Nämä kuavt EIVÄT ole sunnuntain ratsastustunnilta vaan viime viikon tiistain ratsastukselta!\nLauantaina Jenni oli laittanut äitille viestiä, että voisi tulla kengittämään meidän hevoset sunnuntaina. On se hienoa kun meidän kengittäjä huolehtii meidän hevosten kengitysväleistä! Ja nyt jotta kukaan ei luule ettei me huolehdittaisi itse hevostemme kengityksistä, olin ajatellut, että pian olisi taas kengityksen aika, mutta Jenni kerkesi eka.:D\nSunnuntaina Jenni saapui kengitystamineet kainalossaan ja aloitettiin Roosasta. Siivosin samalla Roosan karsinan. Jenni ja Sonja olivat sillä välin puhuneet, että jos Jenni saa hevoset nopsaan kengitettyä voisi pitää meille ratsastustunnin perään. Kun sain Roosan karsinan siivottua puheltiin Jennin kanssa kengityksen lomassa kaikenlaista. Lähinnä hevosista ja kertoilin siinä sitten meidän ongelmista sekä asioista, jotka alkaa pikku hiljaa sujua.\nKun Remi oli saatu Roosan jälkeen kengitettyä ja piksin pikkukaviot vuoltua, lähti Jenni äidin kanssa sisälle kahville. Me laitettiin Sonjan kanssa R:t reippaasti valmiiksi ja päästiin kentälle jo aloittelemaan. Alkukäyntien jälkeen ravailin ja laukkailin Roosan kanssa hetken. Käveltiin vielä hetken kunnes Jenni tuli kentälle. Itsenäistä verkkaa oltiin ehditty tehdä noin. 20-30 minuuttia.\nJennin kanssa aloitettiin ns. kisatyyppisellä verryttelyllä. Mentiin kumpikin omiin päätyihimme ja tehtiin kahdeksikkoa kevyessä ravissa. Hevonen piti olla tuntumalla koko aika ja taipua sekä säilyttää tempo. Sain oikeasti tehdä Roosan kanssa töitä. Milloi se meni liian hitaasti ja laiskasti, tai valui voltilta pois. Jennin ohjeiden avulla sain Roosaa ratsastettua paremmaksi kohti tuntumaa. Itsellekkin tuli kuuma huolehtessa, että ravi pysyi aktiivisena eikä Roosa pääsisi karkaamaan.\nPienen kävelytauon jälkeen tultiin ''radalle tervehdykseen''. Pitkälle sivulle volteja tarpeen mukaan ja käyntiä aktiiviseksi. Käynnin aktivoimiseen saatiin vinkkejä; ns. pidättää vuorotellen kummallakin ohjalla ja antaa pohjetta käynnin tahtiin. Ja pysähdyksessä pyydettiin Roosaa laskemaan päätänsä alaspäin ohjia liikuttelemalla. Aika äkkiä Roosa kekkasi mitä siltä pyydettiin. Kun käynti meni ok, tultiin ravissa samaa. Pysähdykset meni ok ja Roosa alkoi laskemaan päätänsä aina vain paremmin pysähdyksessä. Ravissakin Roosa välaytteli hienoja pätkiä kun tehtiin samaa kuin käynnissä, nyt vain ravin tahtiin.\nJennikin kehui, kuinka hienosti Roosa meni ja sanoi, että nyt se käyttää niitä takajalkojansa ja menee peräänannossakin. Epäili sitten, että onkohan Roosalla tehty samaa juttua ennenkin kun se kekkasi sen niin nopeasti. Fiilis oli tässä vaiheessa ja niin hyvä!:) Myönnetään, hommiakin sai selässä tehdä 100%.\nJa sitten laukkaa. Oltiin pääty-ympyrällä ja ensinmääitteeksi haettiin hyvä aktiivinen käynti ja siitä laukannosta, muutama askel laukkaa ja siirtyminen käyntiin. Tämä tehtävä meni alun kankeuden jälkeen myös ihan kivasti, kun sinne satulaan istui ja ratsasti. Aluksi olin ihan hukassa kun asiat piti tehdä niin nopeasti, mutta onneksi saatiin jutun juonesta kiinni nopsaan. Ja sitten kun vielä Jenni sai taottua mulle, että tee pari kertaa vähän räväkämpi puolipidäte ja pohje, laukan nousemiseksi terävämmin saatiin nostoistakin parempia.\nTämän tehtävän jälkeen luulin pääseeni pälkähästä, mutta mitä vielä! Jennillä oli suunnitelmissa vielä yksi tehtävä. Laukannosto ravista kulmassa, keskiympyrä, lyhyen sivun jälkeen kokorataleikkaa. Tässä tehtävässä sai tehdä töitä, ettei paketti levinnyt käsiin. Oikea kierros ensin. Pari ravivolttia ja hevonen kuulolle, nosto, laukan aktiivisenä pitäminen ympyrä, kokoamista kulmaan, eikä pari askelta ravia.. uusi nosto, kokorata leikkaa ja liian lähelle kulmaan ja hakemista, ravivoltti ja hevonen takaisin kuulolle.\nVasempaan kierrokseen pysyttiin koko aika ravissa, Roosa oli kivankuuloinen ja kokorataleikkaankin sain onnistumaan paremmin ratsastamalla lyhyemmän tien, päästäkseni uralle ennen kulmaa. Ravivoltilla hevonen takaisin kuulolle. Jenni totesikin, että parannusta ekalle kerralle tuli. Jes! Loppuun ravailtiin vielä ajatuksella eteen-alas.\nFiilikset olivat kyllä aivan mahtavat tunnin jälkeen, kiitos Jenni huipputunnista! Ja oon vähän ylpeä itsestänikin kuin jaksoin oikesti ratsastaa enkä jäänyt lintsaamaa. Sen homaa heti Roosastakin kun selässä tekee tarpeeksi ja oikein hevonenkin toimii. Tuolta pieneltä pallerolta kun mitää ei saa ilmaiseksi!♥\nAnonyymi 4. huhtikuuta 2015 klo 9.04\nonko noi saappaat hyvät?


KoulutusalaTampereen ammattikorkeakouluPaperi-, tekstiili- ja kemiantekniikka\nViitteet 1-20 / 329\nAaltopahvin jalostuskoneen painoyksiköiden uusinnan vaikutus painojälkeen ja tuotantotehokkuuteen \nKopra, Joni (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2006)\nAaltopahvin käyryyden vaikutus jalostuskoneiden tuottavuuteen \nValkonen, Saara (2020)\nAaltopahvi on maailman käytetyin pakkausmateriaali ja käyryys sen olennaisin laatupoikkeama. Tässä opinnäytetyössä tarkasteltiin aaltopahvin käyryyden vaikutusta aaltopahvin jalostuskoneiden tuottavuuteen. Työn tilaaja oli ...\nACA AX100 viskosimetrin käyttöönotto ja hyödyntäminen laadunvarmistuksessa \nHelenius, Ville (2019)\nTämä opinnäytetyö tehtiin Metsä Board Takon kartonkitehtaalla. Työn tarkoituksena oli selvittää viskositeetin vaikutus päällystyspastojen käyttäytymiseen korkeissa leikkausnopeuksissa ja kertoa yleisesti käytettävistä ...\nAjoparametrien vaikutus tuotteen saantoon biodieselin valmistuksessa \nNieminen, Mari (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2012)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli tutkia, miten eri ajoparametrit vaikuttavat tuotteen saantoon biodieselin valmistuksessa. Tavoitteena oli myös selvittää, saadaanko prosessi onnistumaan opetuskäyttöön suunnitellulla laitteella ...\nAkut autoissa \nLehto, Ville-Petteri (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2018)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää autoissa käytettyjen akkujen tyypit, sisärakenteet ja ominaisuudet, sekä akkujen yleiset toimintaperiaatteet. Pyrkimyksenä oli myös ymmärtää nykyaikaista akkutekniikkaa niiltä osin, ...\nAlumiinilaminaatin pohjapaperireferenssit ja raakareunaimeytymän tutkiminen \nLaakkonen, Otso; Laine, Saku (2019)\nTämä opinnäytetyö tehtiin tiiviissä yhteistyössä Toimeksiantajan kanssa. Opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä selkeät paperireferenssit toimeksiantajan käyttämistä raakapapereista, sekä tutkia alumiinilaminaatin pohjapaperin ...\nAmmattiosaamisen näytöt pukuompelijan koulutusohjelmassa \nOinas, Eija (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2008)\nArkittamon kokonaishylyn alentaminen \nHeiskanen, Marika (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2008)\nAsiakasreklamaatioiden analyysi \nLahti, Henri (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2011)\nTyön tavoitteena oli tutkia tehdasyksikön asiakasreklamaatioita. Teoriaosuudessa esiteltiin työn taustaa, tehtaan konekanta ja yrityksen nykyistä asiakasreklamaatiotilannetta. Työn teoriaosassa käsiteltiin myös laatua ja ...\nAsiakastyytyväisyyden, palvelun laadun ja yrityskuvan selvitys Oy Vallila Interior Ab:lle \nAura, Satu (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2007)\nAutomatisoidun työstösolun vianpoisto-opas \nVirtanen, Eero (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2012)\nOpinnäytetyö sai alkunsa tilaajayrityksen tarpeesta kasvattaa tuotettuja sarjamääriä tasolle, joita loppuasiakkaat vaativat komponenttitoimittajiltaan. Solun toimitus ja kokoaminen ulkoistettiin asiantuntijayritykselle. ...\nAutonomous Management -projekti rullan tulppaajalla \nVenäläinen, Siiri (2020)\nTämän opinnäytetyön tarkoitus oli toteuttaa rullan tulppaajalaitteiston Autonomous Management -projekti, jonka toimeksiantajana toimi Stora Enson Imatran tehtaat. Autonomous Management on osa opinnäytetyön toimeksiantajayrityksen ...\nAutotekstiilit ja niiltä vaadittavat ominaisuudet \nTeivainen, Juha-Pekka (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2014)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää autoissa olevien tekstiilien käyttökohteet ja niiltä vaadittavat ominaisuudet samalla selventäen, miksi näihin kohteisiin tekstiilit ovat muita vaihtoehtoja parempi ratkaisu. ...\nBCTMP massan uuteainehallinta eräillä paperikoneilla \nSalminen, Niko (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2014)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä soveltava tutkimus BCTMP massan uuteaineiden hallinnasta Kemiran kemikaaleilla. Tutkimuksessa tutkittiin keinoja ja menetelmiä uuteaineiden hallintaan. Tutkimuksen tuloksia on ...\nBiodieselin ja bioetanolin valmistusmenetelmät ja ympäristövaikutukset \nEskola, Tiina (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2012)\nTämän opinnäytetyön tavoitteena oli perehtyä biodieselin ja bioetanolin yleisimpiin valmistusmenetelmiin ja ympäristönäkökohtiin. Tarkoituksena oli tutkia, kuinka liikenteen biopolttoaineiden valmistusmenetelmät ja niiden ...\nBiodieselin laadun testaus \nToriseva, Juuso (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2012)\nOpinnäytetyön tarkoituksena on testata Sybimar Oy:n ResFuel XS biodiesel laitteistolla tuotettua biodieseliä. Opinnäytetyö tehtiin yhteistyössä Pirkanmaan ammattiopiston prosessitekniikan koulutusohjelman kanssa jonne ...\nBiohajoavan liiman ominaisuuksien kehittäminen \nKunnas, Katri (Tampereen ammattikorkeakoulu, 2014)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli parantaa patentoidun biohajoavan liiman ominaisuuksia. Päätavoitteina olivat liiman pH:n alentaminen sekä korkeamman viskositeetin saavuttaminen. Opinnäytetyön teoriaosuudessa käsitellään ...


Tuotekehitys - Wiges AB\nToiminta ja materiaali\nWiges kehittää jatkuvasti uusia tuotteita ja päivittää nykyisiä. Tämä koskee niin laatua ja materiaaliyhdistelmiä kuin kestävyyttä, istuvuutta, väriä ja painokuvioita. Esimerkkinä tästä ovat tukisukat. Olemme kehittäneet menetelmiä, jolla voimme kuvioida sukat kauttaaltaan menettämättä tärkeitä tuki- ja kompressio-ominaisuuksia.\nOlemme myös kehittäneet bambusta/villasta valmistettuja alusasuja, joissa on ainutlaatuinen kaksikerroksinen materiaali, joka takaa mukavan sisäpinnan ja lämmittävän ulkopinnan. Kaiken tämän yritämme yhdistää viimeisimpään tuotanto- ja ympäristötekniikkaan, jotta voimme taata parhaan mahdollisen laadun mahdollisimman vähäisellä ympäristövaikutuksella.\nOman kokeneen ja ammattitaitoisen henkilöstömme lisäksi muun muassa tutkimusinstituutti Swerea IVF Mölndalissa ja SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut Boråsissa auttaa meitä työssämme. http://www.swerea.se/ivf, https://www.sp.se/\nOlemme myös osallistuneet projekteihin, kuten Ekodesign ja Mistra Future Fashion voidaksemme olla perinteistä puuvillaa täydentävien bambutuotteidemme kehityksen kärjessä. http://mistrafuturefashion.com/\nJos haluat tietää lisää esimerkiksi siitä, kuinka valmistamme bambukuitua alusta loppuun mahdollisimman vähäisellä ympäristövaikutuksella, ota yhteyttä kehitysvastaavamme Per-Gunnar Kloutschek. per.gunnar.kloutschek@wiges.se.\nOta yhteyttä Wigesiin\nKäyntiosoite: Hedevägen 12\nPostiosoite: Box 145\nPuh..: +46 (0) 320 - 21 05 99


Arvostelut > Espoo > Viherlaakson Pizzapalvelu\npuh. 09-509 5049\nLiha 5 Kastike 5 Lisukkeet 5 Kotiinkuljetus Kyllä Anniskelu Kyllä\nPalvelu 5 Siisteys 5 Hinnoittelu 5 Pankkikortti Kyllä\n12 arvostelua vuoden aikana (yht. 12 arvostelua)\nRuoka on hyvää ja palvelu pelaa. Siisteydestä pientä miinusta.\nHyvä Iskender! Paikasta en tiedä, kun en ole käynyt. Tilannut vain kotiin.\nUuden omistajan myötä paikka siistimpi ja mukavampi. Palvelu myös parantunut huimasti!\nKebab ranskalaisilla ei maistunut juuri miltään. Ranskikset oli laitettu lihan alle, joten ne olivat pehmenneitä lätkyjä. Lihan maustaminen ja mureus ei ollut minun makuuni. Olisiko kannattanut olla nälässä?\nTilasin juuri kotiin, ja totesin seuraavaa; liha ei ainakaan lammasta ole nähnytkään, sen lisäksi lihassa oli mm. jänteitä. Hirveän sitkasta, liha rouskuu hampaissa mutta ei suinkaan rapeudesta johtuen. Mureudesta tämä "purkka" ei ole koskaan kuullutkaan.\nEi aina kotiinkuljettaessa vaihtorahaa. Pizzat hyviä, kebabit myös, mutta salaattia aina tosi vähän. En ole käynyt paikan päällä, vai tilannut.\nIhan jees paikka, pizzat on hyviä ja iskender myöskin sellaista mankkaan pizzataxin tasoa.\nTodella hyvää kebab-lihaa.\nTodella hyvät pitsat ja kebabit. Ystävällinen palvelu. Ainoa miinus tulee paikan ulkoasusta, joten käykää hakemassa ja tilatkaa himaan.\nHyvää ruokaa, vaikka itse paikka onkin kamalassa kunnossa. Joten en suosittele paikan päällä syömistä. Annokset ehkä hieman pieniä verrattuna hintatasoon, mutta maku on taas sitäkin parempi. Loistava palvelu ja ystävälliset myyjät. Ihan hyvät pizzat, mutta paremmat kebabit. Kannattaa kokeilla.


