuneet henkilöt. Varsinaisina jäseninä olevat rekisteröidyt asukasyhdistykset nimeävät kullekin toimikaudelle yhdistyksen kokouksiin yhden edustajansa. Jäsenmaksun maksaneita asukasyhdistyksiä oli kertomusvuonna yhteensä 10. Jäsenmaksu oli asukasyhdistykselle 20 uroa ja kannatusjäsenmaksu yrityksille ja yhteisöille 50 uroa tai sitä suurempi. Kaikilla varsinaisilla jäsenillä on yhtäläinen äänioikeus. 3.2 Hallitus Yhdistyksen asioita hoitaa hallitus, johon syyskokous valitsee kalenterivuodeksi kerrallaan puheenjohtajan ja kahdeksi kalenterivuodeksi kuusi muuta jäsentä ja varajäsenet. Yhdistyksen puheenjohtajana toimi kertomusvuonna Vexi Virtanen. Yhdistyksen hallituksen jäseniksi tuli valituksi 13 edustajaa eri asukasyhdistyksistä. Seuraavassa on lueteltuna kertomusvuoden 2003 hallituksen jäsenet ja varajäsenet. Varajäsenet eivät olleet henkilökohtaisia. Vexi Virtanen Kari Lehtinen Marjatta Hynynen Sari Koskinen Helena Mannila Leena Laurila Elina Linnove Kauniston asukasyhdistys ry Kuokkalan asukkaat ry Huhtasuon asukasyhdistys ry Lutakon asukasyhdistys ry Kortepohjan asukkaat ry Keltinmäen asukasyhdistys ry Yläkaupungin asukasyhdistys Varajäsenet Marja Kupari Esko Alm Kirsti Leskinen Birgitta Tapanainen Jorma Viljanen Pentti Närhi Muuratsalon asukasyhdistys ry Ydinkeskustan asukasyhdistys Kuokkalan asukkaat ry Viitaniemen asukasyhdistys ry Mäyrämäen asukasyhdistys ry Keljonkankaan asukasyhdistys Kertomusvuonna yhdistyksen varapuheenjohtajana toimi Marjatta Hynynen, sihteerinä ja rahastonhoitajana Kari Lehtinen.\n6 6 3.3 Hallituksen kokoukset Yhdistyksen hallitus piti vuoden 2003 aikana 14 kokousta, joista laadittiin kokouspöytäkirjat. Käsiteltyjä kokousasioita oli yhteensä 164. Ympäristötoimen edustaja Niilo Frilander osallistui lähes kaikkiin kokouksiin. Hallituksen asettama johtoryhmä kokoontui muutamia kertoja. Kokoukset ja tapaamiset pidettiin pääsääntöisesti agendatoimistossa. 3.4 Sääntömääräiset kokoukset Yhdistyksen sääntömääräinen vuosikokous pidettiin Jyväskylän ympäristövirastolla. Kokouksen alussa kuultiin maisema-arkkitehti Mervi Vallinkosken esitys Jyväskylän viherrakennusjärjestelmästä. Vuosikokoukseen osallistui 10 henkilöä. Kokouksen puheenjohtajana toimi Tuulikki Väliniemi ja sihteerinä Kari Lehtinen. Vuosikokous hyväksyi yhdistyksen vuosikertomuksen ja vahvisti tilinpäätöksen toimintavuodelta Vuosikokouskutsu esitettiin julkisesti kaupungin tiedotuslehdessä. Yhdistyksen sääntömääräinen syyskokous pidettiin Jyväskylän Teknisessä palvelukeskuksessa. Kokouksen alussa kuultiin koordinaattori Timo Vuoriaisen esitys Jyväskylän Kestävän liikenteen mallikunta hankkeesta ja projektijohtaja Marja Kuparin esitys Alueelliset liikennefoorumit hankkeesta. Syyskokoukseen osallistui 15 henkilöä. Kokouksen puheenjohtajana toimi Tuulikki Väliniemi ja sihteerinä Kari Lehtinen. Syyskokous hyväksyi hallituksen esittämän toimintasuunnitelman ja talousarvion vuodelle Hallitus esitti syyskokoukselle muutosta pykälään 5. Hallituksen esitys sääntömuutokseksi hyväksyttiin. Yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin vuodeksi 2004 yksimielisesti Sari Koskinen ja hallitukseen valittiin Marjatta Hynynen, Helena Mannila, Elina Linnove, Leena Laurila, Esko Alm ja Mari Pitkänen. Vuosikokouskutsu esitettiin julkisesti kaupungin tiedotuslehdessä. 4 JYVÄSKYLÄN AGENDATOIMISTO 4.1 Agendatoimiston työntekijät Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda ry:n toimitila sijaitsi kertomusvuonna osoitteessa Kilpisenkatu 8, Jyväskylä. Valtiontalossa sijaitsevaa toimitilaa kutsuttiin agendatoimistoksi ja se oli avoinna arkisin klo välisenä aikana. Agendatoimistoa ylläpidettiin Jyväskylän ympäristöviraston tuella. Agendatoimiston hoitamisesta ja hallinnosta vastasi yhdistyksen palkkaama toiminnanjohtaja. Agendatoimistossa vieraili koululaisia, opiskelijoita, yksittäisiä kuntalaisia ja ryhmiä. Agendatoimistossa työskenteli tammikuusta elokuuhun projektisihteeri Pekka Ulmanen ja syyskuusta joulukuuhun tiedotusvastaava Reija Katainen. Osa-aikaisten työntekijöiden työaika oli 85% kokoaikatyöstä. Toiminnanjohtaja Kari Lehtinen vastasi lähityönjohdosta ja paikallisagendatyön koordinoinnista yhdistyksen sääntöjen ja hallituksen päätösten edellyttämällä tavalla. Työtehtävien hoitaminen edellytti työtilan ja toimistotyövälineiden lisäksi vähintään kahden kokopäiväisen