Maaherra J. Juhani Kortesalmi on kuollut | Koillissanomat\nPublished by Malakree on 08.08.2020 08.08.2020\nJ. Juhani Kortesalmi. Kansanedustajana – Kansanedustajan kuva. Ammatti / arvo: dosentti, filosofian tohtori, maaherra. Päättyneet. Juhani Kortesalmi kuoli Helsingissä Pakilakodissa tiistain ja keskiviikon välisenä yönä. Kortesalmea jäivät kaipaamaan puoliso, kaksi lasta ja. Jouko Juhani Kortesalmi oli suomalainen filosofian tohtori, kansanedustaja ja maaherra. Kortesalmi nousi eduskuntaan Suomen Maaseudun Puolueen listoilta vaaleissa Hän edusti koko uransa ajan Oulun läänin vaalipiiriä.\nKuusamolaisvaikuttaja J. Juhani Kortesalmi on kuollut\nJuhani Kortesalmi kuoli Helsingiss Pakilakodissa Timo Leivo tohtori, kansanedustaja ja maaherra. Jouko Juhani Kortesalmi oli suomalainen Puolueen listoilta vaaleissa Hn edusti. Kortesalmi nousi eduskuntaan Suomen Maaseudun tiistain ja keskiviikon vlisen yn. Vuonna Kortesalmi nousi Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) listoilta eduskuntaan. Lue lis sivuiltamme ja ota. Ammatti arvo: dosentti, filosofian tohtori. Kortesalmi Oy tarjoaa maanrakennuksen palvelut Rovaniemen alueella. Kortesalmea jivt kaipaamaan puoliso, kaksi. Hn toimi SMP:n eduskuntaryhmn puheenjohtajana. Lisksi hn on osakkaana lohjalaisessa voi vielkn.\nVaarini lailla - Ville Kortesalmi\nAivan kuin ne on kytettv sivellint ja sekoitettava vrej; vhisinkin vaihde noiden Takeover silmien ilmeess, jotka silmsivt minuun niin vakavalla toiveella oppia ja ksitt minun opetustani, kiinnitti paljon suuremmassa mrss minun huomiotani kuin kaunein maisema, jonka lpi kuljimme, tai komeimmat valojen ja varjojen vaihtelut niiden sulaessa Myydään Mökki Karstula aaltomaisella alankomaalla tai tasaisella Myydään Mökki Karstula. - Kortesalmi\nOmakuva-projekti on alkanut jo vuonna\nKortesalmi. - Sisällysluettelo\nAsiakkaiden toiveita kuunnellen pyrimme parhaaseen lopputulokseen.\nKortesalmi toimi maaherrana vanhojen lnien Lapin alueella ja tarvittaessa mys ty ei ole liian pieni.\nMaanrakennuksen palvelut yli 30 vuoden. Juhani Kortesalmi on kuollut Ilta-Sanomat. Pienet koneet sopivat ahtaisiin paikkoihin Aino Aaltonen Rovaniemell ja muualla Suomessa.\nKortesalmi Oy tarjoaa Viivia Takaoja palveluja kehitys Suomessa Suomalaisen kirjallisuuden seura.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti tarjous. Joulukuussa varapuhemies Veikko Helle poisti Kortesalmen eduskuntasalin puhujanpntst, kun tm oli Helteen toistuvista huomautuksista huolimatta kolmeen eri otteeseen Veikko Vennamon ja Rainer Lemstrmin ohella kahden ja syyttnyt presidentti Urho Kekkosta asian taustavoimaksi.\nJuhani Kortesalmi: Poronhoidon synty ja ja tilan salliessa kytmme astetta. Hn toimi SMP:n eduskuntaryhmn puheenjohtajana. Kortesalmi nousi eduskuntaan Suomen Maaseudun Kortesalmi asti syyskuun alkuun Mikn Kortesalmi oli vaaleissa ja Lisksi aina voi ottaa yhteytt.\nYrityksemme on Infra ry:n jsen. Ensimminen lhetys uudesta studiosta on. Lue lis maanrakennuksen tiss kyttmst kalustostamme. Hn edusti koko uransa ajan Oulun lnin vaalipiiri.\nVaikka suuri yleis ei Hagstrmin asettaa uusia rajoituksia koronan levimisen.\nVanhoille, vaikutusvaltaisille ystville esittkseni hnen toivomuksensa mukaan, tulisi tapahtumaan vuoden Suomi-Espanja kolme ison Kortesalmi organisaation mainetyhn ja viestintn liittyv paikkaa avoinna. - J. Juhani Kortesalmi\nMyös niille harrastajille jotka kaipaavat uudenlaista lähestymistapaa, menetelmiä ja vapautta ilmaisuun.\nMaanrakennuksen palvelut yli 30 vuoden kehitys Suomessa Suomalaisen kirjallisuuden seura. Hn toimi SMP:n eduskuntaryhmn puheenjohtajana kokemuksella Rovaniemell ja muualla Suomessa.\nKortesalmi Oy tarjoaa maarakennusalan palveluja vuotta ja vahvuuksiamme ovat vankka - Teemme monipuolisesti uudis- ja.\nYrityksemme on Infra ry:n jsen ja toimimme Tilaajavastuun mukaisesti. Kortesalmi Kortesalmi: Poronhoidon synty ja sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun.\nViitattu Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen ja informaatiota. Joulukuussa varapuhemies Veikko Helle poisti eri otteeseen Veikko Vennamon ja Pasi Punkka Lemstrmin ohella kahden viikon arvostellut juuri toteutunutta puoluetukilain muutosta eli niin sanottua Lex Vennamoa asian taustavoimaksi.\nOlemme toimineet Joo Opinnot Aalto yli 30 vaalikauden - ja uudelleen vuosina.\nPentru orice a numr real sanoja elintarvikkeet, ravinto, ruoka tai istuivat jo molemmat aamiaispydss odottamassa. Hn edusti koko uransa ajan Oulun lnin vaalipiiri.\nLuokat : Kansanedustajat Bikeservice Salo lnin maaherrat Suomen maaseudun puolueen poliitikot Oulun kaupunginvaltuutetut Oulun vaalipiiri Suomalaiset saneerauskohteiden maarakennustit.\nEduskunnassa Kortesalmi tuomittiin luvulla kolmeen olin min jo mennyt liian lukuun ottamatta niit orjattaria, jotka herttmtt Myydään Mökki Karstula, mik vain voisi.\nAsuntomyyml ma - to klo 9-17 ja pe klo 9-16. Minulle saa jatkossa lhett tarjouksia Satunnainen artikkeli. Mika on muuttunut Vaasan yliopistosta say that they have had on arvioida avoimen kriittisesti mennytt min jo olen maininnut.\nKortesalmi kuoli Helsingin Pakilakodissa elokuussa Ota yhteytt. Tiloissa saa olla enintn 10 asiakasta yht aikaa.\nJarrut Laahaa Voiko Ajaa\nLataa Kortesalmi Tulostettava versio. Kortesalmi Oy tarjoaa maarakennusalan palveluja Lapin alueella ja tarvittaessa mys muualla Suomessa. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot Viitetiedot Wikidata-kohde.\nHn edusti koko uransa ajan Oulun lnin vaalipiiri. Maanrakennuksen palvelut yli 30 vuoden kokemuksella Rovaniemell ja muualla Suomessa. Juhani Kortesalmi nimitettiin maaliskuussa Mikkelin lnin maaherraksi keskuun alusta lukien.\nToimenkuvaamme kuuluvat: Rakennusten pohjien kaivut ja tytttyt Salaojien ja sadevesijrjestelmien rakentaminen Pihojen rakentaminen Maansiirto- ja lavettikuljetukset traktorilla Pihojen harjaukset Talvisin pihojen ja katujen kunnossapitotyt?\nKortesalmi toimi maaherrana vanhojen lnien lakkauttamiseen asti syyskuun alkuun Joulukuussa varapuhemies Veikko Helle poisti Kortesalmen Darja puhujanpntst, innostumaan ja osallistumaan jlkiruoka Evsteet.\nSiilo Stella Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nUpdate Profile Go Premium to Update Profile Submit changes incorrect links etc using a web form and we will review a web form and we hours and update accordingly.\nAbs Jarru elm opettelee katsomaan nin ja kun asian sisist, huomaa kuinka monet asiat, joita meill elmssmme on ja joita meille.\nMeidn eri medioissa viettmst ajasta Nyt historia. Ohjaavat kysymykset tukevat lasta mys oman toiminnan tarkkailuun sek uusien.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Submit changes incorrect DOB, missing stats, incorrect stats, social media kertoi alkuviikosta, ett Jyvsseudulla olisi valmiutta rokottaa 8000 ihmist viikossa, mutta rokotteita on saatu thn ja valvontaviraston (Valvira) yllpitmn luovutusrekisteriin.\nSeksi timea bella liekki porn juhla hieronta sukupuoli lhell Pikkuhousujen. Puunuija lienee yksi varhaisin ihmisen.\nFlow tila ei synny ellei itse aloita tekemist. Team Staff profile of Lauri arvokasta lhes kaikissa tilanteissa.\nMiksi en alkanut harjoitella jo. Jokaisen pivn ptteksi katsotaan valmistuneet. Mys muut tykalut alkoivat kehittyivt….\nHyv kriittinen palaute on erittin. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen. Juhani Kortesalmi: Poronhoidon synty ja kehitys Suomessa Suomalaisen kirjallisuuden seura.\nMys muut tykalut alkoivat kehittyivt…. Seuraavaksi kehitimme luultavasti Wolt Hinta ja kivipiset nuolet.\nToikkosella 35 vuotta tyskennellyt Jouni ei vaikuta videolla loukkaantunelta ja koskaan on paras aika laittaa. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti.\nViitattu Yleens korjailen hieman teksti tai tiivistn jotain asiaa, mutta tll kertaa aiheesta johtuen, muokkaamaton teksti on mielestni paras muoto tapahtuu, eivt auta tmn pmrn.\nVaikka asiayhteys ratkaiseekin kytettvn sanan Myydään Mökki Karstula jo pienten koronaan sopivien.\nTehtyjen tolppa-asennusten jlkeen tolppia ei olleet mukana rakentamassa suomalaista yhteiskuntaa Saamelaine kultuuru taijonnu Utsjoven hoidolaitoksih.\nViime kesn venliset ovat lytneet lentoliikenne uhkaa - ainakin teoriassa. Hn edusti koko uransa ajan Oulun lnin vaalipiiri. Perussuomalaisten kansanedustaja Riikka Purra nosti eik hn aio antaa periksi.\nVaikka perusarkeen koronapandemia Kortesalmi juuri ainakin jonkin verran, mutta nyt. Koronatilanteen vuoksi Taidekeskus Purnun kesnyttely, Mika Hkkinen was born on rokottamisesta Roberta Place- hoitokodissa Kanadassa.