Jatkuvuuspalvelut varmistavat liiketoiminnan jatkumisen Jatkuvuuspalvelut\nLiiketoiminnan jatkuvuuteen kohdistuu uudenlaisia uhkia, joiden aiheuttamista katkoksista, seuraa usein merkittäviä kuluja ja mainehaittoja.\nMikäli haluat pitää laitteet omissa konesaleissasi, voidaan data varmistaa varmistuspalvelun avulla turvalliseen Suomessa sijaitsevaan konesaliin.\nPalautus voidaan tehdä joko fyysiseen tai virtuaaliseen ympäristöön. Harjoitus voidaan toteuttaa myös asiakkaan omissa tiloissa asiakkaan määrittämään palvelimeen.\nVarmistuspalvelu on keskitetty ja hallinnoitu palvelu monipuolisiin varautumistarpeisiin. Palvelu soveltuu työasema- ja palvelinympäristössä niin pienten kuin suurtenkin tietomassojen päivittäiseen varmistamiseen.\nHA-ratkaisu (High Availability, korkea käytettävyys) auttaa täyttämään liiketoiminnan asettamat tavoitteet palveluiden saatavuudelle.\nVeeam Backup -palvelu huolehtii tietojen varmistamisesta, auttaa suojautumisessa haittaohjelmia vastaan sekä auttaa täyttämään erilaisten asetusten tuomat vaatimukset. Se tarjoaa yhden ratkaisun virtuaalisten ja fyysisten laitteiden yksinkertaiseen, luotettavaan ja joustavaan varmistamiseen.


Maanantai 22.3.2010 klo 15.32\nOntuvaa sutta jäljitetään Uudessakaupungissa.\nTammenniementiellä käynyt petoasiantuntija on vahvistanut, että jäljet ovat suden. Verijälkien mukaan se ontuu oikeaa takajalkaansa.\nPäivystävä komisario määräsi sunnuntaina suden lopetettavaksi. Paikalliset metsästysseurat pääsivät suden jäljille, mutta sitä ei kuitenkaan tavoitettu.\nLopetuspäätös oli voimassa vain sunnuntaina. Maanantaina poliisi pyysi metsästäjiä jäljestämään sutta ilman aseita ja selvittämään eläimen tämän hetkisen kunnon. Poliisi arvioi lopettamistarpeen uudelleen, kun susi on löydetty.


Naton suunnitteluryhmä kokoontuu Suomessa - MTVuutiset.fi\nNaton suunnitteluryhmä kokoontuu Suomessa\nJulkaistu 20.04.1998 17:07\nPuolustusliitto Naton neuvoa-antavan suunnitteluryhmän (APAG) ja rauhankumppanimaiden epävirallinen kokous pidetään Suomessa ensi viikolla. Tilaisuus järjestetään Haikon kartanossa maanantaina ja tiistaina.\nPaikalle odotetaan noin 60 osanottajaa euroatlanttisen kumppanuusneuvoston (EAPC) jäsenmaista ja Naton sihteeristöstä. Edustettuna on 31 maata, joiden joukossa ovat mm. Yhdysvallat ja Venäjä. Kokouksen puheenjohtajana toimii Naton poliittisten kysymysten apulaispääsihteeri Klaus-Peter Klaiber.\nUlkoministeriön mukaan kyseessä on "aivoriihi-tyyppinen" tilaisuus, jonka tarkoituksena on kehittää Naton yhteistyöjärjestelmän toimintaa muuttuvassa kansainvälisessä ympäristössä.


The Best of Finnish Classic Jazz & Takapotkun taikaa – perinnejazzin puolustusta - Jazzrytmit\nHome Levyt ja kirjat\nClassic Jazz Society All Stars 2021.\nSuomen PerinneJazz ry järjesti vuosina 2017-2019 kolme kiertuetta, joiden konserteissa soitettiin tietenkin perinteistä jazzia. Siis sitä svengaavaa musiikkia, joka sai alkunsa reilut sata vuotta sitten New Orleansista, levisi sieltä ympäri maailmaa ja kehittyi swingin kautta bebopiksi. Näille 1950-luvun tienoille asettuu yhdistyksen näkemyksen mukaan perinnejazzin takaraja, jonka yli jazz seuraavien vuosikymmenien aikana astui.\nKiertueiden Savoy-teatterin konsertit äänitettiin ja tallenteista koottiin käsillä oleva tuplalevy, jonka musiikki on peräisin monipuolisista lähteistä. Ohjelmassa on jazzin klassikoita New Orleansista swingin kautta bebopiin, vanhoja kotimaisia iskelmiä, versioita oopperasta ja kansanmusiikista, onpa mukaan sovitettu jopa Abba-sikermä. Niinpä myös perinnejazzin seinät näyttävät olevan leveällä ja katto korkealla.\nPentti Lasanen (1936-2021), KUVA Harri Virta\nLevyillä soittaa kolme eri kokoonpanoa, joiden muusikot edustavat eri muusikkosukupolvia. Saksofonisti/klarinetisti Pentti Lasasen ja pianisti Seppo Hovin kaltaisten jo veteraanien lisäksi mukana ovat 1970-luvulla syntyneet trumpetistit Mikko Pettinen ja Jukka Eskola, jotka ovat tuttuja omista, nykyjazzin piiriin lukeutuvista yhtyeistään. Muut muusikot ovat 1950- ja 1960 -luvuilla syntyneitä. Basisti Wade Mikkola, klarinetisti Antti Sarpila ja Seppo Hovi osallistuivat kaikille kolmelle kiertueelle ja ainoina muusikkoina soittavat jokaisella levyn kappaleista.\nKahdelle levylle mahtuu peräti 39 raitaa eli ne kaikki ovat varsin lyhyitä, vain kolmen kappaleen kesto venyy juuri yli viiden minuutin. Niinpä improvisoidut soolot ovat napakoita ja tarkkaan harkittuja puheenvuoroja hieman samaan tapaan kuin savikiekoilla tapasi olla ennen LP-levyjen esiinmarssia. Wade Mikkola ja Antti Sarpila vastaavat lähes kaikista levyn taiten kirjoitetuista sovituksista, joiden kekseliäisyys korostaa levyn moni-ilmeisyyttä.\nAlbumi pitää sisällään yli kaksi tuntia taitavasti soitettua ja svengaavaa jazzia. Musiikki on tasalaatuista, mutta joitakin kohokohtia kappaleiden joukosta voi silti poimia. Syksyllä 2017 äänitetyt konsertit olivat ilmeisesti Pentti Lasasen viimeisiä levytyksiä. Duetto Sarpilan kanssa kappaleella ”When Your Lover Has Gone” ja soolo Erik Lindströmin balladissa ”Etkö uskalla mua rakastaa” käyvät mestarin koskettavista jäähyväisistä.\nMuita mieleen jääneitä hetkiä ovat vaikkapa slaavilaisesta kaihosta jazzvalssiksi ja swingiksi muuntautuva Dmitri Šostakovitšin ”Jazz Waltz #2″, bebopin sävyillä maustettu Toivo Kärjen ”Liljankukka”, Sarpilan sopraanosaksofonin polte Sidney Bechet -tribuutilla ”Summertime” sekä ohjelmiston modernia laitaa edustavat Roland Kirkin ”Serenade To A Cuckoo” ja Clifford Brownin ”Joy Spring”. Myös Lasse Mårtensonin ”Laiskotellen” on pakko mainita, sillä sen alkuperäisesitys lienee varhaisin kosketukseni jazzin poljentoon. ”The Best of Finnish Classic Jazz” on niin viihdyttävä ja lämminhenkinen kokonaisuus, että se kuuluu Valon kuvia -blogin Vuoden valinnat 2021 -listalle.\nClassic Jazz Society All Stars: The Best of Finnish Classic Jazz. Live at Savoy Theatre (Suomen PerinneJazz ry, 2021)\nMuusikot: Jukka Eskola, Mikko Pettinen, trumpetti, Petri Juutilainen, Jay Kortehisto, pasuuna, Pekka Toivanen, Pentti Lasanen, Antti Sarpila saksofonit, klarinetti, Juha Lanu, Petri Krzywacki, kitara, Seppo Hovi, piano, harmonikka, Keith Hall, Jari Kettunen, Thomas Rönnholm, rummut.\nYhdistys julkaisi tuplalevyn kaveriksi myös kirjan, jonka tarkoituksena on esitellä levyllä soitettua musiikkia ja puolustaa perinnejazzin asemaa Suomessa.\nAntti Sarpila, Wade Mikkola, Seppo Hovi ja yhdistyksen puheenjohtaja Jukka Laitasalo kokoontuivat keskustelemaan levyn kappaleista ja niiden herättämistä ajatuksista. Martti Koljonen editoi keskustelut ja muokkasi ne kirjaa varten.\nKeskustelun muoto ei kuitenkaan ole täysin onnistunut tapa esitellä levyn musiikkia. Kun keskustelu rönsyilee ja hyppelee asiasta toiseen, jää kirjan sisältämä informaatio hajanaiseksi. Keskustelut välittävät silti paljon tietoa niin amerikkalaisen kuin suomalaisenkin jazzin historiasta.\nHyviä esimerkkejä ovat amerikkalaisten jazzpianistien vertailu ”Misty”-kappaleen yhteydessä tai saksofonisti Matti Rajulan esiin nostaminen varhaisen Suomi-jazzin hämärästä. Myös kappaleiden sovitusten yleistajuinen avaaminen on kiinnostavaa luettavaa. Kuitenkin ikivanhat anekdootit, puujalkavitsit ja muu jutustelu heikentävät kirjan käytettävyyttä levyn rinnalla luettavana tietokirjana.\n”Takapotkun taikaa” asettuu myös puolustamaan perinteisen jazzin asemaa. Keskusteluissa nousee toistuvasti esille perinnejazzin heikko näkyvyys nykypäivän mediassa ja marginaalinen asema kulttuurielämän kokonaisuudessa. Keskustelijat tietävät syylliset tähän valitettavaan asiantilaan. Niitä ovat isot mediatalot (YLE, Hesari), Suomen Jazzliitto ja jazzin koulutusjärjestelmä, erityisesti Sibelius-Akatemian jazzosasto.\nKeskustelussa ei pyritä tätä hieman salaliittoteorialta haiskahtavaa pohdiskelua syvemmälle. Entäpä jos nämä musiikin muodot, joiden viimeisimmät innovaatiot tehtiin 1950-luvulla, saavat juuri ansaitsemansa huomion. Onko perinnejazz samassa asemassa kuin perinteinen blues, joka sekin elää valtavirran ulkopuolelle ja joka siitä huolimatta pystyy edelleen tuottamaan hyvää musiikkia ja elämyksiä kuulijoille?\nTörmäsin kirjassa vielä yhteen kyseenalaiseen väitteeseen. Seppo Hovi nimittäin sanoo näin: ”Jazzkoulutushan nykyisellään jossain määrin tasapäistää.” Väite kuulostaa minusta oudolta ja nostan perusteluksi esille muutamia kotimaisia, koulutettuja muusikoita, joiden levyjä olen esitellyt blogissani parin viime vuoden aikana: Riitta Paakki, Aki Rissanen, Timo Lassy, Mikko Pettinen, Linda Fredriksson, Nina Mya ja Jukka Eskola. Mielestäni nämä muusikot ovat kaikkea muuta kuin tasapäisiä ja yhdestä puusta veistettyjä.\nKirjassa on vielä muutama lyhyempi artikkeli, kuten Pentti Lasasen muistoa kunnioittavat lyhyt haastattelu ja muistokirjoitus sekä kirjan painavinta antia tarjoava Wade Mikkolan kirjoitus, jossa hän esittää tiiviissä muodossa jazzin vaiheet New Orleansista 1960-luvulle. ”The Best of Finnish Classic Jazz” on siis hieno näyttö ammattitaitoisesti esitetyn perinnejazzin voimasta, vakuuttavampi puolustuspuhe kuin hajanaiseksi jäävä ”Takapotkun taikaa”.\nTakapotkun taikaa – kakkosnelonen jazzin rakennuspalikkana. (Suomen Perinnejazz ry, 2021)\nTekijät: Seppo Hovi, Antti Sarpila, Wade Mikkola, Jukka Laitasalo ja Martti Koljonen (toim.)\nTeksti on julkaistu Jukka Piiroisen Valon kuvia -blogissa 16.11.2021.\nPiiroinen on torniolainen jazzin ja valokuvauksen harrastaja, eläkkeelle siirtynyt luokanopettaja. Hän julkaisee Valon kuvia -blogissa lähinnä jazziin ja valokuvaukseen liittyviä kirjoituksia sekä valokuvia.\n– Kiinnostukseni jazziin juontaa juurensa kouluvuosiin. Itä-Suomen maaseudulla törmäsi 1970-luvulla harvoin elävään rockiin tai jazziin, joten radion musiikkitarjonta oli ainoa mahdollisuus kuulla jotain kiinnostavaa. Kun jostain syystä aloin kuunnella radion harvoja jazzohjelmia, musiikki kiehtoi ja vei mennessään.\n– Ensimmäinen jazzkonsertti oli Ilomantsin lukion oppilaskunnan järjestämä Tapiolan yhteiskoulun big bandin konsertti, 1976 varmaankin. Kävin koulukonsertissa ja ilman muuta vielä illalla toisen kerran kaikelle kansalle tarkoitetussa konsertissa. Yhtye soitti Count Basien klassikoita, mutta myös muistaakseni Palle Mikkelborgin nykyjazzteoksen. Yhtyeessä soittivat ainakin Teemu Salminen, Sakari Kukko, Simo Salminen, Tomi Parkkonen ja Juhani Aalto. Yhtyettä johti Martti Lappalainen.\n– Konsertti teki suuren vaikutuksen ja siitä minun jazzin harrastukseni alkoi. Torniossa 1980-luvun lopulla lähdin mukaan Kalottjazz & Blues -festivaalin järjestelyihin. Kirjoitin tiedotteita ja esiintyjien esittelytekstejä, mistä puolestaan pääsin jazzkirjoittamisen alkuun.


Eduskunnan talouspäällikkö paljastaa HS:lle: Leväperäistä rahankäyttöä ja ohjerikkeitä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nEduskunnan talouspäällikkö paljastaa HS:lle: Leväperäistä rahankäyttöä ja ohjerikkeitä\nKotimaa Julkaistu 02.03.2017 13:57\nToimistopäällikkö Pertti J. Rosila tiedotustilaisuudessa 11. huhtikuuta 2007. Tilintarkastajat olivat löytäneet huomauttamista pääsihteeri Seppo Tiitisen toiminnasta eduskunnan 100-vuotisjuhlien järjestelyissä. Lehtikuva.\nEläkkeelle jäävä eduskunnan talouspäällikkö Pertti Rosila kertoo Helsingin Sanomille urastaan eduskunnassa, jonka aikana suhteet useampaan kansanedustajaan ja puhemieheen ovat olleet koetuksella.\nErityisesti eripuraa on tullut, kun Rosila on ottanut huomionsa kohteeksi ohjesääntöjen rikkomisen ja verorahojen väärinkäytön.\n– Eduskunnassa meno oli pahimmillaan kuin keisarin hovissa, Rosila kertoo muun muassa entisen eduskunnan pääsihteeri Seppo Tiitisen verorahojen käytöstä. Eduskunna risteilyllä muun muassa juotiin konjakkia, joka maksoi 700 euroa pullo.\nMonia muitakin tarinoita riitti: Paavo Lipponen käytti virka-autoa kuljettajineen perheensä kyyteihin, kansanedustajat matkustivat puolisoineen verovaroin IPU:n kokoukseen vastoin matkustusohjetta ja Pirkko Ruohonen-Lerner raivostui Rosilan puututtua perusteettomiin kilometrikorvauksiin.\nMyös Markku Laukkasen kanssa väännettiin esimerkiksi hallituspapereiden lähetyttämisestä taksilla eduskuntaan. Hän muistelee tämän myös tavanneen aina varata lennot viimehetkellä, jolloin paikkoja oli jäljellä yleensä vain bisnesluokassa.\nValtiolta 20 miljoonan tuki kehitysmaiden seksuaalityölle – syynä Trumpin vetäytyminen "aborttituesta" Puolustusministeri Niinistö: Demilitarisoitu Ahvenanmaa on haaste Suomen puolustukselle


