Runkobussilinjojen tekniset ja käytännön ratkaisut - Sivu 2\nRunkobussilinjojen tekniset ja käytännön ratkaisut\nViestiketju: Runkobussilinjojen tekniset ja käytännön ratkaisut\n14.12.2013, 12:11 #16\nVs: Runkobussilinjojen tekniset ja käytännön ratkaisut\nLiikennesuunnittelussa ei nyt vain pääse mihinkään siitä, että mitoittava kuorma on huippukuorma. Ei voi ajatella esimerkiksi niin, että Kehä 1:ltä voidaan purkaa pois turhana kustannuksena ainakin yksi kaista suuntaansa, koska yöllä siellä ei aja juuri kukaan, joten keskimäärin ei tarvita 3+3 tai huipussaan 4+4 kaistaa.\nTietenkin huippukuormalla on keskeinen merkitys, mutta ei välttämättä ole kannattavaa palvella sujuvasti aivan jokaista, joka huippukuorman aikaan haluaa palvelua. Mitä oikein tapahtuu, jos kuormitetuimmalla pysäkinvälillä olisi kysyntää 1800/aht mutta tarjontaa vain 1600 paikkaa? Epäilenpä, että matkustajat joille kyseinen linkki ei ole kriittinen etsivät toisen reittivaihtoehdon: vaikka sitten kävelevät pari pysäkinväliä tai menevät kokonaan toista reittiä.\nKehä I toisaalta on hyvä esimerkki autoilun ja joukkoliikenteen erosta: hyvän palvelutason luomiseksi riittää rakentaa kaistoja ja eritasoratkaisuja sinne, missä on paljon kysyntää ja muualla pärjätään kevyemmin ratkaisuin. Joukkoliikenteessä taas aletaan haikailla raideratkaisujen perään koko linjalle, jos ruuhkatunnin raskaimmin kuormitettu pysäkinväli uhkaa muodostua haasteeksi busseille. Tämä johtaa mahdottoman raskaisiin ja kalliisiin ratkaisuihin, joiden käyttöaste on valtaosin hyvin alhainen.\nRaideratkaisukin voi toki olla mielekäs, jos voidaan hyödyntää pääosin olemassaolevaa infraa. Paljonko tarvittaisiin uutta raitiotietä, jos Jokeri 0 toteutettaisiin raitiolinjana Munkkiniemi-Kalastatama?\nJoukkoliikenteessä yleisesti kiinteiden kulujen osuus on luokkaa 80 %. Siten ruuhkan ulkopuolella jouten seisova kalusto säästää kovin vähän, kun kalusto on ollut huippukuorman vuoksi kuitenkin pakko hankkia, eikä hankintakulut seisottamisesta vähene.\nBussiliikenteen osalta tämä ei ilmeisesti pidä paikkaansa? Bussilinjoilla voisi olla mielekästä säätää tarjontaa paitsi vuorovälillä myös kaluston koolla: ruuhkaliikenteeseen vaikka ~80-paikkaisia 2-kerrosbusseja ja hiljaisimpaan aikaan ~40-paikkaisia 1-kerrosbusseja, molemmat lyhyitä ja ketteriä, ahtaisiin kaupunkioloihin suunniteltuja. Alkaa syntyä dynamiikkaa tarjontaan: 80-paikkainen 3 min välein: 1600 paikkaa/tunti ... 40-paikkainen 20 min välein: 120 paikkaa/tunti.\n1000 matkustajaa tunnissa on myös sellainen taitekohta, jossa bussiliikenne alkaa olla matkustajaa kohden kalliimpaa kuin raideliikenne. Raideliikennettä puoltaa myös palvelutaso.\n1000 matkustajaa tunnissa on niin pieni liikennemäärä, että henkilöautoilla se soljuu sujuvasti yhtä kaistaa pitkin. En kyllä mitenkään usko, että busseilla se olisi todellinen haaste jos vain tahtoa etsiä toimivia ratkaisuja löytyy.\n---------- Viestit yhdistetty klo 13:11 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu klo 12:23 ----------\nUnohtuiko tästä kaluston poisto? Täytyyhän kalustoinvestointikin tehdä ja poistaa se yli taloudellisen käyttöiän. Kaluston poisto on kulu.\nKorjaus: taisin lukea huolimattomasti. Tarkoitatko että tuo jäljelle jäävä osuus luokkaa 20 % on kaluston poisto? Kuulostaa hyvin matalalta.\nKaivoinpa lähteen esiin:\nTuon mukaan (taulukko s. 6) esim. kaupunkiliikenteessä palkat+välilliset palkat on n. 50%, polttoaine 15%, renkaat, huollot ym 11% ja poistot korkoineen vain 8%.\nToisaalta seutuliikenteen kalusto näyttää osin sellaiselta, että se lienee poistettu kirjanpidosta (aikaa sitten) vaan eipä ole vielä poistettu liikenteestä (vaikka syytä olisi).\n14.12.2013, 14:08 #17\nKun linjat liikennöivät varsin urbaanissa ympäristössä, minusta raskaammin kuormitetuille linjoille olisi syytä katsella kaksikerroksista kalustoa. Esimerkiksi Lontoon uusi bussi http://en.wikipedia.org/wiki/New_Bus_for_London on vain 11 metriä pitkä, mutta siinä on 80 matkustajapaikkaa, joista 62 on istumapaikkoja (portaissa ja ylätasolla seisominen on kielletty).\nLyhyet bussit ovat ketteriä, jolloin kaikki muukin infra bussin ympärille ja bussireitillä voidaan mitoittaa ahtaammaksi. Varsin pienellekin pysäkille sopii useampia busseja kerrallaan. Potentiaalia vuorovälin tiivistämiseen on enemmän kuin 1-kerroksisilla monsteribusseilla. Bussin suuresta koosta ei liikennejärjestelyiden kannalta ole kuin haittaa: suuri osa henkilöauton edusta tulee juuri sen ketteryydestä ja kyvystä hyödyntää tarjolla oleva tila.\nMinäkin puollan kaksikerrosbusseja. Niitähän on nykyään Ruotsin kaupungissakin. Itse olen matkustellut niillä mm. Göteborgin alueella. Mutta, etenkin muualla maailmassa Hongkongissa, jossa valtaosa busseista on kaksikerrosbusseja.\n12-metrinen, kolmiakselinen täysilmastoitu, Euro6-päästötason kaksikerroksinen bussi, jossa on noin 80 istumapaikkaa, mutta vaatii kuitenkin huomattavasti vähemmän katutilaa kuin vaikkapa 14.5-metrinen telibussi, joissa on 49-55 istumapaikkaa. Myös peräylitys on kaksikerrosbusseissa yleensä lyhyt.\nAlla esimerkiksi vaikkapa Volvo B9TL Singaporesta:\n14.12.2013, 15:21 #18\nMikähän oikein on syynä, että kaksikerrosbussit ovat arkea lähinnä brittiläisen imperiumin alueella mutta muualla ne ovat enemmän tai vähemmän kummajaisia?\nVähän lisädataa ko. busseista (Wright Eclipse Gemini 2): http://www.wrightbus.com/site/?CATID=31\n2-akseliseen sopii 91 matkustajaa (62 istumapaikkaa ja 29 seisomapaikkaa) jo 10,4-metriseen koriin Transport of London (TfL)-standardien mukaan.\n3-akselisen kapasiteetti on 125 paikkaa (80 i + 44 s?) 12-metrisessä korissa.\nVoi olla, että meikäläiseen makuun istumapaikkojen tiheyttä on syytä vähän harventaa. Etenkin perinteisten Routemastereiden istumapaikoilla on aika tiivis tunnelma, mutta uudemmat brittibussit ovat väljempiä.\nE: Tässä toinen nykyaikainen 2-kerrosbussimalli: http://www.alexander-dennis.com/products/enviro400/\nViimeisin muokkaaja kuukanko; 14.12.2013 kello 16:32. Syy: ylimääräinen kysymysmerkki pois\n14.12.2013, 20:58 #19\nMitä tarkoitat "yleisesti"?\nAjattelin joukkoliikennejärjestelmää yleisesti ja sitä, että sen kustannukset eivät muutu kysynnän vaihtelun mukaan. Mutta kirjoitin kylläkin siten, että teksti tarkoittaa nimenomaan liikennöintikustannusten jakautumista kiinteisiin ja muuttuviin kustannuksiin.\nMutta yritän nyt uudelleen.\nEli joukkoliikennettä ei voi hoitaa siten, että yritetään sovittaa tarjonta kysyntään eli palvella mahdollisimman vähän. Toisaalta tämä johtuu siitä, että tarjonta vaikuttaa kysyntään siten, että kysynnän muutos on suurempi kuin tarjonnan muutos ja toisaalta siitä, että joukkoliikenne on palvelu, jonka on oltava saatavilla myös silloin, kun sitä tarvitaan vähän.\nEsimerkiksi Helsingin seudulla kysynnän ja tarjonnan suhde on noin 20 %. Eli noin 20 % tarjotuista paikkakilometreistä käytetään. Luku voi tuntua kovin alhaiselta, mutta kun yksi ihminen ajaa keskivertohenkilöautolla, kysynnän ja tarjonnan suhde on sama. Onhan autossa tilaa viidelle henkilölle, mutta vain yksi käyttää autoa.\nMinä veikkaan, että tästä syntyy 200 autoilijaa.\nAutoilulla ja joukkoliikenteellä on se ero, että autoilun lisäkapasiteetti maksaa erittäin paljon ja joukkoliikenteen lisäkapasiteetti hyvin vähän. Tämän vuoksi autoille ei voida rakentaa moottoriteitä ja eritasoliittymiä jokaisen omakotitalon pihaa varten, vaikka autoilijat varmaan mielellään ne ilmaiseksi ottaisivat. Onko sitten autoilun palvelutaso hyvää vai huonoa, kun ensin pitää ajaa pikkuteitä jollain 25 km/h keskinopeudella, jotta pääsee motarille 100–120 km/h nopeuteen? Ilmeisesti se on kuitenkin huonoa palvelua, kun kauppakeskuksetkin haluavat sijoittua nimenomaan motareiden risteysten tuntumaan.\nBussilinjoilla voisi olla mielekästä säätää tarjontaa paitsi vuorovälillä myös kaluston koolla: ruuhkaliikenteeseen vaikka ~80-paikkaisia 2-kerrosbusseja ja hiljaisimpaan aikaan ~40-paikkaisia 1-kerrosbusseja, molemmat lyhyitä ja ketteriä, ahtaisiin kaupunkioloihin suunniteltuja. Alkaa syntyä dynamiikkaa tarjontaan: 80-paikkainen 3 min välein: 1600 paikkaa/tunti ... 40-paikkainen 20 min välein: 120 paikkaa/tunti.\nVuorovälivaihtelu on normaalikäytäntö kaikessa joukkoliikenteessä. Päivin ajetaan tiheämmin, iltaisin harvakseen. Mutta ehdottamaasi kaksinkertaista kalustoa ei käytetä, kun ei kannata. Sillä tuohan tarkoittaa sitä, että kun nyt päivä- ja iltaliikenne hoidetaan samalla kalustolla, hankittaisiin nykykaluston lisäksi vielä lisää kalustoa iltaliikennettä varten.\nKuten juuri bussiliikenteestä on todettu, merkittävä kuluerä on kuljettaja. Ja se maksaa saman verran bussin koosta riippumatta. Pienemmässä bussissa on jonkin verran pienemmät polttoainekulut ja ehkä huoltokulutkin. Mutta ei kylliksi, jotta ero kattaisi bussien hankinnan, vakuutuksen ja säilytyksen kustannukset.\n14.12.2013, 23:05 #20\nAinakin täällä Wienissä lehtijutun mukaan kaksikerroksisia busseja kokeiltiin, linjalla A13, jos joku tuntee paikallista linjastoa. Mutta kokeiluun ei oltu kovin tyytyväisiä, sillä ilmeni, että ihmiset eivät vaivautuneet kiipeämään toiseen kerrokseen, paitsi lapset ja koululaiset, jotka tykkäsivät kaksikerroksisista. Toisin sanoen kapasiteettia ei saatu hyötykäyttöön, ainakaan kokeillulla linjalla, joka kulkee keskikaupungilla ja jossa autoja kulkee todella tiheästi, pysäkkejä on paljon ja matkat lyhyitä. Ehkä reunemmalla autot olisivat toimineet paremmin, kun toiseen kerrokseen nousemisesta olisi saanut enemmän hyötyä matkojen ollessa pidempiä, mutta toisaalta reunemmalla taas on paremmin tilaa, jolloin tarvetta lyhyille, mutta paljon matkustajia ottaville busseille, ei ole. Peruskalustona täällä on nivelbussit ja lisäksi on kaksiakselisia, joita käytetään keskustassa, mäkialueilla ja omakotitaloalueilla. Telibusseja en muista nähneeni, mutta en ole niin tarkkaan tosin katsonutkaan. Pääosin liikenne kulkee täällä tietenkin raiteilla.\nJos ajatellaan Helsingin runkolinjoja, on vaikea nähdä, mitä varsinaista etua vaikka nivelbusseihin kaksikerroksiset tuovat, pääosin kadut ovat väljiä ja kapasiteetti on suunnilleen sama. Sen sijaan kaksikerroksisessa bussissa on ovia vähän matkustajapaikkaa kohden, mikä ei ole hyvä asia.\nMutta kyllä maailmalla kaksikerroksisia on, joten sen on pieni pakko olla ihan järkeenkäypä vaihtoehto. Varmasti Berliini ja Lontoo tilaavat kaksikerroksisia osin pieteettisyystäkin, mutta tuskin, jos ne olisivat kokonaan sopimattomia. Äkkiseltään ajattelisin kaksikerroksisten soveltuvan parhaiten reiteille, jossa on tasaisesti sekä lyhyttä että pitkää matkaa kulkevia.\n15.12.2013, 11:54 #21\nMutta kyllä maailmalla kaksikerroksisia on, joten sen on pieni pakko olla ihan järkeenkäypä vaihtoehto. Varmasti Berliini ja Lontoo tilaavat kaksikerroksisia osin pieteettisyystäkin, mutta tuskin, jos ne olisivat kokonaan sopimattomia.\n2-kerroksisen ongelma on, että liikenne bussin sisällä on heikkoa. Joukkoliikenteessä yleisesti on pyritty kaikkialla kohti esteettömyyttä: matalat lattiat ja laituri kynnyksen korkeudella. 2-kerroksinen on täysin päinvastaista, eikä kyse ole vain vammaisista pyörätuoleineen ja vauvoista vaunuineen. Terveenkin ihmisen on helpompi ja nopeampi liikkua bussissa, jossa ei ole portaita, edes lattian korkeustason vaihtelun vuoksi.\n2-kerroksinen on keino lisätä kapasiteettia, kun ei voi lisätä pituutta eikä leveyttä. Lontoo ja tapaisensa vanhat, kapeiden katujen kaupungit tarvitsevat tällaisen keinon. Eurooppalainen normibussi ei oikeasti mahdu Lontooseen, olen sen jopa itsekin kokenut. Matkatoimistoillahan on Lontoossa tilausliikenteessä normibusseja, joiden tieltä sitten kadunkulmissa talkoilla nostellaan autoja syrjään.\nUudemmissa asemakaavoissa on tilaa EU-normibusseille. Ja ehkä niiden riittävyyteen vaikuttaa sekin, että viimeisten vuosikymmenten aikana autoilu on pitänyt kysynnän alhaisena. Lontoo on niin iso kaupunki, että siellä tarviittiin maksimaalinen bussikapasiteetti jo ennen autoilua 1900-luvun alkupuolella maanalaisesta huolimatta. Eikä Lontooseen ole koskaan mahtunut autoja merkittävässä määrin suhteessa koko henkilöliikenteen määrään.\n15.12.2013, 15:27 #22\nEi ole tarkoitus palvella mahdollisimman vähän mutta hyvä tavoite on pyrkiä minimoimaan ylitarjontaa. Iso ja raskas kalusto aiheuttaa enemmän haittoja ja kustannuksia kuin pieni. Ei tyhjiä busseja ole järkevää ajella pitkin metsiä, ja jos joudutaan ajamaan, niin pitäisi ainakin käyttää mahdollisimman kevyttä kalustoa. Joukkoliikenteessä on järkeä vain silloin, kun sille löytyy kuormitusta.\nKun tuossa 20%:ssa on mukana täydet ruuhkabussit ym. niin vastaavasti muualla ilmeisesti ajellaan hyvin vajailla busseilla? Muistelen, että mm. Espoon sisäisen liikenteen käyttöaste on merkittävästi huonompi kuin tuo 20%.\nVaikka syntyisikin, niin eikö olisi melkoinen saavutus, jos autoilijoita olisi 1800 sijasta vain 200, ja 1600 käyttäisi bussia?\nAutoilulla ja joukkoliikenteellä on se ero, että autoilun lisäkapasiteetti maksaa erittäin paljon ja joukkoliikenteen lisäkapasiteetti hyvin vähän.\nMinulla on asiasta täysin päinvastainen kuva: joukkoliikenteen lisäkapasitetin rakentaminen - varsinkin raideratkaisut - näyttävät edellyttävän gigaluokan jätti-investointeja, mutta tieverkon kapasiteettia voidaan rakentaa vähitellen, joustavasti tarpeen mukaan. Tieverkon investoinnit toki voivat palvella myös joukkoliikennettä. Raideratkaisut ovat niin jäykkiä, että koko yhteiskuntarakenne joudutaan suunnittelemaan niitä tukevaksi, teitä voi helpommin toteuttaa palvelemaan toteutuneita tarpeita.\nKoska kuljettaja on ylivoimaisesti merkittävin kuluerä ja kaluston kiinteät kulut jossain merkityksettömän ja vähäisen välimaastossa, ei ole pakottavaa tarvetta ottaa kalustosta kaikkea irti. Ehkä kokonaisuus saataisiin paremmaksi, kun kalustokustannuksia ei minimoitaisi? Kun olisi ylimääräistä kalustoa, sitä olisi myös aikaa huoltaa ja ylläpitää.\n---------- Viestit yhdistetty klo 16:27 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu klo 16:07 ----------\nMinusta tämä ei ole käytännössä mikään ongelma, ehkä enemmänkin tottumiskysymys. Ainakin britit näyttävät siirtyvän yläkertaan/-sta varsin sujuvasti. Tietenkään ylös ei kannata mennä 1-2 pysäkinväliksi, mutta vähänkään pidemmällä matkalla portaikon vaiva on merkityksetön. Kun 2-kerrosbussi on lyhyt, niin matkustajien siirtymätkin ovat lyhyitä. Moderneissa busseissa portaikko on aika keskellä, joten bussissa ei kovin monta askelta tarvitse ottaa.\n2-kerroksinen on keino lisätä kapasiteettia, kun ei voi lisätä pituutta eikä leveyttä. Lontoo ja tapaisensa vanhat, kapeiden katujen kaupungit tarvitsevat tällaisen keinon. Eurooppalainen normibussi ei oikeasti mahdu Lontooseen, olen sen jopa itsekin kokenut. ...\nUudemmissa asemakaavoissa on tilaa EU-normibusseille.\nSen todellakin huomaa, että normibussille on tilaa nykytaajamissa! Kummasti nuo vanhat, ahtaat kaupunkikeskustat ovat paljon viihtyisämpiä kuin nykyaikaiset EU-normibussin mukaan mitoitetut. Epäilenpä, että mitoittamalla taajamien liikenneinfra ketterille 10-metrisille busseille syntyisi huomattavasti viihtyisämpiä ratkaisuja. Minusta liikenneratkaisut pitäisi sovittaa kaupungin tarpeiden mukaan eikä päinvastoin.\n15.12.2013, 23:06 #23\nEi mikään ihme, että mielikuva on tämä, kun uudet raideratkaisut pk-seudulla ovat lähes poikkeuksetta raskasraidetta. Mutta tämä jäykkyys ei todellakaan ole mikään raiteiden ominaisuus, mikä tahnsa järjestelmä jolle vaaditaan 100 % eristys muusta liikenteestä on hyvin jäykkä (=kallis) rakentaa ja laajentaa.\nUskoisin bussifirmojen minivoivan kokonaiskustannuksia kalustokustannusten sijaan.\n15.12.2013, 23:16 #24\nHassua että argumentoit näin Anterolle, koska Antero on profiloitunut nimenomaan tieratkaisujakin kevyempien raideratkaisujen puolestapuhujana.\nPelkästään ratikoille rakennettu ratikkarata on reilusti kapeampi ja vähähuoltoisempi kuin tyypillinen sivukatu, mutta kuljettaa moottoritiellisen matkustajia. Ja sitä voidaan rakentaa vaikka yksi pysäkinväli kerrallaan, puolenvaihtovaihteet ovat halpaa kuin saippua. Mutta eipähän rakenneta, kun ne gigaluokan jätti-investoinnit ovat paljon hauskempia, rakennettiin niillä sitten eritasoristeyksiä tai junaratoja.\n16.12.2013, 08:11 #25\nJoukkoliikenneinvestoinnit ovat kalliita, jos ne tehdään kalliisti. Ei ole mikään pakko käyttää 70 M€/km tunnelimetroon, kun on tarve kuljettaa 5000–6000 hlö/h. Ratikka kuljettaa tuon määrän kymmenesosalla tunnelimetron kilometrihinnasta. Mutta busseille tuo alkaa olla jo teknisesti liikaa.\nAutoilun tieverkon rakentaminen ei ole halpaa. Sitä vaan eivät maallikot ymmärrä juuri siksi, että teitä rakennetaan pikkupätkä kerrallaan. Eikä katurakentamisen hinnasta puhuta koskaan uusien alueiden suunnittelussa, vaikka meteliä pidetään alueen joukkoliikenteen kustannuksista.\nHyvä esimerkki siitä, miten autoilun tarpeiden tyydyttäminen on todella kallista on vaikka Itäkeskukseen suunniteltu eritasoliittymä. Kustannusarviot pyörivät 100–200 miljoonassa eurossa. Kyse on vain yhdestä risteyksestä, josta halutaan poistaa autojen tarve pysähtyä ruuhka-aikana odottamaan enemmän kuin yksi liikennevalojen kierto. Joka ei ole edes niin pitkä kuin hyvinkään palvelevan joukkoliikenteen vuoroväli. Erittäin kallista, sillä tämän yhden risteyksen hinnalla voi toteuttaa Tampereen tai Turun raitiotien.\nEhkä kannattaisi kysellä tästä aiheesta suoraan bussifirmoista. Toisaalla tällä foorumilla valitetaan sitä, ettei bussiyrittäjillä ole varaa huoltaa nykyistäkään kalustoa. Vaikea ymmärtää, että menestys paranisi lisäämällä kalustokustannuksia.\n16.12.2013, 08:58 #26\nAinakin täällä Wienissä lehtijutun mukaan kaksikerroksisia busseja kokeiltiin, linjalla A13, jos joku tuntee paikallista linjastoa. Mutta kokeiluun ei oltu kovin tyytyväisiä, sillä ilmeni, että ihmiset eivät vaivautuneet kiipeämään toiseen kerrokseen, paitsi lapset ja koululaiset, jotka tykkäsivät kaksikerroksisista.\nSuomalaisissa kaupungeissa 2-kerrosbussit saattaisivat hetkellisesti lisätä joukoliikennematkustamisen suosiota, mutta haittapuolena alkaisi näkyä häiriköinti. Toisessa kerroksessa vartiointi olisi heikompaa kuin siinä missä kuljettaja istuu, joten kaikenmaailman häiriköt eli juopot ja nuorisojengit kokoontuisivat 2. kerrokseen eikä tavalliset kunnolliset matkustajat uskaltaisi mennä sinne.\n16.12.2013, 09:06 #27\nToisessa kerroksessa vartiointi olisi heikompaa kuin siinä missä kuljettaja istuu, joten kaikenmaailman häiriköt eli juopot ja nuorisojengit kokoontuisivat 2. kerrokseen eikä tavalliset kunnolliset matkustajat uskaltaisi mennä sinne.\nBirminghamissa siellä yläkerrassa oli videokamera ja isot tupakointikieltoplakaatit seinillä mutta eipä se näkynyt estävän jotakuta sytyttämästä kannabissätkää eikä edellä ajaneen bussin takapenkillä istuvaa nuortamiestä tyydyttämästä itseään (siltä ainakin vahvasti näytti) matkan aikana. Aika hurjaa menoa, ja tämä oli keskellä päivää.\n16.12.2013, 10:09 #28\nHSL on sinun kanssasi eri mieltä. Tässä HSL:n liikenne-ennustemallien viivytysfunktiot. Kuten kuvasta näkee, kaupungin katuverkossa 750 autoa tunnissa tiputtaa ajonopeuksia noin 50% ruuhkattomaan verkkoon verrattuna. Vasta maanteillä (nopeus 60-80kmh, ei valo-ohjattuja risteyksiä, eikä "häiritseviä jalankulkijoita") saadaan tuo määrä ajoneuvoja kulkemaan sujuvasti.\nIhan vastaavasti: jos kadulla ei ole häiritseviä henkilöautoja tai jalankulkijoita, saadaan busseja kulkemaan luotettavasti ja nopeasti merkittävästi enemmän. Samoin ratikoita.\nKuva on peräisin "Helsingin seudun työssäkäyntialueen liikenne-ennustemallit 2010" julkaisusta.\nViimeisin muokkaaja Mikko Särelä; 16.12.2013 kello 10:15.\n« Töölön metro | Eteläisen kantakaupungin joukkoliikennesuunnitelma 2011 »\nHSL: Raitioliikenteen luotettavuus lisääntyy käytännön toimilla\nViimeisin viesti: 19.11.2013, 11:40\nHSL: HSL ryhtyy käytännön toimiin raitioliikenteen nopeuttamiseksi\nViimeisin viesti: 12.05.2011, 08:30\nViimeisin viesti: 27.10.2009, 05:51\nKaikki kellonajat näytetään aikavyöhykkeen GMT +2 mukaan. Kello on nyt 21:39.