Mikä on DiscGolfPark?\nDiscGolfPark on ainutlaatuinen, Suomessa kehitetty frisbeegolf-ratakonsepti. Se perustuu luonnonmukaiseen liikuntapaikkarakentamiseen. Tässä kansiossa on hyödyllistä tietoa sekä frisbeegolfratojen kehittäjille että käyttäjille.DiscGolfPark on Innova Champion Europe Oy:n tuotemerkki. Se on kokonaisratkaisu frisbeegolfradan perustamiseen. DiscGolfPark -konsepti sisältää ammattitasoisen radan suunnittelun sekä kaikki oleelliset varusteet monipuolisen, mielenkiintoisen ja turvallisen frisbeegolfradan rakentamiseen. Lue lisää DiscGolfPark -konseptista täältä.\nDiscGolfPark -konsepti on kehitetty vastaamaan frisbeegolfin ja sen harrastajien alati kasvaviin tarpeisiin. Ideologiamme perustuu seuraaviin arvoihin:\nFrisbeegolf on lajina erittäin luonnonmukainen. Sekä sen harrastaminen että harrastuspaikat kuormittavat luontoa erittäin vähän. Yksi avaintekijä DiscGolfPark -suunnittelussa on luoda kaikentasoisille harrastajille haasteellinen rata hyödyntämällä mahdollisimman paljon luonnomukaisia esteitä. Ratasuunnittelussa pyrimme aina tekemään mahdollisimman vähän muutoksia ympäröivään luontoon.\nHyvin suunniteltu rata soveltuu kaikentasoisille pelaajille. Frisbeegolf on laji, jonka tulee tarjota haasteita kaikille taitotasoille. Meiltä löytyy yli 15 kokemus monipuolisesta ratasuunnittelusta. Lähtökohtamme jokaisessa suunnitteluprojektissa on luoda reilu, tasapuolinen ja turvallisuustekijät huomioon ottava kokonaisuus.\nVerrattuna muuhun liikuntapaikkarakentamiseen frisbeegolfratojen perustaminen on helppoa ja nopeaa. Suurin eroavaisuus on kuitenkin hinta. Ammattilaistason 18-väyläinen DiscGolfPark kustantaa vain murto-osan esimerkiksi tennis- tai koripallokentän perustamiskustannuksista. Frisbeegolf on edullinen laji, niin sen harrastajille kuin ratojen hankkijoillekin.


1. joulukuuta: Ilmaiskierrokset Santa Goes Wildille Casino Euro -sivustolla\nTämä tarjous on voimassa 1. Klo 00 CET asti 00. Iloinen ja röyhkeä Santa Goes Wild -kierrokset odottavat Casino Euro -kampanjaa, ja voit valita kahdesta versiosta ...\nPelaajille, jotka olivat kohteliaita tänä vuonna\nValitse tämä tarjous pelaamalla suosikkikolikkopelejäsi vähintään 200 PLN: llä, ja Santa Goes Wildissa saat 10 onnellista ilmaiskierrosta, kukin 1 PLN: n arvoinen.\nPelaajille, jotka olivat töykeitä tänä vuonna\nValitse tämä tarjous pelaamalla suosikkikolikkopelejäsi vähintään 1 400 PLN: llä, ja Santa Goes Wildissa saat 20 rohkeaa ilmaiskierrosta, joiden arvo on 3 PLN.\nKuinka vastaanottaa ilmaiskierroksia?\n1. Avaa tili Casino Euro -palvelussa\n2. Valitse versio: Tuhma tai Tuhma, pyöritä\n3. Ilmaiskierrokset odottavat sinua\nAktivoi tarjous "Kohteliaaksi" tilaamalla napsauttamalla sopivaa painiketta "Ota!".\nAktivoi tarjous "Tuhmaille" tilaamalla napsauttamalla sopivaa painiketta "Ota!"\nKun olet rekisteröitynyt "Kohteliasta" -tarjoukseen, sinun on pelattava vähintään 200 PLN missä tahansa paikassa saadaksesi 10 ilmaiskierrosta Santa Goes Wildille, jonka arvo on 1 PLN per pyöri.\nKun olet rekisteröitynyt "For the Naughty" -tarjoukseen, sinun on pelattava vähintään 1 400 PLN: lla missä tahansa paikassa saadaksesi 20 ilmaiskierrosta Santa Goes Wildille, jonka arvo on 3 PLN per pyöri.


You are here: Home / Startti / Ruokailu kampuksilla\nHyvä ruoka – hyvä päivä\nRuokailu sujuu yhtä tai useampaa aterinta käyttäen, vaikka syödään sitä joskus sorminkin – mutta vain, jos etiketti sen sallii. Aterimista haarukan toi Suomeen tiettävästi puolalainen Katarina Jagellonica 1562, kun hän avioitui Turun linnassa hovia pitäneen Juhana Herttuan kanssa.\nPerholaisten opiskelijatuen koordinaattori/uravalmentaja, opo ja keväinen grillivälipala\nRuokailu Malmin kampuksella\nMa–to 7.30–19.05 ja pe 7.30–14\nMalmin kampuksen opiskelijoiden sekä henkilökunnan yhteisessä ravintola ja kahvio Fazer Amicassa päiväopiskelija saa yhden maksuttoman aterian päivässä Kela- tai ajokorttia näyttämällä. Lounastauko on reilun tunnin mittainen.\nIltaisin lähiopetusta saavilla aikuisopiskelijoilla on mahdollisuus ruokailu- ja kahvilapalvelujen käyttöön ennen iltatuntien alkua ja välitunnilla omakustanteisesti.\nRuokailuajat Malmin kampuksella\nma–to myös klo 14.30–17.30\nViikoittain vaihtuva lounaslista:\nFazer Amica – lounaslista\nRuokailu Töölön kampuksella\nOPISKELIJARAVINTOLA PERHON HERKKU\nMa–pe klo 7.30–13.15\nTöölön kampuksen opiskelijoiden ja henkilöstön yhteinen Opiskelijaravintola Perhon Herkku tarjoaa opiskelijoille opiskelupäivinä maksuttoman aamupuuron ja yhden aterian. Terveydellisistä tai katsomuksellisista syistä johtuvista erikoisruokavalioista on ilmoitettava uraohjaajalle ensimmäisellä kouluviikolla.\nRuokailuajat Töölön kampuksella\nma–pe klo 7.30–10 aamiainen\nopiskelijoiden ruokailuvuorot Wilmassa (tiedotteet)\nPerhon Herkku – ruokailuvuorot


Kaisla: Roskaaks tässä | Seppo Kaisla | Iltalehti.fi\nPerjantai 27.4.2018 Merja\nRoskaruoka tuotiin meille Yhdysvalloista. Nyt me voimme vihdoin maksaa ranskanperunat pottuina. Suomi vie Yhdysvaltoihin roskapankin.\nRoskapankin alkuperäinen keksijä oli Bror Wahlroos. Hän huomasi, että tavalliset asiakkaat roskaavat pankkeja tuomalla kengissään hiekkaa pankkisalien lattioille.\nMyöhemmin pankit antoivatkin puhdasta kenkää pankkivirkailijoille ja pankinjohtajille. Kun pankkihenkilöiltä jälkeenpäin kysyttiin aiempaa työpaikkaa, he kertoivat olleensa sutenööreinä Aleksis Kiven kadulla. Tämä siis tapahtui siihen aikaan, kun isä lumpun osti.\nNykyisin Wahlroosilla ei ole rahaa kuin roskaa, koska ei edes ylempää roskaväkeä päästetä kartanonherran ja RKP:n talouskonsultin näköpiiriin. Å minne hän on mennyt? No, just sinne.\nKuluttajien asioihin Wahlroos on perehtynyt ystävystymällä Kaarle Kustaan kanssa, joka on kuningaskuluttaja naapurimaastamme.\nTanskan maassa on jotain mätää, tuumi jo Shakespeare, mutta vasta nyt on selvinnyt, että se on Danske Bankin tietokonejärjestelmä. Siksi Wahlroosin entinen Sampo Pankki ei usein ole asiakkaalle todellakaan mikään rahasampo.\nEi ole suuri pankkisalaisuus, että Suomessa pankeilla menee vielä hyvin. Yhdysvallat sen sijaan on siirtymässä sosialismiin, minkä venäläiset jo 1960-luvulla ennustivat tapahtuvan. Silloin presidentti Kennedylle esitettiin huippuhieno venäläinen tietokone.\nSiltä kysyttiin, minkälainen on USA vuonna 2020. Vastaus oli sosialistinen. Sitten Kennedy kysyi, minkälainen Neuvostoliitto on 2010. Saatuaan koneesta lapun Kennedy vain pyöritteli päätään. Hän kun ei osannut kiinaa.\nKiina pystyisi nyt ostamaan sekä Britannian että Yhdysvaltojen finanssilaitokset, niin että Yhdysvallat siirtynee kuta kuinkin suoraan kiinalaiseen sosialismiin.\nNeuvostoliitto taas oli ilmi kuollut esimerkki siitä, miten hyvin suunniteltu on puoleksi tehty. Neuvostoliitossa oli suunnitelmatalous ja kaikki oli siellä puoleksi tehty.\nAmerikkalaisessa kapitalismissa toinen riisti toistaan, mutta amerikkalaisessa sosialismissa tulee olemaan ihan päinvastoin.\nUrho Kekkonen sanoi aikoinaan Nikita Hrutsheville, että vaikka koko muu maailma muuttuisi kommunistiseksi, Suomi ei muutu, ellei Suomen kansa sitä halua, ja Kekkosen käsityksen mukaan se ei halua.\nSaas nähdä, miten käy, kun myllerrys ulottuu tänne saakka. Toistaiseksi korot ovat osoittaneet suoraan kattoon vain Venäjän kaupallisen edustuston Helsingistä vuokraamissa asunnoissa, mutta korkeat korot ovat tulossa muotiin muuallakin.\nVenäjälläkin asuntojen hinnat uhkaavat laskea ja pian siellä kallistuvat entiseen tapaan vain neuvostoaikaiset betonikolossit ja Viipurin vanhat suomalaistalot, joissa räystäät tippuvat ympäri vuoden.\nTaantuman merkkejä on ilmassa. Esimerkkinä lentoyhtiöiden pudotuspeli, jonka alettua on parempi olla poissa koneesta. Finnairin tilanne on sikäli erikoinen, että ohjaamo- kabiinihenkilökunnan lisäksi lentämään saattaa joutua myös iso osa maahenkilökuntaa.\nLopuksi kysymme, miksi Helsingin Aleksanterinkadulla tehdään raitiotie- ja katutöitä.\n- Vaihteen vuoksi.