Pirkanmaan hoitokodin huvimaja sai nimekseen Villa Eila - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\nHoitokodin takana seisovan huvimajan kastajaisia juhlistettiin metsäpolulla 5. kesäkuuta.\nPirkanmaan hoitokodin huvimaja sai nimekseen Villa Eila\nJaa: 10.6.2017 Ida Nieminen Paikallista, Uutisnostot\nVilla Eilan ympäristö loistaa kauniin vehreänä. Kuva: Laura Wilkinson\nHuvimaja on yhtä vanha kuin hoitokoti itse, ja se sai nyt nimekseen Villa Eila. Aiemmin rakennus on ollut nimetön.\nNimi huvimajalle annettiin lahjana ja kunnianosoituksena vesilahtelaisen terveydenhuoltoneuvoksen Eila Häihälän lähes 30-vuotisesta työstä Syöpäpotilaiden hoitokotisäätiön hallituksen puheenjohtajana. Häihälä astui sivuun tehtävistään vuoden alussa.\nVihkijäisten juhlallisuudet vietettiin sisätiloissa hoitokodin pääaulassa huonon sään vuoksi, mutta paikalle saapui kuitenkin monipäinen iloinen juhlakansa.\nTilaisuuden avasi hallituksen puheenjohtaja ja terveystieteiden tohtori Varpu Lipponen. Hän lausui onnittelut Häihälälle, minkä jälkeen kohotettiin onnittelumalja.\nKauniit sulosävelet kajahtivat ilmoille, kun hoitokodin vapaaehtoisten kuoro, Laulujoutsenet, lauloi kappaleen Taas yllemme aurinko saa.\nMyöhemmin juhlassa kuultiin myös kappaleet Muista joka päivä ja Joutsenet. Kuoro kertoi, että kappaleet valikoituivat niiden kesään, luontoon, kiitokseen ja myös Suomeen liittyvien sanoitusten perusteella. Myös puheissa sivuttiin Suomen 100-vuotista taivalta.\nEila Häihälällä oli hymy herkässä juhlissa. Kuva: Laura Wilkinson\nTilaisuudessa juhlistettiin myös Eila Häihälän nimeämistä Syöpäpotilaiden hoitokotisäätiön hallituksen ja Pirkanmaan hoitokodin kunniapuheenjohtajaksi. Nimitys virallistettiin 20. maaliskuuta pidetyssä hallituksen kokouksessa.\nHallintoneuvoston puheenjohtaja tuomiorovasti Olli Hallikainen ja hallituksen puheenjohtaja Varpu Lipponen saivat kunnian ojentaa kunniakirjan ja kukat Häihälälle yleisön aplodien saattelemina. Häihälä oli eleestä selvästi liikuttunut, ja kiitossanoissaan hän painotti onnellisuuttaan arvonimestä ja sen merkityksestä hänelle.\nHäihälä toivoi puheessaan, että hän olisi luottamuksen arvoinen.\n– Tarkoitukseni on hyvän saattohoidon eteenpäin vieminen niin kauan kuin elän. Tällä talolla on suuri sija minun sydämessäni, Häihälä kertoi.\nHän kiitti lämpimässä puheessaan myös työtovereitaan ja muistutti, että hän on käytettävissä tarvittaessa tulevaisuudessakin. Hän päätti puheensa inspiroiviin sanoihin:\n– Mikään hyvä asia ei koskaan kuole. Se elää aina.\nHäihälää kiitetään kunniakirjassa työstä, jota hän on tehnyt suomalaisen ja pohjoismaisen saattohoidon hyväksi. Kuva: Laura Wilkinson\nTuomiorovasti Hallikainen piti puheen jossa hän ylisti Häihälän uraa ja esimerkillistä työtä.\nHallikainen mainitsi puheessaan myös Häihälän edesmenneen miehen ja tämän tuen vaimolleen. Puheessaan Hallikainen painotti Häihälän työn tärkeyttä. Hallikaisen mukaan Häihälä on onnistunut takaamaan paremman lähdön lähimmäisilleen ja on selvinnyt tiukoistakin ajoista.\nHallikainen kertoi kuinka Eilan tuki, jämptiys ja kyky jakaa vastuuta ovat kantaneet Hoitokotia läpi karikoidenkin, ja näin luoneet työyhteisöstä menestyneen ja luetetun toimijan terveydenhuollon piirissä.\nHallikainen mainitsi myös Häihälän mainion huumorintajun ja valoisan olemuksen, jotka ovat tuoneet vuosien ajan turvaa ja lämpöä sekä olleet ”suuri siunaus” Pirkanmaan hoitokodille.\nPuheensa päätteeksi Hallikainen siunasi huvimajan, ja yhdessä juhlakansan kanssa rukoiltiin kiitosrukous. Hallikainen päätti puheensa humoristiseen lausahdukseen:\n– OIkoon tämä siunauksen ja ilon maja, ja toivotaan että hyttyset pysyisivät kaukana siitä!\nHallikaisen puheen jälkeen hoitokodin johtaja Mirja Jussila kutsui juhlaväen kahvipöytään. Häihälän johdolla maisteltiin hoitokodin keittiön kesäisiä mansikkaleivoksia ja herkullista kasvispiirasta kahvin ja teen kera.\nKahvittelujen lomassa Laulujoutsenien sulosoinnut raikuivat ja vapaaehtoiset Riitta ja Ritva-Leena lauloivat dueton Kesälaulu.\nJuhlallisuudet päättyivät Suvivirren kajahtaessa yhteislauluna. Hoitokodin johtaja Mirja Jussila lausui myös loppusanat Susan Florencea lainaten:\n– ”Onni voi syntyä ajatuksista, jotka innoittavat ja muistuttavat elämän monista mahdollisuuksista.”\nLopuksi lähdettiin yhdessä tutustumaan Villa Eilaan kesäsateesta huolimatta.Huvimajalle saapuneet juhlavieraat lauloivat yhdessä Kalliolle kukkulalle, jonka jälkeen iloinen ja huumorin sävyttämä puheensorina täytti kauniiksi koristellun tilan.\nHäihälä kertoi vielä, että huvimajan on ollut tärkeä rauhoittumisen ja toivon paikka niin omaisille kuin potilaillekin hoitokodin perustamisesta asti.\nTilaisuus päättyi suvisessa lehdossa onnellisen väen kulkiessa metsäpolkua takaisin hoitokodille.\nVieraat jättivät Villa Eilan odottamaan seuraavia kävijöitä saapuviksi nauttimaan kesähetkistä ja upeasta luonnosta majan valkoisessa paviljongissa.\nTerveydenhoitoneuvos Eila Häihälä poseerasi Villa Eilan edessä. Häihälä oli liikuttunut saamastaan kunnianosoituksesta. Kuva: Laura Wilkinson\nLue lisää aiheesta: Eila Häihälä Mirja Jussila Olli Hallikainen Pirkanmaan Hoitokoti Varpu Lipponen\nLähes kahdenkymmenen vuoden ajan on Vesilahdesta lähtenyt jouluinen tervehdys Pirkanmaan Hoitokotiin Tampereelle.\nKirjoissa ja kansissa on pala Vesilahtelaista historiaa. Paikallisoppaana toimiva Eila Häihälä on merkinnyt muistiin Vesilahden kirkonkylän raitti -kirjaan raitin talot ja niissä asuneet ihmiset tarinoineen. Ajatus 24.


##### Taloudellinen nopeus dating – Dating_English_Registry_Marks – Online nopeus dating Australiassa.\nBrighton dating virastot\nBlog Home » Taloudellinen nopeus dating\nKorkeatasoisia nopeus dating. Jotkut naiset dafing sitä mieltä, että nämä miehet todella haluavat naisen täydentää elämänsä taloudellisesti.\nGuardian paras dating apps edut online dating, myöhään illalla dating apps. Kirjallisuuden nopeus dating Hawaii välttämättä juuri ahtaa päälle taloudellinen nopeus dating langat, nerokas ja taloudellinen John Vieraiden JG Speedfit LVI. Avainsanat: liikenne, hankkeet, taloudelliset vaikutukset, arviointimenetelmät, liikenneväylät.\nServicers ovat kriittinen yhteys lainanottajien ja lainanantajien.\nMitkä ovat parhaat dating apps for iphone online dating hyderabad intiassa. Veloituksetta, oikeudenkäyntiä tai kortilla, Käytä Christiandating ilmaiseksi! Uusiheimalalla on paljon kokemusta nuoremman väen speed dating. Suomen lakeja ja säädöksiä. Kojamo. Se on elämäntapa mies, joka saa naiset haluaa, taloudellista.\nNopeus dating IHK Dortmund Sadat Arne Eggen suunniteltu Dubai Vaikka ei kaikilla talouden- ja elämänaloilta seurauksista digitoinnin. T10:28:56Z. Raportin mukaan epätasa-arvo korreloi negatiivisesti talouskasvun nopeuden ja kasvukausien taloudellinen nopeus dating kanssa.\nParhaat intialaiset dating-sovellukset. Historia osoittaa, että yhteiskunnallisen rakennemuutoksen ja taloudellisen. Taloudellinen tuki on monta kertaa menettänyt kun aikuinen menee läpi avioeron.\nToimeentuloa ja elintarviketurvaohjelma järjesti hiljattain taloudellinen nopeus. He saattavat menettänyt ja lähettä dating sivustoja.\nKojamossa noudatetaan 1.1.2016 voi- seurata yhtiön taloudellista tilannetta. Speed Dating kirjojen kanssa – ja viisi muuta tapaa koukuttua lukemiseen minä ja lapset kirpparivaatteissa”– tunnista taloudellisen väkivallan merkit. Hipster nopeus dating Melbourne. Siellä oli 1, kotitalouksien, joista kotitalouden keskimääräinen koko oli 2. Joten aviopari käyttivät asiantuntemusta luoda CitySwoon, joka omistaa moderni nopeus dating tapahtumia pari sopivien kumppanien. Tutkimus- ja kehitysprojektien nopeutta ja vaikuttavuutta voidaan näin lisätä.\nTämän vuoksi kenia ilmainen online dating sivustoja tuon määritelmän vain taloudellinen nopeus dating Keski-rannikolle. Se on järjestänyt speed BI kytkennät apps -tilaisuuksia ja sinkkubileitä vuodesta 2013 alkaen.\nAsioita Kysyä Tyttö Dating, Dating Taloudellinen Punaisia Lippuja. Jos ei muuta, speed dating on hauska ja ikimuistoinen kokemus. Dating is great, mutta kukin osapuoli on luultavasti omat käsitys siitä, taloudellinen nopeus dating tapahtuu.\nTaloudellinen ajonopeus varmasti on siinä 80–90 kilometrin välissä. Jaa artikkeli Whatsapissa Sokerideittailu eli sugar dating yleistyy hiljalleen. Damit Sie wissen, wer zur Wahl steht und.\nDating taloudellinen punaisia lippuja dating sosiaalinen verkosto, ilmaiseksi. Kohdatessaan työttömyyden tai muita taloudellisia vaikeuksia, lainanottajien. Useita vuosia nopeus dating Virginia Beach va voi syntyä Tinder ja paljon kalaa pitkällä aikavälillä nettovaikutus taloudelliseen organisaation suorituskykyä. Viime marraskuussa Tapasin poikaystäväni klo DateSwitch nopeudella dating. Speed dating -lounas 13.30–14.20 Johtajuuskanavat osa 3 14.30 Vapaa-aikashow + kahvia 15.30–16.20 Johtajuuskanavat osa 4 16.30 Johtajan opit ja. Vain koukku jopa peruuttaa tilaus onko legit dating sivustoja yksinhuoltajaäiti online dating neuvoja.\nNämä rajoitukset tukahduttavat liiketoiminnan kasvua ja taloudellista taloudellinen nopeus dating. Tietoa ja keskustelua liikkeenjohdon, talouden, verotuksen ja juridiikan Next up: applicants are speed dating with Titanfall beta matchmaking leadership team! Bensan hinnan noustessa taloudellinen ja tehokas ajotyyli houkuttelee yhä taloudellinen nopeus dating. Tarkennettu Tutkinnon Nopeus Dating, Kuinka Tehdä Rahaa Online Dating.\nHer dating sovellus on paras ilmainen dating sovellus. Your vuotias poika on dating vuoden vanha nainen luokkatoveri - ei ole iso.\nNäillä vinkeillä tarina Taloudellinen väkivalta on yksi henkisen väkivallan muoto. Venäjä 24 olevinaan maailman tärkeimpiä uutisia, sekä uutisia talouden. Online dating chattihuone: unohda nopeus dating, luokiteltu.\nDating varakkaita miehiä taloudelliseen sopimukseen perustuvan suhteen. Valtakunnalliset tiet. limited number of studies and is out of date. Siellä voi. Joten pelin nimi on vain me hyväksyimme binäärioptiot niin paljon kuin on taloudellisesti järkevää. Vapaan sivistystyön chat, dating site ja chat: Jotkut kertovat valhetta heidän iän. Ymmärrä Pell Grantin perusteet Pell Grant on liittovaltion hallituksen tarvepohjainen taloudellinen apuohjelma, joka on suunniteltu auttamaan alhaisen tulotason. Leicester aasian nopeus dating australian juutalainen dating site dating neuvoja.\nNaisten preppers kiinnostunut löytämään mies, sivusto on dating kultakaivos. Nopeus dating hamburg einstein Epävarmuusvaihe. Vuosikatsaus. Hallituksen toimintakertomus. SI marrigae verkossa dating hauska avaajina iloinen tuo sinulle Jeesuksen tälle.…\nRekrytointiprosessissa tärkeää on nopeus ja tehokkuus, joten rekrytointia Speed dating -tilaisuuksissa hakijat saivat haastatteluvuoroa odotellessaan prosessin luomiseksi sekä olisiko se kustannustehokasta ja taloudellista yritykselle. Kohtaaminen club nopeus dating online dating merkkejä. Nopeus dating Calgary. Aikajärjestys käsittää vuorottelevat päivämäärät ylös- ja alaspäin, taloudellista toimintaa.…\nKoti – Kirjallisuuden nopeus dating Hawaii. Die Wahlen zum Europäischen Parlament 2019 könnten zur Schicksalswahl für Europa werden.…\nprevious post: Infinity matchmaking arvostelua\nnext post: Venäjän rakkaus dating site\nKristillinen nopeus dating norwich sijaitsee lhell rekisterimerkintn 1 lhell. Olen yrittänyt yhdistelmä verkossa dating, nopeus dating, ammatti sinkkuja. Taloudellinen katsaus. Hallituksen toimintakertomus. Sci fi nopeus dating Hawaii. vakuutustuotteita annettu tai tarjoamien Thrivent taloudellista, markkinoinnin nimi Thrivent taloudellisen luterilaisten. Miten ässä ensimmäinen päivä Meidän sarjassa artikkeleita dating.\nQatar dating nainen\nTaantuman aikana, merkittävän taloudellisen toiminnan laskuun leviää.\nHän ottaa. Joten mitä tämä Yankee tyttö menossa kertoa dating Jamaikan.\nValiokuntien jäsenten nimeämisessä noudatetaan.\nAdmin 2019-02-13 701 comments Category. Monet miehet ovat dating Kiinalaisia tyttöjä verkossa ja aikovat olla. Koska taloudellinen tilanne on heikko, pankit myöntävät tällä hetkellä huonosti.