TieVie -- Aikataulu\nHyväksytyn suorituksen kriteerit\nVerkkotyöskentely Lähitapaamiset verkkojakson aikana\n9. - 18.9.2002\nVaihe 1: Verkko-opetuksen suunnitteluprosessiin perehtyminen\nKeskustelu Orientaatio-verkkojaksolla muodostetuissa ryhmissä. Aiheena oman toimintaympäristön analyysi: toimijat, reunaehdot\nYhteenveto keskustelusta nähtävissä keskustelualueella 27.9.\nSovitaan kussakin yliopistossa erikseen\nMentor tukee opiskelun aloittamista\nTaitokursseja tarjolla halukkaille\nVaihe 2: Oman verkko-opetuksen suunnittelu\nOman kehittämishankkeen suunnitelma\n1. - 4.10.2002\nPerehtyminen muiden hankkeisiin ja kommentointiryhmän töiden kommentointi keskustelualueelle.\nKommentointiryhmien kokoonpanot julkaistaan 23.9. (Seuraa sähköpostiasi ja ilmoitustaulua.)\nAnna lopuksi palautetta verkkojaksosta portaalissa olevalla lomakkeella kirjautumisen kautta.\nSyys - lokakuu 2002\nKokoontukaa tarpeen vaatiessa omissa yliopistoissanne. Kokoontuminen on tarpeen, mikäli kaipaat henkilökohtaista tukea kehittämishankkeesi suunnitelman teossa.\nOppimistehtävät on suunniteltu tukemaan kehittämishankettasi. Tekemällä tehtävät suunnittelet ja teet kehittämishankkeesi osia.\nVaihe 1: Verkko-opetuksen suunnitteluprosessiin perehtyminen 9. - 18.9.2002\nTehtävä 1: Materiaaliin tutustuminen\nPerehdy näillä www-sivuilla olevaan materiaaliin. Oheismateriaaliin tutustuminen ei ole pakollista mutta voi olla hyödyllistä, erityisesti jos verkko-opetuksen suunnittelu on jo sinulle tuttua.\nTehtävä 2: Oman toimintaympäristön analyysi\nToteutetaan keskusteluna ryhmissä. Pohdi oman hankkeesi kannalta ja tämän verkkojakson materiaalin sekä Turun lähiseminaarissa tehdyn toimija-analyysin pohjalta mm. seuraavia kysymyksiä:\nMitkä ovat hankkeesi inhimilliset ja aineelliset resurssit: rahoitus, oma aikasi, mahdollinen tekijätiimi? Millaisia rooleja tiimisi / omaan työhösi liittyy tässä hankkeessa?\nMinkälaista tukea tarvitset hankkeessasi ja mistä sitä on saatavissa?\nOnko yliopistossasi käytettävissä tukipalveluja? Millaisia? Mitä palvelut maksavat?\nTuo keskusteluun erityisesti sellaisia asioita, joihin haluaisit kommentteja muilta verkkoryhmäsi jäseniltä ja mitä itse haluaisit heiltä kysyä.\nYhteenveto keskustelusta on nähtävissä keskustelualueella 27.9.\nVaihe 2: Oman verkko-opetuksen suunnittelu 19.9. - 4.10.2002\nTehtävä 1: Oman kehittämishankkeen suunnittelutyö 19.- 30.9.2002\nOman kehittämishankkeen konkreettinen suunnittelu käynnistetään tällä verkkojaksolla. Verkkojakson materiaaliin perehtymisen ja keskusteluun osallistumisen jälkeen sinun tulisi keskittyä seuraavien seikkojen pohtimiseen ja kirjaamiseen:\nHankkeet perustiedot: mitä, kenelle, miksi? Tulevaisuuden näkymät.\nLyhyt toimintaympäristön analyysi\nMillaista opetusta, opiskelua ja oppimista hankkeesi tukee? Hankkeen opetukselliset ratkaisut ja miten ne konkreettisesti ilmenevät? Miten opittua mitataan?\nMitä lisäarvoa tieto- ja viestintätekniikka tuo hankkeeseesi?\nKäytettävissä olevat resurssit: raha, aika, osaaminen, teknologia (olemassa oleva, hankittava, organisaation asettamat rajoitteet)\nKetkä osallistuvat hankkeen toteuttamiseen? Työnjako? Jos ette itse tee jokaista vaihetta, pohdi, mistä saat lisäresursseja.\nPohdinnan tuloksena tuota vapaamuotoinen raportti hankkeestasi. Tässä vaiheessa tarkastelet vielä alustavasti, mutta kokonaisvaltaisesti omaa hankettasi. Tarkoituksena ei ole esim. kirjoittaa tarkkaa kuvausta, vaan eri osa-alueita syvennetään koulutuksen edetessä. Raportti laajuus noin pari sivua (max. 5000 merkkiä).\nJulkista raportti suunnitelmastasi käyttäen jompaa kumpaa seuraavista tavoista:\n1. Tallenna raportti omille kotisivuillesi, jos sinulla on sellaiset.\nLisää www-sivun linkki TieVie-portaalissa olevaan omaan työtilaan\n2. Tallenna teksti TieVie-portaalissa olevaan työtilaan seuraavasti:\nhttp://www.tievie.fi/ -> Kirjautuminen -> Muokkaa omaa työtilaa\nKirjoita suunnitelmasi teksti työtilan laatikkoihin (tai tuo teksti leikepöydän kautta tekstinkäsittelyohjelmasta)\nOtsikoi suunnitelmasi osuvasti (esim. XXX)\nTallenna tiedot painamalla Lisää kirjaus -painiketta\nHalutettasi voit muokata tekstiäsi html-kielellä, johon löytyy ohjeita osoitteesta http://tievie.oulu.fi/koulutusresurssit/html-ohjeita.htm\nJulkaise oman hankkeesi raportti viimeistään 30.9. jotta kanssaopiskelijoillesi jää aikaa tutustua siihen.\nTehtävä 2: Kehittämishankkeiden kommentointi\nPerehdy oman verkkoryhmäsi suunnitelmiin portaalissa olevien osallistujien työtilojen kautta (pääset niihin käsisi kirjauduttuasi). Kommentoi kommentointiryhmäsi suunnitelmia lähettämällä viesti keskustelualueelle suunnitelmissa ilmenneistä kiinnostavista seikoista. Lista kommentointiryhmistä julkaistaan 23.9. (Seuraa sähköpostiasi ja ilmoitustaulua pääsivulla.) Pyri löytämään ainakin yksi uusi näkökulma joka auttaa kanssaopiskelijoitasi etenemään hankkeissaan!\nRyhmäkohtainen palaute annetaan 11.10. mennessä. Ryhmäpalaute julkaistaan keskustelualueella.\nJotta saat jakson suoritettua hyväksytysti, sinulta edellytetään\nperehtymistä verkko-opetuksen suunnitteluprosessia käsittelevään aineistoon näillä www-sivuilla\nosallistumista keskusteluympäristössä tapahtuvaan ajatusten vaihtoon\noman hankkeen tuotantoprosessin suunnittelua ja suunnitelman kirjaamista kotisivuillesi tai portaalissa sijaitsevaan osallistujan korttiin\nkanssaopiskelijan hankkeen opponointia.\nAnnathan vielä palautetta verkkojaksosta portaalissa olevalla palautelomakkeella, johon pääset kirjautumisen kautta. Valitse "Anna palautetta verkkojaksosta". Palautteesi on tärkeä koulutuksen kehittämiseksi.