työntekijän työpanostuksen. Eri toimijoiden yhteistoiminnalla ja opiskelijoiden tuomalla lisäpanostuksella järjestettiin merkittäviä paikallisia yleisötapahtumia ja vapaaehtoistyöllä tuotettiin tiedotus-, ja ympäristökasvatusmateriaalia. Agendatoimistossa työskennelleet toimihenkilöt ja opiskelijat vuonna 2003: - toiminnanjohtaja, määräaikainen työsopimus projektisihteeri, määräaikainen työsopimus tiedotusvastaava, määräaikainen työsopimus\n7 7 - opiskelija, harjoittelusopimus TALOUDELLINEN TOIMINTA 5.1 Yhdistyksen talous Kertomusvuoden aikana yhdistys rahoitti toimintansa Jyväskylän kaupungin avustuksella, Keski- Suomen ympäristökeskuksen avustuksella, jäsenmaksuilla ja oman toiminnan tuotoilla. Näiden tuotto oli yhteensä ,20. Jäsen-, ja kannatusmaksut tuottivat yhteensä Lisäksi saatiin henkilöstökuluihin yhdistelmätukea ,20. (Kaavio 1). Kulut olivat yhteensä ,37. Tilikauden alijäämä oli 4118,17 ja tilillä oli kertomusvuoden päättyessä rahaa 4 907,29. (Kaavio 2). Kertomusvuoden tuloslaskelma on esitetty kustannuspaikkakohtaisesti yhdistyksen kirjanpitäjän laatimassa tilinpäätöksessä. Yhdistyksen tilintarkastajina toimivat kalenterivuonna Aila Blom ja Asko Hiltunen ja varatilintarkastajina toimivat Veli-Heikki Lämsä ja Mirjam Kilpi. 37 % 4 % 5 % 2 % 5 % Tuotot 47 % Jyväskylän kaupunki K-S ympäristökeskus Koulutus- ja konsultointi Lehden ilmoitustulot Jäsen- ja kannatusjäsenmaksut Tuet henkilöstökuluihin ,37 Kulut, Tilikauden alijäämä ja saldo 4118, , Sarja1 Sarja2 Kaavio 1. Tulot Kaavio 2. Kulut 6 TIEDOTUSTOIMINTA JA JULKAISUT 6.1 Tiedotuksen keinot ja tavoitteet Yhdistys tiedotti toiminnastaan internetissä, asukaslehdissä, päivälehdissä, paikallisradiossa ja TV:ssä sekä omassa ympäristölehdessä. Yhdistys julkaisi mediatiedotteita sekä esitteitä ja kirjoituksia kestävästä toiminnasta ja antoi haasteluja Radio Jyväskylään, Keski-Suomen Radioon ja TV2 Keski-Suomen uutisiin. Ajankohtaisista asioista tiedotettiin jäsenkirjeillä, joita laadittiin kertomusvuonna yhteensä seitsemän. Jäsentiedotteet ja ympäristölehdet julkaistiin myös kotisivuilla ja toimitettiin yhdistyksen jäsenille ja yhteistyökumppaneille sähköpostilla tai maapostilla. Tiedottaminen oli tärkeä osa toimintaa ja teki työn tuloksia tunnetuksi. JAPA ry:n viestintä oli avointa, ennakoivaa ja tavoitteellista. Tiedotimme myös muiden paikallisten yhteisöjen tapahtumista, jos ne sopivat kestävän kehityksen viitekehykseen. Muistutimme valtakunnallisista tapahtumista, kuten Autottomasta päivästä, energiansäästöviikosta ja Älä osta mitään -päivästä. 6.2 Lehdistötiedotteet Lehdistötiedotteita laadittiin vuonna 2003 yhteensä viisi. Tiedotteet toimitettiin paikallisille ja valtakunnallisille viestimille Jyväskylän kaupungin sähköisen jakelulistan kautta. Lehdistötiedotteet ylittivät paikallisen ja osittain valtakunnallisen uutisarvokynnyksen. Sekä paikalliset että valtakunnalliset viestimet pyysivät lisätietoja yhdistyksen järjestämistä tilaisuuksista. Jyväskylän Paikallisagenda-\n8 8 toimintamallista julkaisivat kirjoituksia myös valtakunnalliset VVO Asukaslehti, Vapaaehtoisen Maailma -lehti ja Allergia ja astma-lehti. 6.3 Jäsentiedotteet Jäsentiedotteita laadittiin kertomusvuonna yhteensä seitsemän. Jäsentiedotteet toimitettiin kaikille asukasyhdistyksille maapostina tai sähköpostina. Lisäksi jäsentiedotteet toimitettiin paikallisesti ja valtakunnallisesti toimiville yhteistyötahoille. Jäsentiedotteet julkaistiin myös JAPA kotisivuilla. 6.4 Verkkoviestintä yhdistyksen kotisivuilla Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA ry:n kotisivut sijaitsivat Jyväskylän kaupungin palvelimella osoitteessa: ja niitä päivitettiin lähes viikoittain. Kotisivuilta oli löydettävissä paikalliseen toimintaan liittyvät ajankohtaisuudet, Jyväskylän agendafoorumi, ekovinkit, jäsentiedotteet, kestävän kehityksen ympäristölehdet, kilpailuhaasteet, kumppanuudet, linkit, toimintakertomus, toimintasuunnitelma, yhteystiedot ja ympäristökansio. JAPA kotisivuilla oli myös mahdollisuus vaikuttaa ja tiedottaa yleisesti sekä antaa palautetta kirjoittamalla keskustelupalstalle. 