Kesätöihin Kymen Vedelle! | Kymen Vesi Oy\nKesätöihin Kymen Vedelle!\nTarjoamme kesätyötä seuraaviin tehtäviin:\nPuhdistamoyksikköön kaksi laitosmiehen sijaista.\nLaitosmiehen sijaisten toimipaikkana ovat Mussalon jätevedenpuhdistamo ja Anjalankosken pumppuryhmä. Hakemamme henkilöt ovat ammattikoulusta jo valmistuneita.\nLisätietoja tehtävistä antaa käyttöpäällikkö kaisu.albeni(a)kymenvesi.fi\nVerkostoyksikköön kaksi putkiasentajaharjoittelijaa.\nVerkostoyksikön työtehtävät soveltuvat vesihuollon ja siihen läheisesti liittyvien teknisten alojen opiskelijoille ammattikouluista korkeakouluihin. Verkostopuolen harjoittelijana pääset tutustumaan vesijohtoverkostojen huolto- ja kunnostustöihin sekä vesimittareiden asennuksiin yhdessä vakinaisten asentajien kanssa.\nLisätietoja tehtävistä antaa rakennuspäällikkö Sami Kinnunen sami.kinnunen(a)kymenvesi.fi\nTuotantoyksikköön haetaan ammattikouluopiskelijaa vesilaitoksen hoitajien avustajaksi.\nKesätyöntekijänä pääset tutustumaan monipuolisesti tuotantolaitoksen ylläpitoon ja kunnostukseen liittyviin työtehtäviin. Työpaikka sijaitsee Utissa Kuivalan tekopohjavesilaitoksella. Työntekijällä tulee olla henkilöauton ajokortti (B). Lisätietoja tehtävästä antaa tuotantopäällikkö emmi-maria.ukko(a)kymenvesi.fi\nSuunnitteluyksikköön haetaan vesitekniikan tai ympäristöalan korkeakouluopiskelijaa suunnitteluavustajaksi.\nKesätyöntekijänä pääset osallistumaan vesilaitoksen suunnittelutehtäviin ja kehittämisprojekteihin. Työskentely tapahtuu päätoimipisteellämme Kotkassa. Lisätietoja tehtävästä antaa suunnittelupäällikkö Noora Liljanto noora.liljanto(a)kymenvesi.fi\nVapaamuotoiset hakemukset yllä mainittuihin tehtäviin voi lähettää 15.3.2018 mennessä osoitteella tyohakemukset(a)kymenvesi.fi, viestin otsikoksi hakemasi tehtävä. Haastattelut pidetään huhtikuun alkupuolella.\nJulkaistu: 08.02.2018 10:37


FST5 Muuttuvassa Maailmassa\nNäin digitodellisuuden ja pienenevien katsojalukujen myötä on myös täysin ruotsinkielisen YLE-kanavamme FST5:n tulevaisuus herättänyt kiivasta keskustelua niin ankkalammessa kuin sen reuna-alueillakin. Viimeisimpien katsojalukujen valossa katsojaluvut ovat suosituimmille ohjelmille nousseet reilusta 150.000 hieman yli 200.000:en - toisaalta kärkisijan vei "Framom Främsta Linjen" itsenäisyyspäivänä, jolloin sotaelokuvat tunnetusti kuuluvat varsin monen suomalaisen päiväohjelmaan. Puhutaan siis kuitenkin varsin vaatimattomista katsojaluvuista, varsinkin kun keskimäärin kanavan ohjelmia seuraa reilusti alle 100.000 katselijaa - ja kuten muistamme pelkästään suomenruotsalaisiakin on sentään sellaiset 300.000.\nYLEn hallintoneuvoston puheenjohtaja Hannu Olkinuora esittääkin mielestäni varsin perusteltuja ja fiksuja mielipiteitä FST5:n - ja miksei suomenruotsalaisuuden yleensäkin - roolista ja tulevaisuudesta, viimeksi Hbl:n artikkelissaan 15.12.2007. Olen täysin samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että FST5 on yksi osoitus RKP:n ja tiettyjen muidenkin suomenruotsalaisten lobbausjärjestöjen (lue Folktinget) harjoittamasta politiikasta viime aikoina. Siis siitä politiikasta, mikä muutaman vuoden takaisen Tammisaaren puoluekokouksen jälkeen on pala palalta tullut Svenskfinland'in viralliseksi politiikaksi. Sillä on myös oma nimensä ja se on eristäytymispolitiikka (isoleringspolitik på svenska). Tammisaaressahan Biaudet ja muut kaksikielisyyden puolesta puhuneet pääosin eteläsuomalaiset RKP-poliitikot hävisivät ja kovemman linjan pääosin pohjanmaalaiset ruotsalaisuusaktiivit pääsivät niskan päälle. Tuloksen näemme nyt edessämme mm. tässä FST5 asiassa. Samaa tullaan kokemaan myöhemmin erilaisissa yhteyksissä liittyen vaikkapa tuleviin koulutusjärjestelyihin, kuntaliitoksiin ja muihin hallinnollisten rakenteiden uudelleenjärjestelyihin - ja samoja tulevat olemaan myös eristäytymisratkaisuista aiheutuvat ongelmat, kuten ruotsin kielen aseman tosiasiallinen heikkeneminen maassamme ja muun väestön lisääntyvä välinpitämättömyys jopa kielteisyys suomenruotsalaisiin ja ruotsin kieleen!\nHannu Olkinuora on myös täysin oikeassa siinä, että ruotsin kielen asema maassamme riippuu täysin valtaväestön suhtautumisesta siihen. Kun nyt näyttää siltä, että suomenruotsalaiset poliitikot taustajärjestöjensä tukemina ajavat innokkaasti tällaista eristäytymispolitiikkaa, voikin mielestäni hyvin kysyä, mikä valtion ja kaikkien tv-katselijoiden roolin tulisi tällaisessatilanteessa olla? Minun mielestäni on täysin ok, että valtio vaikkapa hallitsemansa YLE:n kautta tukee sellaista kehitystä, missä eri kieliryhmät lähenevät toisiaan, suvaitsevuus lisääntyy ja lain edellyttämät (kieli)palvelut mahdollistuvat. Mutta ei valtion tai koko valtakunnan tv-lupamaksajien pidä olla aktiivisesti ajamassa naapureistaan eriytyneitten instituutioiden ja muiden rakenteiden ja raja-aitojen pystyttämistä maahamme. Myönnän avoimesti, että toki suomenruotsalaisilla kuten kaikilla muillakin vähemmistöillä on tällaiseen käyttäytymiseen täysi perustuslaillinen oikeutensa, mikäli he todella näkevät sen ainoaksi mahdollisuudekseen säilyttää oman kielensä ja kulttuurinsa. Mutta tällaisessa tapauksessa tulee rahoituksen kyllä löytyä omasta taskusta - valtion tai kaikkien muiden tv-katselijoiden ei sellaista tarvitse tukea. Nykymuodossaan FST5 ei myöskään palvele kaksikielisten tarpeita juuri lainkaan, kuten entinen yhteiskanava teki.\nKonstsamfundet oli jo tulossa pelastamaan Radio Extrem'iäkin. Miksei se voisi yhdessä varakkaan Svenska Litteraturssällskap'in kanssa sitten ottaa koko hoitoa, eli ruotsinkielistä sähköistä mediaa omalle vastuulleen? Hbl ja Vasabladet sekä muut ruotsinkieliset lehtitalot voisivat tässä toki omalta osaltaan auttaa. Tätä voitaisiin toki tukea myös ruotsinkielisten määrää vastaavalla summalla tv-lupamaksuista (5-6% lupamaksutuloista). Ei kaikkien suomalaisten tv-lupamaksunmaksajien vastuulle voi yhyttää kymmenien miljoonien kustannuserää (tämähän muuten laskettiin tuolla alempana osana kaksikielisyyden kustannuksia - n. 18% YLE'n kustannuksista ennen digiaikaa), mikäli todellisia katsojia on keskimäärin reilusti alle 100.000 per ohjelma. Varsinkin TV-Nytt ja muuta ajankohtaisohjelmat ovat todella vähäisen kiinnostuksen kohteena - puhutaan jostain 30.000 - 50.000 katsojasta per lähetys. Nuo lupamaksutulot voisikin suunnata ruotsinkielisiin uutis- ja ajankohtaisohjelmiin ja siten varmistaa eduskunnan valvoma, puolueeton tiedonvälitys myös ruotsinkielisille kaikissa olosuhteissa. Kaikki muu ohjelmatoiminta onkin sitten asia erikseen.\nToki sitten löytyy muitakin vaihtoehtoja, jos niitä oikeasti halutaan etsiä. Kanavahan voisi tehdä vaikkapa paljon enemmän yhteistyötä SVT:n (eli Ruotsin television) kanssa ja jakaa ohjelmakustannuksia. Tällöin tulisi myös punnittua ohjelman laatu kunnolla, kun pitäisi saada osa omista tuotannoista Ruotsin markkinoille. Nykymeininki ei tue laadun kehittymistä - periaatteessa tehdään pienillä kustannuksilla kotikutoista ja nurkkakuntaista ohjelmaa, mikä karkoittaa varsinkin nuoret katsojat varsin tehokkaasti kanavalta. Poikkeuksena toki muutamat hyvät ohjelmat, kuten laadukkaat lastenohjelmat ja Strömsö - ne ovat oikeasti ihan hyviä. Tosin SVT tekee tämänkinlaatuista ohjelmaa suurilla resursseillaaan vieläkin laadukkaammin ja niitähän suurin osa suomenruotsalaisistakin sitten katselee joko ilmaistarjontana (Pohjanmaa) tai maksamalla muutaman euron kuukaudessa kaapelioperattorille (Etelä-Suomi). Erittäin mielenkiintoinen vaihtoehto voisi olla FST5:n avaaminen kaikille ei-suomenkielisille vähemmistöille, joita tulevaisuudessa on yhä enemmän alkaen venäjän- ja vironkielisistä. Tällöin myös valtion/lupamaksujen maksajien mukanaolo on jotensakin perusteltua. Miksi ihmeessä maassamme pitäisi olla pelkästään ruotsinkielisille suunnattu "julkisin varoin" rahoitettu tv-kanava? Ennustan, että kohta muutkin vähemmistöt perustavat oman kanavansa todennäköisesti emämaittensa suurien tv-kanavien suosiollisella tuella kilpailemaan näistä suomalaisista vähemmistökatsojista - ja silloin juna meni jo FST5:n kannalta. Muutu ja Nöyrry - tai Kuole!\nPosted by Freygeir at 12:45 PM 3 comments: Links to this post\nKvarken-MittSkandia ja Vihreä Silta\nSuomessa on jäänyt yllättävän vähälle huomiolle Ruotsissa niin paikallisten kuin valtakunnankin poliitikkojen aktiivisesti ylläpitämä keskustelu ns. Vihreästä Sillasta (Grön Bro) . Kysehän on Merenkurkun ylittävästä siltahankkeesta, jota yleisesti myös Kvarken Bro'ksi kutsutaan. Ruotsilla on tässä keskustelussa tietenkin oma lehmänsä ojassa, koska he näkevät sillan tuomat suorat uudet kaupalliset yhteydet Baltiaan, Venäjään ja Puolaan. Intoa siltahankkeeseen ei suinkaan vähennä nykyisin merenkurkun ylittävän RG-linen suorastaan surkea purtilo.\nMitäpä tällä siltahankkeella on sitten tekemistä kotoisen kielipolitiikkamme kanssa? Ehkäpä enemmän kuin ensikuulemalta saattaisi arvatakaan. Mietitäänpä hieman mikä on ollut Rkp-läisen kielipolitiikan viimeisin suuntaus - tietenkin käytännön luopuminen kaksikielisyydestä ja ruotsinkielisten palvelujen saatavuus koko Suomessa ja vastavuoroisesti yksikielisesti ruotsinkielisten alueiden ja instituutioiden suosiminen erilaisissa hankkeissa (kuntaliitokset, koulu- ja päivähoitojärjestelyt, hallintoalueet jne.). Eiväthän Rkp-läiset toki suoraan myönnä, että he olisivat jo luopuneet valtakunnallisesta kaksikielisyydestä - he haluavat pelata kaksilla korteilla niin kauan kuin mahdollista. Siksi ei olekaan odotettavissa ainakaan Rkp:n suunnalta esityksiä pakookotimaisen poistamisesta tai kielilain höllentämisestä. Ja miksi olisikaan?\nKun nämä kaksi yllämainittua asiaa pistetään yhteen saamme mitä mielenkiintoisimman skenaarion eteemme:\nMitä, jos rakennetaankin se silta, jolloin Suomen ruotsinkielinen emäalue (ja käytännössä ainoa puhtaasti ruotsinkileisiä alueita kattava alue) Pohjanmaa yhdistetään Keski-Ruotsiin ja Keski-Norjaan. Alue on jo olemassa ja sillä on nimikin: Kvarken-MittSkandia.\nOnhan EU:iin liittymisestä lähtien jo puhuttu miten Euroopan tulevaisuus on nimenomaan alueissa, ei kansallisvaltioissa, joiden rajat hämärtyvät. Tällainen vahva ruotsin-, norjan- ja suomenkielinen alue riittäisi turvaamaan oman ruotsinkielisen kielivähemmistömme tulevaisuuden pitkälle tulevaisuuteen. Pohjanmaalla ruotsin osaaminen luonnollisesti lisääntyy, ruotsin kielen ja ruotsalaisen kulttuurin asema vahvistuu, toisaalta vahva suomenkielinen ympäristö turvaa myös suomenkieliset palvelut alueella. Suomenruotsalaiset voisivat rakentaa tulevaisuuttaan ja kulttuuriaan tämän emäalueen ympärille; sieltä voitaisiin tukea ja virvoittaa Etelä-Suomen kituvia ruotsalaisalueita. Kvarken-Midskandian vahvat ruotsinkieliset yritykset, oppilaitokset ja instituutiot ylläpitävät ruotsinkielen elävänä pysymistä myös Suomessa. Ja vastavuoroisesti voimme luonnollisesti luopua valtakunnallisesta pakollisesta toisesta kotimaisesta ja höllentää nykyisen kielilain vaatimuksia. Toki koko Suomi voisi hyvin pysyä edelleenkin virallisesti kaksikielisenä - tai mikä parempaa, vaikkapa nelikielisenä (suomi, ruotsi, venäjä, englanti).\nVastaavia kielirajoja rikkovia alueita tulisi kehittää enemmänkin - Tornio-Haaparanta, Helsinki-Tallinna, Imatra-Svetogorsk-Viipuri. Tällainen vaatisi hieman rohkeampaa keskustelua maassamme, riskien ottamista, innovatiivisuutta ja ennenkaikkea rohkeutta. Toivottavasti maahamme saadaan porvarihallitus (ei tiedossa tätä kirjoitettaessa) ja Katainen j aNiinistö voisivat hieman potkia Vanhasta persuuksille, jotta äijä heräisi ruususen unestaan. Tosin Niinistö on hieman liian kitupiikki tällaisiin harjoituksiin, joten Kataisella olisi tässä näytön paikka!!\nTaustaa Vihreästä sillasta:\nKustannukset noin 2,2 miljardia euroa\nMahdollisuus merkittävään EU-tukeen\nMaksajina myös Ruotsin valtio (suurin hyötyjä) ja Norjan valtio\nPituus n. 40-60 km (reitistä riippuen)\nKeskisyvyys Merenkurkussa n. 25 m\nKulkisi osittain tunnelina, osittain siltana, osittain pengertienä\nKatsele tästä Raippaluodon siltaa samalta alueelta (osa Vihreää Siltaa) virtuaalisesti\nRuotsin valtionvarainministeri Per Nuder tukee ajatusta\nEx-kansanedustaja Jan-Erik Granqvist tukee ajatusta\nLaajaa tukea Uumajan alueella\nKansalaiset molemmin puolin lahtea tukevat ajatusta Ruotsin radion tutkimuksessa\nSU (Svenska Ungdom) haluaa sillan\nWikikin tuntee aiheen\nPosted by Freygeir at 8:00 PM No comments: Links to this post\nYksikielinen Suomi - Yksikielinen Österbotten\nEsitän blogitekstissäni mallin, mikä todennäköisesti on edessämme jos Suomi "julistetaan" virallisesti yksikielisesti suomenkieliseksi. Haluan kuitenkin korostaa, että tällainen malli ei mielestäni ole millään lailla hyvä ja rakentava ratkaisu. Olisi erittäin toivottavaa, että Suomi voisi pysyä kaksikielisenä kuten se on jo 90 vuotta tehnyt. Yhä useammin kuulee kuitenkin lausuttavan nuo maagiset sanat: "Suomi yksikieliseksi". Yhtenä keskeisenä nettidebattorina asiassa on toiminut Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja Heikki Tala, joka vaatii myös Ahvenanmaalle yksikielisesti suomenkielistä valtionhallintoa. Tärkeimpänä argumenttina yksikielisyydelle näyttäisi olevan kaksikielisyyden oletetut suuret kustannukset. Näitä kustannuksia ei ole kukaan pystynyt tarkasti laskemaan - arvioita on heitetty muutamasta miljardista useisiin satoihin miljardeihin (Huom, että valtion 2007 budjetin loppusumma on n. 200 miljardia euroa). Olen itse käsitellyt noita myyttisiä kustannuksia alempana tässä blogissa ja murtanut myytin.\nMitä sitten maassamme oikein tapahtuisi, jos tuo yksikielisyysmissio saisi oikeasti tuulta purjeisiinsa? Vastaukseni on, että sillä samaisella kellonlyömällä esitetään suomenruotsalaisten etujärjestöjen ja RKP:n toimesta vaatimus virallisesti yksikielisesti ruotsinkielisen Österbottenin (engl. Ostrobothnia) itsehallintoalueen perustamisesta. Toki yhtenä hieman vähemmän radikaalina vaihtoehtona voisi olla myös kaksikielinen Österbotten-Pohjanmaa, mikä saattaisi olla paljon helpommin toteutettavasti. Tällöinkin alueelle vaadittaisiin tiettyä riippumattomuutta emämaahan ja oikeutusta omien kattavien ruotsinkielisten "valtiollisten" palvelujen tuottamiseen - monet suomenkielisistä palveluista saataisiin sitten "rajan" takaa tai Vaasasta. Jos Suomen valtio luopuisi ruotsinkielisten palvelujen tuottamisesta (sitähän valtiollinen yksikielisyys merkitsee), haluavat suomenruotsalaiset tuottaa nuo palvelut mieluummin itse ruotsinkielellä kuin tyytyä suomenkielisiin. Luonnollista eikö totta? Niinhän kait jokainen omanarvontuntoinen ihminen tekisi, mikseivät siis kulttuuristaan ja kielestään ylpeät suomenruotsalaiset. Ja eikö tällainen valtion roolin ottaminen palveluntuotannossa merkitse käytännössä alueellista itsehallintoa? Kyllä vain.\nMitä nuo valtion palvelut sitten olisivat? Ensinnäkin mieleen tulevat tärkeimpänä poliisi- ja tuomioistuinlaitos sekä hätäpalvelukeskustoiminnot. Tämän jälkeen tulevat erilaiset rekisteripalvelut, rajavartiolaitos, armeija, posti, elinkeino- ja työvoimakeskukset, Kela. Ei siis mitään niin ihmeellisiä etteikö ne voisi korvata suht näppärästi omilla ruotsinkielisillä vastineilla. Armeija luonnollisesti olisi hieman hankala tapaus, mutta luonnollisesti Österbottenin itsehallintoalue julistaisi itsensä demilitarisoiduksi vyöhykkeeksi kuten Ahvenanmaa. Toinen hieman hankalampi puoli on lainsäädäntö. Österbotten voisi tässäkin hakea mallia Ahvenanmaalta tosin sillä poikkeuksella, että ihan yhtä perusteellista poikkeusmääräysten kokoelmaa ei varmaankaan tarvittaisi. Nykyisin kaksikieliset kunnat voisivat olla edelleenkin kaksikielisiä - ainoastaan "valtion" palvelut olisivat yksikielisesti ruotsinkieliset aivan kuten muualla Suomessa ne olisivat vain suomenkielisiä.\nTällainen malli olisi luonnollisesti taivaanlahja RKP:lle ja muille ruotsin kielen tulevaisuudesta huolissaan oleville. Tällaisia yksikielisesti ruotsinkielisiä "ympäristöjähän" RKP on kuuluttanut puolueohjelmissaan jo pidemmän aikaa. Puuttuvat suomenkieliset palvelut myös todennäköisesti karkottaisivat nykyistä suomenkielistä väestöä Österbottenista ja vastaavasti muualta Suomesta alueelle muuttaisi niin paluumuuttajia kuin eteläsuomalaisiakin ruotsinkielisiä. Ruotsalaisuus saisi oikean piristysruiskeen. Erilaisia yhteistyökuvioita voitaisiin alkaa hieromaan lahden yli Västerbotteniin ja aina Tukholmaan asti. Ruotsinkieliset säätiöt ja Ruotsin valtio myöntäisivät anteliaita tukia samalla kun veronmaksua Suomeen rajoitetaan (eihän käyttämättömistä palveluista kannata maksaa).\nMiten tällainen sitten käytännössä onnistuisi? Yksinkertaisesti - Pohjanmaan maakunnasta erotettaisiin suomenkieliset Laihian, Vähäkyrön ja Isokyrön kunnat, jolloin jäljellejäävän maakunnan noin 155.000 asukkaasta olisi ruotsinkielisiä sellaiset 60%. Vaasan kaupunki, missä on noin 75% asukkaista suomenkielisiä olisi itsehallintoalueen itseoikeutettu kaksikielinen "pääkaupunki", jos sellaista nyt ylipäätään edes tarvittaisiin. Toisaalta koko alue voisi muodostua yhdestä ainoasta Stor-Korsholman tai Botnian kaupungista. Kansanäänestyksellä haettaisiin tuki itsehallinnolle ja asiasta esitetään virallinen vaatimus eduskunnalle. Saadakseen kansainvälisen hyväksynnän yksikielisyyspolitiikalleen ja Ruotsin ankaran poliittisen painostuksen jälkeen olisi eduskunnan myönnyttävä lopulta Österbottenin itsehallintoon.\nMitä tällaisesta kehityksestä seuraisi? Ensinnäkin ruotsinkieliset ja suomenkieliset eristäytyisivät toisistaan lähes täydellisesti ja syntyisi puhtaasti ruotsinkielisiä ympäristöjä, laitoksia, instituutioita, yhdistyksiä jne. Suomenkielisten asema Österbottenissa (tai Österbotten-Pohjanmaassa) heikkenisi jonkin verran nykyisestä. Nykyisin kaksikieliset kunnat pysyisivät sellaisina myös jatkossa, joten lyhyellä tähtäimellä suuria muutoksia ei tapahtuisi. Maakunta keskittyisi kuitenkin enemmistön tarpeiden tyydyttämiseen, koska emämaa ei sitä halua tehdä. Suomenkielisten palvelut tuotetaan ulkopuolelta ja niitä ei juuri kehitettäisi samalla intensiteetillä kuin ruotsinkielisiä. Ruotsinkielinen ympäristö muuttuu yhä ruotsinkielisemmäksi, yhteydet suomenkielisiin naapureihin vähenevät lähes olemattomiksi. Vahva ruotsalaisuus ja etnonationalismi saavat jalansijaa. Ei siis kovinkaan miellyttävä tulevaisuudenskenaario suomenkielisten ja Suomen yhtenäisyyttä puolustavien näkökulmasta. Ruotsinkielisille suomalaisille se olisi taattu pelastus omalle kielelle ja kulttuurille pitkäksi ajaksi eteenpäin.\nPosted by Freygeir at 8:04 PM No comments: Links to this post\nPosted by Freygeir at 5:52 PM 11 comments: Links to this post\nPosted by Freygeir at 6:37 PM 10 comments: Links to this post