KUTSU 11.4.: Suomalaisten energian kulutuksessa tapahtumassa selvä muutos - ePressi\nKUTSU 11.4.: Suomalaisten energian kulutuksessa tapahtumassa selvä muutos\nSuomalaisten energian kulutuksessa on tapahtunut selvä muutos. Energian kulutuksen kasvu on pysähtynyt ja uusiutuvilla energiamuodoilla ja ydinvoimalla tuotetun energian määrä on ensimmäistä kertaa ohittanut fossiilisten polttoaineiden käytön. Suomen Akatemian ilmastonmuutos-tutkimusohjelman tutkijoiden mukaan energian kulutuksen muutokset perustuvat kansallisen tason päätösten lisäksi yritysten, kuntien ja kansalaisten oma-aloitteiseen uusien energiateknologioiden käyttöönottoon.\nSuomen Akatemian tiedeaamiaisella torstaina 11.4. klo 9.30-11.00 (Hakaniemenranta 6, Ahven-kabinetti, Helsinki) energian kulutuksen ja tuotannon muutostrendejä esittelee professori Raimo Lovio (Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu). Erikoistutkija Ari Nissinen (Suomen ympäristökeskus) kertoo tiedeaamiaisella uudesta mallista, jolla voidaan arvioida tietyn alueen asuinrakennusten energian kulutus ja hiilidioksidipäästöt entistä tarkemmin.\nIlmoittautumiset tiedeaamiaiselle ke 10.4. mennessä Riitta Tirroselle Suomen Akatemiaan, p. 029 533 5118, riitta.tirronen(at)aka.fi


Suovastaava 2012: Turvekaavaprosessi jatkuu — Keurusseudun luonnonystävät ry\nSijainti: Pääsivu / Suot / Suovastaava 2012: Turvekaavaprosessi jatkuu\nKeski-Suomen Liitto on antanut vastineet Keski-Suomen 3. vaihemaakuntakaavaluonnoksesta vuoden 2011 lopulla annettuihin lausuntoihin. Lausuntoja kertyi yli 400 ja niistä on kirjoitettu tiivistelmät 118 sivuiseen vastineraporttiin.\nKaavaan kokonaisuutena ei tullut lausuntojen perusteella merkittäviä muutoksia. Kaavaprosessissa ja -kartalla sekä maastossa näkyy karmeudessaan maakuntamme ”hyvinvoinnin” perusta, jossa suurten yritysten etu ajaa kansalaismielipiteen edelle. Paljolti muistuttajien ansiota on, että kaavaan kuitenkin tehtiin kymmeniä soita koskevia suoluonnon kannalta positiivisia muutoksia.\nSuurin osa muistutuksista koski turvetuotantoa ja erityisesti sen vesistövaikutuksia, mutta myös tuulivoimapuistoja vastustettiin. Lähes kaikki Keski-Suomen kunnat, kymmenet järjestöt ja sadat yksityishenkilöt ovat kirjallisesti ilmaisseet mielipiteensä turpeenkaivua vastaan. Aiheesta on kehkeytynyt yksityiset vastaan suuret yritykset kamppailu, joka meidän kannattaa ottaa huomioon myös noiden yritysten palveluja käyttäessämme. Turpeenkaivua puoltavat lausunnot antoivat Finsilva Oyj, Jyväskylän Energia Oy, Turveteollisuusliitto ry, Turvetuote Peat Bog Oy, UPM-Kymmene Oyj ja Vapo Oy. Kaikki ovat mukana joko turvetuotantoketjussa tai käyttävät merkittävästi turvetta energianlähteenään. Palaute kannattaa kohdistaa myös turvetta voimalaitoksissaan polttaviin kuntiin, siis ennen kaikkea Jyväskylään. Monissa pienemmissä kunnissa turpeen poltto olisi mahdollista lopettaa kokonaan hyvinkin helpolla.\nTurvekaavaprosessi jatkuu ehdotusvaiheeseen. Ehdotus tulee kommentoitavaksi huhtikuussa 2012. Muistakaahan jälleen kertoa mielipiteenne ja tiedottakaa mahdollisuudesta myös tuttavianne. Runsaalla mielipidemäärällä on vaikutusta turvetuotannon tulevaisuuden suunnitteluun, vaikka se ei kaavassa kotisuon kohdalla näkyisikään. Syksyn kunnallisvaaleissa turpeenkaivu ja -poltto nousee varmasti esille. Pidetään huoli, että ympäristön huomioimisesta tulee vaalien kärkiteema. Maakuntavaltuusto päättää kaavasta syksyllä, joten poliitikkoihin ja varsinkin maakuntavaltuutettuihin kannattaa olla yhteydessä, sillä päätös hyväksymisestä on heidän. Keski-Suomen Liitto toimii kaavan valmistelijana, toki erilaisten selvitys- ja ohjausryhmien sekä palautteiden pohjalta.\nKatso myös Kelyn muut suosivut.\nsuovastaava, Keurusseudun Luonnonystävät\npuheenjohtaja, SLL:n Keski-Suomen piiri


Liepāja – Wikitravel\n(Ohjattu sivulta Liepaja)\nLiepāja  on Latvian kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Latvian länsipuolella Itämeren rannalla 200 km Riikasta.\n4.2 Museot ja galleriat\n4.4 Karosta eli Sotasatama\nLiepaja ottaa tärkeän paikan Suomen historiassa. Vuonna 1917 suomalaisjääkärit tulivat Liepajaan saaman sotilaskoulutusta. Kun Suomessa alkoi vapaussota, suomalaiset palasivat kotimaahan. 13 helmikuuta vuonna 1918 jääkärit vannoivat Pyhän kolminaisuuden katedraalissa sotilasvalan Suomen laillisille hallitukselle ennen paluutaan kotiin. Siitä osoituksena muistomerkki kyseisessä kirkossa, jossa on muun muuassa maailman suurimmat yhä toimivat mekaaniset urut.\nLiepaja on satamakaupunki, jonne kesällä usein kiinnittyvät purjevennet. Purjeveneiden satama sijaitsee aivan kaupungin keskustassa.\nNäköala Pyhän Kolminaisuuden katedraalin tornista Liepajassa\nLuterilainen Pyhän Kolminaisuuden katedraali oli alkuaan saksalainen seurakuntapyhäkkö. Se on valmistunut Johann Hristoff Dornin suunitelemana v. 1758, mutta 55 metrin korkeuteen ulottuvan torninsa se on saanut vasta v. 1866. Harvinaisen kaunis sisusta edustaa tyylitään rokokoota, ja erikoista siellä ovat runsaiden arvokaiden puukaiverrusten ohella Europan suurimpiin kuuluvat urut, joissa on 131 rekisteriä, 4 manuaalia ja yli 7000 pilliä. Vuoteen 1912 saakka ne olivat suurimmat mekaaniset urut koko maailmassa. Kirkossa järjestetään urkukonserteja.\nJääkäreiden muistotaulu on koskettava muistutus tapahtumista 13 helmikuusta vuonna 1918, jolloin 1700 sotilasta vihki katedraalessa lippunsa ja vannoi uskollisuutta Suomelle.\nKellotorniin on mahdollista päästä kiipeämään, ja ylhäältä avautuvatkin upeat näkymät yli koko kaupungin keskustan.\nKarosta eli Sotasatama[muokkaa]\nLiepajan Karosta eli Sotasatama on vähän erikoinen ja ainutlaatuinen paikka. Karosta kehittyi 1800-luvun lopussa merkittäväksi linnoitus- ja sotilastukikohdaksi. Nykyään Karosta on asuinalue, jossa on taloja rinnatusten eri aikakausilta tsaarin ajalta Neuvostoliiton aikaan. Se on paikka täynnä kontrasteja.\nKarostan vankilamuseo, Invalīdu iela 4, ([email protected]), . Karostan vankilaan voi tutustua erilaisilla kiertokäynneillä, joissa oppaana toimii teeman mukaisesti pukeutunut ja käyttäytyvä henkilö ja vierailijat vangin roolissa. Paikalla myös yöpymismahdollisuus sellissä. edit\nLiepaja on musiikin ja kulttuurin kaupunki. Joka vuosi maaliskuussa kaupungissa voi nauttia pianomusiikki-, sekä syyskuussa urumusiikki-festivaalista. Kesä tarjoaa monia festivaaleja. Suurin niistä on Baltic Beach Party, jossa kaksi päivää ja yötä voi pitä hauskaa aivan Itämeren rannalla.\nLiepajassa on Latvian vanhin ammatiteatteri ja Riian lisäksi ainoa ammattisinfoniaorkesteri.\nLiepajassa voi hyvin levätä ja pitää hauskaa monissa klubeissa koko vuoden. Liepaja tarjoaa monia erilaista ravintoloita ja hotelleja, joissa jokainen voi löytää jotain itseleen.\nHotel SenLiepaja, Brāļu iela 2, ☎ +371 2603 0745 ([email protected]). Economic class:iin kuuluvissa huoneissa on vain sänky ja pesuallas, saniteettitilat ovat jaettu muiden huoneiden kanssa. Huoneet ovat toisessa kerroksessa eikä hissiä ole, joten ei sovi liikuntaesteisille. edit\nNettipiste Tikls, Peldu iela 32/34, ☎ +371 6342 7503. Nettiaikaa myydään muutaman kymmenen latinsentin hintaan. edit\nNoudettu kohteesta https://wikitravel.org/wiki/fi/index.php?title=Liepāja&oldid=30476\nSivua on viimeksi muutettu 8. heinäkuuta 2012 kello 11.12.


7 informatiivista uhkapelidokumentaatiota, jotka ovat katsomisen arvoisia | Europe In 8 Bits\n08/11/2019 Ei kommentteja\nDokumentit ovat joskus aliarvostettuja ja todella pieni osa ihmisistä oikeasti arvostaa näiden elokuvien arvoa. Helpoin tapa oppia jotakin uutta on katsomalla dokumentti, joka kertoo asiasta ja katsoo sitä monesta eri näkökulmasta.\nTämä on juuri sitä, mitä uhkapelaamis- ja kasinodokumentit tarjoavat. Aloittelijat voivat oppia uusia strategioita, samalla kun enemmän kokeneet vedonlyöjät voivat oppia uhkapelaamisen vaaroista ja kuinka ehkäistä uhkapelaamisongelmaa.\nTässä postauksessa me korostamme parhaita uhkapeli- ja kasinodokumentteja, jotka jokaisen uhkapelurin tulisi katsoa ainakin kerran. Aloitetaan.\nKuten nimi kertoo, tämä dokumentti kertoo uhkapelureista, jotka huijaavat Las Vegasissa. Voit nähdä myös oikeaa CCTV-kuvamateriaalia siitä, kuinka huijarit pääsevät turvatarkastuksesta läpi ja kuulla joitakin uskomattomia tarinoita Las Vegasin pahamaineisimmilta uhkapelureilta ja huijareilta.\nTässä viihdyttävässä ja koulutuksellisessa dokumentissa näet kuinka ammattilaisvedonlyöjät elävät. Se seuraa monen suositun urheiluvedonlyöjän elämää, niiden jotka ovat omistaneet elämänsä vedonlyöntiin ja koettavat ansaita elantonsa vedonlyönnin kautta.\nNow Place Your Bets paljastaa varsinkin urheiluvedonlyönnin totuudet, lainsäädännön ja suosion. Elokuva on täynnä monia haastatteluja ja kuvamateriaalia urheiluvedonlyöjistä samalla kun voit nähdä myös, kuinka ala on muuttunut muutaman vuoden aikana.\nTässä dokumentissa opit kaiken valtion lotoista Yhdysvalloissa. Se katsoo monta avainasiaa, mukaan lukien loton vaikutusta niille, jotka pelaavat lottopelejä säännöllisesti. Se on silmiä avaava elokuva ja se on katsomisen arvoinen.\nGambling in Las Vegas seuraa tutkivaa toimittajaa Louise Therouxia kun hän haastattelee uhkapelureita Las Vegasin kasinoissa. Voit nähdä hänen haastattelevan myös joitakin kasinon työntekijöitä, kun hän koettaa päästä jyvälle uhkapelaamisesta ja siitä, kuinka se voi vaikuttaa henkilöihin.\n30 for 30: The Legend of Jimmy the Greek\nOpi tuntemaan suositun urheiluvedonlyöjän Jimmy Snyderin koko tarinan. Vaikka Snyder tunnetaan hänen menestyksestään urheiluvedonlyöjänä, hänen tarinansa ei ole täynnä rikkauksia. Sen sijaan, Snyderin ahneus aiheutti hänelle epäonnistumisen ja konkurssin.\nGambling Addiction and Me –The Real Hustler\nJa viimeisenä, meillä on kiinnostava dokumentti, joka koettaa katsoa uhkapelaamisen molempia puolia. Toisella puolella meillä on ammattilaispokerinpelaaja Alexia Cornan ja toisella hänen isänsä, joka kärsi uhkapeliongelmasta.\nTäällä opit lisää siitä, miksi jotkin ihmiset kärsivät peliongelmista samalla kun toiset eivät.\nOletko valmis voittamaan kertoimet ja lisäämään rahaa lompakkoosi? Sinun kannattaisi katsoa joitakin näistä loistavista dokumentaatiosta ensin! Opit jotain samalla kun katsot, mutta voit pitää myös hauskaa!