6.5 Kestävän kehityksen ympäristölehti Yhdistys julkaisi kertomusvuonna kestävän kehityksen ympäristölehden keväällä ja syksyllä. Ympäristölehteä painettiin yhteensä 6000 kappaletta. Keväällä ilmestyneen lehden päätoimittaja oli yhdistyksen puheenjohtaja Vexi Virtanen. Syksyllä ilmestyneen lehden päätoimittaja oli toiminnanjohtaja Kari Lehtinen ja toimitussihteerinä tiedotusvastaava Reija Katainen. Ympäristölehden taitosta vastasi Pekka Ulmanen ja painopaikat olivat Kisapaino (Kiuruvesi) ja Lehtisepät (Pieksämäki). Lehden toimitusneuvostoon kuuluivat hallituksen jäsenet ja agendatoimiston toimihenkilöt. Kestävän kehityksen ympäristölehteä jaettiin kunnanhallinnolle, oppilaitoksiin, asukasyhdistyksiin, yhteistyökumppaneille ja satunnaisesti asukkaille erilaisten tapahtumien ja kampanjoiden yhteydessä. Lehden jakelusta vastasivat JAPA ry:n jäsenet ja agendatoimiston toimihenkilöt. Maksuton ympäristölehti julkaistiin myös osoitteessa 6.6 Keke -työkirjat kotitalouksille ja yrityksille Keski-Suomen ympäristökeskuksessa syntyi opiskelijatyönä kestävän kehityksen työkirjat kotitalouksille ja yrityksille. Työkirjat luovutettiin JAPA ry:lle ympäristökasvatusmateriaaliksi. JAPA testasi kotitalouksille laaditun keke työkirjan energiaeksperttioppilailla syksyllä Kestävän kehityksen ympäristökansio Agendatoimistossa syntyi opiskelijatyönä kestävän kehityksen ympäristökansiot (30 kpl). Keke - ympäristökansion tarkoitus on antaa ihmisille vinkkejä siihen, kuinka arkielämässä voi toteuttaa kestävän kehityksen periaatteita. Asukasyhdistykset osallistuivat sisällön laadintaan esittämällä puhelinkyselyssä toiveitaan ympäristökansion sisällöstä. Toivottuja asioita olivat mm. kaukolämpö, omakotiasumiseen liittyvät asiat ja talkoiden järjestäminen. Tarkoitus on, että asukasyhdistykset täydentävät jatkossa ympäristökansiota oman toimintansa ja tarpeittensa mukaisesti. JAPA esitteli ja luovutti Jyväskylän asukasyhdistysten edustajille kestävän kehityksen ympäristökansiot Valtiontalon suuressa kokoustilassa huhtikuun lopulla. Ympäristökansioiden luovutustilaisuuteen osallistui parisenkymmentä asukasta. Tapahtumasta uutisoi Radio Keski-Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen, Suur-Jyväskylän Lehti ja paikalliset asukaslehdet.\n9 9 6.8 Kestävän kehityksen esitteet Agendatoiminnassa hyödynnettiin yhteistyökumppaneitten toimittamia kestävää kehitystä tukevia esitteitä, tiedotteita ja julisteita. Esimerkiksi Liikenneministeriö toimitti agendatoimistoon Liikkujan Viikko julistetta, jota jaettiin mm. kirjastoihin, asuinalueitten asukastiloihin ja yhteispalvelupisteisiin. MOTIVA Oy ja Jyväskylän Energia Oy toimittivat useita energiansäästöesitteitä ja avustivat energiaeksperttikoulutusmateriaalilla. Keski-Suomen ympäristökeskus ja Jyväskylän kaupunki antoivat JAPAn käyttöön ympäristökasvatusesitteitä ja jätteiden lajitteluoppaita. Myös Kuntaliitto tuki esitekantaa antamalla tiedotusmateriaalia JAPAn käyttöön. JAPA julkaisi kertomusvuonna seuraavat käsiesitteet: - Ekologinen jalanjälki - Ekologinen selkäreppu - Ole ympäristöekspertti 7. KOULUTUS 7.1 Energiaeksperttikoulutus JAPA ry, Keski-Suomen Energiatoimisto ja MOTIVA Oy järjestivät yhteistyössä asukkaille suunnatun energiaeksperttikurssin keväällä ja syksyllä. Energiaeksperttien koulutusohjelma koostui kolmen illan lähiopetuksesta sekä Oras Oy:n järjestämästä Oras-hanojen huoltokurssista. Kevään koulutuspäivät olivat 18.3, 1.4 ja ja syksyn koulutuspäivät ovat ja ja Koulutustiloina käytettiin Keski-Suomen Talon, Jyväskylän Energia Oy:n, Keski-Suomen Energiatoimiston ja Valtiontalon tiloja. Koulutuksessa opittiin miten tarkkailemalla voidaan löytää mahdollisuudet säästää taloyhtiön varoja ja samalla luontoa. Koulutustilaisuudet käynnistettiin energiaeksperttitoiminnan infotilaisuuksilla, jotka jakautuivat päiväaikaan ammattilaisille ja ilta-aikaan asukkaille. Infotilaisuudet pidettiin Keski-Suomen talolla yhteistyössä Keski-Suomen Kiinteistöyhdistys ry:n kanssa ja niihin osallistui yhteensä 100 henkilöä. Keväällä ja syksyllä järjestetyn energiaeksperttikurssin suoritti vuoden aikana yhteensä 50 henkilöä. Tilaisuuden aihe: paikka ja aika osallistujamäärä * Energiaeksperttitoiminnan Jyväskylä, infotilaisuus ammattilaisille * Energiaeksperttitoiminnan Jyväskylä, infotilaisuus asukasilta * Energiaeksperttitoiminnan Jyväskylä, infotilaisuus asukasilta 7.2 Luennot Toiminnanjohtaja Kari Lehtinen luennoi kestävästä kehityksestä ja esitteli Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagendaa JAMK:n sosionomiopiskelijoille huhtikuussa KAMPANJAT JA KILPAILUT 8.1 Jyväsjärven