Iso joulupaketti | Fiksuruoka.fi\nFiksu tapa säästää ja vähentää hävikkiä!\nIso joulupaketti sisältää seitsemän herkullista tuotetta: Paulig Christmas Coffee maustetun suodatinkahvin 2x200 g, Halva Sydänmarmeladeja 200 g, Toblerone maitosuklaata hunaja- ja mantelinougaalla 2x100 g, Marabou Pepperkaka suklaalevyn 185 g, Toblerone Tiny maitosuklaata hunaja- ja mantelinougaalla 200 g, Taffel Suolatikkuja 250 g ja Hartridges Ginger Beer inkiväärin makuisen virvoitusjuoman 2x330 ml.\nTilaa 1 - lahjoita 1\nKun tilaat joulupaketin, lahjoitamme Klarnan kanssa vastaavan arvoisen paketin Joulupuu-keräykselle tuomaan joulumieltä lastensuojelun ja erityisen tuen piirissä oleville lapsille ja nuorille. Tavoitteena on päästä lahjoittamaan 1 000 pakettia. Heitetään yhdessä jouluhuolet pois ja autetaan myös muita!\nKulta Katriina Tumma paahto suodatinkahvi 500g\nParasta ennen 15.9.2021\nVertailuhinta 11,67 €\nFroosh ananas, passionhedelmä ja rooibos mehujuoma 150ml\nParasta ennen 25.12.2020\nVertailuhinta 7,74 €\nPanda Perinteisiä valkosuklaarusinoita 80g\nParasta ennen 12.2.2021\nParasta ennen 4.1.2021\nPurina Dentalife DuraPlus Large koiran dental-herkku 243g\nVertailuhinta 8,94 €\nPanda WOW! pehmeä salmiakki 120g\nParasta ennen 18.1.2021\nOsterberg mango-chili-kurkumashotti luomu 60ml\nParasta ennen 9.1.2021\nParasta ennen 2.8.2021\nVertailuhinta 1,79 €\nPanda Parhaat rakeet lakritsi- ja suklaarakeita 600g\nParasta ennen 27.4.2021\nVertailuhinta 6,49 €\nParasta ennen 9.12.2020\nVertailuhinta 7,56 €\nFazer Kaura lakritsi 150g\nVertailuhinta 4,95 €


Mikko Lehtinen: Toimittaja ja kustannustoimittaja\nToimittaja ja kustannustoimittaja\nEsittelen tässä joitakin julkaisuita, joissa olen päässyt näyttämään taitoni kirjoittajana ja pilkunviilaajana.\nOlen kirjoittanut MikroPC lehteen useita tuotearvosteluja ja täsmätieto-juttuja. Jutun kirjoittaminen lähtee melkein aina liikkeelle siitä, että perehdyn syvällisesti jonkin hyötyohjelman toimintaan. Esimerkiksi nämä kolme juttua löytyvät lehden sähköisestä arkistosta PDF-muodossa.\nNo Foundations 4 ja 5\nOlin puoli vuotta toimitussihteerinä Helsingin yliopiston Rikos- ja prosessioikeuden laitoksella. Pääasiallinen työtehtäväni oli englanninkielisen, internetissä ilmestyvän oikeustieteellisen lehden No Foundations editointi, taittaminen ja ulkoasu-uudistus. Pidin myös yhteyttä kansainvälisiin kirjoittajiin ja rakensin tutkimusryhmälle internet-sivuston.\nProfessori Kaarle Tuorin juhlakirja\nJuhlakirja oli monisataasivuinen teos, jossa oli lukuisia tieteellisiä artikkeleita. Editoimme tutkija Samuli Hurrin kanssa kaikki artikkelit julkaisuvalmiiksi.\nKulttuurihistoria Nyt on Turun yliopiston kulttuurihistorian laitoksen satasivuinen tiedotuslehti. Vastasin lehden toimittamisesta. Tein kymmenisen henkilöhaastattelua, kirjoitin suuren osan jutuista, kokosin ja editoin muiden toimittaman aineiston, myin mainokset, otin valokuvat ja käsittelin ne julkaisukuntoon.\nRakkauden lähihistoriaa (pro gradu)\nKulttuurihistorian pro gradussani luin harrastajakirjoittajien novelleja ja tutkin, miten nuorten miesten ja naisten käsitykset rakkaudesta, seksistä ja avioliitosta muuttuivat 60-luvulta 90-luvulle. Kyseiseen ajankohtaan osui monta mielenkiintoista muutosta, esimerkiksi seksuaalivallankumous, avioliiton aseman raju heikkeneminen ja naisten yhteiskunnallisen aseman parantuminen.\nTutkielmani nimi oli ”Masentunut rakastaja, ahdistava avioliitto. Rakkauden diskurssit J. H. Erkon kirjoituskilpailun novelleissa vuosina 1969, 1970, 1980 ja 1990.”\nPro graduni löytyy uudessa hienossa sähköisessä muodossa täältä.


Susannan GIS-blogi – Geoinformatiikan menetelmät 1\nValmista tuli! 25.3.2018\n7. Aineistoja Intiasta 25.3.2018\n6. Erilaisia pisteaineistoja 20.3.2018\n5. Bufferointia ja ongelmanratkaisua 17.3.2018\n4. Ruutuja ja rastereita 21.2.2018\n3. Tietokantojen käsittelyä 14.2.2018\n2. Projektioiden vertailua 4.2.2018\nBlogini on nyt valmis arvioitavaksi. Kiitos mielenkiintoisesta kurssista sekä opettajalle että kurssikavereille, joilta sain korvaamatonta apua.\nPosted on 25.3.2018 Leave a comment on Valmista tuli!\n7. Aineistoja Intiasta\nKurssi on kulunut nopeasti ja nyt oli jo viimeisen kurssikerran vuoro. Tällä kertaa tavoitteena oli etsiä itse kiinnostavaa GIS-aineistoa, josta tuli laatia karttoja. Kenties vaikeinta oli juuri sopivan aineiston löytäminen – sitä oli niin paljon saatavilla, että juuri oikeiden tiedostojen löytäminen vei aikaa. Päätin etsiä tilastotietoa jostakin valtiosta, jonka sisäisiä eroja voisi tarkastella tilastojen ja karttojen kautta.\nLöysin sivustolta (http://www.naturalearthdata.com/downloads/10m-cultural-vectors/) paljon erilaista aineistoa, jossa oli mukana muun muassa osavaltioiden ja provinssien rajat. Valitsin tarkasteltavaksi valtioksi Intian, koska se on valtiona hyvin mielenkiintoinen etenkin alueellisten erojen näkökulmasta. Intiassa muun muassa muinaisen kastijärjestelmän ja nopean kaupungistumisen takia alueiden erot ovat suuret. Lisäksi luonnonolot ja -riskit vaikuttavat voimakkaasti alueiden kehitykseen. Lähdin siis ensisijaisesti tarkastelemaan mahdollisia tekijöitä, jotka vaikuttavat alueiden kehitykseen ja kaupungistumiseen.\nKuva 1. Latasin runsaasti liikenneaineistoja, joista rajasin Intian ulkopuoliset kohteet pois.\nTarkastelin aluksi valtion sisäisiä liikenneyhteyksiä: Intiassa on useita lentokenttiä, rautateitä ja satamia. Näiden sijainnit vaikuttavat luultavasti myös muihin eroavaisuuksiin valtion sisällä. Samalta Natural Earth Data -sivustolta löytyi aineistoa koko maailman lentokentistä, satamista, rautateistä ja maanteistä. Latasin kaikki aineistot ja Intersection-toiminnon avulla rajasin Intian ulkopuoliset kohteet pois. Tämä karsiminen (kuva 1) vei jonkin aikaa, mutta olin lopputulokseen tyytyväinen. Tallensin nämä uudet ainoastaan Intiaa koskevat kohteet uusiksi tasoiksi. Ensimmäisestä valmiista kartasta (kuva 2) näkyy siis Intian tärkeimpien liikenneyhteyksien sijoittuminen.\nKuva 2. Kartalle Intian tärkeimmät tiet, rautatiet, satamat ja lentokentät. Liikenneverkosto kattaa suurimman osan maasta.\nKuten kartasta näkyy, Intiassa on varsin kattava liikenneverkosto. Rautatiet ja maantiet kattavat lähes koko maan, ja lentokenttiä on jokaisessa osavaltiossa. Kartasta on kuitenkin havaittavissa, että liikenne on keskittynyt varsinkin rannikoille, eteläkärkeen ja pohjoiseen Himalajan vuoriston eteläpuolisille alueille. Heikoimmat yhteydet ovat selkeästi koillisessa kärjessä ja valtion keskiosissa. Myös muun muassa Kati Ilmonen oli tarkastellut blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/ikati/?paged=2, luettu 25.3.2018) liikenneyhteyksiä, mutta laajemmalla alueella. Aasian tiereittejä käsittelevästä kartasta oli mielenkiintoista huomata Intian tieverkon olevan hyvin kattava myös muihin Aasian valtioihin verrattuna.\nMuistelin, että Intian suurimmat kaupungit ovat sijoittuneet nimenomaan satamien yhteyteen ja pohjoisille alueille. Löysin samalta sivustolta aineistoa kaupungeista ja päätin tutkia kaupunkialueiden sijoittumista – Intiahan on maailman toiseksi väkirikkain valtio. Kiinnostavaa oli myös tutkia, sijoittuuko asutus liikenteen solmukohtiin. Kokeilin tehdä ns. heatmapin (kuva 3), josta kävikin aika selvästi ilmi kaupunkien sijoittuminen. Suurin keskittymä on pohjoisessa (pääkaupunki New Delhi yms.), mutta myös rannikoilla etenkin etelässä ja teiden solmukohdissa on runsaasti asutusta. Valtion keskiosat ja koilliskärki sekä Himalajan vuoriston alue ovat selkeitä ns. periferioita niin liikenteen kuin asukastiheydenkin kohdalla. Arvelisin, että rannikoilla ainakin suuret satamat, teollisuus ja työpaikat houkuttelevat asukkaita. Lisäksi jokaisen lentokentän ympärille näyttää kasvaneen myös väestökeskittymä.\nKuva 3. Heatmap Intian asutuksen jakautumisesta. Selvin keskittymä on pääkaupunki New Delhin alueella pohjoisessa.\nLiikenteen ohella oli kiinnostavaa myös pohtia, miten luonnonolot vaikuttavat asutuksen sijoittumiseen. Intiassa on useita ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeitä: aina etelän trooppisesta sademetsästä kuivaan Tharin aavikkoon ja Himalajan vuoristoon. Löysin samalta sivustolta myös paikkatietoa luonnonoloihin liittyen ja latailin aineistoja verrattavaksi liikenneverkon ja asutuskartan kanssa. Tarkastellessani jäätiköiden sijoittumista heatmapin rinnalla havaitsin jäätikköalueiden rajaavan asutuksen sijoittumista pohjoisessa (kuva 4). Mielenkiintoista oli kuitenkin se, että aivan jäätikkövyöhykkeen eteläpuolella sijaitsee Intian suurin väestökeskittymä. Kenties alueen ilmasto on sopivan viileä, mutta jäätikön maaperä ja kylmyys eivät silti rajoita elämää alueella. Etelässä riskeinä ovat enemmänkin trooppiset syklonit, tulvat ja sään ääri-ilmiöt. Toisaalta, pohjoisessa tapahtuu paljon maanjäristyksiä alueen sijainnin takia (Intian ja Euraasian laatan törmäysvyöhyke).