Toukokuun Abitti: lisää laskimia ja uusi kirjautuminen | Abitti\nToukokuun Abitti: lisää laskimia ja uusi kirjautuminen3.5.2019\nPian päättyvän lukuvuoden viimeinen Abitti-versio julkaistaan viimeistään 10.5.2019. Mukana on kaksi näkyvää muutosta: uusia ”peruslaskimia” KCalcin rinnalle ja uusi kirjautuminen.\nMuita näkyviä muutoksia ovat:\nUudet käynnistysvaihtoehdot Caesium, Barium, Cerium ja Holmium saattavat parantaa Abitin toimivuutta joillakin laitteilla\nYlioppilaskokeessa havaitun ongelman vuoksi Florence-virtuaalinäppäimistö on korvattu toisella näppäimistökartan näyttävällä ohjelmalla\nKokelaan koneilta vaaditaan vähintään 4 Gt muistia\nTyöpöydän taustakuvassa näytetään palvelimen ja kokelaan koneen versio\nKoltansaameen on lisätty vaihtoehtoinen näppäimistökartta\nSuosittelemme kaikille lukioille Abitti-tikkujen päivittämistä, jotta opiskelijat voivat tutustua uusiin laskinohjelmiin. Uudet opiskelijan tikut eivät toimi vanhan palvelinversion kanssa, eivätkä uudet palvelimet toimi vanhojen opiskelijan tikkujen kanssa.\nTämä versio käynnistysvaihtoehtoineen vastaa syksyn 2019 ylioppilaskokeessa käytettävää Abittia.\nAbittiin on tuotu kaksi vaihtoehtoista perus-/funktiolaskinta. SpeedCrunch on saatavilla Linuxin lisäksi Windowsille ja macOS:lle. Gnome-calculator on mukana useimmissa Linux-jakeluissa. Molemmat ohjelmat ovat avointa lähdekoodia.\nNämä laskinohjelmat ovat KCalcin tavoin käytettävissä myös matematiikan kokeessa ennen A-osan palautusta.\nAbittiin kirjaudutaan yo-malliin\nAbitti-kokeen kirjautuminen on poikennut ylioppilaskokeen kirjautumismenettelystä. Abitti-kokeisiin on voinut kirjautua kuka tahansa, kun taas ylioppilaskokeessa kokeeseen pääsy edellyttää valvojan tekemää tunnistautumista. Tästä on koitunut erilaisia ongelmia:\nJoissakin lukioissa kokeisiin on kirjauduttu väärillä nimillä, mikä on aiheuttanut riesaa lukioissa.\nYlioppilaskokeiden Abitti-kokeista poikkeava kirjautuminen on aiheuttanut hämmennystä joillekin kokelaille.\nYlioppilaskokeissa käytettävää kirjautumista ei käytetä tutkinnon ulkopuolella, jolloin siihen liittyvät mahdolliset tekniset ongelmat jäävät havaitsematta.\nToukokuussa julkaistavassa tikussa Abitti-kokeen kirjautuminen toimii täysin samalla tavalla kuin ylioppilaskokeessa. Opiskelija syöttää nimensä ja henkilötunnuksensa, jonka jälkeen hän jää odottamaan avainlukua ja vahvistuskoodia. Kaikille opiskelijoille yhteiset tunnukset näkyvät koetilan palvelimelta, josta sen voi myös päivittää.\nYlioppilaskokeista tuttua avainlukulistaa ei Abitti-kokeissa voi tällä hetkellä käyttää.\nAbitin kirjautumisessa käytetään nyt ylioppilaskokeen tapaan henkilötunnusta. Ylioppilaskokeessa henkilötunnusta käytetään koesuoritusten yhdistämiseen ilmoittautumis- ja suoritustietoihin, mutta Abitissa henkilötunnusta hyödynnetään vain kokeeseen kirjautumisessa ja varakoneelle siirryttäessä vastausten palauttamiseen. Kokeen valvojat tai arvostelijat eivät näe henkilötunnuksia eikä henkilötunnuksia säilytetä oma.abitti.fi-palvelussa koesuoritusten yhteydessä.\nYlioppilastutkintolautakunta ei edellytä, että Abitti-kokeissa käytetään todellisia henkilötunnuksia, eikä keinohenkilötunnuksien käyttö vaikuta millään tavalla koetilanteeseen. Keinohenkilötunnuksia voi luoda verkosta löytyvillä ilmaisilla palveluilla (esim. Lintukoto tai Telepartikkeli). Samalla henkilötunnuksella samassa tutkintoverkossa koetta voi suorittaa kerrallaan vain yksi opiskelija.\nYksityisyyden suojastaan huolehtiva opiskelija voi siis luoda itselleen Abitti-kokeita varten keinotekoisen henkilötunnuksen ja käyttää sitä vaikka koko lukion ajan. Opiskelijan kannattaa kirjoittaa keinohenkilötunnus johonkin muistiin, jotta se on tallessa, jos on tarvetta siirtyä käyttämään varakonetta kokeessa.\nYlioppilaskokeissa valvojat ovat käyttäneet henkilötunnusta 010101-0101 koetehtävien katsomiseen. Tätä henkilötunnusta ei tule käyttää Abitti-kokeissa, koska sillä tehtyjä koesuorituksia ei välitetä arvosteluun.


Tietokone osamaksulla -sivusto avattu\nPääsivu > Tietokoneet > Tietokone osamaksulla sivusto avattu\ntietokoneosamaksullaadmin August 2, 2012 Tietokoneet No Comments\nTietokoneet osamaksulla täältä\nTämä sivusto on perustettu juuri niitä ihmisiä varten jotka etsivät tietokoneita osamaksulla. Tarkoituksenamme on etsiä edullisimmat tietokonekaupat netissä sekä antaa yleisesti vinkkejä joilla voi ostaa omiin tarpeisiisi sopivan tietokoneen.\nEnnen ostamista sinun tulee tietenkin selvittää millaiseen tarkoitukseen tietokonetta olet ostamassa. Tämä ratkaisee olennaisesti sen tarvitsetko kannettavan tietokoneen vai pöytäkoneen. Jos tehoja vaaditaan erittäin paljon ja tarkoitus on käsitellä grafiikkaa ja pelata uusimpia pelejä, on todennäköisesti pöytäkoneen valinta ajankohtainen.\nJos taas liikkuvuus sekä helppous on pääasia, on valinta hyvinkin pitkälti kannettava tietokone. Nykyisin monessa taloudessa on molemmat ja jos tarve vaatii sekä raskasta käyttöä että liikkuvaa käyttöä, kannattaa harkita esim. miniläppäriä / pöytäkonetta.\nTietokoneen hankintaan liittyy monia seikkoja jotka kannattaa miettiä etukäteen. Muistin määrä, kovalevytila, kannettavan koneen akun kestävyys ym. Tulemme myös jatkossa keskustelemaan edellämainituista asioista ja pyrimme helpottamaan valintaasi.\nTervetuloa siis sivustollemme ja toivomme että viihdyt seurassamme!\nTietokone osamaksulla pääsivulle…


9 elokuu 2013 Tehnyt Tuomo Järvelä\nOnko Bitcoinilla tulevaisuus pelialalla? Virtuaalinen rahatalous tekee vauhdilla tuloansa myös pokeriin ja rahapeleihin, mutta siihen liittyy paljon avoimia kysymyksiä.\nSiksi päätimme aloittaa juttusarjan Bitcoinista, jossa selvitetään eri alojen ihmisten näkemyksiä. Puhuimme niin politiikan toimijoiden, IT-asiantuntijoiden kuin taloustieteilijöidenkin Bitcoinista – sen mahdollisuuksista ja haasteista.\nJulkaisimme eilen suomalaisen taloustieteilijän Alf Rehnin haastattelun siitä, miten Bitcoin eroaa paperivaluutoista. Hän piti Bitcoinia mielenkiintoisena kokeiluna, eikä pitänyt poissuljettuna, että sille syntyisi virtuaalisia kilpailijoita.\nTänään artikkelisarjassa on vuorossa Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskuksen tutkimus- ja kehittämisjohtaja Jyrki Kasvin haastattelu, jossa hän kertoo näkemyksensä, miten pelimonopolien pitäisi toimia Bitcoinin käyttöönoton suhteen.\nNuorsuomalaisista poliittisen uransa aloittanut ja vihreiden riveistä Arkadianmäelle ponnistanut politiikan teknotähti tuskin kaipaa suurempia esittelyjä - kahdeksan tietokoneaiheista kirjaa, kaksi kautta eduskunnassa ja vuodet Espoon valtuustossa puhukoot puolestaan.\nMonet globaalit verkkopalvelut ovat ottaneet Bitcoinin käyttöön maksutapana, joukossa on myös pokeripalveluja. Koetko, että RAY:n ja Veikkauksen pitäisi olla etulinjassa ottamassa Bitcoinin tyyppinen maksutapa käyttöönsä?\nEi vielä etulinjassa, mutta ei lukittava oviakaan. Bitcoinin vahvuutena on anonyymiys, ja sama on sen heikkous. Ennen käyttöönottoa tarvitaan riskianalyysi keinoista, joilla hallitaan rahanpesua anonyymiä valuuttaa käytettäessä - esimerkiksi pelipanosten kokoa voitaisiin rajoittaa. Lisäksi tarvitaan tietoa siitä, miten anonyymiys mahdollisesti haittaisi peliriippuvuudesta kärsivien hoitoa.\nToisaalta on muistettava Bitcoinin etu eli anonyymiys, joka edistää yksityisyyden suojaa digitaalisessa yhteiskunnassa. Rahan käyttö on yksityisyyden ydintä. Haittoja ja etuja on pohdittava ja käytävä julkista keskustelua ennen päätöksentekoa.\nNäetkö Bitcoinin osalta ongelmia rahanpesulainsäädännön suhteen?\nAnonymiteetti on haaste rahanpesun vastaisessa taistelussa, se on totta, toisaalta kannattaa muistaa, että rahanpesu on rahapelien haaste ilman Bitcoiniakin.\nBitcoinilta ei voi edellyttää sen absoluuttisempaa rahanpesun eliminointia kuin perinteisemmillä maksutavoilla on mahdollista.\nMaksaminen on maailman suurin bisnes, siksi uusista maksutavoista puhuttaessa on mukana aina suuret taloudelliset intressit.\nMiten rahapelilainsäädäntöä pitäisi mielestäsi Suomessa kehittää?\nRahapeliyhtiöt nähdään usein lähinnä valtion rahasampoina. Unohdetaan, että yhtenä suomalaisten rahapeliyhtiöiden tehtävänä tulisi olla turvallisten rahapelipalveluiden tarjoaminen suomalaisille.\nInternet-todellisuudessa kieltolait eivät toimi vaan tarvitaan riskit ja haitat minivoivia palveluita mitä tulee peliriippuvuuteen, taloudellisiin riskeihin ja rahanpesuun.\nLöydät Jyrki Kasvin twitteristä: @jyrkikasvi\nRotisseria 2013-09-23 05:47:22\nJa muutenkin: stutas on ominaisuus, jota miehelle4 on/puuttuu SUHTEESSA MUIHIN! Status on siis site4, ette4 on parempi kuin muut.Minke4lainen sairas neuvo on yleense4kin, sanoa : "RIKASTU jos haluat le4heisyytte4 ja rakkautta!"..Te4ste4 ne4kee mite4 se naisten preferenssi pohjimmiltaan on.Ja ne4inhe4n se on, ei KAIKILLA voi olla stutasta, koska silloin kelle4e4n ei olisi stutasta - stutas on "MIEHEN ASEMA MIESTENVc4LISESSc4 HIERARKIASSA".Korkea stutas = Mies on miestenve4lisesse4 hierarkiassa korkealla (jollakin tavalla). Matala stutas = Mies on miestenve4lisesse4 hierarkiassa matalalla.Suurin osa miehiste4 kuuluu je4lkimme4iseen ryhme4e4n, tietenkin. Hierarkiassa ei oikein ole je4rkee4, jos se on ke4e4nteinen pyramidi.. mite4 je4rkee4 on siine4, ette4 suurin osa ihmisiste4 on yhden ainoan ihmisen yle4puolella? (-8Te4he4n muuten lise4isin, ette4 'preselection' ne4yttelee eritte4in, eritte4in suurta roolia naisten preferensseisse4. Naiset eive4t tiede4, mite4 mielte4 ovat jostakusta mieheste4 vain katsomalla he4nte4. Mies tiete4e4 naisesta 1 sekunnin kuluessa, onko he4neste4 kiinnostunut seksuaalisesti vai ei. Nainen tiete4e4, mite4 mielte4 he4n on jostakusta mieheste4 vasta, kun he4n tiete4e4 -muiden-naisten- mielipiteet tuosta mieheste4.Kivikaudella ehke4 loogista, nykye4e4n te4ysin mielipuolista. Naisten preferenssit ovat materialistiset, mielipuoliset ja rahan- ja vallanhimoiset (eli halutaan valtaa toisten ihmisten yli, mike4 on jo mielisairaus itsesse4e4n)- Vortac\nTuomo Järvelä 2013-08-19 06:39:50\nKiitos palautteesta. Olet oikeassa. Olen siivonnut virheelliset muodot edellisestä ja tästä jutusta.\nteknohog 2013-08-09 13:49:49\nBitcoinin nimessä ei ole isoa C-kirjainta. Tämä on ollut alusta asti selvää asianomaisissa piireissä. Jos tähän haluaa lisää perusteluja, niin ns. CamelCase on sekä kieliopin vastainen että antaa mielikuvan turhasta hypetyksestä; Bitcoin on luotettava maksuväline muiden joukossa. Varsinkin jos samassa artikkelissa sekoitetaan eri kirjoitusasuja, niin ei anneta kovin uskottavaa kuvaa vakiintuneesta teknologiasta.\nCamelCasen käyttö on perusteltua lähinnä ohjelmointikielissä, joissa symbolin nimen on muodostettava vain yksi sana, mutta sen alkuperäiset osat halutaan pitää selvemmin näkyvillä.


KHO 2010:64 Käyttöomaisuusosakkeiden luovutus\nVuonna 2004 EVL:iin otettiin säännökset, joissa käyttöomaisuusosakkeiden luovutushinnat säädetään eräin edellytyksin verovapaaksi tuloksi. Jo tuolloin oli ennakoitavissa, että keskeinen uusien säännösten soveltamisongelma tulee olemaan se, milloin osakkeet ovat käyttöomaisuutta. Käyttöomaisuuteen kuuluvia verovapaasti luovutettavia osakkeita voi olla vain sellaisella EVL 6.1 §:n 1 kohdassa tarkoitetulla yhteisöllä, jota verotetaan EVL:n säännösten mukaan. Joskus tällaisellakin yhteisöllä voi kuitenkin olla sellaisia osakeomistuksia, joilla ei ole mitään liittymäkohtaa yhteisön elinkeinotoimintaan. Tällaiset osakkeet kuuluvat henkilökohtaiseen tulolähteeseen, jolloin niiden luovutusta verotetaan TVL:n mukaan.\nVuosien 2004 ja 2005 verotuksia koskevat riidat alkavat olla siinä vaiheessa, että KHO:sta voidaan odottaa osakkeiden käyttöomaisuusluonnetta koskevia päätöksiä. Edellisessä Tilisanomien numerossa esillä oli ratkaisu KHO 2010:50, jossa osakkeiden ei katsottu olevan käyttöomaisuusosakkeita vaan osakeyhtiön henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osakkeita. Seuraavasssa KHO:n ratkaisussa on päädytty toisenlaiseen lopputulokseen.\nKun otettiin huomioon G Oy Ab:n toiminta aktiivisena osakkaana A Oyj:ssä, edustus A Oyj:n hallituksessa sekä G Oy Ab:n perustamisesta annettu selvitys, G Oy Ab:tä oli pidettävä verotuksessa elinkeinotoimintaa harjoittavana yhtiönä. Asiassa saadun selvityksen mukaan G Oy Ab:n luovuttamien A Oy:n osakkeiden oli katsottava verovuonna kuuluneen yhtiön EVL 12 §:n mukaiseen käyttöomaisuuteen. Asia palautettiin Verohallinnolle EVL 6 b §:n soveltamisedellytysten tutkimiseksi.\nOsakkeet kuuluvat EVL 12 §:n mukaan käyttöomaisuuteen silloin, kun ne on hankittu elinkeinossa pysyvää käyttöä varten. Vaikeimmat osakkeiden käyttöomaisuusluonnetta koskevat kysymykset liittyvät tilanteisiin, joissa osakkeita omistavana yhtiönä on ollut luonnollisten henkilöiden omistuksessa oleva yhtiö. Jos tällainen yhtiö on puhdas holdingyhtiö eli sillä ei ole osakeomistuksen lisäksi muuta toimintaa, sen verotus saatetaan toimittaa TVL:n mukaan. Toisen ongelma-alueen muodostavat arvopaperikauppaa harjoittavat yhtiöt, joilla vaihto-omaisuusosakkeiden lisäksi voi olla pitkäaikaisessa omistuksessa merkittävä osuus toisen yhtiön osakekannasta. KHO:n ratkaisu 2010:64 koskee holdingyhtiötä.\nKHO:n ratkaisemassa tapauksessa osakkeita omistava G Oy Ab omisti osakkeiden myyntihetkellä 14,78 prosentin osuuden pörssissä noteeratun A Oyj:n osakekannasta. Aikaisemmin omistusosuus oli ollut suurimmillaan 36,70 prosenttia. Yhtiö oli kuitenkin vuodesta 1998 lähtien myynyt osakkeita ja myi vuonna 2004 kaikki loputkin.\nG Oy Ab oli perustettu 1990-luvun puolivälissä. Tuolloin C Oy:n liiketoiminta oli myyty D Oy:lle, josta sittemmin listautumisen yhteydessä oli tullut A Oyj. C Oy:n toimiva johto oli G Oy Ab:n kautta omistanut pääomasijoittajien kanssa D Oy:n osakekannan. Alun perin G Oy Ab:llä oli 16 osakasta, mutta myöhemmin osakkeenomistajien määrä oli kasvanut 44:ään C Oy:n palveluksessa olleeseen henkilöön.\nG Oy Ab:llä ei ollut muuta toimintaa kuin osakkeiden omistus. Sillä ei ollut henkilökuntaa, eikä se ollut maksanut palkkoja tai palkkioita olemassa olonsa aikana. Se oli kuitenkin aktiivinen osakas A Oyj:ssä. A Oyj:n nelijäsenisessä hallituksessa oli kaksi G Oy Ab:n ehdottamaa jäsentä.\nKHO:n enemmistö katsoi, että kokonaisuus huomioon ottaen yhtiö tuli katsoa EVL:n mukaan verotettavaksi. Lopputulokseen vaikuttivat yhtiön toiminta A Oyj:n aktiivisena osakkaana, yhtiön edustus A Oyj:n hallituksessa ja G Oy Ab:n perustamiseen liittyvät tekijät. A Oyj:n osakkeet kuuluivat G Oy Ab:n käyttöomaisuuteen. Ratkaisu osoittaa, että aktiivinen omistajarooli hallitusjäsenyyksineen voi, ainakin kun omistajayhtiön perustamisen taustalla olevat syyt ovat suotuisat, johtaa osakeluovutuksen verovapauteen.\nG Oy Ab:n verotus oli pääosin toimitettu EVL:n mukaan ja myös KHO piti yhtiötä EVL:n mukaan verotettavana. Jos yhtiö olisi katsottu TVL:n mukaan verotettavaksi, asiaa olisi tällöin jouduttu tarkastelemaan luottamuksensuojan (VML 26.2 §) näkökulmasta.