rantojen puhdistustalkoot JAPA ry järjesti Jyväsjärven rantojen puhdistustalkoot Tarkoitus oli kerätä roskat talkoilla Jyväsjärven ympäristöstä kun vedenpinta oli vielä alhaalla. Tempauksella haluttiin myös edistää asukkaiden sosiaalista yhteistoimintaa ja parantaa rantaraitin viihtyisyyttä. Talkoissa oli neljä yhteyspistettä: Kuokkalan Ainola, Halssilan uimaranta, Lutakon Vaneritoritie ja Mattilanniemi. Katu- ja puisto-osasto jakoi yhteyspisteissä jätesäkkejä, suojakäsineitä ja virvokkeita. Puhdistustal-\n10 10 koot toteutettiin yhteistyössä Jyväskylän asukasyhdistysten, Jyvässeudun Työttömät ry:n, Keski- Suomen ympäristökeskuksen ja Jyväskylän kaupungin kanssa. Tapahtumaan osallistui n. 100 henkilöä. Talkoilla saatiin kerättyä suuri määrä romua ja roskaa rantojen ympäristöstä. Tapahtumasta uutisoi Keski-Suomen YLE TV2 alueuutiset, Radio Keski-Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen, Suur-Jyväskylän Lehti, STT ja paikalliset asukaslehdet. 8.2 Keski-Suomen vuoden energiatekokilpailu Keski-Suomen Vuoden energiatekokilpailu käynnistyi Keski-Suomen ympäristöakatemiassa ja kilpailu päättyi Energiatekokilpailu haastoi Keski-Suomen alueen asukkaita, asukasyhdistyksiä, kouluja, taloyhtiöitä, yrityksiä ja yhteisöjä kiinnittämään huomiota arjen energiavalintoihin. Palkitsemisen kriteerejä olivat ehdotusten konkreettisuus, käyttökelpoisuus ja toteuttamiskelpoisuus. Palkintolautakunta päätti palkita kaksi erilaista, mutta tasavahvaa ehdotusta. Palkintolautakunta kiinnitti huomionsa myös ympäristöllisiin tekijöihin, ei vain rahansäästöön. Palkintolautakuntaan kuuluivat Kari Lehtinen (JAPA ry), Tanja Tuulinen (Keski-Suomen ympäristökeskus), Timo Salminen (Dodo ry) ja Aarre Päri (Jyväskylän Energia Oy). Kilpailijat palkittiin energiaaiheisilla palkinnoilla sekä kunniakirjoilla. Vuoden energiateko johti aloitteeseen, jonka avulla toteutui konkreettinen energiansäästöä edistävä toiminnan muutos paikallisella huoltoajoneuvovarikolla. Palkintojenjakotilaisuuteen osallistui n. 30 henkilöä. Tapahtumasta uutisoi Radio Keski- Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen ja paikalliset asukaslehdet. 8.3 Jyväskylän pujonnyhtämiskilpailu Jyväskylän Pujonnyhtämiskilpailuun osallistui heinäkuun ensimmäisen viikon aikana seitsemän joukkuetta asukasyhdistyksistä ja talotoimikunnista. Tarkoitus oli leikkimielisen kilpailun avulla vähentää pujon kasvua ja sen aiheuttamia allergisia oireita sekä edistää asukkaiden sosiaalista yhteistoimintaa. Pujoa kerättiin pihoilta, bussipysäkkien luota sekä lasten leikkipaikkojen ja koulujen läheisyydestä yhteensä 1559,87 kg. Kolme parasta yhteisöä palkittiin rahapalkinnoin Keltinmäen, Mäyrämäen ja Myllyjärven asukastapahtumassa. Kaikki osallistujajoukkueet saivat kunniakirjan ja Viherlandia Oy:n lahjoittamat ruusut. Joukkueiden kesken arvottiin Starkki Oy:n palkintoja. JAPA ry järjesti kilpailun toisena peräkkäisenä vuonna yhteistyössä Allergia- ja astmayhdistyksen, Jyväskylän kaupungin ja Keski-Suomen Hengitysyhdistys ry:n kanssa. Kilpailuun ja tapahtumaviikon järjestelyihin osallistui n. 80 henkilöä. Tapahtumasta uutisoi YLE TV2 Keski-Suomen alueuutiset, Radio Keski-Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen, Suur-Jyväskylän Lehti ja paikalliset asukaslehdet. 9. FOORUMITYÖSKENTELY 9.1 Jyväskylän Agenda21 kaupunkifoorumi JAPA käynnisti Jyväskylän Agenda21 kestävän kehityksen kaupunkifoorumin vuonna Kaupunkifoorumilla tavoitellaan Jyväskylän kaupungin yhteistä toimintaohjelmaa, jossa otetaan huomioon mm. tuotanto- ja kulutustavat liikenteessä (työmatkailu), energiataloudessa, hankinnoissa (julkiset, yksityiset), rakentamisessa. Toimintaohjelman tarkoituksena on kannustaa kansalaisia ja yhteisöjä ympäristövastuulliseen ja omaehtoiseen sosiaalisesti, taloudellisesti, ekologisesti ja kulttuurisesti kestävään toimintaan. Lisäksi toimintaohjelmassa rohkaistaan kansalaisia ja yhteisöjä osallistumaan ja vaikuttamaan oman ympäristönsä kehitykseen ja suunnitteluun. 