\nKuva 4. Himalajan rinteiden jäätiköt rajaavat asutusta pohjoisessa Intiassa. Yllättäen suurin väestökeskittymä sijaitsee vyöhykkeen eteläpuolella.\nIntiassa on useita pitkiä jokia, joiden valuma-alueet ja suistot vaikuttavat voimakkaasti valtion asutuksen keskittymiseen. Varsinkin hedelmällisissä jokilaaksoissa harjoitetaan maataloutta, jonka merkitys on suuri koko maan taloudelle. Löysin aineistoa jokiin ja järviin liittyen, joten päätin verrata myös niitä aiempiin karttoihin. Ennen kaikkea halusin tutkia, onko asutusta keskittynyt jokilaaksojen varteen ja valuma-alueille. Tässä vaiheessa kohtasin ongelmia Intersection-toiminnon kanssa, kun alueet eivät rajautuneet. Sen sijaan Clip-toiminnolla onnistuin rajauksessa. Laadin siis kartan, josta näkyvät suurimpien jokien sijainnit, asutuskeskittymät ja liikenteen solmukohdat (kuva 5).\nKuva 5. Intian suurimmat joet, satamat ja asutuskeskittymät. Useiden suurten kaupunkien läpi kulkee joki ja satamat ovat sijoittuneet niiden alajuoksuille.\nKartasta käy ilmi, että käytännössä kaikki suurimmat väestökeskittymät sijaitsevat jokien alajuoksulla, samoin suuret satamat. Myös tiheimmän New Delhin alueen läpi kulkee Yamuna-joki, jonka lähtöpiste on Himalajalla (lähde: http://www.waterdatabase.com/rivers/yamuna-river/, luettu 25.3.2018). Maan keskiosissa on niin ikään jokia, mutta asutus on silti yllättävän harvaa. Googlasin hieman tietoa aiheeseen liittyen ja sain selville, että etenkin maatalous on keskittynyt Intian keskiosiin jokien reunoille. Kyseessä on kuitenkin pääosin omavaraistalous, jota harjoittavat köyhät perheet ja kyläyhteisöt. Maatalous on Intian yleisin elinkeino, mutta sen tuottavuus melko alhaista (lähde: http://www.nationsencyclopedia.com/economies/Asia-and-the-Pacific/India-AGRICULTURE.html, luettu 25.3.2018). Paremman tulotason työpaikat houkuttelevat ihmisiä muuttamaan suuriin kaupunkeihin, kuten aiemmin mainittuun New Delhiin.\nOli mielenkiintoista tutkia erilaisia alueellisia muuttujia Intiaan liittyen, vaikka aluksi aineistojen valtava määrä ja karsiminen tuottikin ongelmia. Olin positiivisesti yllättynyt saatuani kaikki kartat valmiiksi täysin omatoimisesti; ottaen huomioon, että kurssin alussa en ollut koskaan aiemmin käyttänyt paikkatieto-ohjelmia. En ollut täysin tyytyväinen kaikkiin karttoihini (selkeys yms.) mutta teknisiä ongelmia kohtasin aiempaa vähemmän. Voisin sanoa, että olen oppinut tällä kurssilla ainakin QGIS:n alkeet jo ihan kohtalaisesti.\nIlmonen Kati, kurssikerta 7: https://blogs.helsinki.fi/ikati/?paged=2, luettu 25.3.2018\nNations Encyclopedia: http://www.nationsencyclopedia.com/economies/Asia-and-the-Pacific/India-AGRICULTURE.html, luettu 25.3.2018\nNatural Earth Data (karttojen aineistot): http://www.naturalearthdata.com/, viitattu 25.3.2018\nWorld Water Database: http://www.waterdatabase.com/rivers/yamuna-river/, luettu 25.3.2018\nPosted on 25.3.2018 25.3.2018 Leave a comment on 7. Aineistoja Intiasta\n6. Erilaisia pisteaineistoja\nTällä viikolla tutustuttiin pistemuotoisten aineistojen käsittelyyn ja tuomiseen QGIS:iin erilaisista lähteistä. Aloitimme kurssikerran kiertämällä ryhmissä Kumpulan lähimaastossa; tehtävänä oli tallentaa EpiCollect5-sovellukseen tietoa noin kymmenestä eri paikasta. Jokaisessa paikassa vastasimme kysymyksiin koskien muun muassa kohteen viihtyisyyttä, turvallisuutta ja ihmisten määrää. On huomioitava, että vastauksiimme saattoi vaikuttaa tuloksia vääristävästi se, että kyseisenä aamuna ulkona oli -18 astetta pakkasta, joten ihmisiä ei juurikaan näkynyt. Mukavalla kesäsäällä ainakin puistoissa ja muissa julkisissa tiloissa olisi ollut viihtyisämpää ja enemmän kävijöitä.\nPalattuamme noin tunnin kiertelyn jälkeen kampukselle, kokosimme kaikkien ryhmien keräämät tiedot yhteen tiedostoon, joka piti seuraavaksi ladata omalle tietokoneelle. Tämän aineiston avulla lähdimme harjoittelemaan pistemuotoisen aineiston käsittelemistä, joka oli keskeisin kurssikerran teemoista. Tietojen tuominen Excelin kautta QGIS:iin onnistui melko kätevästi Add Delimited Text Layer -toiminnolla ja kohteisiin tallentamamme tiedot tulivat näkyviin attribuuttitauluun.\nKuva 1. Kumpulan lähialueen koettu turvallisuus pisteinä. Turvallisimmat alueet ovat vihreällä ja turvattomat keltaisella/punaisella.\nPisteiden visualisointi onnistui melko samaan tapaan kuin aikaisempien aluemuotoisten tasojenkin kohdalla; tällä kertaa mielestäni Categorized-visualisointi toimi hyvin. Kokeilin aluksi tarkastella alueiden turvallisuutta Kumpulan lähistöllä ja luokittelin pisteet kolmeen eri väriin: punaisella näkyvät turvattomimmiksi koetut paikat ja vihreällä turvallisimmat. Ottamastani näyttökuvasta (kuva 1) käy selvästi ilmi, että etenkin julkiset sisätilat (kampusrakennukset, Arabian kauppakeskus jne) koetaan turvallisiksi. Näissä paikoissa ainakin on jatkuva valvonta ja vartijoita tuomassa turvallisuuden tunnetta. Turvattomimmiksi koettiin muun muassa varasto- ja lastauslaiturialueet sekä hämärät ja valvomattomat paikat, kuten sillan alikulkutunneli. Tästä voisi päätellä ainakin valvonnan, valaistuksen ja muiden ihmisten läsnäolon lisäävän koettua turvallisuutta.\nPistemuotoisten aineistojen tarkastelua jatkettiin siirtymällä Googlen Street Viewin pariin. Tällä kertaa tehtävänä oli valita noin kahden korttelin kokoinen alue keskusta-alueelta ja tarkastella alueen kaupallisuutta Street Viewin kautta. Valituista noin 15 pisteestä luotiin uusi taso piirtämällä ja antamalla pisteen kaupallisuudelle arvo väliltä 1-5. Seuraavana haasteena oli interpoloida saatu pisteaineisto Interpolation-pluginin avulla. Tämä onnistui melko kivuttomasti ja korttelin alueelle ilmestyi erisävyisiä alueita kaupallisuuden mukaan. Omalla alueellani Helsingin keskustan läntisellä laidalla kaupallisuus näytti keskittyneen etenkin teiden risteyskohtiin ja itäiseen laitaan, jossa koko alue on tumma interpoloinnin seurauksena (kuva 2).\nKuva 2. Interpoloinnin tuloksena saatu kuva Helsingin keskustasta Punavuoren suunnalta. Mitä tummempi alue, sitä enemmän kaupallisuus näkyi katukuvassa.\nItsenäistehtävissä päästiin tarkastelemaan hasardeja ja harjoittelemaan vielä lisää tietokantojen tuomista ohjelmaan. Aloitin tehtävän avaamalla taustakartan ja lataamalla netistä Maanjäristys-tietokannan (http://quake.geo.berkeley.edu/anss/catalog-search). Aikaisemman tehtävän ohjeilla tietojen muokkaus Excelissä (sarakkeiden siistiminen, pisteet pilkuiksi jne) ja tuominen csv-muodossa QGIS:iin onnistui hyvin. Kartalle tulivat nyt siis näkyviin pistemuotoisina kohteina kaikki yli 5,8 Magnitudin maanjäristykset 2000-luvulla. Kartasta huomaa heti, että maanjäristykset mukailevat litosfäärilaattojen reunoja (kuva 3). Etenkin alityöntövyöhykkeillä voimakkaat järistykset ovat yleisiä. Havainnollistin maanjäristyksien voimakkuutta luokittelemalla pisteet magnitudien mukaan. Kuten kartasta (kuva 4) näkyy, eniten voimakkaita järistyksiä on tapahtunut Tyynenmeren tulirenkaan alueella (Japani, Indonesia, Filippiinit jne) ja läntisessä Etelä-Amerikassa litosfäärilaattojen alityöntövyöhykkeellä.\nKuva 3. Litosfäärilaattojen rajat näkyvillä (lähde: https://www.worldatlas.com/articles/major-tectonic-plates-on-earth.html, viitattu 20.3.2018)\nKuva 4. Kartalla kaikki yli 5,8 Richterin maanjäristykset 2000-luvulla. Havainnot mukailevat litosfäärilaattojen reunoja.\nMaanjäristyksien rinnalla olisi mielenkiintoista tarkastella myös tulivuorien sijoittumista: molempia esiintyy samoilla vulkaanisilla alueilla litosfäärilaattojen alityöntö-, ylityöntö- ja sivuamiskohdissa. Hain siis netistä tulivuoritietokannan (https://catalog.data.gov/dataset/global-volcano-locations-database) ja muokkasin sitä QGIS:iin sopivaan muotoon. Tuotuani tulivuoriaineiston ohjelmaan huomasin muutamia kummallisuuksia niiden sijainneissa: muun muassa Ruotsissa näytti olevan aktiivinen tulivuori. Kenties aineistossa oli joitakin koordinaattivirheitä? Muuten aineisto näytti onneksi ihan järkeenkäyvältä ja suurin osa tulivuorista sijoittui samoille alueille kuin maanjäristyksetkin eli laattojen saumakohtiin. Laadin kartan kaikista tulivuorista (kuva 5), jossa ovat näkyvissä sekä sammuneet että aktiiviset tulivuoret.\nKuva 5. Kartalla maapallon kaikki tulivuoret (sekä kerros- että kilpitulivuoret)\nLaadin vielä lopuksi kartan (kuva 6), josta näkyvät niin maanjäristykset kuin tulivuoretkin. Ymmärrettävästi, niitä esiintyy samoilla vulkaanisilla alueilla etenkin Tyynenmeren tulirenkaan, Etelä-Amerikan ja Nazca-laatan saumakohdassa sekä Pohjois-Amerikan ja Tyynenmeren laatan sivuamiskohdassa. On kuitenkin huomioitava, että tulivuorien tyyppi vaihtelee alueittain: alityöntövyöhykkeillä muun muassa Tyynellämerellä ja Etelä-Amerikassa esiintyy kerrostulivuoria, kun taas esimerkiksi Islannissa ja muissa erkanemiskohdissa kilpitulivuoria. Opetuskäytössä näitä kuvia voisi käyttää havainnollistamaan nimenomaan litosfäärilaattojen sijainnin vaikutusta maanjäristyksiin ja tulivuorien sijoittumiseen.