Lämminvesivaraaja hinta asennettuna | Liikenne Suomessa\nAsennamme erilaiset lämminvesivaraajat myös turvallisesti paikoilleen. Jos olet vaihtamassa varaajaa. Jäspi VLM 300S lämminvesivaraaja on 4-6 hlön vedentarpeeseen. Nopea toimitus, myös paikalleen asennettuna. Kaikki johtavat merkit: JÄSPI, HAATO, NIBE, OSO ja Metro edulliseen hintaan.\nKyselin lämminvesivaraajan asennushintoja K-Raudan "linkin" kautta. Tilaa 300 litran laadukas Nibe varaaja valmiiksi asennettuna ! Vanhan lämminvesivaraajan purku ja uuden varaajan asennus – NOPEASTI. Hinta sisältää myös purkutyöt, kuljetukset, venttiilisarjan ja LVI- ja. Varmista lämpimän veden saanti mökillä ja kotona. Osta laadukkaat lämminvesivaraajat mitä erilaisimpiin kohteisiin edullisesti Netraudasta! Laadukkaat lämminvesivaraajat ja boilerit löydät K-Raudasta.\nMillälailla pystyn NEMI 140 litraisen hinta 248€ lämminvesivaraajan tilaamaan tästä palvelusta, kun ei ole osta linkkiä tästä tuottees. Varaaja on helppo asentaa muun muassa suuren asennustilan, avattavien. Perinteinen suoralla sähköllä toimiva lämminvesivaraaja on sähkösyöppö. Asennuksen hintaa laskiessa kannattaa.\nLämminvesivaraaja poistetaan ja tilalle asennetaan Nilan VGU 250 Sol, joka. Keittiöhanan putkien ja astianpesukoneen asennus. Kilpailukykyinen hinta sekä henkilökohtainen käynti ratkaisivat. Käytämme verkkosivuillamme evästeitä, joiden avulla voimme tunnistaa laitteesi ja muokata käyttäjäkokemuksesi mahdollisimman hyväksi.\nYhdistelmä kootaan ja asennetaan paikan päällä, ja näin ne muodostavat yhdessä. OPAL varaaja on valkoiseksi epoksimaalattua terästä ja pääty osat valkoista muovia. Sähköisesti asennus on helppoa, koska varaajassa on pistotulppaliitäntä 1. Vesikiertoinen varaava sähkölämmitys, CleBox ohjaa lämminvesivaraajaa sekä. Pannuhuoneen putkityöt lämminvesivaraajan, öljykattilan ja lämpöpumppujen asennus ja huolto. Hinta 189€ (alv.24%) ei sisällä asennusta.\nVaraajissa on valmiiksi tehtaalla asennettu venttiiliryhmä, joka sisältää sekoitus-, sulku-.\nIsotemp Basic lämminvesivaraajan pinta on harjattua antimagneettista ruostumatonta terästä. Jos veneessä on kaksi moottoria asennetaan varaaja vain toisen moottorin kiertoon. Hinnathan noissa on josain 800€ huitteilla, mitään hitekkiä en ajatellut hankkia.


Maakunnallinen yhteystieto- ja palvelualusta kokoaa yhteen yhdistykset Etelä-Savossa - Etelä-Savon Maakuntaliitto\nMaakunnallinen yhteystieto- ja palvelualusta kokoaa yhteen yhdistykset Etelä-Savossa\nVihdoin se toteutuu! Vuoden 2021 maaliskuussa avattavalta yhdistysten palvelualustalta löytyy yhteinen paikka kaikille maakunnan yhdistysten tärkeille tiedoille ja toiminnalle. Kuvassa on luonnos alustan toiminnallisuuksista. Yhdistykset pääsevät itse viemään ja päivittämään tietoja alustalle ja alustan käyttö on ilmaista.\nAlusta palvelee Etelä-Savon yhdistysten, asukkaiden, kuntien ja esimerkiksi soteammattilaisten tarpeita yhdistysten toiminnan tavoittamiseksi yhdestä paikasta. Alustan rakentaminen alkaa joulukuussa, ja kutsumme myös yhdistyksiä, kuntia ja muita alustasta kiinnostuneita mukaan.\nJos haluat lisätietoja tai mukaan testaamaan alustaa, ilmoittaudu mukaan.\nMaakunnallisen yhdistysten palvelualustan nimeämiseksi järjestetään nimikilpailu tammikuussa. Palvelualusta on perustettu YhES – Yhdistykset Etelä-Savossa järjestöneuvottelukunnan aloitteesta. Alusta toteutuu maakunnan kehittämisrahalla Etelä-Savon maakuntaliiton Järjestöjen ääni mukaan maakunnan kehittämiseen -hankkeen kautta.\nYhdistysten palvelualusta on maakunnan yhteinen voimanponnistus, jonka mahdollistavat Mikkelin ja Pieksämäen kaupungit ja Essote sekä Savonlinnan seudun Kolomonen ry. yhdessä Savonlinnan kaupungin ja Sosterin kanssa. Perustamista tukevat myös Järjestö 2.0 Etelä-Savo ja maakunnan monet muut toimijat. Alusta toimii yhdessä Yssi.fi- sivuston kanssa, joten sieltä löytyvät kaikki jo Yssissä olevat yhdistykset ja tiedot.\nSaat lisätietoa alustan kehityksestä seuraamalla tiedostusta Facebookissa tai Instagramissa tunnisteilla @yhesjarjestoneuvottelukunta ja #yhdistykseteläsavossa.\nTule mukaan tekemään yhdessä parasta jälkeä!\nLisätietoja: Emmi Fjällström, osallisuuskoordinaattori, emmi-elina.fjallstrom@esavo.fi Etelä-Savon maakuntaliitto ja Sirpa Kolistaja, toiminnanjohtaja, sirpa.kolistaja@kolomonen.fi, Savonlinnan Seudun Kolomonen, ry.


Tervetuloa Qred-partneriksi | Qred Yrityslaina | https://qred.com/fi/\nTeit oikean päätöksen\nOlet saanut sähköpostilaatikkoosi meiltä postia. Käy klikkaamassa lähettämäämme linkkiä, niin rekisteröitymisesi vahvistuu ja pääsemme alkuun. Näet bannerimme ja tarvittaessa tekstilinkkimme täältä: mainosmateriaalimme. Valitse niistä itsellesi sopiva ja me lähetämme sinulle vielä linkkiin liitettävän seurantapikselin, jonka avulla voimme pitää lukua kauttasi tulleista yhteydenotoista.\nJos tarvitset apuamme mihin tahansa, älä epäröi ottaa yhteyttä. Jos kaipaat apua markkinointimateriaalissa, bannereiden sijoittelussa, linkkien asettelemisessa tai muussa mainosmateriaalissa, pyydä Lauraa puhelimeen. Jos taas tarvitset asiantuntemusta ja tarkempaa yksityiskohtaista tietoa tuotteestamme tai pienyritysten rahoitukseen liittyen, pyydä puhua Antin kanssa.\nLiity Qred partneriksemme samantien\nTäytä lomake yhteystiedoillasi ja muilla pyydetyillä tiedoilla.\nMainosta Qred Yrityslainan tuotteita\nMe hoidamme seurannan ja kirjanpidon\nSaat palkkion toteutuneesta lainasta\nJokaisesta sinun kauttasi toteutuneesta lainasta, saat kertakomission.


Beady Eye ja Soul Love -video | Rosvot\nMiia, 18.11.2013 11:23. 4 kommenttia\nJuuri, kun olin ajatellut kirjoittavani siitä, kuinka olen viime aikoina kuunnellut Beady Eyen BE-albumia ennennäkemättömällä tarmolla, julkaisee yhtye uuden videon.\nSoul Love ei kuitenkaan ollut se kappalle, josta olisin halunnut juuri nyt kirjoittaa (sen sijaan olisin halunnut kertoa Iz Rite– ja I’m Just Saying -kappaleiden hyvää tekevästä vaikutuksesta), mutta koska Liam Gallagherin (ja Gem Archerin) katselu on kutsumukseni, en tietenkään valita.\nJa kyllähän video kappaleelle hyvää tekee. Biisin laiska tunnelma yhdistettynä hillityyn psykedeliaan näyttää komealta. Komea on myös Liamin takki. Kuin myös onnettomuudesta toipunut Gem. Gem Harrison, kuten joku fani jossain jo kommentoi.\nAvainsanat: 2000-luku, 2013, Beady Eye, Britannia: brittirock, Gem Archer, Liam Gallagher, musiikkivideot\n4 kommenttia kirjoitukseen Beady Eye ja Soul Love -video\nOli kyllä täydellisesti kappaleen tunnelmaan sopiva video.\nHarmi kun BBC on poistanut kaikkialta sen aikasemmin tänä vuonna Jools Holland showssa livenä vedetyn flick of the finger videon. Se oli niin mahtipontisen mykistävä suoritus, että vieläkin tulee pelkästä ajatuksestakin kylmätväreet. Varsinkin biisin loppuosassa, kun laulu osuus loppuu ja puheosuus alkaa. Liam astuu pois mikrofonin luota. Siirtyen taustalle, tunkien kädet syvälle pitkän parkatakkinsa taskuihin ja ottaa majesteetillisen leveän haara-asennon ja vain seisoo ja tuijottaa yleisöä mustien lasiensa takaa. Samalla kun biisi nousee huippukohtaansa…\nEn ehkä osaa tiivistää sitä näkymää, tunnetta ja tunnelmaa muutamaan kirjoitettuun riviin. Toivottavasti olet nähnyt sen.\nMuutenkin tämä koko albumi on ainakin minulle yksi vuoden ehdottomista kohokohdista. Ei yhtään heikkoa kohtaa ja toimii erityisesti kokonaisuutena. Tiedätkö sen tunteen, kun joku levy on niin hieno, niin täydellisen sopiva juuri siihen hetkeen, siihen tunnelmaan, missä olet levyä kokemassa, että pään sisällä ihan kuin kiehelmöisi? Kappale ikään kuin vastaa kaikkeen mitä voit siltä toivoa ja täyttää mielen niin täydellisellä hyvänolon tunteella, että meinaa nousta palakurkkuun. Tämän levyn parissa minä olen kokonut niitä hetkiä usein.\nOh, kiitos ihanasta kommentista! Ja osaat kyllä hienosti kuvailla tuon taltionnin – ja arvaa vain, olenko nähnyt sitä? No en! En juuri tuota biisiä. Ja yt tietysti harmittaa, jos ei sitä mistään enää löydy. Mutta tuon kuvailusi pohjalta pystyn kyllä visualisoimaan tilanteen mieleeni :)\nMulle kävi hassusti BE:n kans. En nimittäin hullaantunut siihen aluksi kovinkaan täysillä. Pidin sitä kelpo levynä, mutta koin etten oikein saanut suurta tunnekokemusta siitä.\nMutta nyt syksyn aikana levy on kolahtanutkin sitten ihan eri tavoin, ja siitä on tullut todellakin yksi vuoden komeimmista. En tiedä, miksi kuulen sen nyt niin eri tavoin kuin vaikka kesällä. Mutta olen iloinen, että jotain tapahtui. Nyt levy tarjoaakin lähes joka kuuntelulla elämyksen ja on oikeastaan jo tosi tärkeä. Ja itse asiassa edelleenkin tuntuu, että löydän siitä joka kuuntelulla jotain lisäkomeutta.\nJa hei, me ollaan selkeästi samanlaisia kuuntelijoita – tunnistan tuosta kokemuksestasi itseni :D\nTuo levyjen myöhemmin aukeaminen on kyllä mystinen asia, se on tapahtunut minullekin niin monen levyn kohdalla. BE iski kylläkin heti ensimmäisellä kuuntelukerralla.\nYhtenä lempiharrastuksenani musiikin kuuntelijana onkin vanhojen ja miksi ei uusienkin ”hyvien” levyjen kuuntelu, jotka eivät ole vielä minulle auenneet. Kun sellaista levyä kuuntelee ajatuksella, ”mitä ne sadattuhannet/miljoonat ihmiset tässä kuulevat, mutta minä en kuule?” Ja sitten kun SEN kuulee, on tunne uskomattoman palkitseva. Tosin tässä logiikassa on monen mielestä se heikkous, että pitäähän Britney Spearsiäkin miljoonat ihmiset hyvänä musiikkina. Mutta siinäpä se juuri onkin. Siitä minä kuulen, mitä muut ihmiset pitävät hyvänä. Yleensä se on kertosäe, mikä tempaa mukaansa ja jää kiinni aivoon. Se ei kuitenkaa ole se mitä minä musiikilta haluan.. Pelkkää kertosäettä.\nOho! kylläpä minä saarnaan.\nNiin ja kylläpäs onnistuinkin löytämään sen flick of the fingerin live version netin syövereistä. Vimeo:sta löytyy.\nEiku arvaa! Olen nähnyt sen pätkän, muistan postanneeni sen blogin Facebookiin silloin toukokuussa :) Mutta tosiaan, silloin suhtauduin levyyn vielä vähän etäisesti. Nyt esitys tekikin aika eritason vaikutuksen. Samperi!\nJa se on myös mahtavaa, kun vanhalta suosikkilevyltä löytyy uusia suosikkibiisejä. Yhtäkkiä vain joku ennen ookoolta kuulostanut kappale säväyttää uudella tavalla.Törmään itse paljon myös siihen, että pidän aivan eri biiseistä jonkun bändin tuotannossa kuin muut. Monesti tuollaisissa tilanteissa tapahtuu myös just se mitä kerroit, että jossain vaiheessa sitten ”tajuaa” myös sen muiden fiilistelemän kappaleen. Hienoja fiiliksiä! Ja just semmosia, joista TÄYTYY saarnata :D