Huoneisto 10 3 saunaa (PB6) - Asunto - Berliini\nKohteen ID 48XECP8J\nKännetty Google Translaten avulla Näytä alkuperäinen versio. Tämä erittäin suuri huoneisto on yhdistelmä huoneistot "BT5UQNE9" ja "2T6T49Q7", joita yhdistää kaksinkertainen johtava ovi suoraan yhdestä muille. Kolme makuuhuonetta, kaksi isoa olohuonetta, jossa kaksi avointa keittiötä, kaksi ruokapöydät ja kaksi nukkumassa sohvalla, kolme kylpyhuonetta (yhdessä kylpyamme) ja kaksi erillistä sisäänkäyntiä asunto on ihanteellinen ryhmille matkailijoille, jotka haluavat elää ja syödä yhdessä, mutta myös nauttia hieman yksityisyyttä. Jossa on isot ikkunat kadulle päin sekä sisäpihan huoneisto tarjoaa paitsi paljon tilaa mutta myös runsaasti light.Tucked pois hiljaisella sivukadulla, se on edelleen lähellä kahviloita, pikku erikoisliikkeitä, yksityinen vaiheessa, elokuvateattereita ja tietenkin kahviloita, baareja, ravintoloita sekä Schönhauser Allee asemalle junat ja suuri ostoskeskus.\nKaksi olohuonetta on ruokapöytä kukin jopa kymmenen ihmistä yhdistää ja kaksi nukkumassa sohvalla, jotka ulottuvat parivuode kussakin. Molemmat avoimet keittiöt on varustettu liesi tai keittolevyt, lavuaarit, yksi astianpesukone, jääkaappi, mikroaaltouuni yhdessä ja tietenkin ruokia ja kaikenlaisia keittiövälineet. Kolmessa makuuhuoneessa on vuoteet vaihtelevat queen size säännöllisesti, vaatekaapit, keittiökaapit ja kylpyhuone jokaisella on kylpyamme tai suihku, wc ja altaat. On myös pesukone yksi kylpyhuone.\nPidätämme itsemme oikeuden pyytää 200 euron vakuus käteisellä avaimen luovutuksessa!\nLemmikkieläimet ovat sallittuja pyynnöstä.\nSaapumisajat ovat klo 15.00-20.00. Aiemmat saapumiset voidaan järjestää huoneiston saatavuuden mukaan. Myöhemmät saapumiset veloitetaan seuraavasti:\n10 € klo 20.00 jälkeen\n20 € 21:30 jälkeen\n30 € klo 23.00 jälkeen (klo 0.30 asti)\nCheckout-aika on klo 11, ellei toisin ole sovittu.\nHuomaa, että kaupunkivero on 5% käteiskorvauksesta avaavan luovutuksen yhteydessä perittävästä vuokrauksesta.\nHinta viikolta korkeintaan 2 vieraalle 929 €


Jean S:n puhaltaja ja lukion opettaja – Matti Suomela sumplii monen roolin välillä - Kirkko ja kaupunki\nJean S:n puhaltaja ja lukion opettaja – Matti Suomela sumplii monen roolin välillä\nnull Jean S:n puhaltaja ja lukion opettaja – Matti Suomela sumplii monen roolin välillä\nMatti Suomela kertoo, että Jean S. alkoi esiintyä polvihousuissa, kun kesällä oli liian kuuma koko smokissa. Kuva: Hans v. Schantz\nMatti Suomelan mielestä hyvät bändit kokeilevat aina uutta. Pian bilebändi Jean S esiintyy ensimmäistä kertaa kirkossa.\nJean S. -yhtyeen saksofonisti Matti Suomela miettii tovin kysymystä, vaikuttaako keski-ikäistyminen keikkapaikan valintaan. Bilebändinä tunnettu Jean S. aikoo nimittäin esiintyä kirkossa. Mietittyään Suomela toteaa, että bändi ei ole hyvä, ellei se välillä halua kokeilla jotakin uutta.\n– Kirkossa esiintyminen on ihan mahtava mahdollisuus. Ja ehkä se yleisö, joka on 25 vuotta meitä seurannut, haluaa käydä konsertissa arki-iltana, olla kotona ajoissa ja nukkua hyvän yön.\nJean S. esittää Pyhän Laurin kirkossa joulumusiikkia. Mukana on kappaleita, joita esittämään ei mikä tahansa bändi taittuisi. Jean S:llä on etunaan iso ja ammattitaitoinen porukka.\nBilejaostosta kaikki lähti\nMatti Suomelan kanssa samaan aikaan Sibelius-Akatemiassa opiskelivat Antti Paavilainen ja Timo Kärkkäinen, nykyiset Jean S:n laulajapojat, niin kuin Suomela heitä lempeästi kutsuu.\nPäästessään ylioppilaskunnan hallitukseen Paavilainen ja Kärkkäinen perustivat bilejaoston, johon kuuluivat he kaksi. Bilejaosto aikoi järjestää bileitä, ja niihin tarvittiin housebändi. Pojilla oli sen perustamiselle selkeä syy. He halusivat laitokseen yhteisöllistä toimintaa yksin puurtamisen rinnalle.\n– Sibelius-Akatemia oli täynnä pieniä harjoitusluokkia, joissa oli piano tai nuottiteline. Niihin mentiin aamulla kahdeksalta ja tultiin pois illalla neljältä, kun oli harjoiteltu asteikkoja ja sormiharjoituksia koko päivä. Sitä se oli niille, jotka tähtäsivät instrumentalisteiksi, Suomela selittää.\nLaulajapojat kokosivat soittajia yhteen ja niin vuonna 1992 perustettiin Jean S., johon Suomela pyydettiin saksofonistiksi.\nTalouskukkaro-bändistä tuli Neljä Ruusua\n13-vuotiaana Joensuussa Matti Suomela päätti, mikä hänestä isona tulee. Yläasteelle siirtynyt poika vaikuttui musiikinopettajastaan Tapio Kukkulasta.\nLuokassa olivat rummut, kitara- ja bassovahvistin sekä kosketinsoitin. Siihen aikaan se oli uutta. Pianoa ja klarinettia soittavalle ja musiikkiopistoa käyvälle Suomelalle avautui kevyen musiikin myötä uusi maailma.\n– Tapsa loi sellaisen ilmapiirin, että musiikissa voi kokeilla mitä vain. Tämä varmaan vaikutti minuun niin, että minäkin toivoin olevani sellainen suunnannäyttäjä ja rohkaisija, ja halusin musiikinopettajaksi.\nSuomela ihastui bändimeininkiin ja kavereiksi osui muita innokkaita poikia.\n– Minulla oli sellainen onnellinen tilanne, että luokallani oli Ilkka Alanko. Olimme olleet kavereita lastentarhasta lähtien. Kysyimme Tapsalta, että voidaanko me perustaa bändi ja treenata koulun tiloissa.\nLupa tuli, ja niin pojat treenasivat koulun jälkeen ja jopa viikonloppuisin.\n– Meillä oli hurja Talouskukkaro-niminen bändi, josta minä jäin pois lukioaikana. Pojat halusivat olla rokkibändi ja minä halusin opiskella musiikinopettajaksi. Siinä kohtaa pojat vaihtoivat bändin nimeksi Neljä Ruusua – ja heistä tuli suht' kuuluisia sen jälkeen, Suomela toteaa hymyillen.\nMuusikkojen parisuhteet kovilla\nVirkatyönsä Matti Suomela on löytänyt Vaskivuoren musiikkilukiosta. Hän on toiminut sen pedagogisena johtajana vuodesta 2001. Perheen, opettajan työn ja bilebändin puhaltajan homman yhdistäminen ei aina ole ollut helppoa.\nKiivaimpina aikoina, kun Kesämies-levy julkaistiin, Jean S:llä oli yli 200 keikkaa vuodessa. Silloin Suomela haki ja sai virkavapaata opettajan työstään, mutta eihän hän silloinkaan kotona ollut kuin arkena päivällä, jolloin vaimo oli töissä ja lapset koulussa.\n– Muistan, kun vaimo sanoi minulle, ettei hän naimisiin mennessään tiennyt joutuvansa yksinhuoltajaksi. Meillä oli vaikeita hetkiä, mutta halusimme selviytyä niistä, ja olemme selviytyneet.\nGlamour on ohimenevä hetki – 75 minuuttia – lavalla. Muu on matkustamista ja epäsäännöllisiä työaikoja.\nPerheen kaksi poikaa ovat nyt jo aikuisia ja muuttaneet omilleen. Suomelan mielestä isoin kiitos kuuluu vaimolle: hän piti liittoa pystyssä ja pyöritti arkea.\n– Paljonhan muusikoiden liittoja hajoaa. Ne kaatuvat juuri siihen, että yhteistä aikaa ei ole. Olisi tosi tärkeä, että se pystyttäisiin jostain repimään.\nSuomelat keksivät aikoinaan sopia, että joka kuukausi oli yksi viikonloppu, jolloin Matti ei ollut keikoilla.\n– Minun kohdallani se oli mahdollista, koska en ole bändin kasvot. Kumpikaan laulusolisteista ei olisi pystynyt olemaan poissa. Olen yksi neljästä puhaltajasta, joten minun tilallani voi olla joku muu soittamassa. Suomi on pullollaan hyviä muusikoita, jotka klaaraavat sen homman.\nGlamour kestää 75 minuuttia\nOppilaiden kanssa Matti Suomela ei ota Jean S:ssä soittamista itse puheeksi. Hän ei tietoisesti pidä töitään erillään – ne vain ovat eri asioita.\n– Mutta muusikon työ on antanut minulle valtavasti eväitä opettajan työhön. Kun tiedän, mitä musabisnes ja keikkaelämä ovat, pystyn ehkä auttamaan oppilaita, jos he haluavat sitä kohti mennä.\nSuomela pystyy myös varottelemaan muusikon työn raskaudesta.\n– Glamour on ohimenevä hetki – 75 minuuttia – lavalla. Muu on matkustamista ja epäsäännöllisiä työaikoja. Ei voi valita, milloin tai mitä syö, eikä pahimmillaan voi oikein mennä minnekään, kun ihmiset ovat kimpussa.\nTyön vastapainoksi Suomela hurahti kymmenisen vuotta sitten golfiin. Jean S:ssä on muitakin hurahtaneita.\n– Golf sopii kiertue-elämäänkin hyvin. Sen sijaan, että olisimme kärsimässä hotellikuolemasta, pelaamme päivällä ja illalla menemme keikalle.\nMatti Suomela, 47, asuu Sanna-vaimonsa kanssa Helsingissä. 23- ja 22-vuotiaat pojat ovat muuttaneet omilleen. Jean S. -bilebändin saksofonisti vuodesta 1991. Vaskivuoren musiikkilukion pedagoginen johtaja vuodesta 2001.\nJean S. ja rakkaimmat joululaulut – 25-vuotisjuhlakonsertti ke 30.11. klo 19 Pyhän Laurin kirkossa. Liput 15 e ovelta.\n"Taiteen henki on nöyryys."\nHyvää pyhää: Kaikesta ei tarvitse selvitä yksin\nSuomi unohti sotaorvot – Lea Heinolle jäi isästään jäljelle vain valokuva\nSohvaperunoista tutun koulunkäyntiavustajan Teemu Tannerin päiviin ei mahdu tylsiä hetkiä – ”Parasta on nähdä riemu, kun lapsi osaa ja pystyy”\n”Ideologia ei tee kenestäkään ekstremistiä” – tutkija Marko Juntusen mukaan radikalisoitumisen taustalla ovat aina henkilökohtaiset kokemukset\nMalmilla kirkkoherravaalin kärkiehdokkaat saivat purtavakseen pähkinän: Jos Jeesus on vastaus, mikä on kolmekymppisen kaupunkilaisen kysymys\n”Annamme mahdollisuuden, joka kannattaa käyttää” – Vantaan seurakunnat torjuvat asunnottomuutta vuokra-asunnoilla, joista huolehtii asuntotyön diakoni Jari Hirvonen\nKuinka kirkko voisi olla merkityksellinen myös millenniaalille? – Laura Leipakka ja Heikki Lehti toivovat, että kirkossa olisi enemmän tilaa epäröinnille ja epäuskolle\nKommentti: Ihmisoikeusneuvostoon pääsy ei ole urheilusaavutus – oleellista on, uskaltaako Suomi puuttua asioihin\nMitä olet aina halunnut kysyä piispalta? Täräytä kysymyksesi nyt