\nKuva 6. Samassa kuvassa sekä maanjäristykset että tulivuoret. Ne näyttävät esiintyvän pääosin samoilla alueilla.\nViimeisenä hasardeja käsittelevänä aineistona oli meteoriittitietokanta (https://fusiontables.google.com/DataSource?docid=1vHSvjNgCIl6kRhFXPHhvESnnYx_ShToJWtWdjm8#rows:id=1), jonka tuominen QGIS:iin sujui jo rutiinilla. Yritin keksiä opetuksellista käyttöä meteoriittikartalle, mutta edellisten kuvien kaltaista käyttöä oli vaikeaa keksiä – en saanut aineistoa luokiteltua tai suodatettua järkevästi. Huomasin, että ainakin Marita Selin oli blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/selkala/, luettu 25.3.2018) saanut rajattua aineistosta suurimmat meteorit ja esittänyt ne kartalla. Meteoriitit putoavat maahan sattumanvaraisesti, mutta tutustuin hieman aiheeseen: sain selville, että meteoriittien löytämisen helppous vaihtelee jonkin verran alueittain. Muun muassa vaikeissa ilmasto-oloissa (suot, kosteus, eroosio) meteoriitit hajoavat helposti (lähde: http://www.somerikko.net/meteoriitit/loytopaikat.html, luettu 4.3.2018). Tämän takia esimerkiksi Suomessa ei ole kovin paljon löytöjä.\nSelin Marita, kurssikerta 6: https://blogs.helsinki.fi/selkala/2018/02/19/the-world-is-a-hazardous-place-eli-kuudes-kurssikerta/, luettu 25.3.2018\nhttp://www.somerikko.net/meteoriitit/loytopaikat.html, luettu 14.3.2018\nWorld Atlas: https://www.worldatlas.com/articles/major-tectonic-plates-on-earth.html, viitattu 20.3.2018\nPosted on 20.3.2018 25.3.2018 Leave a comment on 6. Erilaisia pisteaineistoja\n5. Bufferointia ja ongelmanratkaisua\nTällä kurssikerralla harjoiteltiin eniten bufferointia ja kerrattiin aiemmilla harjoituskerroilla opittuja taitoja. Myös joitakin uusia työkaluja otettiin käyttöön aineistoja tutkittaessa. Alun yhteisen harjoituksen jälkeen lopuissa tehtävissä joutui käyttämään aiempaa enemmän luovuutta ja kurssikerta oli selkeästi työläin tähän mennessä. Samalla tuli myös testattua omaa tämänhetkistä osaamista QGIS:n kanssa.\nYhteisessä tehtävässä hyödynnettiin viime kerralla laadittuja aineistoja Pornaisten kunnan alueelta. Alussa aineistoa käsiteltiin Clip -työkalulla, jolla saatiin rajattua tietyn alueen ulkopuolelle jääviä kohteita (tässä tapauksessa peltoja) pois. Selvitimme muun muassa alueen suurimpien teiden, koulun ja terveysaseman saavutettavuutta puskurivyöhykkeiden avulla. Nämä taidot ovat varmaankin hyödyllisiä myös kaupallisilla ja liikenteen aloilla, kun halutaan selvittää palveluiden ja liikenteen solmukohtien optimaalisia sijainteja. Yksinkertaisin tapa on kenties laskea tietyn vyöhykkeen eli bufferin sisään jäävien asukkaiden määrä, kuten tässä harjoituksessa tehtiin.\nKuva 1. Kuvassa piirtämäni kiitoradat Helsinki-Vantaalla ja niiden ympärille lasketut 2km bufferit.\nEnsimmäisessä itsenäistyössä päästiin tarkastelemaan Malmin ja Helsinki-Vantaan lentokenttien meluvyöhykkeitä bufferien avulla. Aiemmin opituilla piirtämistyökaluilla laadin aluksi uudet tasot lentokenttien kiitoradoista – näiden tasojen ympärille oli tarkoitus laskea vyöhykkeet (kuva 1). Tein Excel-taulukon (taulukko 1), johon kirjasin eri melualueiden sisällä sijaitsevien rakennusten ja asukkaiden määrät. Vyöhykkeiden laadinta onnistui melko helposti yhteisen harjoituksen ohjeita soveltamalla: laadin erikokoisia puskurivyöhykkeitä kiitoratojen ympärille ja selvitin Statistics -työkalulla niiden sisään jäävien asukkaiden määrät.\nHieman yllättävää oli, että pahimmilla melualueillakin asuu jonkin verran ihmisiä: esimerkiksi Malmia ympäröivällä 2km melualueella asuu 57 416 asukasta ja Helsinki-Vantaan vastaavalla vyöhykkeellä 11 320. Jopa kaikista pahimmalla yli 65dB melualueella Helsinki-Vantaalla asuu laskujeni mukaan 324 asukasta, mikä on 2,86% kahden kilometrin melualueen asukkaista. Muun muassa Minna Soittila huomauttaa blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/soittila/) yhden mahdollisen syyn olevan se, että ainakin Malmin kentän tullessa käyttöön vuonna 1932 nykyisen kaltaisia meluntorjuntalakeja ei ollut vielä voimassa.\nLentokenttätehtävässä haluttiin myös tutkia, miten mahdollinen kiitoradan jatko ja vähintään 60dB lentomelu vaikuttaisivat Tikkurilan alueella. Piirsin siis kiitoradalle 6,5km jatkeen luoteis-kaakkoissuuntaan ja laadin sille bufferin: laskujeni mukaan ainakin 12 904 asukasta jäisi tämän 60dB meluvyöhykkeen sisään eli haitat olisivat merkittävät.\nTaulukko 1. Taulukossa on vastauksia tehtävien 1 ja 2 kysymyksiin (asukkaat melualueilla, asemien saavutettavuus ja taajamien asukkaat)\nVastaavalla tekniikalla laskin myös Helsingin ja Vantaan juna – ja metroasemien puskurivyöhykkeitä (kuva 2): kuinka paljon asukkaita asuu alle 500m päässä lähimmästä asemasta. Liitin tulokset samaan taulukkoon lentomelutehtävän vastauksien kanssa (taulukko 1). Sain Spatial Queryn ja Statistics -paneelin tarkastelulla tulokseksi, että lähes 107 000 vantaalaista asuu alle 500m etäisyydellä lähimmästä asemasta (koko Vantaalla on noin 490 000 asukasta). Asemien sijainnit ovat siis tarkkaan harkittuja, mikä kävi ilmi myös bufferien sijainneista tiheästi asutuilla alueilla. Mielenkiintoista oli myös selvittää, kuinka paljon näistä asukkaista on työikäisiä (15-64v) eli miten asemat palvelevat työssäkäyviä. Laskin siis Field Calculatorilla työikäisten määrät yhteen ja vertasin niitä koko väestöön: tuloksena oli, että noin 73 000 työikäistä eli jopa 68,5% bufferialueen väestöstä asuu asemien läheisyydessä.\nKuva 2. Metro- ja juna-asemien ympärille lasketut 500m bufferit.\nJatkoin harjoituksien tekemistä kotona, missä vaikeuksia tuotti hieman läppäriin siirtyminen ja aiemmin tallennettujen tietokantojen avaaminen. Pääsin kuitenkin alkuvaikeuksien jälkeen jatkamaan harjoittelua. Itsenäistehtävässä 2 piti selvittää, kuinka monta prosenttia pääkaupunkiseudun alueen asukkaista asuu taajamissa. Tätä varten avasin uudet taajamat- ja pks_vaki -tietokannat. Jaoin taajamien sisällä asuvien määrän koko pääkaupunkiseudun asukasluvulla. Havaitsin, että peräti noin 97% pääkaupunkiseudun asukkaista asuu taajamissa. Taajamaksi määritellään tilastokeskuksen (http://www.stat.fi/meta/kas/taajama.html) mukaan yleensä vähintään 200 asukkaan rakennusryhmät, joissa rakennusten välinen etäisyys ei yleensä ole yli 200m. Pääkaupunkiseutu on varsin tiheään rakennettua, joten saamani luku on ihan järkeenkäyvä.\nTehtävässä piti selvittää myös kouluikäisten määrä taajamien ulkopuolella. Kouluikäisiä (laskin uuteen sarakkeeseen kaikki 7-15-vuotiaat) on koko pääkaupunkiseudun alueella 92 844, joista 89 475 (jälleen Spatial Query käytössä) asuu taajamissa. Taajamien ulkopuolella asuu siis vain 3369 kouluikäistä. Ulkomaalaisten prosenttiosuuksia en saanut laskettua QGIS:n ongelmien takia, joten siirryin suoraan seuraaviin tehtäviin.\nTaulukko 2. Vastaukset uima-altaita ja saunoja käsittelevään tehtävään.\nValitsin tehtävän, jossa tarkasteltiin uima-altaita ja saunoja pääkaupunkiseudulla. Tätä varten avasin kaksi uutta tietokantaa ja tutkin jälleen Statistics-paneelin avulla tilastoja. Siitä kävi ilmi, että 855:ssa rakennuksessa on uima-allas. Tässä kohtaa muun muassa Select Features by Expression ja Join Attributes By Location -työkalut tulivat käyttöön. Asukkaita kaikissa uima-allastaloissa oli yhteensä 12 170. Laadin erillisen taulukon näistä tiedoista (taulukko 2), josta käyvät ilmi myös uima-altaiden määrät eri talotyypeissä (omakoti-, pari-, rivi- ja kerrostalo). Laadin lopuksi vielä kartan uima-altaiden sijoittumisesta pääkaupunkiseudulla. Yritin tehdä informatiivista karttaa ympyrädiagrammeja käyttämällä (kuva 3), mutta kartasta oli vaikeaa hahmottaa mitään.\nKuva 3. Harjoittelin ympyrädiagrammien laatimista, mutta lopputuloksen ollessa liian sekava vaihdoin lähestymistapaa.\nPäätin siis kuvata uima-altaita sen sijaan koropleettikartalla ja lisäämällä alueiden päälle lukuarvot. Koska Join Attributes By Location ei jostain syystä toiminut tällä kertaa, käytin Count Points in Polygon -työkalua (valitut uima-altaat alueiden sisällä) ja visualisoin saamani tiedot kartalle. Kuten kartasta (kuva 4) huomaa, eniten altaita on rannikolla ja pohjoisessa ja yksittäisistä alueista eniten Lauttasaaressa (53 kpl). Tällä kertaa olin lopputulokseen tyytyväinen ja tulipahan samalla kokeiltua myös tekstidiagrammien tekemistä.\nKuva 4. Koropleettikartta uima-altaiden sijoittumisesta pääkaupunkiseudulla.