Aihealue: Yleinen | 13 kommenttia »\nOlemme käyttäneet Jyväskylän yliopistossa Tietotekniikan laitoksen kursseilla opetuksessa jonotuskolmioksi nimettyä apuvälinettä. Sen avulla tietokoneluokassa näkee, kuinka monella opiskelijalla olisi tarvetta avulle ja kuinka monella tarve on akuutti. Näin ohjaajat voivat siirtyä neuvomaan ensisijaisesti sellaisia, jotka eivät omasta mielestään pääse tehtävissä eteenpäin ilman apua.\nJonotuskolmiota käyttämällä opiskelijoiden ei tarvitse erikseen viitata tai kiinnittää suullisesti ohjaajan huomiota, vaan he voivat jatkaa tehtävän yrittämistä, ja ohjaaja saapuu paikalle mahdollisimman pikaisesti.\nLiikennevalojen mukaan värjätyt jonotuskolmion sivut kertovat avun tarpeesta. Punainen tarkoittaa kiirettä, keltainen lievempää avuntarvetta ja vihreä kuvastaa sitä, että kaikki on kunnossa. Vihreässä osassa ei ole tekstiä lainkaan, jotta punainen ja vihreä eivät menisi punavihervärisokeilla sekaisin.\nIdea jonotuskolmioon lähti omasta ajatuksestani, että tietotekniikan opettajalla pitäisi olla tekninen apuväline, jonka avulla oppijat voisivat viitata virtuaalisesti. Kokonaiset oppimisympäristöt olisivat kuitenkin olleet liian raskaita tällaiseen luokkahuonekäyttöön, joten tein PHP:lla nopean nettisivupohjaisen prototyypin, jossa nimen kirjoittamalla ja nappia klikkaamalla pääsi mukaan “viittausjonoon”. Opettajana pystyin poistamaan jonosta jo käsitellyt joko tietokoneella tai mobiililaitteella, ja listauksen jonon tilanteesta pystyi heijastamaan videotykillä myös luokan eteen.\nJoskus parhaat toteutukset ovat kuitenkin aivan perinteisiä, ja minulle ehdotettiinkin fyysisen version tekemistä.\nTein Photoshopilla A4-kokoisen kuvan, joka tulostetaan ja taitellaan kolmeen osaan. Versio ei ole täydellinen, joten jos aiot tehdä tai teettää painossa samanlaisia jonotuskolmioita, kannattaa tehdä kokonaan oma kuva. Jako ei ole tasan kolmeen, joten värialueet menevät hieman toisten sivujen puolelle, jos taitoksista tekee tasan symmetriset. Tämä versio ei siis sovellu pikkutarkoille tai painossa valmiiksi taiteltavaan tulosteeseen, vaan on alun perin tarkoitettu kokeiluversioksi, joka lopulta jäikin käyttöön. Kolmiot kannattaa askarrella kasaan teipillä tai liimalla.\njonotuskolmio.pdf (A4, PDF, 4.7MB)\njonotuskolmio.png (2480×3508, PNG, 2.9MB)\nJonotuskolmiotiedostot on lisensoitu CC0-lisenssillä public domainiin, eli niitä saa käyttää täysin vapaasti. Ei tietenkään haittaa, vaikka mainitsisit nimeni tiedostojen alkuperäisenä tekijänä.\nBlogimerkinnän ensimmäinen kuva, jossa yksi kasatuista kolmioista näkyy tietokoneen keskusyksikön päällä, on CC-BY-lisensoitu, eli nimeni pitää mainita.\nNäin viime yönä unta, jossa pelasin vähän Shakin tai Tammen tyylistä peliä. Tein ruutukaappausvideon aiheesta.\nSama video on ladattavissa myös .MOV-tiedostona, jos Youtube-player ei toimi. (HUOM: Videossa soi kännykän muistutushälytys loppupuolella, älä anna sen häiritä.)\nPeli-idea lyhyesti tekstimuodossa\nPelissä vuoroteltaisiin ruudukosta koostuvalla pelilaudalla. Laudalla olisi molemmilla pelaajilla omat yksittäiset nappulat sekä 2 kpl “vihollisnappuloita”, joita ei voi ohittaa. Omat hahmot liikkuvat vaaka- tai pystysuunnassa, viholliset kulmittain. Joka vuorolla pelaaja siirtää ensin omaa hahmoaan ja sen jälkeen toista vihollisnappuloista. Tavoitteena on käydä syömässä omalla pelaajalla pelilaudalle satunnaisesti ilmestyviä ruoka-annoksia. Mahdollisesti pelissä voisi olla vielä Shakista tuttu uhkaaminen vihollisnappulalla, mutta vain yhdellä mahdollisella uhkaajalla shakki-matin tekeminen ei olisi mahdollinen, joten hommaa täytyisi vielä pohtia. Ehkä muurina toimivat vihollishahmot riittävät?\nTuollaisessa ideassa olisi vielä varmasti paljon hiottavaa, mutta ajattelin jakaa sen videomuodossa blogissani, jotta siihen on helpompi linkittää esimerkiksi IRC:ssä keskustellessa. Puheella ja kuvan avulla selittäessä homma onnistuu kuitenkin nopeammin kuin pelkällä tekstillä.\nNiin ja kyllä, järkevämpää tuossa videossa 1. pelaajalla olisi ollut siirtää reitin blokkaava vihollinen sinne aivan nurkkaan, mutta toisaalta joka tapauksessa toinen pelaaja olisi siirtänyt tuon toisen vihollisen 1. pelaajan eteen. Ehkä sen vuoksi sittenkin olisi kannattanut siirtää sitä ylempää vihua, jolla ei kyllä vielä ensimmäisellä siirrolla olisi saanut mitään estettyä, mutta toisella mahdollisesti kyllä. Pelitaktiikoita, ruudun kokoa ja sääntöjä pitää varmasti vielä hienosäätää.\nKommentteja saa lähettää tämän sivun alaosasta tai vaikka yksityisviestinä IRCnetissä nimimerkille Cornix. Kommentoin itse tälle sivulle, kuinka idea etenee, jos saan jatkettua sen kehittelyä.\nRuutukaappausvideon teosta opittua\nMitä opin itse ruutukaappausvideon teosta? Noh, ainakin seuraavia asioita:\nKannattaa valmistella videota sen verran, että harjoittelee ainakin videon alkua pari kertaa ilman tallennusta. Toisella kerralla voi jo tallentaakin, mutta asiat, joita ei välttämättä tajua ottaa huomioon, huomaa helpommin käytännössä hommaa tehdessä. Jos lyhyttä harjoituspätkää tallentaa, huomaa helposti, jos ääni säröytyy tai ei kuulukaan tarpeeksi hyvin.\nApplen QuickTime Player (itselläni tätä kirjoittaessa versio 10.3) osaa tallentaa ruutukaappausvideota joko tietystä alueesta tai koko näytöltä. Ainakin MacOS X Mavericks -käyttöjärjestelmässä tämä toimii, Windows-versiosta en osaa sanoa. Joka tapauksessa tämä oli erittäin kätevää. Äänilähteenkin sai valittua helposti kaikkien koneeseen kytkettyjen laitteiden väliltä. Toinen vaihtoehto kokeilulistallani olisi varmaankin ollut ilmainen VLC Player.\nPhotoshopissa olisi voinut piirtää valmiiksi muutamia eri värejä kanvaasille. Olisi ollut helpompaa ja nopeampaa vaihtaa lennosta väriä pipettityökalulla kuin erilliseen ikkunaan avautuvalla värinvalintadialogilla – varsinkin, kun piirtolaitteessani on asetettuna pikanappi alt- eli opt-näppäimelle, jota pohjassa pitämällä voi käyttää kyseistä värin pikavalitsemistyökalua.\nTarvittavia näppäimistön pikanäppäimiä kannattaa vilkuilla muistiin jo ennen videon tekoa. Esimerkiksi valinnan tyhjentäminen cmd-d:llä ei ollut tuttu, vaan minun täytyi klikata se valikosta videon teon aikana.\nKannattaa harjoitella myös eri tasojen (layer) käyttöä etukäteen. Minulla oli kyllä tarkoituksena niitä käyttää, mutta eihän sitä yhtä aikaa puhuessa ja piirtäessä kaikkea voi muistaa.\nJos kännykän hälytys soi videon tekemisen aikana, siitä voisi myös mainita ääneen videolle. Parempi tietysti, että häiriötekijät olisi suljettu jo valmiiksi pois eli kaikki (pika)viestimet kiinni tai äänettömälle videon teon ajaksi!\nSellaista tällä kertaa. Kuten jo aiemmin totesin, niin kommentoi ihmeessä!\nPientä päivitystä sivuille\nPäivitin muutama päivä sitten sivuston sivupalkkiin näkyville Twitter-palvelussa julkaisemani viestit. Huomasin, että tulee hirveän harvoin kirjoitettua blogimerkintöjä, mutta sen sijaan IRC:ssä ja Twitterissä tulee jaettua mietteitään nykyisin enemmän. Ajattelin, että sivuille saisi edes jonkin verran sisältöä sillä, että Twitter-viestit näkyvät suoraan joka sivulla, vaikka uutta sisältöä ei muuten välttämättä olisikaan.\nTänään huomasin, että unohdin päivityksen tuoksinassa lisätä uuteen sivupalkkiin aiemmin sivupalkissa olleen hakukentän. Lisäsin sen nyt takaisin samalla kun aloitin uusien blogimerkintöjen luonnostelua. Vanhoja sisältöjä on nyt taas helpompaa hakea, kun ei tarvitse käyttää erillistä hakukonetta.


Sosiaalibarometri: Sotessa hyvää asiakasseteli ja leveämmät hartiat, muu vaatii vielä työtä | SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry\nSosiaalibarometri: Sotessa hyvää asiakasseteli ja leveämmät hartiat, muu vaatii vielä työtä\n26.2.2019 15:47:07 EET | SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry\nKuntien, kuntayhtymien ja yhteistoiminta-alueiden sosiaali- ja terveysjohtajat kannattavat Sosiaalibarometrissa maakuntia, palvelutuotannon monipuolistamista, asiakasseteliä ja henkilökohtaista budjettia – tämä samaan aikaan, kun vain joka kolmas vastaajista pitää nykyistä sote-pakettia kokonaisuutena hyvänä.\nSelvitys on tehty vuoden 2019 tammi-helmikuussa juuri ennen soten viimeisiä kohtalonpäiviä. Perustuslakivaliokunnan tuoreimman lausunnon jälkeen sosiaali- ja terveysvaliokunnan aika käsitellä mittavaa pakettia on lopullisesti kulumassa loppuun. Eduskunnan viimeinen istuntopäivä on 15. maaliskuuta.\n– Kaikki tietävät, että sote-uudistus tarvitaan. Samoin sen tiettyjä osia pidetään yhteisesti hyvinä. Valmistelun jatkon turvaamiseksi sotesta voisi nyt poimia osat, joista on laaja yksimielisyys ja joita myös sote-johtajat kannattavat, toteaa johtaja, varapääsihteeri Anne Knaapi SOSTEsta.\nLeveämmät hartiat ja asiakasseteli jatkoon\nSosiaalibarometrin mukaan 58 prosenttia sote-johtajista piti palveluiden järjestämisvastuun siirtämistä maakunnille hyvänä ratkaisuna. Käy laeille eduskunnassa mitä tahansa, todennäköisesti kuntia laajempien alueiden sote-malli etenee joka tapauksessa.\n– Nyt olisi mahdollista säätää riisuttu versio järjestämislaista, jota täydennettäisiin ensi vaalikaudella. Vaalien jälkeen valmistelua jatkettaisiin sitten nyt tehtyjen kärkihankkeiden ja kokeilujen pohjalta, sanoo erityisasiantuntija Päivi Kiiskinen.\nValtaosa sote-johtajista kannatti Sosiaalibarometrissä asiakassetelin käyttöä terveydenhuollossa (74%) ja sosiaalihuollossa (68%). Palveluntuotannon monipuolistaminen on hyvä ratkaisu 68 prosentin mielestä ja perustasolla valinnanvapauden lisäämistä piti hyvänä ratkaisuna 59 prosenttia.\n– Poliittisesti tämä kuumin aihe, valinnanvapaus, voitaisiin ratkaista niin, että ensi vaalikaudella valinnanvapautta lisättäisiin ottamalla harkiten käyttöön asiakasseteleitä, esimerkiksi asumispalveluissa, ja henkilökohtainen budjetti. Asiakasseteleistä säädettäisiin raamilait nyt ja tuleville sote-alueille laaja harkintavalta siihen, miten sitä toimeenpannaan. Sote-keskusten osalta otettaisiin aikalisä ja pohdittaisiin muita ratkaisuja, ehdottaa yhteiskuntasuhdepäällikkö Ulla Kiuru.\nLiikaa korjattavaa, liian vähän aikaa\nSosiaalibarometrin 2019 ennakkotulosten karuin tulos on, että uudistuksen alkuperäisten tavoitteiden ei edelleenkään uskota toteutuvan. Sote-johtajien enemmistö ei selvityksen mukaan usko soten hillitsevän kustannuksia, integroivan palveluita, kaventavan hyvinvointi- ja terveyseroja tai tuovan palveluja yhdenvertaisesti ihmisten ulottuville. Vastaavasti enemmistö pitää juuri näitä tavoitteita tärkeinä.\n– Sosiaalibarometrin tulosten siivittämänä nykyisestä paketista pitäisi pelastaa hyvät palat, ja jatkaa ratkomista ensi kaudella. Poliitikkojen on nyt syytä miettiä suomalaisten etua, vaatii Knaapi.\n040 744 0888ulla.kiuru@soste.fi\nSOTE- ja maakuntauudistus sekä työllisyys-, elinkeino-, asunto- ja vammaispolitiikka.\n+358 40 051 6018 paivi.kiiskinen@soste.fi\n+358 40 6789 441anne.eronen@soste.fi\nTaustapaperi sosiaalibaro sotetulokset 260219.pdf\nEnnakkotiedote sosiaalibaro ja sote 260219.docx\nSosiaalibarometri on ajankohtainen arvio hyvinvoinnista, palveluista ja palvelujärjestelmässä tapahtuvista muutoksista. Selvitys on tehty vuosittain jo vuodesta 1991 alkaen. Tänä vuonna Sosiaalibarometrissa tarkastellaan sote- ja maakuntauudistusta, eriarvoisuuden kehitystä Suomessa, toimeentukea, työllisyys- ja kasvupalveluita sekä kuntoutusta.\nSosiaalibarometriin ovat vastanneet kuntien, kuntayhtymien ja yhteistoiminta-alueiden sosiaali- ja terveysjohtajat, TE-toimistojen johto, Kelan johto ja ratkaisuasiantuntijat sekä sosiaalityöntekijät.\nLisää Sosiaalibarometrin ennakkotuloksia julkaistaan sosiaali- ja terveyspolitiikan päivillä 9. huhtikuuta 2019. Tuolloin tarkastelussa on eriarvoisuus ja perusturvan kehittäminen. Sosiaalibarometri 2019 julkaistaan kokonaisuudessaan lokakuussa.