9.2 Jyväskylän Agenda21 työryhmä Jyväskylän kaupunkifoorumia pienempään työryhmään ovat nimenneet edustajansa Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän yliopisto, Jyväskylän Yrittäjät ry, Jyväskylän Aikuisopisto, Keski-Suomen ympäristökeskus, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Keski-Suomen liitto, Keski-Suomen Yrittäjät ry,\n11 11 Jyväskylän kaupunkiseurakunta, STTK, Ammattiliitot ja JAPA ry. Jyväskylän Agenda21-työryhmän puheenjohtajana toimi ympäristölakimies Elina Linnove ja sihteerinä toiminnanjohtaja Kari Lehtinen. Agenda21 työryhmän tavoite on aikaansaada paikallisten toimijoiden yhteinen kestävän kehityksen toimintaohjelma. Työryhmä kokoontui kertomusvuonna kuusi kertaa ja käsiteltyjä asioita oli yhteensä AVOIMIA YLEISÖTILAISUUKSIA 10.1 Ympäristötentti JAPA järjesti 3.helmikuuta Jyväskylän kaupunginkirjastossa ympäristötentin jyväskyläläisille eduskuntavaaliehdokkaille kestävän kehityksen ehdoilla. Ympäristötenttiin osallistui 12 kunnallisvaaliehdokasta eri poliittisista ryhmittymistä ja tilaisuuteen osallistui 40 asukasta. Tapahtumasta uutisoi YLE TV2 Keski-Suomen alueuutiset, Radio Keski-Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen, Suur-Jyväskylän Lehti ja paikalliset asukaslehdet. Jyväskylä TV nauhoitti ja esitti tilaisuuden ohjelmistossaan Keski-Suomen ympäristöakatemia JAPA ry, DODO ry ja Keski-Suomen ympäristökeskus organisoivat kertomusvuonna Keski- Suomen ympäristöakatemian kaksi kertaa. Keski-Suomen ympäristökeskuksessa 6.3. järjestetyn ympäristöakatemiasarjan "Pieniä pisaroita, suuria virtoja keskustelua energiasta" teema oli energian kulutus. Keskustelua alustivat Lotta Kiviaho, Ilmari Haapasalo, Irja Rane ja Aarre Päri. Tilaisuuteen osallistui noin 30 henkilöä ja sen yhteydessä julistettiin Keski-Suomen vuoden energiatekokilpailu. Syksyllä kaupunginkirjaston pienessä luentosalissa järjestetyssä Keski-Suomen ympäristöakatemiassa pohdittiin rakennetun ympäristön vaikutusta liikkumistapoihin. Tilaisuus liittyi meneillään olleeseen Rakennusperinnön teemavuoteen. Keskustelun alustivat puheenjohtaja Pekka Rytilä Liikennesuunnittelun seura ry:stä, projektivastaava Aleksi Neuvonen Dodo ry:stä ja Kaavoitusarkkitehti Reijo Teivaistenaho Jyväskylän kaupungilta. Tilaisuuteen osallistui n.30 henkilöä ja sen yhteydessä palkittiin vuoden energiatekokilpailun voittajat. Tapahtumista uutisoi Keskisuomalainen, Suur-Jyväskylän Lehti ja paikalliset asukaslehdet. 11 YHTEISTYÖ ALUEELLISISSA TAPAHTUMISSA 11.1 Nuorten Toukofest Agendatoimisto ja Pohjola Norden esittäytyivät yhteisvoimin nuorten Toukofest tapahtumassa Jyväskylän Hipposhallissa. JAPAn toimihenkilöt jakoivat esittelypisteessä tietoa asukasvaikuttamisesta posterin ja tiedotteitten Liikkujan viikko Liikkujan viikkoa vietettiin Jyväskylässä ja myös Suomessa ensimmäistä kertaa Tapahtuma haastoi asukkaita ajattelemaan liikkumistaan ja liikkumisvalintojen vaikutuksia ympäristöön ja omaan terveyteen. Liikkujan viikon yksittäisten päivien teemat olivat: Kulttuuri ja kuljetukset, Lihasvoimin liikkeelle, Vastuullinen autoilu, Elinympäristö ja liikenne sekä Liikkumalla terveyttä. Koko viikon teemana oli esteettömyys. Jyväskylän tapahtuman pääjärjestäjänä toimi Jyväskylän kestävän liikenteen mallikunta hanke ja järjestelyissä oli mukana parikymmentä järjestöä. JAPA ry:n toimihenkilöt kuuluivat Liikkujan viikon suunnittelutyöryhmään. Agendatoimisto toimitti tapahtumasta ennakkotietoa tiedottein ja yhteistyöverkostonsa kautta sekä kampanjoi viikon teemoja mm. jakamalla julisteita ja käsitiedotteita asuinalueille. Eurooppalainen Mobility week interne-\n12 12 tosoitteessa Autoton päivä Vuonna 2003 Autotonta päivää vietettiin Jyväskylässä toista kertaa. Tavoitteena oli kannustaa liikkumaan mahdollisuuksien mukaan omin lihasvoimin ja julkisilla liikennevälineillä. Jyväskylän keskustassa rauhoitettiin kaksi korttelia sulkemalla autoliikenne kirkkopuiston laidoilla Kauppakadulla ja Kilpisenkadulla. Tapahtuman pääjärjestäjänä toimi Jyväskylän kestävän liikenteen mallikunta hanke. JAPA ry aloitti yhteistyön Autottoman päivän suunnittelutyöryhmässä varhain keväällä. JA- PA:n toimihenkilöt jakoivat tietoa työmatkaliikunnan hyödyistä ja esittelivät paikallisagendatoimintaa Kauppakadun esittelypisteessä. Autotonta päivää 22. syyskuuta vietettiin Suomessa neljättä kertaa 18 paikkakunnalla. Autoton päivä vähensi selvästi liikennettä ja liikenteen melua keskustoissa. Kansainvälinen Autoton päivä internetosoitteessa Energiansäästöviikko JAPA ja Keski-Suomen Energiatoimisto Oy kampanjoivat valtakunnallista energiansäästöviikkoa viikolla 41. järjestämällä energiaeksperteille Oras-hanojen huoltokurssin Jyväskylän Energia Oy:n tiloissa. Hanakurssilla