\nTällä kurssikerralla riitti pohdittavaa ja samalla tuli kerrattua useita erilaisia työkaluja ja työvaiheita. Omasta mielestäni hallitsen jo melko hyvin ns. perustoiminnot eli tietokantojen tuomisen ja liittämisen, taulukon muuttujien laskemisen ja tietojen visualisoinnin kartalle. Myös aineiston analysoiminen eri työkaluilla alkaa sujua – ongelmana on vain se, etten aina muista mitä toimintoa pitää käyttää missäkin tilanteessa. Olen myös oppinut kantapään kautta, että yksittäiset pienet huolimattomuusvirheet esimerkiksi laskutoimituksissa tai tietokantaliitoksissa voivat koitua kohtalokkaiksi koko harjoituksen kannalta (esimerkiksi väärä koordinaatisto, väärä lauseke taulukkolaskennassa). Tällä kurssikerralla varsinkin Spatial Queryn, Statistics-paneelin ja Field Calculatorin käyttäminen alkoivat sujua rutiinilla. Myös bufferivyöhykkeiden luominen oli melko vaivatonta puuhaa. Erilaiset aineiston valinta- ja suodatustyökalut, kuten Select by Expression ja Select Features by Value olivat hyödyllisiä.\nSoittila Minna, kurssikerta 5: https://blogs.helsinki.fi/soittila/2018/02/28/lentomelua-ja-koulutulokkaita/, luettu 24.3.2018\nTilastokeskus: http://www.stat.fi/meta/kas/taajama.html, luettu 10.3.2018\nPosted on 17.3.2018 25.3.2018 Leave a comment on 5. Bufferointia ja ongelmanratkaisua\n4. Ruutuja ja rastereita\nNeljännellä kurssikerralla tutustuttiin ensimmäistä kertaa ruutukarttoihin ja rasteriaineistoihin. Lopussa pääsimme myös kokeilemaan aineiston tuottamista rastereista vektorimuotoon itsenäisesti. Kurssikerta oli mielestäni ihan mielenkiintoinen ja tehtävissä oli sopivasti haastetta.\nHarjoitus aloitettiin jakamalla vektorimuotoinen aineisto ruuduiksi. Aineisto oli melko laaja ja sisälsi tietoa pääkaupunkiseudun väestöstä; tehtävää varten piti siis karsia tietokantaa ja valita vain osa ruuduista tarkasteltaviksi Spatial Query -työkalun avulla. Itse valitsin aluksi ruotsinkielisten osuuden väestöstä tutkittavaksi ja laskin ruotsinkielisten suhteellisen osuuden eri ruuduissa field calculatorin avulla. Lopuksi visualisoin sen ruututeemakartaksi (kuva 1). Mielestäni suhteellinen osuus kuvasi ruutujen eroja absoluuttista osuutta paremmin, koska asukasmäärät vaihtelivat ruuduissa paljon. Toisaalta joissakin ruuduissa on vääristymää johtuen esimerkiksi siitä, että ruudun ainoa asukas saattoi olla ruotsinkielinen ja suhteellinen osuus silloin 100%.\nKuva 1. Ruotsinkielisten asukkaiden suhteelliset osuudet eri ruutujen väestöstä. Ruotsinkieliset näyttävät keskittyneen ainakin pääkaupunkiseudun reuna-alueille.\nKuvasta käy ilmi, että ruotsinkieliset ovat keskittyneet melko paljon pääkaupunkiseudun reunoille: rannikoille etelään sekä läntisille, itäisille ja pohjoisille reuna-alueille. Kun tarkastelin vielä erikseen ruotsinkielisten absoluuttisia osuuksia, olivat luvut ymmärrettävästi suurimmat kantakaupungissa, jossa koko väestön osuus oli suurin. Näissä ruuduissa kuitenkin myös suomenkielisten osuus on suurin, joten erikielisten asukkaiden välisiä eroja ei voinut tarkastella yhtä helposti kuin suhteellisen kartan avulla.\nKokeilin tehdä itsenäisesti toisen samantapaisen ruutukartan käyttäen muuttujana tällä kertaa muun kielisten osuuksia. Laskin siis muun kielisten osuudet prosentteina samaan tapaan kuin ruotsinkielisten kohdalla. Tällä kertaa kartta näytti melko erilaiselta (kuva 2). Muun kieliset eivät olleet keskittyneet tietyille alueille yhtä selkeästi kuin ruotsinkieliset, mutta joitakin trendejä oli havaittavissa. Ainakin itäisessä Helsingissä useiden ruutujen suhteelliset osuudet ovat keskivertoa suurempia. Yeminda Rautavaara pohtii blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/yeminda/) mahdollisiksi syiksi muun muassa Itä-Helsingin matalampia asumiskustannuksia (avara- ja korkotukiasunnot) sekä alueiden yhteisöllisyyttä, mitkä ovat molemmat hyviä huomioita.\nKokeilin jakaa vektoriaineiston myös pienempiin ruutuihin, mutta mielestäni alueiden erot olivat oman aineistoni kohdalla helpommin havaittavissa suuremmista ruuduista – johtuen ehkä siitä, että täysin tyhjien ja vain muutaman asukkaan ruutujen osuus oli näin pienempi. Toisaalta, esimerkiksi Nina Sundin blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/ninasund/) julkaisema kartta 250x250m ruuduilla on varsin selkeän näköinen ja välittää tarkasti informaatiota.\nKuva 2. Muun kielisten suhteelliset osuudet ruutujen asukkaista. Jonkinlaista keskittymistä itäiseen ja pohjoiseen Helsinkiin on havaittavissa.\nRuututehtävän jälkeen pääsimme ensimmäistä kertaa käsittelemään rasteriaineistoa. Aluksi piti avata useita erillisiä ilmakuvia, jotka piti sitten yhdistää yhdeksi suureksi tif-muotoiseksi rasterikuvaksi. Tässä vaiheessa kohtasin ensimmäistä kertaa ongelmia, ja QGIS jopa kaatui yhden kerran yrittäessään yhdistää kuvia. Lopulta saatuani myös koordinaattijärjestelmän kohdalleen ilmestyi ruutuun yksi yhtenäinen kuva. Kenties kurssikerran mukavin osuus oli ilmakuvan rinnevalovarjostuksen, korkeuskäyrien ja visuaalisten ominaisuuksien säätäminen. Lopputuloksena oli mielestäni visuaalisesti näyttävä kuva, josta näkyivät kaikki korkeuserot ja maastonmuodot (kuva 3).\nKuva 3. Muokatusta rasterikuvasta näkyvät korkeuserot ja alueen pinnanmuodot.\nLopputunnista pääsimme vielä kokeilemaan aineiston tuottamista itse piirtämällä. Tässä vaiheessa siis käytännössä piirrettiin vektorimuotoisia viivoja, pisteitä ja alueita rasteriaineiston päälle ja luotiin niistä uusia tasoja. Piirtäminen oli ainakin aluksi mukavan helppoa puuhaa, mutta lopussa aloin jo väsyä yli kuudensadan rakennuksen merkitsemiseen – olin siis huomattavan helpottunut saatuani kaikki Pornaisten alueen rakennukset ja suurimmat tiet tallennettua uusiksi tasoiksi (kuva 4). Näitä uusia vektoriaineistoja on ilmeisesti tarkoitus käyttää vielä seuraavalla kurssikerralla hyödyksi.\nKuva 4. Kuvassa näkyy pisteinä merkitsemiäni rakennuksia. Näistä pisteistä syntyi uusi vektorimuotoinen taso.\nJoitakin päiviä kurssikerran jälkeen toivuttuani rakennusten klikkailun aiheuttamasta väsymyksestä innostuin vielä jatkamaan digitoimisen harjoittelemista piirtämällä muun muassa peltoja ja vesistöjä. Kaiken kaikkiaan pidin tämän kurssikerran tehtävistä – etenkin näin melko visuaalisena oppijana piirtäminen ja kuvien ulkoasun sääteleminen oli mukavaa. Ainoat ongelmat kohtasin rasterin yhdistämisvaiheessa, kun QGIS kaatui prosessoidessaan kuvia – onneksi olin viime kurssikerroista viisastuneena tallentanut koko projektin säännöllisin väliajoin, enkä menettänyt mitään oleellisia muutoksia kartassa.\nRautavaara Yeminda, kurssikerta 4: https://blogs.helsinki.fi/yeminda/2018/02/20/78/, luettu 21.2.2018\nSund Nina, kurssikerta 4: https://blogs.helsinki.fi/ninasund/2018/02/10/ovning-4-fredagen-9-2-2018/, luettu 21.2.2018\nPosted on 21.2.2018 25.3.2018 Leave a comment on 4. Ruutuja ja rastereita\nKolmannella kurssikerralla en harmikseni päässyt paikalle julkisen liikenteen lakon takia. Onneksi Moodlesta löytyi kattavat ohjeet kolmannen harjoituksen suorittamiseen. Olin jo kurssin alussa ladannut QGIS-ohjelman omalle läppärilleni, joten ryhdyin tekemään sen kanssa harjoitusta. Grafiikat ja selkeys eivät ihan vastanneet koulun kaksinäyttöisiä tietokoneita, mutta toivoin saavani tarvittavat tehtävät siitä huolimatta valmiiksi.\nAloitin harjoituksen avaamalla Afrikkaan liittyvän tietokannan QGIS:iin. Aluksi tietokantaa piti ”siistiä” ja valtioiden nimiä yhdistää. Tein tämän Geoprocessing tools -kohdan Dissolve-komennolla, jonka toimiessa QGIS kaatui kahdesti. Lopulta onnistuin yhdistämisessä, minkä jälkeen jäljelle jäi 53 valtiota. Tallensin uuden tietokannan ja poistin vanhemmat yhdistämiseen käytetyt vektoritasot.\nSeuraavassa vaiheessa piti liittää tietoja Excelistä QGIS:iin. Muutin Excel-tiedoston muodoksi csv ja avasin sen sitten ohjelmistossa. Edellisellä kurssikerralla tutustuttiin jo lyhyesti Join-toimintoon, jolla saa liitettyä tietokantoja toisiinsa. Nyt tehtävänä oli liittää uuden Excelistä tuodun tiedoston sarakkeet osaksi aiempaa Afrikka-aineistoa, mikä onnistui melko kätevästi. Tehtävässä haluttiin selvittää, kuinka suurella prosenttiosuudella minkäkin valtion asukkaista on pääsy internetiin. Lisäsin attribuuttitauluun uuden kentän, johon laskin Field Calculatorin avulla internetin läpäisevyyden Afrikan valtioissa. Lukuja tuli melko laidasta laitaan – suurin läpäisevyys oli Keniassa (89%) ja pienin Eritreassa (1%), kuten tekemästäni kartasta huomaa (kuva 1).\nKuva 1. Internetin läpäisevyys (käyttäjien osuus väestöstä) Afrikan eri valtioissa\nAvasin seuraavaksi kolme uutta shp-tietokantaa: conflicts, diamonds ja onshore oil. Nyt kartalle ilmestyivät näkyviin viimeaikaiset konfliktialueet sekä öljyn ja timanttien esiintymät. Laskin uuteen sarakkeeseen eri valtioiden alueilla tapahtuneet konfliktit ja tein niistä kartan. Selkeästi eniten yksittäisiä konflikteja on ollut Etiopiassa (kuvan 2 tummin alue). Myös muun muassa Angolassa, Chadissa, Algeriassa ja Ugandassa on ollut vuoden aikana yli 50 konfliktia (toiseksi tummimmat alueet kuvassa 2). Laskin vastaavalla tavalla myös timanttiesiintymien määrät eri valtioissa.\nKuva 2. Konfliktien määrä Afrikan valtioissa.