Jaffaa ja lepoa -\nsillä se vatsatauti talttuu!\nKesto vähintään viisi päivää, ripuli sitäkin pidempään. Mitä pienempi lapsi, sen rajumpi tauti. Aikuisilla ja rokotetuilla lapsilla oireet lievemmät. Näin kuvaillaan monissa lähteissä rotavirusta.\nOlen viime päivinä lukenut netistä aika paljon vatsataudeista. Ja näin itseoppineena melkein-lääkärinä (hah hah) olen tullut siihen tulokseen, että meillä jyllää juuri se, rotavirus.\nOireet täsmäävät, samoin kuin se että minä, toistaiseksi ainoa sairastunut aikuinen, tunnun pääsevän vähän vähemmällä kuin lapset. Nyt kolmannen sairauspäivän aamuna olo on jo ihan "kohtuullinen" eli jaksan olla jo pystyssä (istuallani) enemmän kuin makuulla. Lisäksi join jopa miniannoksen cappuccinoa, Jaffan ja omenamehun lisäksi ensimmäisen energiapitoisen suuhunpantavan kahteen ja puoleen vuorokauteen.\nLapsilla sen sijaan menee huonommin:\nViikko sitten sairastunut keskimmäinen kamppailee vieläkin huonon ruokahalun ja löysän vatsan kanssa, onneksi on alkanut kohtuullisia annoksia ruokaa jo mennä ja käsi eksyä vähän väliä jääkaapin kahvaan.\nKeskimmäinen, keskiviikkona sairastunut, valitteli yhä vielä eilen mahakipua ja ripuloi. Alas ei mene mitään banaania, kinkkua, kauraleipää ja Kinder-suklaata kummempaa.\nEsikoinen, lauantain vastaisena yönä oksentamisen aloittanut, on vielä ihan täysi vuodepotilas ja kuume 39 asteessa. Kuten noilla muillakin taudin alkupäivinä. Itse selvisin yhden yön kuumehorkalla, jossa en lämpöä edes jaksanut ruveta mittaamaan.\nMutta vaikka itsellänikin ruokahalu on täysin vielä kateissa, olen sentään jo sen verran hyvävoimainen, että jaksan jopa alkaa suunnitella tiistaiaamun Roomaan lähtöä. Se onni tässä kaikessa on, että tauti sittenkin ajoittui tälle viikolle, eikä seuraavalla!\nJos ja kun tämä nyt on rotaa, olen varsin aiheellisen kysymyksen äärellä: Kaduttaako, etten aikoinaan ottanut lapsille rotavirusrokotetta? Sellainenhan on kuulunut rokotusohjelmaan jo vuosia, muistaakseni heti esikoisen jälkeen se tuli osaksi kansallista rokotusohjelmaa ja esikoiselle sitä jo tarjottiin. Kaduttaako nyt, kun kotimme on muuttunut loppumattomalta tuntuvan vatsatautiepidemian tantereeksi, ripulin, oksennuksen, kuumeen ja vatsakramppien asuinsijaksi?\nSitä on ollut aiheellista pohtia. Se miksi alunperin en rotarokotetta halunnut, johtuu siitä että suhteeni rokotteisiin on hyvin kaksijakoinen. Pelkään yhtä paljon rokotteita kuin tauteja, joita vastaan rokotetaan. Tasapainottelen jatkuvasti rokotesivuvaikutusten pelon ja lasteni suojelunhalun eli heidän parastaan ajattelun välillä enkä usein ollenkaan tiedä, toteutuuko viimeksi mainittu paremmin rokotteilla vai ilman niitä.\nLopulta päätin ottaa kompromissiasenteen:\n"Perinteiset" rokotteet otatin lapsilleni ilman muuta eli MPR:n ja viitosrokotteen. Niiden kohdalla pidän tautien aiheuttamaa riskiä suurempana kuin rokotteiden huonoja puolia.\nPneumokokkikonjugaatin ja rotavirusrokotteen päätimme kuitenkin mieheni kanssa jättää lapsille otattamatta. Monen pohdinnan ja tuskailun jälkeen! Näistä tuskailuista olen kirjoittanut blogissa ennenkin, mm. täällä silloin, kun matka alle vuoden ikäisen vauvan kanssa tuhkarokkoepidemian vaivaamaan Italiaan oli ajankohtainen. Toinen rokoteaiheinen teksti löytyy täältä otsikolla Päänsärkyä spaghetti alle vongolen tähden, sen kirjoitin kärvistellessäni A-hepatiittirokotteen sivuvaikutusten kourissa.\nOlin ottanut rokotteen pitkän pohdinnan jälkeen itselleni pelätessäni saavani taudin lempiruuastani merenelävistä Italiassa. Lapsille kuulemma tämä tauti tulee Italiassa oleskellessa jossakin vaiheessa pakostakin, he sairastavat sen aina lievänä ja lähes huomaamattomana ja sitten ovatkin immuuneja sille loppuelämän.\nVahvisterokotetta en koskaan käynyt hakemassa. Rokotteen sivuvaikutukset olivat nimittäin niin pahoja, ettei huvittanut enää kokea vapaaehtoisesti uudelleen. Kuumehorkkaa, vapinaa, tärinää, koko kehon lihaskipua, niin kauheaa oloa että tokko edes tämän vatsataudin kourissa on samaan ylletty.\nSama sivuvaikutus tuli myös edellisessä rokotuksessani, sikainfluessapiikin oton yhteydessä vuonna 2010. Olin silloin vielä raskaana, enkä vieläkään lakkaa miettimästä, teinkö lapseni terveyden kannalta peruuttamattoman teon, kun menin mukaan yleiseen joukkohysteriaan, jonka tuolloinen sikainfluessa aiheutti.\nTyttärelleni on nimittäin periytynyt sama taipumus voimakkaisiin rokotteiden jälkivaikutuksiin. Myös hän on saanut kuumeisia horkkakohtauksia rokotteiden jälkeen. Neuvolassa nämä on kuitattu "sattumalla", ja omia kuumekohtauksianikin rokotteiden jälkeen on vähätelty; joillekin niitä nyt vaan tulee. Toisaalta raju reaktio kertoo kuulemma myös siitä, että rokote on herättänyt immuunijärjestelmässä vastakaikua eli on tehokas.\nEi jotenkin vaan kauheasti lohduta. Oma immuunijärjestelmäni kun ei koskaan järin vahva ole ollutkaan, synnyin hätäkeisarileikkauksella joten jo syntymässä menetin synnytyskanavan suojaavat bakteerit eli normaalin syntymän tarjoamat vasta-aineet, jotka luovat perustan vauvan immuunijärjestelmälle. Lapsena sairastelin paljon, eikä aikuisenakaan terveys ole ollut vahvimmasta päästä - vähän väliä olen flunssassa ja sitten saan vielä nämä lasten vatsapöpöt näköjään ihan järjestään.\nEsikoinen on myös paljon sairastelevaa tyyppiä. On ihan normia, että hänellä on 10, pahimpina vuosina 15 flunssaa vuodessa, vatsatauteja onneksi on ollut vain kaksi tähän mennessä koko elämän aikana ja korvatulehduksiakin vain muutama, toisin kuin minulla, korvatulehduskierteisellä lapsella.\nEi lohduta, että jokin rokote saa jo valmiiksi heikot immuunijärjestelmämme hereille. Voi olla, että lääketieteellisesti se on ihan normaali reaktio eikä paljolla sairastelullamme ole yhteyttä rokotteen voimakkaisiin sivuvaikutuksiin, mutta silti asia ei lakkaa vaivaamasta.\nYlimääräisiin rokotteisiin se ei ainakaan kannusta.\nRotavirusrokotteen jätin pois lapsilta ilman suurempia epäröintejä, vain pienen pohdinnan jälkeen. Annoimme nimittäin esikoiselle aikoinaan ensimmäisen annoksen rokotetta, ja sen jälkeen tuli muutamien päivien kuluttua sellaista ripulointia ja huutoa, että tuntui että eikö tässä samalla jo se itse rota menisi. Siitä kun jää muutamia vuosia suojaava immuniteetti, ja sitten isommilla tauti onkin jo itsestään lievempi.\nSen jälkeen ei rotarokotetta ole lapsillemme annettu. En ole katunut sitä, varsinkaan sen jälkeen kun eräs terveydenhoidon ammattilainen suoraan myönsi, että rotavirusrokote on mukana rokoteohjelmassa isoksi osaksi taloudellisten seikkojen vuoksi, ei siksi että tauti olisi todella vaarallinen täällä länsimaissa. Hankala ja pieniä vauvoja joskus sairaalahoitoon laittava se toki on, mutta suurimmat haitat yhteiskunnalle tulevat vanhempien pitkien poissaolojen takia sairasta lasta hoitaessa sekä sairaalakulujen muodossa. Sama asia pätee muuten vesirokkoonkin. Rokote otettiin ohjelmaan todennäköisesti pitkälti näiden syiden takia, ei siksi että vesirokossa on häviävän pieni mahdollisuus vaarallisiin jälkitauteihin - missä tahansa flunssassakin periaatteessa on tämä riski.\nTerveisiä ämpärin ääreltä! Kuva toissapäivältä, nyt on sentään jo vähän parempi happi.\nAsenteeni rokotteisiin selkiytyi hieman sen jälkeen kun tämän tajusin: rokotteilla katsotaan olevan sekä terveydellistä että taloudellista, yhteiskunnallista hyötyä. Kun päätöksiä rokotusohjelmista ja yksilöiden rokottamisista tehdään, joudutaan aina tasapainoilemaan näiden kahden välillä sekä myös yksilön ja lauman hyötyjen välillä.\nOsa rokotteista on kiistämättä hyödyllisiä kaikissa suhteissa. Paitsi että jotkut taudit ovat oikeasti vaarallisia, antamalla terveydenhoitajan piikittää lapseesi MRP-rokotteen et rokota vain lastasi, vaan olet mukana luomassa laumasuojaa. Immuunivajeiset ja tiettyihin riskiryhmiin kuuluvat ihmiset eivät voi ottaa rokotteita - mikä tietysti kertoo osaltaan jotakin rokotteiden kokonaisturvallisuudesta. Terveille niiden sisältämät riskit ovat hyvin pieniä, mutta jos lapsella ei olekaan kaikki kunnossa, rokote voi olla liikaa.\nTuhkarokon ja muiden vakavien lastensairauksien kohdalla laumasuoja on erittäin tärkeää. Rokottamalla lapsemme tavallaan siis altistamme heidät myös rokotteiden mahdollisille haittavaikutuksille yhteisen hyvän vuoksi. Jos siihen ei suostu, on itsekäs vapaamatkustaja.\nItse osallistun mielelläni vaarallisten tautien nujertamiseksi tähtäävän laumasuojan luomiseen. Mutta en minkä tahansa taudin.\nOlen sitä mieltä, että immuunijärjestelmää kannattaa rasittaa rokotteilla vain sen mikä on ihan välttämätöntä. Jos on kyseessä selkeän ja tilastollisesti suuren kuoleman tai vammautumisen riskin sisältämä sairaus kuten polio, hinkuyskä tai tuhkarokko, asia on selvä: silloin rokotteen terveydelliset hyödyt ylittävät sen haitat. Mutta jos rokote annetaan vain, jottei tulisi vanhempien pitkiä työpoissaoloja ja päiväkotiepidemioita aiheuttavia tauteja, niin silloin ilman muuta terveydelliset hyödyt eivät ylitä haittoja!\nVelvollisuudentuntoinen kansalainen ajattelisi tässä myös yhteistä taloudellista hyötyä eli yhteiskunnan rahoja, joita kaikkien lasten rokottaminen voi säästää. Joillekin vanhemmille viikon poissaolo omasta työpaikasta voi myös olla täysin mahdotonta järjestää. Silloin rokottaminen kaikkia mahdollisia tauteja vastaan on ihan paikallaan.\nMutta itse en siihen pysty. Olen sen verran itsekäs paska, että ajattelen liikaa omien lasteni terveyttä ja pelkään kaikkea mahdollista, esimerkiksi juuri rokotteiden harvinaisia, mutta kuitenkin aina joillekin osuvia haittavaikutuksia tai sitä, että rokotteet jollain tavalla heikentävät heidän kokonaisterveyttään ja immuniteettiaan, mahdollisesti koko loppuelämän ajaksi. Näiden pelkojen kanssa on vaikeaa ajatella yhteiskunnan varoja tai joidenkin vanhempien vaikeutta olla pois töistä sairaan lapsen kanssa.\nOnpahan nyt tullut avauduttua rokoteasioista! Tämähän on sellainen aihe, että sanot ihan mitä hyvänsä, aina on joku joka suuttuu, pahoittaa mielensä tai leimaa sinut tietämättömäksi/vastuuttomaksi/huonoksi vanhemmaksi tai kaikkia näitä yhtä aikaa. Tällaiseen aiheeseen tarttuminen on sohaisua muurahais- ja ampiaispesään yhtä aikaa, mutta otan riskin.\nRokotekriittisyydellä, lievälläkin, on paljon vastustajia. Erityisesti terveydenhuollon ja rokoteteollisuuden puolelta vastustus on hyvin ymmärrettävää ja se, ettei mahdollisista riskeistä haluta puhua tai niitä vähätellään. Tämä on ihan luonnollista! Jos ajatus tai pelko rokotteisiin sisältyvistä riskeistä vähänkään leviäisi, yhä useampi vanhempi jättäisi lapsensa rokottamatta vaarallisiakin tauteja vastaan, ja sitten olisikin kohta epidemiat levinneet käsiin. Tämä on jo nähty tuhkarokon kohdalla.\nMutta palataan alkuperäiseen kysymykseen: kun perheessä on oltu vatsataudissa jo toista viikkoa, onko mieleni rotavirusrokotetta kohtaan muuttunut?\nNo ei se ole, kuten terävä lukija onkin voinut jo päätellä. Diagnoosia rotasta ei ole tietenkään tehty, joten siinä mielessä kaikki kirjoittamani on pelkkää spekulaatiota. Mutta vaikka olisikin rotaa, niin vatsatauti tämä on siinä missä muukin, vähän pidempi vain mutta meille se ei tuota ongelmaa kun olen kotona muutenkin.\nLapsille pitkä tauti tietysti on ikävä kun ei jaksa moneen päivään leikkiä eikä nähdä kavereita (piirrettyjä ovat kyllä saaneet katsoa ja tabletilla pelata niin paljon, etteivät meinaa todeksi uskoa: äiti ihanaa olla kipeänä kun saa pelata koko ajan tabletilla ja syödä sohvalla, on paras tähän mennessä kuultu kommentti), mutta mielummin otan tämän kuin rokotteen, jossa on edes teoreettinen mahdollisuus suolentuppeumaan tai jopa kuolemaan.\nKyllä, kuolemaan. Jokaisessa rokotteessahan on riskinä se, että yksi miljoonasta tai kymmenestä miljoonasta kuolee rokotteeseen tai saa sitä vakavan haittavaikutuksen. Riski on pieni ja kun sen rinnastaa rokotettavien tautien riskeihin, voi tuntua mitättömältä. Mutta joku aina saa ne hankalimmatkin, sairauksia ja vammoja aiheuttavat haittavaikutukset, ja joka kerta kun lapseeni piikki pistetään, suljen silmäni ja rukoilen, ettei lapseni kuuluisi niihin epäonnisiin.\nVakavat haittavaikutukset ja jopa kuolema ovat ihan oikeita ja rokoteteollisuudenkin myöntämiä riskejä, mutta rokotusasioissahan aina ratkaisee kokonaishyöty, mikä on tietysti ihan ymmärrettävää ja oikein. Jos rotavirusrokotteen aiheuttamaan suolentuppeumaan kuolee vuosittain kehitysmaissa 2000-3000 lasta mutta rokotteella ehkäistään 500 000 rotaviruskuolemantapausta, eikö ole selvää, että rokote kannattaa?\nSuomessa rotavirus tosin ei ole tappava tauti hyvän terveydenhoitojärjestelmämme ja yleisen paremman terveydentilan tähden, joten rokotteen hyöty/haitta -suhdetta on pohdittava vähän toiselta kantilta.\nMutta summa summarum, rokotteet ovat loistava keksintö ja ovat estäneet ja estävät yhä monia kuolemia ja sairauksia, mutta ihan jokaista tarjottua rokotepiikkiä ei ehkä kannata suin päin rynnätä ottamaan. Tämä on minun mielipiteeni enkä millään muotoa kuvittele sen olevan ainoa oikea ja kaikille sopiva ratkaisu - mutta minulle, kotihoidetuille lapsilleni ja perheelleni se sitä on!\nPAROLA DEL GIORNO: vaccino (m) = rokote Alcuni vaccini, per esempio antimorbillo, antipertosse e antipoliomielitica sono molto utili e importanti; alcuni altri invece non sono sempre necessari (anti-rotavirus per esempio, il che tra l`altro in Italia non fa neanche parte del piano vaccinale nazionale). =\nJotkut rokotteet, esimerkiksi tuhkarokkoa, hinkuyskää ja poliota vastaan, ovat hyödyllisiä ja tärkeitä; jotkut toiset taas eivät ole aina välttämättömiä (esimerkiksi rotavirusrokote, joka Italiassa ei muuten edes kuulu kansalliseen rokotusohjelmaan).\nlapset rokotteet terveys vatsatauti


+100% kahdessa vuodessa anomaliaa hyödyntäen – Contrarian Investing\n3.4.2021 ~ @mikontwiitti\nKategoriassa kulta\tOrezone Gold\n‹ PreviousUraani bull ja kultaostoksia\nNext ›Ovatko uraanikaivokset yhä hyvä ostos?\n2 vastausta artikkeliin “+100% kahdessa vuodessa anomaliaa hyödyntäen”\nHienosti avattu case Mikko! Pakko ottaa tiistaina omankin tarkastelun alle.\nKiitos. Ajan puolesta on ollut harmi ettei ole ollut aikaa GLO analyysejä vastaaviin syväluotauksiin, mutta tämä onneksi kuuluu simppelimpään kastiin. Suosittelen myös lämpimästi viimeisintä Crux Interviewiä Orezonesta. Niiden tj on aidosti hyvä tyyppi, joka laittaa rahansa sanojensa taakse.