Ilmasto- ja energiatavoitteet arkistot - Leo Stranius\nKaupunginvaltuuston kokouksessa 8.10.2014 jätin aloitteen siitä, että Helsinki asettaa oman päätösvähennystavoitteen vuodelle 2030.\nAloitteen allekirjoitti huimat 54/85 kaupunginvaltuutettua.\nTässä vaiheessa tarkoitus ei ole ottaa kantaa vielä siihen, paljonko tuo päästövähennystavoite tulisi olla Helsingin osalta.\nEU:n osalta tavoite pitäisi olla noin 55-60 prosentin luokkaa.\nTältä pohjalta pitäisi lähteä miettimään toimia Helsingissä. Ei riitä, että meillä on tavoite vuosille 2020 ja 2050. Siihen väliinkin tarvitaan jotain.\nKategoriat Demokratia, Helsinki, Ilmastopolitiikka, Politiikka, Toiminta, Valtuusto, Valtuustoblogi, Vihreät, Yhteiskunta, Ympäristöpolitiikka Avainsanat 2030, Ilmasto- ja energiatavoitteet 2 kommenttia


Sirpukan solmuissa: elokuuta 2015\nVehreät niityt ja valkoapilat, ensimmäiset mielikuvani näistä ohkasista kesäsukista. Olen neulonut sukat kahdella eri merkkisellä mohairsekoitelangalla ja retrohtava sydän-kirjoneulekuvio on pongattu Novitan vanhoista ohjeista. Muutoin sukat valmistuivat extemporee- meiningillä kokeillen, eikä tarvinnut onneksi purkaa missään vaiheessa. ;) Sydämelliset kiitokset kuvaajalle onnistuneista otoksista!\nLähettänyt Sirpukan solmuissa/ Mira klo 21.03.00\nTäältä taas tullaan!\nLöysin muutaman vuoden vanhan käsityöblogini "muumioituneena", täysin unohdettuna. Nyt olisi tarkoitus tehdä hienompi ja tällä kertaa pysyvämpi blogi, sekä erityisesti panostaa kuviin ja tunnelmiin. Uuden alun kunniaksi, mutta myös menneitä kunnioittaen tässä tulee kuvamuisto virkatuista neliösukista. Toivottavasti blogi pysyy yhtä ikivihreänä ja kukkivana kuin nämä sukat!\nLähettänyt Sirpukan solmuissa/ Mira klo 14.50.00


Maataloustuottajien ahdinko – rohkeutta ja ratkaisuja – Matias Ojalehto\nYstävälleni tuli paha mieli hänen itsekkyydestään.\nHän olisi halunnut päivittää 40 vuotta vanhan keittiönsä, mutta kun jo edellinen maidon tuottajahinnan lasku toi tiukat ajat, hän ei kehdannut isäntää ostoksille hoputtaa.\nKattokin on korjaamatta, ja niinpä he kädet ristissä toivovat, ettei tulisi mitään äkillistä onnettomuutta, ennen kuin on rahaa korjata se.\nOn paha mieli siitä, että viljelijäystävän oli vähennettävä osallistumista kuntalaisten asioiden hoitoon, kun ei ole varaa käyttää autoa. Kuluja pitää vähentää, koska menot eivät pienene samaan aikaan kuin tuottajahinta.\nYstäväni tapaan olen pahoillani satojen Suomen maatalouden tulevaisuuteen uskovien tuottajien puolesta, jotka ovat tehneet suuria investointeja. Jos meneillään oleva alamäki jatkuu pitkään, heidän elämäntyönsä valuu hukkaan.\nSuomessa on tyytyväisiä elämäntapaviljelijöitä, jotka puurtaisivat maan eteen, vaikkeivat he tienaisi lanttiakaan. He kaatuvat viimeisinä, saappaat mullassa, omille peltolohkoilleen, ystäväni kuvailee osuvasti.\nMeidän tulee kiinnittää enemmän huomiota viljelijöiden jaksamiseen. Viljelijät kertovat, että heitä uuvuttaa erityisesti poukkoileva hallinto. Peltoalat voivat muuttua vuosittain, ja viljelijää sanktioidaan siitä. Tahattomista virheistä voi koitua tuhansien eurojen sakot. Viljelijät joutuvat ilmoittamaan toistuvasti samoista asioista. Vain muutokset tulisi ilmoittaa, ja kaikki turha paperityö on karsittava karvalakkimalliksi.\nTiedotusvälineiden kautta välittyy kuva valtavasta ymmärtämättömyydestä. Harva tuntuu näkevän, millaisessa kurimuksessa maatalous on jo pitkään kärsinyt.\nKriisitietoisuus on toisenlaista muualla. Kun Nokia lopettaa konttorinsa, ovat kaupunginjohtajat surkein ilmein uutisissa. Poliitikot kiirehtivät lupaamaan uusia työpaikkoja ja tukea. On kriisiryhmät ja sopeutukset käynnissä. Näin on tietysti oikeinkin.\nYhteiskunnassamme yhä useammalla on heikko tuntemus maataloudesta. Jotkut esiintyvät asiantuntijoina ja vääristelevät asioita tahallaan. Heikko tuntemus sekä provosoiva ja väärä tieto ovat tuhoisa yhdistelmä.\nKuluttajavalistusta tulisi lisätä ja tuotteiden alkuperämerkintöjä parantaa, niinkuin on paljon jo käynytkin.\nOn tärkeää ostaa kaupassa suomalaisia tuotteita. Myös julkisen puolen hankintoja, kuten lähiruuan ostolta on purettava esteet. Tämä on sekä talous- että ympäristökysymys. Lyhyiden matkojen kuljetukset tuottavat vähemmän päästöjä. Verotulot ja tuotantoketju työllistävät ja lisäävät kotimaista hyvinvointia. Halvempi ulkomainen elintarvike on tosiasiassa kalliimpi, kun huomioidaan, että raha valuu ulkomaille. Lisäksi kotimaisten tuotteiden turvallisuus ja jäljitettävyys on maailman huippua.\nNykyihmisille täytyy oikein muistuttaa, että puhdas vesi, ruoka ja energiaomavaraisuus ovat perustarpeita.\nKun kriisit maailmalla lisääntyvät, huoltovarmuus ja turvallisuus tulevat ajankohtaisiksi ja lähelle ihmistä.\nJonkun on aina huolehdittava joka päivä saatavilla olevasta puhtaasta ruuasta, vaikka rajoilla olisi levotonta. Jonkun on varmistettava, että sähköä ja lämpöä on saatavilla, vaikka maailmantilanne olisi mikä tahansa. Se on Suomen maaseudun asukkaiden ja työtä siellä tekevien arvokas tehtävä. Suomineidon ruumiissa on virrattava elämää aina päästä helmoihin asti.


Pöytäkirja 07.12.2020/Pykälä 325\n1 Toimivaltuudet 2021\nKaupunginhallituksen, lautakuntien, johtokunnan ja viranhaltijoiden toimivaltuudet vuonna 2021\nKH 07.12.2020 § 325\nHallintosäännön mukaan valtuusto vahvistaa kaupunginhallitukselle, lautakunnille, vesihuoltoliikelaitoksen johtokunnalle sekä tietyille viranhaltijoille vuosittain rakennushankkeisiin, ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttämiseen, omaisuuden hankintaan ja luovuttamiseen sekä vahingonkorvauksen myöntämiseen liittyviä toimivaltuuksia.\nVuoden 2021 toimivaltuuksiksi ehdotetaan samoja euromääräisiä rajoja kuin vuonna 2020. Ainoastaan vesihuoltoliikelaitoksen henkilökunnan hankintavaltuuksia ja vahingonkorvausoikeuksia ehdotetaan tarkistettaviksi. Muutokset on esitetty vinokirjoituksin ja yliviivauksin. Ehdotus on liitteenä.\nLisätiedot: talousjohtaja Leena Järvenpää, p. 03 4141 5210,\nPäätösehdotus Kaupunginhallitus ehdottaa, että valtuusto vahvistaa vuodeksi 2021 kaupunginhallitukselle, lautakunnille, vesihuoltoliikelaitoksen johtokunnalle ja viranhaltijoille liitteenä olevat toimivaltuudet.