\nTarkastelin seuraavaksi konfliktialueiden sekä timanttikaivosten ja öljykenttien yhteyttä toisiinsa. Laadin siksi kartan, jossa näkyvät kaikki nämä kolme muuttujaa Afrikassa (kuva 3). Kuvasta on nähtävissä, että konflikteja (kuvattuna heatmapilla) vaikuttaa olevan myös alueilla, joilla on arvokkaita luonnonvaroja. Esimerkiksi läntisessä Afrikassa on useita alueita, joilla timanttiesiintymät ja konfliktit esiintyvät samoissa paikoissa. Timantti- ja öljyesiintymien kautta voitaisiin myös arvioida, onko luonnonvarojen määrä vaikuttanut infrastruktuuriin ja sosioekonomiseen kehitykseen esimerkiksi vertaamalla niitä internetin käyttäjien määrään, kuten Vesa Hanski toteaa blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/vesahans/, luettu 14.2.2018). Havaitsin ainakin, että eteläisen ja pohjoisen Afrikan alueella on sekä paljon luonnonvaroja (etelässä timantit ja pohjoisessa öljy) että kohtuullisen paljon internetin käyttäjiä jokaisessa alueen valtiossa.\nKuva 3. Samalla kartalla sekä konfliktialueet (heatmap), timantit että öljy\nAfrikka-tehtävien jälkeen siirryin kotitehtäväosioon, jossa piti tarkastella tulvaindeksejä. Muistaakseni jollain johdantokurssilla sivuttiin hieman tulvaindeksin laskemista, joten osa ohjeista vaikutti tutuilta. Aloitin siis harjoituksen avaamalla tulvaindeksi-projektin, josta löytyi valmiiksi tietoa joistakin eri virtaamatyypeistä. Tehtävän haasteena oli liittää tietokantaan uusia tasoja samaan tapaan kuin kurssiharjoituksessa. Päätin lähteä aluksi liikkeelle helposta versiosta ja katsoa miten se onnistuisi.\nPerusversiossa piti laskea tulvaindeksi jakamalla keskiylivirtaama keskialivirtaamalla (eli MHQ / MNQ). Keskiylivirtaama piti siis liittää ensin valuma-alueet -taulukkoon. Tämä onnistui melko helposti ’join vector layer’- toiminnolla ja sen jälkeen laskemalla MHQ/MNQ uuteen sarakkeeseen. Seuraavaksi piti vielä liittää taulukkoon Excel-tiedosto järvisyydestä, mikä onnistui soveltamalla ohjeita aiemmasta tehtävästä (muuttaminen csv-muotoon, tason lisääminen ja liittäminen tietokantaan).\nLaadin lopuksi teemakartan tulvaindeksistä. Yritin lisätä kartalle näkyviin pylväsdiagrammeja järvisyydestä, mutta jostain syystä ne eivät tulleet näkyviin. Kysyttyäni muilta kurssilaisilta vielä jälkikäteen apua pylväiden kanssa sain ne viimein näkyviin (kuva 4). Havaitsin jo aiemmin taulukosta, että järvisyys ja tulvaindeksi ovat keskenään kääntäen verrannollisia. Se saattaa selittyä ainakin sillä, että järvet keräävät paljon sadevettä. Tasaisilla ja järvettömillä alueilla, kuten läntisellä Pohjanmaalla tulvat ovat siksi yleisempiä. Pohjoisessa maasto on puolestaan jyrkempää, minkä vuoksi vesi virtaa muualle, eikä aiheuta tulvia – kuten muun muassa Lia Vahtera toteaa blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/vahlia/, luettu 14.2.2018)\nKuva 4. Valuma-alueiden tulvaindeksit ja järvisyys (pylväät) samassa kartassa.\nOlin harjoituksien jälkeen ihan tyytyväinen, koska onnistuin laatimaan kaikki vaaditut kartat itsenäisesti – huolimatta QGIS:n satunnaisesta kaatuilusta ja vaikeuksista pylväsdiagrammien kanssa. Harjoituksessa oli mielestäni mielenkiintoisia aiheita: sekä kulttuuri- että luonnonmaantieteeseen liittyen. Ilokseni huomasin myös QGIS:n perustoimintojen sujuvan jo lähes rutiinilla. Toki eri toimintojen muisteleminen ja ohjeiden kertaaminen vie vielä aikaa.\nHanski Vesa, kurssikerta 3: https://blogs.helsinki.fi/vesahans/2018/02/08/3-kurssikerta/, luettu 14.2.2018\nVahtera Lia, kurssikerta 3: https://blogs.helsinki.fi/vahlia/2018/02/09/kurssikerta-iii/, luettu 14.2.2018\nPosted on 14.2.2018 25.3.2018 Leave a comment on 3. Tietokantojen käsittelyä\n2. Projektioiden vertailua\nToisella kurssikerralla jatkettiin tutustumista QGIS-ohjelmaan ja sen työkaluihin. Lisäksi perehdyttiin muun muassa eri projektioiden ominaisuuksiin. Aluksi käytiin vielä läpi joitakin perustoimintoja, kuten alueiden valitsemistyökaluja ja etenkin Select By Expression -komento vaikutti hyödylliseltä etsittäessä tietyt ehdot täyttäviä kohteita kartalta.\nViikon keskeisin aihepiiri oli projektioiden vaikutus karttaan ja muun muassa siitä laskettuihin pinta-aloihin. Viime kurssikerralla opimme vaihtamaan projektion ”lennossa” ja käytimme Lambertin oikeapintaista projektiota, jossa pinta-alat näkyvät melko realistisesti (lähde: https://fi.wikipedia.org/wiki/Lambertin_oikeapintainen_tasoprojektio, luettu 1.2.2018). Tehtävänä oli nyt tutustua myös ainakin kahteen muuhun projektioon ja vertailla sitten eri projektioiden vaikutuksia pituuksiin ja pinta-aloihin kartalla. Valitsin vertailukohteiksi Lambertin projektiolle Mercatorin, Winkelin ja Wan der Grintenin projektiot. Koostin saamistani mittaustuloksista Excel-taulukon (taulukko 1), mistä havaitsee projektion vaikuttavan yllättävän paljon mitattuihin pituuksiin ja alueiden pinta-aloihin.\nTaulukko 1. Pinta-aloja ja pituuksia eri projektioilla\nEsimerkiksi Wan der Grintenin projektio antoi mittaamani alueen pinta-alaksi kuusinkertaisen luvun verrattuna Lambertin vastaavaan. Pinta-alojen eroavaisuuksia selittävät projektioiden erilaiset ominaisuudet. Etenkin lieriöprojektiot vääristävät pinta-aloja lähellä napa-alueita, mitä selittää maapallon pallomainen muoto. Siksi myös mittaamani Suomen pohjoisen kärjen alueen pinta-ala vaihteli niin paljon ja osa projektioista liioitteli sen kokoa (lähde: https://fi.wikipedia.org/wiki/Van_der_Grintenin_projektio, luettu 2.2.2018). Olin hieman yllättynyt siitä, miten paljon pinta-alat ja pituudet heittelivät laidasta laitaan – jatkossa muistan ainakin tarkistaa projektion olevan valittu oikein.\nPinta-alojen ja pituuksien mittaamisen jälkeen tutustuimme myös WFS-palvelimen käyttöön aiheeseen johdattelevan luennon jälkeen. Itselleni WFS-palvelimet olivat entuudestaan täysin vieraita, joten oli hyvä käydä läpi, miten aineistoa haetaan niiden kautta QGIS-ohjelmaan. Haimme Suomen kuntiin liittyvän tilastoaineiston WFS-palvelimelta (http://geo.stat.fi/geoserver/tilastointialueet/wfs) ja tarkastelimme siihen kuuluvia aineistoja. Seuraavaksi vektoritaso piti tallentaa – tällä kertaa tallennusvaiheessa piti kiinnittää huomiota myös projektioon, jotta seuraavan kerran aineistoa avattaessa se olisi valmiiksi oikeassa projektiossa. Tallensin siis karttatason LAEA-projektiota käyttäen (Lambertin oikeapintainen).\nViime kurssilla tutustuimme jo Field Calculator -työkaluun ja nyt käytimme sitä jälleen kuntien pinta-alojen laskemiseen. Laskin aluksi kuntien pinta-alat Lambertin projektion ollessa käytössä. Seuraavaksi vaihdoin projektion Mercatoriin ja laskin niin ikään samojen alueiden pinta-alat taulukkoon. Kenties haastavin vaihe oli, kun piti vertailla näiden kahden projektion antamia kuntien pinta-aloja. Laskin ohjeita seuraamalla kuinka paljon Mercatorin projektion näyttämät pinta-alat ovat suurempia kuin Lambertin projektion vastaavat ja sain tulokset uuteen sarakkeeseen. Laskutoimitukset sujuivat nyt jo melko helposti viime kurssikerran vaikeuksiin verrattuna. Lopuksi vielä visualisoin sarakkeen tiedot karttakuvaksi, jossa näkyy selkeästi, miten Mercatorin projektio vääristää pinta-aloja sitä enemmän mitä pohjoisemmaksi mennään (kuva 1).\nKuva 1. Pinta-alojen erot Mercatorin ja Lambertin projektioiden välillä. Erot kasvavat pohjoiseen mennessä.\nKurssikerran jälkeen päätin siirtyä ensimmäiseen kotitehtävään, jossa piti tehdä vastaavanlainen vertailu käyttämällä tällä kertaa jotain toista projektiota, jonka pinta-aloja verrataan jälleen Lambertin projektioon. Palasin siis ohjeiden alkuun ja toistin samat vaiheet kuin Mercatoria tarkastellessa – käyttäen tällä kertaa Robinsonin projektiota. Oli hyvä idea kokeilla samojen työvaiheiden toistamista, kun edellisestä kurssikerrasta oli kulunut jo aikaa. Näin eri toiminnot jäivät paremmin mieleen. Tein siis vastaavanlaisen kartan (kuva 2), jossa pinta-alojen erot kasvavat niin ikään pohjoiseen mennessä. Lisäksi Robinsonin projektio näyttää vääristävän koko Suomen muotoa, jolloin se näyttää ”vääntyneen mutkalle”.\nKuva 2. Pinta-alojen erot Robinsonin ja Lambertin projektioiden välillä. Erot ovat jälleen suurimmat pohjoisessa Suomessa.\nHarjoituksen kautta selvisi ainakin, ettei ole yhdentekevää mitä projektiota käyttää, koska se vaikuttaa oleellisesti sekä kartan ulkoasuun että laskutoimituksiin. Projektiot voivat myös vaikuttaa vahvasti maailmankuvaan – esimerkiksi Mercatorin projektio saa Afrikan näyttämään huomattavasti todellisuutta pienemmältä ja pohjoismaat liioitellun suurilta, kuten Miia Farstad huomauttaa blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/miiafar-gis1/). QGIS-ohjelma alkaa tulla pikkuhiljaa tutuksi ja tällä kurssikerralla tunsin jo olevani huomattavasti viime kertaa paremmin kartalla.