IS: Arto Bryggare seurustelee saksalaisen urheilulegendan kanssa - Urheilu | HS.fi\nIS: Arto Bryggare seurustelee saksalaisen urheilulegendan kanssa\nArto Bryggare on löytänyt Ilta-Sanomien mukaan rinnalleen saksalaisen yleisurheilulegenda Heike Drechslerin.\nArto Bryggare voitti Helsingin MM-kisoissa 1983 hopeaa 110 metrin aitajuoksussa. (KUVA: Pentti Koskinen)\nJulkaistu: 19.7.2016 9:11\nAnna von Hertzen HS Entinen aitajuoksijasuuruus Arto Bryggare on löytänyt elämäänsä rakkauden, Ilta-Sanomat uutisoi. Bryggare tapailee lehden mukaan saksalaista yleisurheilulegenda Heike Drechsleriä. 58-vuotias Bryggare ei vahvista uutista. ”En kommentoi omaa yksityiselämääni”, Byggare sanoo HS:lle.\nDDR:n pituushyppääjä Dreschsler: "Muuri murtui, minä en"


Idän Pikajuna | Uutiset Länsi Savo\nPyörätuoli- ja avustajalippuvaraukset vain suoraan lipunmyynnistä 05-616 2290 ja [email protected] Näytöspaketin hintaan sisältyy lippu näytökseen, naulakkopalvelu, näytelmän käsiohjelma sekä väliaikatarjoilu (kahvi/tee ja teatterileivos).\nfi Idän pikajuna saapui Ateenan asemalle 28. syyskuuta 1920 mukanaan Vartiotorni-seuran toinen presidentti, J. jw2019. en On September 28, 1920, the Simplon-Orient Express pulled into the station at Athens with the Watch Tower Society’s second president, J.\nTai jos henkilö kuvaa olevansa kuin ”idän pikajuna” ja haluaa kehittyä enemmän välittäjäksi, hänen pitäisi pohtia ja reflektoida, ehkäpä vertaisen kanssa, miten dialogi, yksilöllinen kohtaaminen, ohjaustarpeen tunnistaminen, kuuntelu, kannustus, rohkaisu ja tilannetaju näyttäytyvät hänen toiminnassaan ja miten hän voisi.\nIdän pikajuna on tehtävä-tyyppinen pakopeli, jossa ryhmämme tavoitteena oli pysäyttää kohti varmaa tuhoa liikkuva junamme.Pelillä ei siis ole yhtäläisyyksiä Idän pikajunan arvoitus –kirjan tai –elokuvan kanssa. Kaikki tehtävät oli istutettu teemaan sopiviksi, muttei aina taustatarinaa tukeviksi.\nJoensuulainen Vesa Hirvonen muistetaan parhaiten kaksivetoisten kilpa-autojen ohjauspyörän takaa. Menestyksekkäällä urallaan Idän Pikajuna on muutaman kerran kokeillut myös nelivetoista ralliautoa. Nyt sellainen kisakokeilu on jälleen edessä, kun hän lähtee kotikisaansa SM.\nOsta nyt junaliput Venäjälle – tutustu lastenlippujen ja ryhmälippujen alennuksiin ja osta liput heti netistä!\nEXIT Idän pikajuna on pakohuonepeli kotikäyttöön!Peli on yhteistyöhön perustuva seikkailupeli, jossa pelaajien tavoitteena on selvittää mysteeri määräajassa. Murhamysteerin selvittämiseksi pelaajien tulee ratkaista erilaisia pulmia ja arvoituksia sekä tarkkailla ympäristöön.\nLiftaaminen Liftaaminen on matkustusmuoto, josta en tiedä mitään. Mutta pari ystävääni tietävät paljonkin. Yksi heistä itseasiassa on ollut mukana rakentamassa liftaamiseen keskittynyttä Hitchwikiä. Mutta liftaaminen kiinnostaa minua. Joten jos sinä olet kulkenut matkojasi liftaten, voisitko kertoa. Accuweather Lahti Kotipizza Lönnrotinkatu Tanja Von Knorring Helsinkiläinen Tanja von Knorring ei uskaltanut pitkään aikaan olla nainen miehisellä kuljetusalalla. Pietarsaarelaista\nAgatha Christien kirjoittama Idän pikajuna arvoitus (Murder on the Orient Express) on julkaistu vuonna 1934. Siitä on muotoutunut salapoliisikirjallisuuden klassikkoteos, ja se on nykyään yksi Agatha Christien tunnetuimpia teoksia.\nIDÄN PIKAJUNA. Istun tätä postausta kirjoittaessani matkamme viimeisessä junassa Itä-Siperiassa. Fiilistelen viimeisen aamumme tunnelmaa. Venäläisessä kolmannen luokan avovaunussa, idän pikajunassa joka tunnetaan nimellä Trans Siperian railway. Starttasimme mieheni kanssa puolen vuoden loman tekemällä ei mitään.\nHercule Poirot rakastuu Suomenlinnan kesäteatterin esityksessä, johon lavastettu juna on nerokas illuusioiden ihme. Agatha Christien Idän pikajunan arvoitus säilyttää Suomenlinnassa tyylilajinsa ja toimii teknisesti, mutta jää ikävän hampaattomaksi.


Susannan Työhuone - Tee-se-itse-elämää vanhalla rautatieasemalla: Domino-efekti\nKatja 18. helmikuuta 2012 klo 22.23\nMeillä oli edellisessä kodissa sellaisesta "tuulikaapista" tehty vaatehuone/komero. Tykkäsin siitä, tilava ja mahtui paljon tavaraa ja sen sai tehtyä vähällä vaivalla.\nMinusta alempi liila tapetti on kaunis!!\nSusanna 19. helmikuuta 2012 klo 9.05\nJos sen valjastaisi ihan kokonaan komerokäyttöön, sinne saisi tosiaan uppoamaan huiman määrän tavaraa, mutta en raaski. Laitan vaan liikuteltavat hyllyt ja sen verran tilaa, että ulos sujahtaminenkin onnistuu tarvittaessa.


Juhlistetaan ystävänpäivää kukkasin - VBO\nJuhlistetaan ystävänpäivää kukkasin\nMaanantaina 14. helmikuuta vietetään jälleen ystävänpäivää. Kukat kuuluvat oleellisena osana tätä juhlapäivää. Niillä muistetaan ystäviä, rakkaita ja läheisiä, ja viestitään kuinka tärkeitä he ovat. Monelle ruusu on ehdoton ykkösvalinta ystävänpäiväksi, mutta myös sesongin kotimaiset tulppaanit ovat vuosi vuodelta kasvattaneet suosiotaan. Muita suosittuja ystävänpäiväkukkia ovat neilikat, liljat ja germinit. Ruukkukasveista orkidea on suosittu lahja ystävänpäiväksi. Porvoon S-Gardenissa on leikkokukissa valinnanvaraa, ja floristit ovat tehneet myös valmiiksi paljon kimppuja ystävänpäiväksi.\nKauniita kimppuja ja leikkokukkia\nS-Gardenin pöydät notkuvat kauniita kimppuja näin ennen ystävänpäivää. Ammattitaitoiset floristit ovat loihtineet ihania erikokoisia ja -sävyisiä kimppuja. He tekevät valmiiksi paljon kimppuja, mutta etukäteen voi myös tilata toiveidensa mukaisen kimpun. Ystävänpäivänä myydään paljon kimppuja, ja siksi on hyvä tilata omansa etukäteen, jotta voi varmistua siitä, että saa juuri sen unelmiensa kimpun, jonka haluaa ystävälleen antaa.\nYstävänpäivä on vuoden ensimmäinen varsinainen kukkajuhla. Monissa maissa ystävänpäivä on vahvasti romanttisesti värittynyt. Suomessa juhlitaan enemmänkin ystävyyttä ja ystävälle voi hyvin ojentaa punaisia tai vaaleanpunaisia kukkia ilman, että se tulkitaan rakkaudentunnustukseksi. Punaisen lisäksi ystävänpäiväkukissa suositaan muodikasta valkoista ja kevään yleisväriä keltaista. Kukkiin on liittynyt jo vuosisatojen ajan mitä erilaisimpia tulkintoja niin värin kuin määrän suhteen. Tulkintoihin ei ehkä kannatakaan suhtautua kovin kirjaimellisesti, mutta on mukava tietää mitä eriväriset kukat symboloivat. Taitava floristi osaa sitoa mihin tahansa tilaisuuteen täydellisesti sopivan kimpun. Tärkeintä on kukilla muistaminen ja kauniisti sidotulla kukkakimpulla ei voi mennä pieleen.\nPunainen: rakkauden väri\nKeltainen: ystävyyden väri\nRoosa: kiitollisuuden väri\nOranssi: ilon väri\nValkoinen: puhtauden väri\nTämän ystävänpäivän ehdoton suosikki on tulppaani\nYstävänpäiväkukkien ostaminen on lisääntynyt vuosi vuodelta. Vuosien saatossa on perinteisten ruusujen rinnalle tullut monia uusia leikkokukkia. Sesongin kotimaiset tulppaanit ovat kasvattaneet suosiotaan. Muita suosittuja ystävänpäiväkukkia ovat neilikat, liljat ja germinit.\n– Tulppaani on ystävänpäiväksi oiva lahja, koska sen kotimainen sesonki on juuri nyt parhaimmillaan. Valikoimaa on niin väreissä kuin lajikkeissa ja tulppaaneista saa myös sidottua näyttäviä kimppuja, kertoo S-Gardenin myymäläpäällikkö Salla Haapatalo.\nMyymälästä löydät leikkokukkien lisäksi myös laajan valikoiman ruukkukasveja, lyhtyjä sekä kynttilöitä. Sisustustuotteista ja saunatarvikkeista saa myös koottua mukavia lahjoja. S-Gardenissa on iso valikoima ilmapalloja, joista varsinkin sydämenmuotoiset ovat mukavia muistamisia näin ystävänpäivänä.\nMuista: puhdas vesi, uusi imupinta ja leikkokukkavirkiste\n1. Täytä maljakko puhtaalla vedellä\n2. Liuota kukkavirkiste veteen (tulppaanit ja muut sipulikukat eivät pidä virkisteestä, huolehdi, että niillä on puhdas vesi)\n3. Poista lehdet varren alaosasta niin ylös, että alimmat lehdet eivät kosketa veteen\n4. Leikkaa kukkien tyvestä viistosti 2-3 cm pala pois terävällä veitsellä\n5. Laita kukat heti veteen, sillä tuore leikkauspinta kuivuu nopeasti\n6. Lisää maljakkoon tarvittaessa vettä ja vaihda vesi usein


Opet Venäjällä. (Tekstit Jari Mustonen Juha Järvisen ja Tarja Lehmuskosken avustamana ) - PDF\nDownload "Opet Venäjällä. (Tekstit Jari Mustonen Juha Järvisen ja Tarja Lehmuskosken avustamana )"\n1 Opet Venäjällä Viime kesänä Helsingin ortodoksisen seurakunnan ja SOOLin opettajat tekivät yhteisen matkan Venäjälle. Oppaanamme toimi rutinoitunut Venäjän matkaaja isä Stefan Holm. Matkan käytännön järjestelyistä vastasi Kaarina Lyhykäinen. Kävimme viikon aikana Viipurissa, Pietarissa, Tsarskoje Selossa, Novgorodissa, Pihkovassa, Petserissä, Tartossa ja Viron vanhauskoisten kylissä. Tahti oli kova, kun riensimme seurakuntavierailuille, luostareihin, praasniekkajuhliin, kirkkoihin ja museoihin. Loppuajasta alkoi jo tuntua siltä, että bussimme oli kuin pukukoppi kun seurueemme daamit vaihtoivat jatkuvasti luostarivaatteita yllensä ja sovittelivat huiveja päähänsä. Mummo-look oli todella suosittu tällä matkalla. Viikon aikana ennätimme näkemään paljon sellaista, joka monelle meistä oli entuudestaan tuttua vain kirjoista. (Tekstit Jari Mustonen Juha Järvisen ja Tarja Lehmuskosken avustamana ) Upouusi pieni pyhän Eliaan kirkko Viipurissa on tutustumisen arvoinen. 1\n2 (Kuva Juha Järvinen) (Kuva Juhani Räsänen) Pietarissa kävimme Johannes Rilalaisen luostarissa kunnioittamassa pyhän Johannes Kronstadtilaisen reliikkejä.. Ksenia Pietarilaisen hautakirkko Pietarissa. (Kuva Junani Räsänen) 2\n3 Viikon aikana kävimme useassa ortodoksisessa kaupassa kartuttamassa opetusmateriaalivarastojamme. Muille ostoksille ei sitten kiireisen aikataulun takia jäänytkään aikaa. (Kuva Juha Järvinen) Dostojevskin hauta. Toisten jäädessä vielä nauttimaan hotellin ravintolan antimista osa opettajista riensi tutustumaan Aleksanteri Nevskin lavran Taiteilijoiden hautausmaahan. 3\n4 (Kuvat Juhani Räsänen) Tsarskoje Selon Pyhän Sofian kirkon praasniekassa olivat mukana myös merikadetit. Kadetit marssivat paikalle liturgian loppupuolella torvisoittokunnan säestyksellä istuttamaan uusia puita kirkon puutarhaan. Jäimme pohtimaan Venäjän kirkon ja armeijan suhdetta (Kuva Juhani Räsänen) Pieni pyhän Panteleimonin seurakunta panostaa työssään lapsiin ja läheisen mielisairaalan potilaisiin. Tanjuska-opettaja kertoo seurakunnan lapsityöstä. 4\n5 Novgorodin pyhän Sofian katedraalin kupolit auringon hellittävinä. (Kuva Juhani Räsänen) Novgorodissa ihastelimme kirkollisen museon aarteita. (Kuvat Juhani Räsänen) 5\n6 Novgorodilainen tuohikirje. (Kuva Juhani Räsänen) 6\n7 (Kuva Juhani Räsänen) Petserin luostarissa vietimme kokonaisen päivän osallistuen Jumalansynnyttäjän ikonin juhlaan. Kaksi luostarin asukkaista on vihitty suureen skeemaan. (Kuvat Juhani Räsänen) Monet saivat Jumalan Äidin siunauksen kulkiessaan ikonin alitse. 7\n8 Liturgian jälkeen kuljimme saatossa luostarialueen halki. Väkeä riitti ja pyhitetty vesi lensi igumenin pirskottelemana. (Kuvat Juhani Räsänen) 8\n9 (Kuvat Juhani Räsänen) Praasniekkaan oli saapunut myös pieniä ihmisiä. Äidin jaloilla on mukava välillä levähtää. (Kuva vuodelta 1991 Jari Mustonen) ( Kuva Juhani Räsänen) Petserin luostarin kellotapulit ovat arkkitehtonisesti ainutlaatuisia. Suuria kelloja soitetaan maasta käsin polkien. 9\n10 (Kuvat vuodelta 1991 Jari Mustonen) Vaelsimme myös Petserin luostarin luolissa tuohusten valossa. Luoliin on haudattu luostarin munkkeja, joiden arkut säilyvät maatumattomina. Munkin kilvoitteluraudat. (Kuva vuodelta 1991 Jari Mustonen) 10\n11 (Kuva Juhani Räsänen) Suurin osa seurueestamme kokoontuneena Petserin luostarin Pyhälle Vuorelle. Keskelle matkanjohtajamme isä Stefanin vasemmalla puolella nuori pappismunkki Gabriel, joka jaksoi opastaa meitä pitemmän kaavan mukaan. (Kuva esitteestä Russian old belivers in Estonia) (Kuva Juhani Räsänen) Matkamme lopuksi vierailimme Viron vanhauskoisten kylissä. Varnjassa seurasimme jonkin aikaa papittomien jumalanpalvelusta ja tutustuimme kylän museoon. [PDF-muokkaus B RA] 11