käsiteltiin hanojen toimintaperiaatteet sekä suoritettiin harjoituspenkissä hanojen huoltotoimenpiteet. Lisäksi järjestettiin koko perheen Energianpurkaus-tapahtuma Jyväskylän Lyseolla, jonka järjestelyistä vastasivat Jyväskylän Energia Oy, JAPA ry ja Keski-Suomen Energiatoimisto. Energianpurkaus-tapahtumaan osallistui lähes 300 ihmistä. Energiaviikon teemat olivat: maanantai lämmölle ja lämmitykselle, tiistai liikkumiselle, keskiviikko vedelle, torstai hankinnoille, perjantai sähkönkulutukselle ja viikonloppu kierrätykselle. Tapahtumasta uutisoi YLE TV2 Keski-Suomen alueuutiset, Radio Keski-Suomi, Radio Jyväskylä, Keskisuomalainen, Suur- Jyväskylän Lehti ja paikalliset asukaslehdet. 12 YHTEISTYÖ ALUEELLISISSA HANKKEISSA 12.1 Siisti Kaupunki Kaikille kampanja Siisti Kaupunki Kaikille kampanja oli tiedotus- ja koordinointihanke, joka oli esillä näyttävästi kaupunkikuvassa koko kevään. Tavoitteena oli koordinoida ja tiedottaa Jyväskylän kaupungin Teknisen palvelukeskuksen katu- ja puisto-osaston vuosittain järjestämiä siivous- ja ympäristönhuoltotapahtumia. JAPA toimi hankkeen moniammatillisessa ohjausryhmässä, jonka tehtävänä oli tukea kampanjan toteutumista ja koordinaattoreiden työskentelyä. Ohjausryhmä kokoontui neljä kertaa kevään 2003 aikana Alueelliset liikennefoorumit Alueelliset liikennefoorumit on hanke, jonka tarkoituksena on ilmastonmuutoksen torjuminen kevyttä liikennettä ja joukkoliikennettä edistämällä. Tarkoituksena on kartoittaa liikenteellisiä epäkohtia ja viedä niistä viestiä päättäjille. Hankkeessa on mukana eri kaupunginosissa toimivia kouluja, työpaikkoja ja asukasyhdistyksiä. ALF käynnistyi syksyllä 2003 ja se on osa valtakunnallista Ilmastonmuutos INFO viestintähankekokonaisuutta. Hanketta koordinoivat Suunnitteluverkko a4, Jyväskylän kaupungin Kestävän liikenteen mallikuntahanke, Keski-Suomen ympäristökeskus ja JAPA ry. Lisätietoja: Suunnitteluverkko a4 sekä ja Jyväskylän kestävän liikenteen mallikuntahanke Jyväskylän kestävän liikenteen mallikuntatoiminnan tavoitteena on edistää liikennejärjestelmäsuunnitelman mukaisia joukko- ja kevyen liikenteen hankkeita sekä edistää kävelyä ja pyöräilyä itsenäisinä liikkumismuotoina. Lisäksi painotetaan liikennepolitiikassa kevyen liikenteen asemaa,\n13 13 vaikutetaan liikkumista koskeviin mielikuviin ja herätetään keskustelua sekä kehitetään hyviä toimintatapoja ja malleja eri toimialojen ja toimijoiden välisen yhteistyön edistämiseksi. JAPA ry on osallistunut tiiviisti hankkeen ohjausryhmätyöhön ja tarkoituksenmukaiseen yhteistyöryhmätyöhön. Yhteisten tavoitteiden konkreettinen toteuttaminen on ollut hedelmällistä ja yhteistoiminta on koettu vahvuutena edistää kestävää kehitystä Ympäristötietoisuuden ja osaamisen edistäminen keskisuomalaisissa pk- yrityksissä Jyväskylän Yrittäjät ja JAPA ry solmivat vuonna 2002 yhteistyösopimuksen elinkeinoelämän yhteistyöstä ja sitoutumisesta tavoitteena kestävän kehityksen toimintaohjelmat pienille ja keskisuurille yrityksille. Yhteistyösopimus oli lähtölaukaus Keski-Suomen ympäristökeskuksen, Jyväskylän yliopiston ja Yrittäjäjärjestön kehitystyölle, jonka tavoitteena on yritysten ympäristötietoisuuden lisääminen. Hanke toteutetaan kolmiportaisen mallin mukaan. Yritykset saavat itse valita, mille tasolle ne pyrkivät. Alemmalle tasolle jättäytynyt yritys voi myös myöhemmin pyrkiä korkeammalle tasolle. Esimerkiksi toiselle tasolle onnistuneet yritykset saavat ekologistaloudellisen hyödyn lisäksi JAPA:n myöntämän ympäristödiplomin. 13 VALTAKUNNALLINEN YHTEISTOIMINTA 13.1 Valtakunnallinen paikallisagendapäivä Valtakunnallinen paikallisagendapäivä järjestettiin Salossa Kokouspaikkana oli Salon vanha veturitalli, joka on kestävän kehityksen periaatteita kunnioittaen kunnostettu Salon taidemuseoksi. Kuntien virkamiesten ja luottamusmiesten lisäksi osallistujina oli mm. kuntaliiton ja ympäristöministeriön edustajat, kestävän kehityksen opiskelijoita, alueellisten ympäristökeskusten edustajia sekä ympäristöalan konsultteja ja yrittäjiä. JAPAn hallituksesta tilaisuuteen osallistuivat Elina Linnove, Marjatta Hynynen, Vexi Virtanen ja Kari Lehtinen. Toiminnanjohtaja Kari Lehtinen esitti tilaisuudessa Jyväskylän paikallisagendamallin. JAPAn aloitteesta luotiin Kuntaliiton kotisivuille keskustelulista paikallisagendan parissa työskenteleville ja muille kiinnostuneille. Salon