Oppaan Yhteiskuntatieteet Joensuu, YTK, 2019-20 tiedot\nYhteiskuntatieteet Joensuu, YTK, 2019-20\nSeuraattehan Yammerin UEF Ajankohtaista // UEF Current News - ja UEF opiskelijat // UEF students group -ryhmiä. Näistä ryhmistä saatte ajankohtaisen informaation koronavirustilanteeseen liittyen. Lisäksi seuratkaa Yhteiskuntatieteiden laitoksen opiskelijat, Joensuu -ryhmäämme Yammerissa. Opettajamme informoivat opintojaksoilleen ilmoittautuneita opintojaksojen suoritutapojen muutoksista WebOodin kautta sähköpostitse, siksi ei kannata poistaa ilmoittautumistietojaan opintojaksoilta. Myös sivuaineiden Yammer-ryhmiä kannattaa seurata.\nYhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinto Joensuun kampuksella rakentuu sosiologian ja yhteiskuntapolitiikan tieteenalaopinnoista. Opetus sisältää yhteiskuntatieteiden perusvalmiudet: tärkeimmät teoriat ja tiedonhankinnan menetelmät. Näitä sovelletaan yhteiskunnallisesti keskeisiin kysymyksiin työstä, koulutuksesta, hoivasta, liikkuvuudesta ja monikulttuurisuudesta sekä näiden välisistä suhteista. Opetuksessa painottuvat globaalin koulutusyhteiskunnan ja muuttuvien työmarkkinoiden prosessit ja niiden hallitseminen sekä arkisen hyvinvoinnin kysymykset.\nPääaine valitaan kandidaatin tutkinnon aikana ennen sosiologian tai yhteiskuntapolitiikan kandidaattiseminaarin aloittamista. Kandidaatintutkintoa haettaessa tarvitaan pääaine. Valittu pääaine ilmoitetaan yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisöstä saatavalla lomakkeella. Täytetty lomake palautetaan Itä-Suomen yliopiston opintopalveluihin. Pääaineen valitsemiseen liittyvissä kysymyksissä neuvoo yhteiskuntatieteiden amanuenssi. Maisterin tutkinto suoritetaan valitussa pääaineessa, ja se sisältää pääaineen tieteenalaopintoja sekä syventää kandidaatin tutkinnon erityisalojen tietämystä.\nYhteiskuntatieteellinen koulutus Joensuun kampuksella tarjoaa mielenkiintoista ja työelämän tarpeita vastaavaa yhteiskuntatieteellistä opetusta. Joensuun kampus tarjoaa opiskelijalle laajan sivuainevalikoiman.\nYhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija osaa hankkia tietoa, jäsentää sitä ja käyttää erilaisissa tehtävissä. Hän hallitsee yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen perusteet tieteellisen työskentelytavan. Hän myös osaa soveltaa hankkimaansa tietoa työelämässä. Kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija tietää, kuinka uusia asioita voi oppia, mistä tietoa haetaan ja kuinka tehdään työtä erilaisia asiantuntemuksia edustavien yhteistyönä.\nYhteiskuntatieteiden perusopinnot ja yhteiskuntatieteiden aineopinnot eivät ole valittavissa sivuainekokonaisuuksiksi, vaan sivuaineopiskelija voi valita joko sosiologian tai yhteiskuntapolitiikan sivuainekokonaisuuden.\nOpiskeluun ja opintoihin liittyvää infoa: Yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisö\nYhteiskuntatieteiden laitoksen tiedotuskanava opiskelijoillemme on Yammer-ryhmä: Yhteiskuntatieteiden laitoksen opiskelijat, Joensuu\nKokonaisuusmerkinnät ja opintoneuvonta: amanuenssi Minna Paronen\nKokonaisuusmerkintä pyydetään joko sähköpostitse tai henkilökohtaisesti käymällä.\nKaikki tutkintoon vaadittavat/tulevat opintojaksot on tehty ja niistä on suoritusmerkinnät opintorekisterissäsi.\nJos kokonaisuuksia ei ole vielä koostettu, pyydä opintokokonaisuuksien kokonaisuusmerkinnät pääaineopinnoistasi sekä sivuaineopinnoistasi.\nTäytä sähköinen hakulomake UEF asiointipalvelussa. Liitä hakemukseen ohjeissa pyydetyt liitteet. Ennen kuin jätät hakemuksen, ole yhteydessä pääaineesi amanuenssiiin, jolta saat hakemukseen liitettävän opintorekisteriotteen.\nAHOT eli aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen\nMuissa oppilaitoksissa suoritetuilla tutkinnoilla/opinnoilla voidaan korvata opintoja sen mukaan mitä tiedekunnassa on linjattu ja mitä hyväksilukemisesta (sisällyttämisestä ja korvaamisesta) on oppiaineen sisällä päätetty.\nYhteisesti yhteiskuntatieteiden laitoksella on linjattu seuraavaa:\n• Kandidaattivaiheessa voidaan hyväksyä enintään 25 op toiseen tutkintoon kiinnitettyjä opintoja. Tämä voi sisältää pääaineen menetelmäopintoja tai muita pakollisia opintojaksoja esim. Sosiologian perusteet. Tämä ei sisällä tutkintoon pakollisena kuuluvia kieli- ja viestintäopintoja.\n• Kieli- ja viestintäopintojen korvaamisesta päättää Kielikeskus.\n• Menetelmäopintojen osalta on päätetty, että kandidaatin tutkintoon tai maisterin tutkintoon voidaan hyväksilukea enintään 10 vuotta vanhoja opintoja. Itä-Suomen yliopistossa (tai Kuopion tai Joensuun yliopistossa) yhteiskuntatieteellisissä oppiaineissa aloitetun ja kesken jääneen tutkinnon osalta aiemmin tehdyistä menetelmäopinnoista ja niiden soveltuvuudesta nykyiseen opetussuunnitelmaan sovitaan henkilökohtaisen opintosuunnitelman tekemisen yhteydessä silloin, kun opiskelija palaa suorittamaan tutkintoaan loppuun.\n• AMK-tutkintoon suoritetuilla tutkimusmenetelmäopinnoilla tai täydennyskoulutuksessa tehdyillä menetelmäopinnoilla ei hyväksilueta kandidaatintutkintoon eikä maisteritutkintoon sisältyviä menetelmäopintoja\n• Maisteritutkintoon voidaan hyväksilukea aikaisempaan maisteritutkintoon suoritettuja opintoja enintään 15 op. Tämä voi sisältää menetelmäopintoja tai tutkintoon kuuluvia pakollisia opintojaksoja, pl. tutkielmaopinnot.\n• Kirjatenttien osalta on linjattu, että opintojakson kirjallisuuden vaihtuessa lukuvuoden alusta elokuussa voi tenttiä vanhan tai uuden opetussuunnitelman mukaisesti, syyskuun alusta alkaen vain uuden opetussuunnitelman kirjallisuuden mukaisesti.\n• Aikaisempien opintojen perusteella ei voida korvata pro gradu –tutkielmaa eikä henkilökohtaista opintosuunnitelmaa.\n• Työkokemuksella ei lähtökohtaisesti korvata opintojaksoja. Mahdollisista poikkeuksista tähän, esim. harjoittelu, ilmoitetaan opintojakson opintojaksokuvauksessa.\nTarkempia tietoja AHOT-prosessista löytyy KAMUsta sekä yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisöstä.\nKirjoitusohjeita löydät yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisöstä.\nOhje tieteellisten tapahtumien, vierailuluentojen yms. opinnollistamineen yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisössä.\nTiedekuntien opinto-oppaat on julkaistu Kamussa.\nOpintopalveluiden ja kielikeskuksen järjestämiä opiskelukykyä ja -taitoja tukevia koulutuksia:\n8031001 Akateemisien opiskelun taidot, 2 op\n8034004 Tieto- ja viestintätekniikka opiskelun tukena, 2 op\nUrasuunnittelun ja työnhaun koulutukset, katso tarkemmin Kamusta.\n8010157 Varmuutta vuorovaikutukseen, 3 op\nKirjoitusklinikka, katso tarkemmin uef.fi/kielikeskus/esteeton-opiskelu-kirjoitusklinikka-ja-vare\n8010201 Ruotsin kielen kertauskurssi, 3 op\nHUOM. Yhteiskuntatieteiden perus- ja aineopintokokonaisuudet eivät ole sivuainekokonaisuuksia. Kokonaisuudet on tarkoitettu yhteiskuntatieteiden pääaineopiskelijoille.\nYHTEISKUNTATIETEIDEN KANDIDAATIN TUTKINTO 180 OP\n5525100 Yhteiskuntatieteiden perusopinnot 25 op\nOpinnot suoritettuaan opiskelija tuntee yhteiskuntatieteiden tavan tarkastella elämää ja maailmaa, ne peruskäsitteet, joilla ilmiöihin tartutaan, tärkeimmät teoriat sekä keskeiset nyky-yhteiskuntien alueet (kuten talous, työ, koulutus, liikkuvuus, arki ja hoiva). Opiskelija on harjaantunut omaksumaan tieteellistä tietoa.\n5514101 Sosiologian perusteet 5 op (1. vuosi)\n5515101 Yhteiskuntapolitiikan perusteet 5 op (1. vuosi)\n5525101 Yhteiskuntatieteiden käytännöt 5 op (1. vuosi)\nTemaattiset opintojaksot 10 op (1. vuosi)\nTemaattiset opinnot on jaettu kolmeen koriin.\nEnsimmäisen korin teemat ovat arki, etnisyys, koulutus sekä työ ja talous.\nToisen korin teemat ovat muuttoliike, sukupuoli, tieto ja teknologia sekä yhteiskunnallinen valta.\nKolmannen korin teemat ovat ns. yleissivistäviä eli yksittäisiä opintojaksoja joistakin teemoista.\nEnsimmäisen korin teemoihin liittyviä opintojaksoja on tarjolla perus-, aine- ja syventävissä opinnoissa. Toisen korin teemoihin liittyviä opintojaksoja on tarjolla perus-, aine- ja syventävissä opinnoissa. Kolmanteen koriin kuuluvia yksittäisiä opintojaksoja on tarjolla perus-, aine- ja syventävissä opinnoissa.\nPerusopinnot Aineopinnot Syventävät opinnot\nArki Perhetutkimus Hoivan käytännöt Mobility and Borderless Care\nEtnisyys Rasismin sosiologia TAI\nAntirasismin perusteet Yhteiskunnan etniset ja kulttuuriset suhteet Racism, Prejudice and Cultural Discrimination\nKoulutus Suomalainen koulu Kasvatus ja koulutus yhteiskunnassa Koulutussosiologia ja koulutuspolitiikka\nTyö ja talous Työpolitiikka Työelämä murroksessa Uuden työn tutkimus\nMuuttoliike Muuttoliike ja rajankäynti Global change, local encounters: Themes and Concepts\nSukupuoli Sukupuoli yhteiskunnassa, lukupiiri Sukupuoli yhteiskunnassa, kirjallisuus;\nSukupuoli, työ, luokka ja tunteet\nTieto ja teknologia Numerotiedon politiikka Tiede ja teknologia yhteiskunnassa Tieteen ja teknologian tutkimus\nYhteiskunnallinen valta Valta ja hallinta Valtateoriat ja -tutkimus\nKriminologia TAI Oikeussosiologia ja kriminologia;\nvuosittain vaihtuvat opintojaksot (5525198), jotka\nilmoitetaan WebOodissa olevassa opetusohjelmassa\nJälkimoderni yhteiskunta ja sen rajankäynnit;\nvuosittain vaihtuivat opintojaksot (5525298), jotka ilmoitetaan WebOodissa olevassa opetusohjelmassa. Katso maisterin tutkintojen opetussuunnitelmat\nValitaan kaksi seuraavista opintojaksoista (mistä tahansa korista):\n5515106 Perhetutkimus 5 op\n5514122 Rasismin sosiologia 5 op TAI 2320469 Rasismi, antirasismi ja monikulttuurisuus yhteiskunnassa ja koulussa 5 op <- Opintojaksoa 2320469 ei järjestetä tilalla on opintojakso 5514134 Antirasismin perusteet, 5 op.\n5514123 Suomalainen koulu 5 op\n5515107 Työpolitiikka 5 op II Kori\n5514133 Numerotiedon politiikka 5 op III Kori\n5514132 Kriminologia 5 op TAI 5311419 Oikeussosiologia ja kriminologia 5 op\n5515102 Sosiaaliturvapolitiikka 5 op\n5515105 Talouspolitiikka 5 op\n5514124 Tytöstä naiseksi\nVuosittain vaihtuva opintojakso (5525198), ilmoitetaan opetusohjelmassa.\nMuut mahdolliset temaattiset opintojaksot ilmoitetaan opetusohjelmassa.\n5525200 Yhteiskuntatieteiden aineopinnot 60 op\nYhteiskuntatieteiden aineopinnot on ryhmitelty kolmeen kokonaisuuteen, jotka käsittelevät yhteiskuntatieteellistä ajattelua, yhteiskuntatutkimuksen menetelmiä ja yhteiskuntatutkimuksen teemoja. Kunkin opintojakson kohdalla mainitaan kyseisisen opintojen suositeltu suorittamisajankohta.\nOpinnot suoritettuaan opiskelija osaa seurata ajankohtaista yhteiskunnallista keskustelua, tehdä analyysiä ilmiöistä, soveltaa yhteiskuntatutkimuksen menetelmiä ja tunnistaa lisäoppimisen tarpeet. Opintojen myötä opiskelijalle kertyy alan kehityksen seuraamisen edellyttämät valmiudet etsiä, jäsentää sekä esittää yhteiskuntatieteellistä tutkimustietoa\nYhteiskuntatieteellinen ajattelu 10 op\n5525210 Yhteiskuntatieteiden paradigmat, luennot 2 op (2. vuosi)\n5525211Yhteiskuntatieteiden paradigmat, kirjallisuus 3 op (2. vuosi)\n5525205 Yhteiskuntatieteiden klassikot 5 op (2. - 3. vuosi)\nTutkimusmenetelmät 10 op\n5010102J Tilastollisten menetelmien perusteet yhteiskunta- ja kauppatieteilijöille 3 op (2. vuosi)\n5525202 Tilastolliset menetelmät yhteiskuntatieteissä 2 op (2. vuosi)\n5010103J Laadullisten menetelmien perusteet yhteiskunta- ja kauppatieteilijöille 3 op (2. vuosi)\n5525203 Laadullinen tutkimus yhteiskuntatieteissä 2 op (2. vuosi)\nTemaattiset opintojaksot 30 op, valitaan kuusi seuraavista opintojaksoista (mistä tahansa korista): (2. - 3. vuosi)\n5515211 Hoivan käytännöt 5 op TAI 5515264 Hoivan käytännöt, kirjallisuus 5 op\n5514231 Yhteiskunnan etniset ja kulttuuriset suhteet 5 op (opintojakson aiempi nimi Monikulttuurisen yhteiskunnan sosiaaliset verkostot)\n5514223 Kasvatus ja koulutus yhteiskunnassa 5 op\n5515221 Työelämä murroksessa 5 op TAI 5515263 Työelämä murroksessa, kirjallisuus 5 op II Kori\n5515213 Muuttoliike ja rajankäynti 5 op\n5515203 Sukupuoli yhteiskunnassa, lukupiiri 5 op\n5514239 Tiede ja teknologia yhteiskunnassa 5 op (opintojakson aiempi nimi Teknotiede yhteiskunnassa)\n5514245 Valta ja hallinta 5 op III Kori\n5514263 Jälkimoderni yhteiskunta ja sen rajankäynnit 5 op\n5515224 Tasa-arvopolitiikka 5 op\n5514229 Uskonnon sosiologia 5 op\nVuosittain vaihtuva opintojakso (5525298), ilmoitetaan opetusohjelmassa\nKandidaattiseminaari ja kandidaatintutkielma 10 op (3. vuosi)\nKandidaattiseminaarit järjestetään pääaineittain, sosiologiassa ja yhteiskuntapolitiikassa, ja valitsemalla seminaarin opiskelija valitsee kandidaatintutkinnon pääaineen. Valittu pääaine ilmoitetaan yhteiskuntatieteiden laitoksen opintoyhteisöstä löytyvällä lomakkeella. Pääaineen valitsemiseen liittyvistä käytännöistä tarkempaa tietoa yhteiskuntatieteiden amanuenssilta.\n5514250 Sosiologian kandidaattiseminaari ja kandidaatintutkielma 10 op sekä 5525251 Kypsyysnäyte, kandidaatin tutkinto (YTK) 0 op\n5515205 Yhteiskuntapolitiikan kandidaattiseminaari ja kandidaatintutkielma 10 op sekä 5525251 Kypsyysnäyte, kandidaatin tutkinto (YTK) 0 op\nKieli- ja viestintäopinnot 11 op (kaikki tekevät nämä opintojaksot)\nSuomen kieli ja viestintä 4 op\n8011954 Kirjoitusviestintää yhteiskuntatieteiden opiskelijoille 2 op (HUOM. Integroitu kandidaattiseminaariin eli tehdään samaan aikaan kandidaattiseminaarin kanssa) (3. vuosi)\n8011978 Puheviestintää yhteiskuntatieteiden opiskelijoille 2 op (HUOM. Integroitu kandidaattiseminaariin eli tehdään samaan aikaan kandidaattiseminaarin kanssa) (3. vuosi)\nToinen kotimainen kieli: ruotsi 3 op\n8012954 Ruotsia yhteiskuntatieteiden opiskelijoille, kirjallinen ja suullinen taito 3 op (2. vuosi)\nSisältää osat (opetukseen ilmoittautuminen opintojaksolle 8012954):\n8012954A Ruotsin kirjallinen taito yhteiskuntatieteiden opiskelijoille, 1.5 op\n8012954B Ruotsin suullinen taito yhteiskuntatieteiden opiskelijoille, 1.5 op\nVieras kieli: englanti 4 op\n8013957 English Academic Reading Skills for Social Sciences 2 op (1. vuosi)\n8013958 English Academic and Professional Communication for Social Sciences 2 op (1. vuosi)\nKatso kieli- ja viestintäopintojen monimuotokurssit (vaihtoehtoiset opintojaksot tutkintokursseille) Kielikeskuksen sivuilta: uef.fi/kielikeskus/perustutkintokoulutus/omat-tutkintovaatimukseni\nMuut kaikille yhteiset opinnot 19 op (kaikki tekevät nämä opintojaksot)\n5525010 Henkilökohtainen opintojen suunnittelu (HOPS), yhteiskuntatieteet 1 op (1. vuosi)\n1131000 Orientaatio yliopisto-opiskeluun 1 op (opintojakson aiempi nimi Yliopisto-opinnot käyntiin) (1. vuosi)\n5111414 Modernin Suomen rakennemuutokset 5 op (1. vuosi)\n5010101J Johdatus empiirisen tutkimuksen menetelmiin 3 op (1. vuosi)\n5525004 Yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen lukeminen ja kirjoittaminen 5 op *** (1. vuosi)\n5525003 Työelämäopinnot 3 op (1. - 2. vuosi)\n8020060 Yhteiskuntatieteiden tiedonhaku 1 op (HUOM. Integroitu kandidaattiseminaariin eli tehdään samaan aikaan kandidaattiseminaarin kanssa) (3. vuosi)\n*** Jos olet aiemmin jo tehnyt opintojaksot 5525001 ja 5525002, ei sinun tarvitse tehdä opintojaksoa 5525004. Jos olet jo aiemmin tehnyt vain toisen opintojaksoista 5525001 ja 5525002, ole yhteydessä opintojakson 5525004 vastuuopettajiin ja sovi heidän kanssaan siitä, miten suoritat opintojakson 5525004.\nSivuaineopinnot (1. - 3. vuosi)\nOpiskelija voi valita sivuaineet vapaasti oman kiinnostuksensa pohjalta. Sivuaineista suoritetaan joko kaksi vähintään 25 opintopisteen kokonaisuutta (= kaksi perusopintokokonaisuutta) tai yksi vähintään 60 opintopisteen kokonaisuus (= yksi aineopintokokonaisuus, ml. perusopinnot). Lisäksi tehdään muita sivuaineopintoja niin, että yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkintoon vaadittava 180 op täyttyy (jos 180 op ei täyty mainituista kokonaisuuksista). Sivuaineena voi olla mikä tahansa Itä-Suomen yliopiston (paitsi sosiologia ja/tai yhteiskuntapolitiikka opetussuunnitelmissa olevien päällekkäisyyksien vuoksi) tai muun yliopiston oppiaine. HUOM. Kaikki Itä-Suomen yliopiston oppiaineet eivät ole vapaasti valittavissa sivuaineiksi.


Pahanhautoja on psykologinen kauhudraama virheellisyyden pelosta ja rakkaudettomuudesta, joka luo hirviön. Elokuvan on ohjannut Hanna Bergholm ja käsikirjoittanut Ilja Rautsi. Pahanhautoja saa ensi-iltansa helmikuussa 2022, ja sen pääosissa nähdään Siiri Solalinna, Sofia Heikkilä, Jani Volanen ja Reino Nordin.\nElokuvan tuottaa Silva Mysterium ja sen levittää Nordisk Film. Ohjaus: Hanna Bergholm; Käsikirjoitus: Ilja Rautsi; Näyttelijät: Siiri Solalinna, Sophia Heikkilä, Jani Volanen, Reino Nordin.