tilaisuuden avasi kunnanjohtaja ja tilaisuuteen osallistui yhteensä 80 henkilöä noin 25 eri kunnasta Hämeenlinnan Kestävä Kotiympäristö -projekti Hämeenlinnan seudun kansanterveystyön kuntayhtymän ympäristöosasto käynnisti vuonna 2003 Kestävä Kotiympäristö -projektin. Projektin tarkoituksena on käynnistää asukaslähtöinen paikallisagendatyö Hämeenlinnan seudulla. Projektin aloitusseminaari pidettiin Hämeenlinnassa JAPA ry:n tiedotusvastaava Reija Katainen kutsuttiin seminaariin esittelemään Jyväskylän asukkaiden paikallisagendaa. Jyväskylän paikallisagendamalli on saanut olla suunnannäyttäjä Hämeenlinnan asukaslähtöiselle agendatoiminnalle Kestävä kehitys kunnan suunnittelu- ja osallistumisjärjestelmässä -hanke Kestävä kehitys kunnan suunnittelu- ja osallistumisjärjestelmässä -hanketta rahoittavat ympäristöministeriö ja Kuntaliitto. KEKSU -hankkeessa pyritään kehittämään kestävän kehityksen prosessien ja kaavoituksen välistä yhteistyötä ja pohtimaan osallistumisen paikkaa kunnan suunnittelussa, myös strategiatasolla. Taustalla on yhtäältä se, että paikallisagendat ovat jääneet keskimäärin irralleen kunnan muusta suunnittelusta sekä toisaalta kaavoituksen kuormittuminen sellaisilla osallistumistoiveilla, joihin siinä yhteydessä ei ole välttämättä mahdollista vastata. KEKSU hankkeeseen on valittu kahdeksan pilottikuntaa, joissa kehitetään ja testataan uusia ideoita ja menettelytapoja. Pilottikunnat ovat Helsinki, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Mikkeli, Salo, Sipoo ja Tampere. Hankkeen ohjausryhmän jäsenet ovat Maija Hakanen (Kuntaliitto) Ritva Laine (Kuntaliitto) Vivi Niemenmaa (Kuntaliitto) Riikka Kallio (Ympäristöministeriö), Katri Tulkki (Ympäristöministeriö), Outi Väkevä (Ympäristöministeriö) ja Kari Lehtinen (JAPA ry).\n14 EDUSTUS JÄRJESTÖISSÄ 14.1 Vapaaehtoistoiminnan keskus VaPari JAPA on toiminut aktiivisesti yhteistyöjäsenenä VaParin työryhmässä kertomusvuoden ajan. Vapaaehtoistoiminta on ammattihenkilön rinnalla tapahtuvaa tukevaa tai täydentävää asiakastoimintaa (mm. asiointiapu, ystävätoiminta, tapahtumat). Toiminnan periaatteina ovat asiakaslähtöisyys, yksilöllisyys, tasavertaisuus, palkattomuus ja luottamuksellisuus. Se koordinoi osaltaan myös järjestötyötä ja ryhmätoimintaa sekä Viitaniemen liikennepuiston toimintaa. JAPAlle on luontevaa toimia yhteistyössä VaParin kanssa, koska sekä JAPA että muut VaParissa toimijat edistävät kansalaisten osallistumismahdollisuuksia Jyväskylän asukasyhdistykset JAPA hallituksen jäsenet edustivat eri asukasyhdistyksissä ja välittivät tietoa kestävästä kehityksestä asuinalueille kansalaisjärjestöjen kanavien kautta. JAPAn rooli oli toimia asukasyhdistysten vuorovaikutteisena yhteistyöjärjestönä ja yhteistyöfoorumina. 15. YHTEENVETO JAPA toimintasuunnitelman tavoitteena oli aikaansaada konkreettista kestävän kehityksen kriteerit täyttävää toimintaa yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa. JAPAn toimintasuunnitelma vuodelle 2003 toteutui monin paikoin suunnitellusti. JAPA järjesti yhteistyössä lukuisia paikallisia tapahtumia ja osallistui moniin yhteistyökumppanien järjestämiin hankkeisiin. Yhteistyössä järjestetty energiaeksperttikoulutus oli suosittu ja energiansäästöviikon kampanjointi oli näyttävästi esillä myös mediassa. Yhdistyksen järjestämiin kilpailuihin ja tapahtumiin osallistui satoja ihmisiä ja nimenomaan konkreettinen toiminta nousi usein otsikoihin paikallisissa lehdissä, radiossa ja TV:ssä. JAPA kehittyi yhteistyölinkkinä ja loi uusia vuorovaikutusmahdollisuuksia asukkaitten ja kunnan eri toimijoiden välillä. JAPA pystyi luomaan toimintamalleja, jotka saivat asukkaita mukaan tapahtumiin ja tempauksiin ympäristötietoisuuden edistämiseksi. Keski-Suomen ympäristöakatemia pysyi vireänä ja järjestetyt keskusteluareenat innostivat kuntalaisia vaikuttamaan heitä kiinnostaviin asioihin. Vuoden alkupuolella Jyväskylän kaupunginhallitus valtuutti JAPAn kestävän kehityksen toimijana paikallisen agendatyön tekijäksi. Valtuutus toi työlle ansaitun lisäarvon ja se johti uusiin merkittäviin kestäviin yhteistoimintatapoihin erilaisten toimijoiden kanssa. Yhdistys haki eri hankkeisiin rahoitusta ympäristöministeriöstä ja Ilmastonmuutos INFO ohjelmasta. Toimintavuodelle saatiin perustoimintaa varten toiminta-avustusta Jyväskylän kaupungilta ja Keski-Suomen