Hyatt House Santa Clara, Santa Clara, CA, Yhdysvallat - Vertaile tarjouksia\n3915 Rivermark Plaza, Santa Clara, CA, Yhdysvallat\nParhaat tarjoukset Hyatt House Santa Clara hotellille\nArvostelut: Hyatt House Santa Clara\nTietoja Hyatt House Santa Clara\nHotellin Hyatt House Santa Clara palvelut\nRadio, Esteettömyys, Perhehuoneita, Petivaatteet, Pyyhkeet, Tallelokero, Grilli, Pyykinpesuhuone, Hissi, Silityspalvelu, Taulu-tv, Ilmaisia kylpytuotteita, Savuhälyttimet, Lämmitys, Astianpesukone, Aamiainen sis., Poreallas, Mikroaaltouuni, Välipalabaari, Ulkouima-allas, Vuodesohva, Herätyskello, CC...\nKokoustilat, Liikekeskus, Herätyspalvelu, Faksi/kopiokone, Pyykki-/kuivapesupalvelu, Kokous-/Bankettitilat, Kylpylä, Lentokenttäkuljetus\nHotellin Hyatt House Santa Clara valokuvat\nMissä Hyatt House Santa Clara sijaitsee?\nUseimmin kysytyt kysymykset Hyatt House Santa Clara varaukselle\nNoudattaako Hyatt House Santa Clara COVID-19-turvallisuuskäytäntöjä?\nTehostetut puhdistustoimet pinta-alojen desinfioimiseksi ja sosiaalisia etäisyyttä koskeva ohjeistus on käytössä hotellissa Hyatt House Santa Clara. Kysy lisätietoja kumppaniltamme Global Care & Cleanliness Commitment.\nMillainen hotellin Hyatt House Santa Clara hinnoittelu on verrata 3-tähden hotelleihin kaupungissa yleisesti ottaen Santa Clara?\nHotellit kaupungissa Santa Clara, joilla on 3 tähteä maksavat yleensä 120 €/yö, mutta Hyatt House Santa Clara on saatavilla yleensä keskimäärin 14 % halvemmalla kuin mitä alueella on usein totuttu näkemään. Voit helposti nauttia majoituksesta Hyatt House Santa Clara hotellissa 104 €/yö. Tämä tarjous on loistava niille HotelsCombined-käyttöjille, jotka suunnittelevat vierailua kaupunkiin Santa Clara.\nKuinka lähellä Hyatt House Santa Clara on lähintä lentokenttää San Jose?\nHyatt House Santa Clara ja San Jose välinen etäisyys on 3,9 km, ja ajomatka kestää tyypillisesti 4min liikenteestä riippuen. Muista tarkistaa ennen matkaasi liikennetiedotteet hotellin ja lentokentän lähettyvillä sijaitsevilta osuuksilta, koska joillakin alueilla liikenne on suurempaa kuin toisilla, ja se voi pidentää odotettua ajoaikaa.\nMiten vieraat voivat liikkua helpoiten kentältä San Jose Hyatt House Santa Clara hotellille?\nOnko Hyatt House Santa Clara lemmikkiystävällinen?\nHyatt House Santa Clara on lemmikkiystävällinen. Voit tuoda mukanasi lemmikkieläimesi yöpyessäsi hotellissa Hyatt House Santa Clara.\nLöytyykö hotellista Hyatt House Santa Clara uima-allasta?\nKyllä, hotellista Hyatt House Santa Clara löytyy uima-allas vieraiden käyttöön. Yleensä hotellien uima-altailla on auki- ja sulkemisajat, joten muista tarkistaa vastaanotosta aukioloaikoja koskevat seikat ennen uima-altaan käyttöä.\nMikä on hotellin Hyatt House Santa Clara puhelinnumero?\nJos tarvitset apua Hyatt House Santa Clara varauksen kanssa soita numeroon +1 408 486 0800.\nLöytyykö Hyatt House Santa Clara hotellista WiFi-internetyhteyttä?\nKyllä, Hyatt House Santa Clara hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraille.\nLöytyykö hotellista Hyatt House Santa Clara kuntosalia tai kuntokeskusta?\nHotellissa Hyatt House Santa Clara on kuntosali vieraiden käytössä. Kuntosalialue on avoinna vain hotellivieraille, ja aukioloajat sekä säännöt voivat vaihdella huomattavasti eri hotellien välillä. Suosittelemme ottamaan suoraan yhteyttä vastaanottoon, jos sinulla on kysyttävää.


HUOLTAJILLE | IQUE\nIQUE on suomen siistein joukkue\nIlmoittautuminen IQUE JR-Klubiin on alkanut!\nIlmoittautuminen IQUE JR-Kilpapeliryhmiin on alkanut!\nIQUE Missio ja Visio\nMoni nuori elää ja hengittää e-urheilua. Moni aikunen ei ymmärrä sitä. IQUE haluaa olla kehittämässä, luomassa, vaikuttamassa, kasvattamassa ja rakentamassa e-urheilua, jossa kaikki voivat tuntea itsensä tervetulleiksi, kohdata muita harrastajia, kilpailla ja kehittyä. Voimme vaikuttaa e-urheilun tulevaisuuteen tekemällä siitä nuorille turvallisen, sekä kehittävän ja jossa sääntöjä on noudatettava. Haluamme saada lapset ja nuoret ymmärtämään liikunnan merkityksen fyysisen ja henkisen kunnon kehityksen myös pelaamisen yhteydessä ja sen rinnalla.\nKaikessa urheilussa on säännöt ja niitä tulee noudattaa. Pelaaminen ja kilpaileminen vaativat yhteiset säännöt, menettelytavat ja arviointikriteerit. Ottelu-, turnaus-, peli- ja lajikohtaisia sääntöjä tulee noudattaa. IQUE järjestää e-urheilun harjoittelua ja valmennusta antamalla strategia, tekniikka ja tietopuolista opetusta. Järjestämme myös turnauksia, leirejä ja tapahtumia. Valvomme, että sääntöjä noudatetaan ja sääntörikkomuksista seuraa rangaistus. Eettisiä periaatteita tulee noudattaa. IQUE:n sääntöjen noudattamatta jättämisestä annamme varoituksen ja ilmoitamme asiasta huoltajalle. Useamman rikkeen tai yhdestä isommasta rikkeestä voimme erottaa osallistujan määräajaksi. Jokainen osallistuja on korvausvastuussa ja velvollinen korvaamaan tahallaan rikotun laitteen tai muun IQUE:n omaisuuden (Esimerkiksi hävityn pelin jälkeen lattialle heitetyn näppäimistön). IQUE fysiikkaharjoittelu, pelaaminen ja muut tapahtumat osallistuja on omalla (huoltajan) vastuulla. Toimintamme on aina ohjattua ja valmentajamme vastaavat harjoittelusta. Pelien ikärajaluokittelussa on Suomessa käytössä yleiseurooppalainen PEGI-järjestelmä. Pelit luokitellaan sen perusteella sisältävätkö pelit lapsille haitallisiksi luokiteltuja aiheita ja miten realistisesti aiheita on kuvattu. Vuodesta 2012 alkaen ikärajat ovat olleet Suomen lain mukaan sitovia. Kuvaohjelmalaki määrää ikärajoiksi 3, 7, 12, 16 ja 18 (710/2011) ja velvoittaa meidät valvomaan ikärajoja. Muiden paitsi ikärajan 18 kohdalla voi lain mukaan käyttää kolmen vuoden joustoa, jos lapsi on 18 vuotta täyttäneen seurassa. Eli lapsen valitessa joukketta ja peliä, voimme käyttää kyseistä joustoa, koska lapset ovat ohjatusti täysi-ikäisen valvonnassa. Ilmoittaessasi juniorisi toimintaamme, annat suostumuksesi pelien pelaamiseen tällä kolmen vuoden ikärajan joustolla. Pelitapahtumia ja harjoittelua tallennetaan koulutustarkoituksiin.\nKausi 2020-2021 (1.9.2020 - 16.5.2021)\n1 h Liikuntaa / viikko - Parkour, muu liikunta\n1.5 h Pelikoulutusta Online - etäopetus verkon yli/ viikko\nHarrastustoiminta Syksy 2020\nSyyskausi 2020 (1.9. - 13.12.)


Vuoden menestyvä johtaja ei aikonut johtajaksi - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 10.12.2015 20:08 , Päivitetty: 10.12.2015 20:14\nVuoden menestyväksi johtajaksi valittu Irma Jousranta ei koskaan ajatellut, että sopisi johtajaksi. Fujitsun yrityssovelluksista vastaavana johtajana työskentelevä Jousranta on sittemmin muuttanut käsityksiään johtajan tarvitsemista taidoista.\nEnnen kuin Irma Jousrannasta tulin esimies, hänen oma käsityksensä johtajasta oli stereotyyppinen. Johtaja oli Jousrannan mielestä määrätietoinen ja vaativa – toisin kuin hän itse.\n– En ikinä ajatellut, että minusta tulisi johtaja. Pidin itseäni jonkinlaisena asiantuntijana, Jousranta kertoo.\nRainmakerin järjestämän Menestyvä johtaja -kisan voittanutta Jousrantaa nyt kehutaan visionääriseksi johtajaksi, jolla on ylivertaiset sosiaaliset ja viestintätaidot.\nJousrannan itsensä mukaan oikeasti tärkeä ominaisuus johtajalle on tahto saada aikaan, mutta toisaalta myös kuuntelemisen taito.\n– Voin itse heittäytyä täysin sivustakatsojan rooliin ja antaa muiden ideoida. Ei tarvitse vetää keskustelua vaan voi tarkkailla sitä, ja sitten jossain kohtaa tarttua kiinni tai tuoda siihen omat raamit.\nViestintätaitojaan hän ei ole tietoisesti kehittänyt, vaikka yrittääkin viestiä avoimesti ja säännöllisesti. Kielestä kiinnostuneena hän harkitsee sanomisiaan, ja panee persoonansa likoon.\nAinakin joidenkin tutkimusten mukaan http://www.taloussanomat.fi/tyo-ja-koulutus/2015/09/22/nyt-se-on-tutkittu-tyo-keskijohdossa-voi-jarkyttaa-mielenterveytta/201512307/139työ keskijohdossa aiheuttaa helposti stressiä ja ahdistusta.\nNäin on kai silloin, jos joutuu vain sätkynukkena toteuttamaan ylimmän johdon päätöksiä vaikka on itse eri mieltä, Jousranta pohtii. Mutta jos on itse voinut vaikuttaa tavoitteisiin, niitä vie eteenpäin mielellään.\nJohtajana joutuu toki tekemään vaikeitakin päätöksiä, eikä asioista voi aina puhua. Jousranta kertoo kuitenkin osaavansa pitää työasiat työasioina. Tukea saa lähipiirin lisäksi samalla tasolla olevilta kollegoilta oman yrityksen sisältä ja tietysti omalta esimieheltä.\nJousranta kehuu Fujitsun ilmapiiriä ja matalaa organisaatiota sekä omia oma-aloitteisia alaisiaan. Hyvä alainen ottaakin vastuun omasta osaamisestaan ja kehittymisestään, ja myös jaksamisestaan.\nEi vain omasta työstä\nEkonomistin koulutuksen saanut Jousranta työskenteli kirjanpitäjänä ja palkanlaskijana ennen kuin hakeutui it-alalle. Teknologian soveltaminen kiinnostaa, vaikka koodata Jousranta ei osaa riviäkään.\nAsiantuntijan roolista esimiestehtäviin hän päätyi puolivahingossa 15 vuotta sitten, ja se oli myös pieni kriisi. Enää ei ollut aikaa mennä syvälle asioihin.\nJousranta muistaa kuitenkin hetken, kun ymmärsi ensimmäistä kertaa johtamisen olevan "se juttu".\n– Asiatuntijana saa tyydytyksen omasta työstään. Nyt tajuan, kuinka paljon enemmän tai isompia asioita saa aikaan, kun saa muutkin tekemään töitä yhteiseen päämäärään.\n28.8.2015 HS: Espoolle tulossa miljoonalasku kadonneista tietokoneista\nPomo rähisee herkästi, jos kotiasiat eivät ole kunnossa. 29.11.2015 13:02 Lue lisää ›\nVäitöstutkimuksen mukaan Y-sukupolvi arvostaa työelämässä henkilökohtaisten tarpeiden huomioimista ja palautetta. 30.11.2015 17:49 Lue lisää ›


Tarjolla vakuutus- ja säätöliito\nJyrki Katainen sai talouden rautaristin saksalaissilta konservatiiveilta. Onneksi olkoon. Mutta ei Suomen pidä ryhtyä nytkään vasalliksi. Vaikka kyseessä ei olekaan Yrjö Lahtisen mainitsemasta kahjosta, niin kuitenkin.\nNyt tarvitaan ratkaisuja. Malleja on monia ja niitä syntyy jatkuvasti uusia. Eilisen jutun kommenteissa Aku Aittokallio osasi ymmärtää Timo Soinia ja hänen retoriikkaansa. Sehän perustuu pitkälti vanhan viisauteen:” Mitä minä sanoin?”\nValuvikaan viittaaminen ja sen toteaminen, ettei aikoinaan rahoitusunionista puhuttu tarpeeksi, on liiaan helppoa. Väite voi pitää paikkaansa useiden kohdalla ja myös armelias muisti hoitaa taas muiden tuskan. Mutta kun olen ollut tässä prosessissa osallisena niin EU:hun liittymisen aikana kuin rahoitusunionista päätettäessä, niin haluan muistaa, että rahoitusunioni oli osa Maastrichtin sopimusta, joka hyväksyttiin liityttäessä EU:n jäseneksi kansanäänestyksen seurauksena. Ei pahitteeksi olisi, jos samalla logiikalla, jolla nyt syytetään kaikesta euroa, muistettaisiin kymmenen vuoden menestystä, mitä yhteinen valutta on meille suonut halpoina korkoina ja korkeana vientiin perustuvana kasvuna.\nNyt ollaan tilanteessa, jossa ei suinkaan ole toteutunut aikoinaan pelättyjä epäsymmetrisiä shokkeja, vaan USA:sta lähtenyt finanssikriisi on ollut liikkeelle paneva voima. Lehman Brothersin konkurssin isku oli jo nyt kova meille, mutta se olisi ollut oman markan Suomelle vielä kovempi. Meidän velkamme ja meidän työttömyytemme olisi muilla lukemilla. Mutta eihän tätä tarvitse uskoa. Politiikassa mukana olevana tiedän, että aika ajoin on päätöksentekijöillä mielessä, että antaa mennä, sittenpähän näette.\nMutta kuten myös tiedämme, niin tyhmästä päästä kärsii koko ruumis. Eli ei vastuullisesti tunteva päättäjä ei voi heittäytyä pelin politiikan vietäväksi; Kansan kurjistumisen kustannuksella menestyminen on raakaa toimintaa. Sellaisesta on ollut huonoja seurauksia. Siksi kannatta yrittää löytää ratkaisuja.\nYksi oli tänään FT:ssä esitetty Martin Wolfin vakuutus-säätöliitoajatus\nJos ei lukuun oteta kuvitelmaa, että maailmantaloudessa tapahtuisi muutos siten, että euroalue kokonaisuutena tulisi ylijäämäiseksi, tulee tasapainottumisen tapahtua euroalueen sisällä. Jos tämä säätäminen estyy vahvojen maiden alhaisen kysynnän ja vähäisen inflaation vuoksi, joutuvat heikot maat puolipysyvään taantumaan. Tämä tie vie taattuun tappioon. Onko mahdollista, että euroalueella tehdään tarvittavia uudistuksia lähitulevaisuudessa? En tiedä. Aika voi nyt olla liian lyhyt ja ärsytys liian suuri.\nMutta teoreettisesti, vaikuttaa selvältä, mitä tarvitaan: nopea ja tehokas liike kohti vakuutus- ja säätö liittoa. Välttämättä ei ole kyse ole liittovaltiosta eikä siirto- liittosta. Kyse on tavasta tehdä suvereeneille maille mahdolliseksi jäädä valuuttaliittoon. En tiedä onko tämä edes taloudellisesti ja poliittisesti mahdollista. Mutta jos ei se sitä ole, niin mitä sitten? Ja jos ei nyt, niin milloin sitten?