ympäristökeskuksesta. Toiminta-avustusmäärärahoilla yhdistys palkkasi kokopäiväisen työntekijän ja rahoitti toimintamenoja. Lisätyövoimaa saatiin ottamalla yhdistelmätuella osa-aikainen työntekijä. Paikallisagendatoimintaa ei olisi voitu koordinoida ilman työntekijöitä ja vapaaehtoistoimintaa sekä yhteistyökumppaneita. Toiminnan monipuolistuminen ja kehittyminen vaatii vähintään kahden vakinaisen työntekijän panoksen. Työntekijöiden pysyvyys onkin perusedellytys toiminnan jatkumiseksi. JAPA ry:n toiminta on ollut sen resurssien puitteissa määrätietoista ja näyttävää niin paikallisesti kuin valtakunnallisestikin. Alun alkaen on toiminta kehittynyt asukkaiden omien intressien pohjalta eikä ylhäältä annettuna. Yhteisen hyvän saavuttaminen ei ole kuitenkaan mahdollista yksin asukkaiden toimenpitein vaan sen on oltava koko kunnan yhteinen näkemys ja tavoite. JAPA ry


YSTÄVÄNPÄIVÄN SALAISUUDET | VictoriaMilan\n2017.02.09. Victoria Milan, johtava deittisivusto joka yhdistää varattuja ihmisiä ympäri maailman, on tehnyt tutkimuksen joka paljastaa ihmisten pettämistavat ystävänpäivänä. Tutkimukseen osallistuneilta kysyttiin viettävätkö he ystävänpäivän oman kumppaninsa tai rakastajansa kanssa ja mitä tekosyitä salaiseen tapaamiseen he käyttivät. Tutkimukseen osallistui 5907 aikuista hyvin erilaisista maista kuten Yhdysvalloista, Kanadasta, Uudesta Seelannista, Australiasta, Etelä-Afrikasta ja 13 eri Euroopan maasta.\nYstävänpäivää pidetään vuoden romanttisimpana päivänä, jolloin miljoonat parit ympäri maailmaa tekevät jotain erikoista joka Helmikuun 14. päivä. Kuitenkin niille miehille ja naisille joilla on salasuhde tämä on vaikea päivä johon liittyy valintoja; kenen kanssa he viettävät ystävänpäivän? Victoria Milanin kysely paljastaa että 47% naisista sanoi juhlivansa ystävänpäivää, kun taas 53% heistä ei ollut kiinnostunut päivästä lainkaan. Miehistä 45% sanoi merkitsevänsä päivän kalenteriinsa ja 55% heistä sanoi olevansa välittämättä ystävänpäivästä.\nKun vastaajilta kysyttiin tärkeysjärjestyksestä päivän suhteen, naisista 38% sanoi että he aikovat tavata vain rakastajansa ja 35% halusi viettää ystävänpäivää ainoastaan oman kumppaninsa kanssa. Kuitenkin kaikista naispuolisista vastaajista 27% sanoi että he aikovat tavata kummatkin, sekä puolisonsa että rakastajansa. Vastaavasti miehet antoivat erilaisia vastauksia, miehistä 36% sanoi viettävänsä päivän rakastajansa kanssa ja huomattavat 43% heistä suunnitteli nauttivansa vain oman kumppaninsa seurasta. 21% kertoi juhlivansa päivää molempien kanssa, naisten vastaava luku tähän oli 27%.\nKyselyyn osallistuneilta kysyttiin myös mitä tekosyitä he käyttivät päästäkseen pois oman kumppaninsa seurasta. Sekä miehillä että naisilla yleisin vastaus oli ylityöt; naisista 35% ja miehistä 47% käytti tätä tekosyynä. Toiseksi suosituin tekosyy oli urheilu jota käyttivät 26% naisista sekä 28% miehistä. Tapaaminen juuri jätetyn ystävän kanssa oli tekosyy 19% naisista, miehistä 12% sanoi käyttävänsä tätä samaa tekosyytä. Salaisen lahjan ostaminen omalle kumppanille oli myös listalla 15% naisista mutta vain 9% miehistä. Viimeiseksi, sairaan sukulaisen luona vierailu oli vähiten käytetty tekosyy johon turvautui 6% naisista sekä 4% miehistä.\nKuitenkin joillekin vastaajille tekosyiden käyttämisessä oli hitunen myös totuutta. 32% naisista ja 52% miehistä sanoi että he ovat joutuneet olemaan ylitöissä ystävänpäivänä. Naisista 31% on joutunut lähtemään lohduttamaan surevaa ja juuri jätettyä ystävää ystävänpäivänä, miehistä vain 21% sanoi samaa. 45% naisista on ollut ostoksilla etsimässä kumppanilleen lahjaa ja miehillä vastaava luku oli jopa 54%. Myös 35% naisista kertoi vierailleensa sairaan sukulaisen luona, miehistä 28%.\nVictoria Milanin perustaja ja toimitusjohtaja Sigurd Vedal sanoi että tutkimuksen tulokset antavat kiinnostavan näkökulman ystävänpäivän merkitykselle aikuisten parisuhteissa. “ Vastaukset osoittavat että suuri osa ihmisistä on sitoutunut viettämään ystävänpäivää mieluummin oman pitkäaikaisen kumppaninsa kanssa kuin rakastajansa; mutta he jotka suunnittelevat päivää rakastajansa seurassa haluavat enemmän intohimoa kuin tunteellista seuraa. Useat kyselyyn vastanneista käyttävät tekosyitä jotka paljastavat miten paljon vaivaa he näkevät salasuhteiden pitämiseen; käyttämällä vanhoja tapahtumia välttääkseen epäilyksiä myös jatkossa.”