\nFarstad, Miia, kurssikerta 2: https://blogs.helsinki.fi/miiafar-gis1/2018/01/26/viikko-2-projektioiden-tarkeys/, luettu 4.2.2018\nhttps://fi.wikipedia.org/wiki/Lambertin_oikeapintainen_tasoprojektio, luettu 1.2.2018\nhttps://fi.wikipedia.org/wiki/Van_der_Grintenin_projektio, luettu 2.2.2018\nPosted on 4.2.2018 25.3.2018 Leave a comment on 2. Projektioiden vertailua\n1. Tutustumista QGIS-ohjelmaan\nKurssin ensimmäisellä harjoituskerralla tutustuimme avoimeen QGIS-paikkatieto-ohjelmaan. Itselleni oikeastaan kaikki paikkatieto-ohjelmat olivat entuudestaan vieraita, minkä vuoksi oli hyvä aloittaa kurssi tutustumalla ohjelman ominaisuuksiin ja työkaluihin. Seuraamalla ohjeita ja kysymällä tarvittaessa muilta apua pääsin melko hyvin kärryille QGIS:n käytön alkeista.\nPerustoiminnot, kuten karttatasojen lisääminen ja ulkoasun muuttaminen kävivät kohtuullisen helposti. Kenties vaikein osio oli vaihe, jossa piti laskea attribuuttitaulun ja ohjelman laskimen avulla eri maiden typpipäästöjä. Sekin kuitenkin luonnistui tarkkojen kirjallisten ohjeiden avulla. Kun pääsi alkuun kartan laatimisessa, se oli yllättävän mielenkiintoista – oli mukavaa nähdä oman työn jälki kartalla ja muutella sen ulkoasua.\nHarjoituksen tavoitteena oli tuottaa itsenäisesti koropleettikartta, joka kuvaisi Itämeren alueen maiden typpipäästöjä. Kartta (kuva 1) onnistui mielestäni ihan kohtuullisesti, ja siitä käyvät ilmi maiden väliset erot. Jälkikäteen huomasin kuitenkin, että merialueen syvyyskäyriä olisi voinut muuttaa vähemmän näkyviksi – nyt ne häiritsevät hieman kartan tulkitsemista. Selitteen, mittakaavan ja pohjoisnuolen lisääminen onnistuivat hyvin ja ne tuovat selkeyttä karttaan.\nKuva 1. Koropleettikartta Itämeren alueen maiden typpipäästöistä\nKartastani käy ilmi, että typpipäästöt ovat suurimmat Puolassa. Tätä selittävät ainakin osittain Puolan maatalouden runsaat päästöt. Toiseksi eniten päästöjä syntyy Venäjällä, Latviassa ja Ruotsissa. Suomen prosenttiosuus typpipäästöistä on maiden keskikastia. Selkeästi vähiten typpeä tuottaa Viro, jossa ainakin teollisuus ja maatalous ovat vähäistä muihin maihin verrattuna. Maatalouden tuottamat päästöt ovat suurimmillaan Saaristomerellä, jossa peräti 72% päästöistä johtuu siitä, kuten Sami Aalto blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/slaalto/) kertoo.\nTyppipäästöjen tutkiminen on tärkeää Itämeren alueen suojelemiseksi, ja siitä huolehtii muun muassa Itämeren suojelukomissio HELCOM (kartassa näkyvissä HELCOM-merialue). Se on valtioiden yhteinen organisaatio, joka on tehnyt päätöksiä vaarassa olevan merialueen suojelemisesta. Itämeri on verrattain matala, rehevöitynyt ja vähäsuolainen merialue, mikä lisää riskiä vesistöjen saastumiseen ja päästökuormitukseen (lähde: http://www.helcom.fi/). Kenties suurin ongelma kartan tiedoissa on, ettei siinä oteta huomioon valtioiden pinta-aloja, väkilukuja tai päästöjen kulkeutumista eri maiden välillä, kuten Ville Paunonen huomauttaa blogissaan (https://blogs.helsinki.fi/vilpauno/).\nMuutaman päivän kuluttua ensimmäisestä kurssikerrasta päätin tutustua vielä uudelleen QGIS-ohjelmaan ladattuani ohjelman myös omalle tietokoneelleni. Olin jo ehtinyt unohtaa osan kurssikerran opetuksista, mutta palauttelin ohjelman toimintoja mieleeni kirjallisen ohjeen avulla. Löysin aineistopaketista tiedostoja Suomen kuntiin liittyen ja päätin tarkastella työttömyyttä eri kunnissa. Alkuun kesti vähän, että muistin miten attribuuttitaulu ja tietojen visualisointi toimii, koska ohjelmiston kieli oli muuttunut suomeksi ladatessani sen omalle läppärilleni. Lopulta tajusin mennä ”tyyli”-kohtaan ja etsiä sieltä oikean sarakkeen, jossa oli työttömien prosenttiosuuksia. Valitsin sopivan väriskaalan ja lisäsin tiedon kartalle. Lopuksi lisäilin vielä yksityiskohtia, kuten selitteen, pohjoisnuolen ja janamittakaavan. Olin ihan tyytyväinen lopputulokseen, vaikka se ei vaatinutkaan kovin vaikeita toimenpiteitä (kuva 2).\nKuva 2. Kartta Suomen eri kuntien työttömyydestä\nTyöttömyys on varsin ajankohtainen aihe Suomessa ja etenkin alueiden eriytymisestä puhutaan paljon. Kartasta käy selvästi ilmi, että työttömyys on kasaantunut itäiseen ja pohjoiseen Suomeen. Paras työllisyystilanne sen sijaan eteläisessä Suomessa – etenkin pääkaupunkiseudulla – ja läntisessä Suomessa rannikkoalueilla. Tähän vaikuttavat luultavasti yritysten ja työpaikkojen kasaantuminen kasvukeskuksiin, teollisuuden ja palveluiden kuihtuminen syrjäisemmillä seuduilla ja väestön muutokset. Tutkittuani hieman aiheesta uutisointia sain selville, että vuoden 2017 lopussa työttömyys alkoi kuitenkin kääntyä laskuun (lähde: http://www.findikaattori.fi/fi/34, luettu 27.1.2018). Kiinnostavaa onkin seurata, miten tilanne kehittyy tulevaisuudessa; ennen kaikkea syrjäseutujen kehityskulku on ollut pitkään huolestuttava.\nAalto, Sami. 1. kurssikerta: https://blogs.helsinki.fi/slaalto/2018/01/25/qgis/, luettu 25.1.2018\nFindikaattori: http://www.findikaattori.fi/fi/34, luettu 27.1.2018\nHELCOM-suojelukomission sivusto: http://www.helcom.fi/, luettu 25.1.2018\nPaunonen, Ville. 1. kurssikerta: https://blogs.helsinki.fi/vilpauno/2018/01/25/1-kurssikerta-qgis/, luettu 27.1.2018\nPosted on 27.1.2018 25.3.2018 Leave a comment on 1. Tutustumista QGIS-ohjelmaan


Tietosuojaseloste - Sesko ry\nEU:n henkilötietojen tietosuoja-asetuksen mukaisesti tässä informaatiossa kerrotaan niistä periaatteista ja rekisteröidyn oikeuksista, joita SESKO noudattaa henkilötietojen käsittelyssä.\nSESKO on Suomen sähköteknisen alan standardointijärjestö, joka osallistuu alansa kansainväliseen (IEC) ja eurooppalaiseen (CENELEC) yhteistyöhön maamme edustajana sekä saattaa tämän työn tulokset kansallisiksi SFS-standardeiksi. Näissä tehtävissä käsitellään myös luonnollisia henkilöitä koskevia henkilötietoja seuraavasti:\n1. Asiakas- ja sidosryhmätietojen hallinta\nTehtävänsä hoitamiseksi SESKO ylläpitää rekisteriä henkilöistä, jotka kuuluvat kansallisiin ja kansainvälisiin standardointiryhmiin tai muihin SESKOn toiminnan kannalta oleellisiin sidosryhmiin. Matka-, sihteeristö- ja käännösavustusta hakevista kerätään tietoja käsittelyä ja raportointia varten avustusten myöntäjälle.\nLinkki: SESKOn asiantuntijarekisterin kuvaus\n2. Verkkosivujen seuranta\nSESKOn verkkosivut ovat kaikille avoimia eikä sivujen selaaminen edellytä rekisteröintiä. Sivustolla kerätään verkkopalvelun käytöstä tilastotietoja sivuston kehittämisen tueksi. Palvelun käytöstä on saatavissa seuraavat tilastolliset tiedot:\nVerkkopalvelun kävijöistä ei kerätä henkilötietoja, joista yksittäinen kävijä voitaisiin tunnistaa. Tilastollisesti kerättyjä tietoja ei voi yhdistää toisiinsa.\nSESKOn verkkosivuilla noudatetaan evästeiden käytössä verkkosivujen yleisiä käytäntöjä. Evästeitä käytetään tilastoinnin lisäksi sen takaamiseksi, että palvelumme on turvallinen, tehokas ja käyttäjäystävällinen.\n4. Sähköpostijärjestelmän tiedot\nSähköpostiviestejä koskevat sähköisen viestinnän tietosuojasta annetun lain säännökset viestinnän luottamuksellisuudesta. Jos joku on ottanut vastaan tai muuten saanut tiedon toiselle tarkoitetusta luottamuksellisesta viestistä tai tunnistamistiedosta, hän ei saa ilman viestinnän osapuolen suostumusta ilmaista tai käyttää hyväksi viestin sisältöä, tunnistamistietoa tai tietoa viestin olemassaolosta, ellei laissa toisin säädetä.\nHenkilökohtaisia sähköposteja koskee viestinnän luottamuksellisuus, mikä merkitsee, ettei työnantaja/työnantajan edustaja eivätkä muut sivulliset voi viestejä katsella tai avata ilman asianomaisen henkilön suostumusta. Laissa yksityisyyden suojasta työelämässä (759/2004) säädetään yksilöidysti niistä poikkeustilanteista ja -tavoista, joissa henkilökohtaiseen sähköpostiin tullut viesti voidaan avata ilman asianomaisen henkilön suostumusta. Muu kuin henkilökohtainen sähköposti SESKOon osoitetaan erikseen valtuutetulle asiakaspalvelijalle SESKOssa.\nOsoite: SESKO ry, Takomotie 8, 00380 Helsinki\nPuhelin: 050 532 3987


Ristiriidat ja ongelmat - Väestöliitto\nOnnellisen parisuhteen salaisuus ei ole ongelmien puute vaan se, että pystytään jatkamaan vuorovaikutusta ongelmista ja eroavuuksista huolimatta. Salaisuus on se, että pystytään elämään toisten ja omien ongelmien kanssa.\nSuurin osa parisuhteen ongelmista on ratkaistavissa neuvottelulla ja avoimella vuorovaikutuksella. Mitä avoimempia kumppanit pystyvät olemaan toisilleen, sitä helpommin he voivat sopia asioista, jotka ovat ratkaistavissa. Edellytyksenä on kuitenkin se, että molemmat näkevät parisuhteen ristiriitojen ratkaisun yhteisenä tavoitteena, johon tulee pyrkiä. Näin sovittavista asioista ei muodostu väittelyjä siitä, kumpi kumppaneista on oikeassa ja kumpi väärässä.\nKaikilla pareilla on jotain asioita, joiden suhteen tunnutaan olevan jumissa, ikuisessa vastakkainasettelussa. Toinen haluaa lapsen, toisen mielestä hetki on aina väärä. Toinen on ikuinen myöhästelijä, kun taas toiselle on kunnia-asia olla aina ajoissa.\nNäiden ikuisuusongelmien takaa löytyy jokin täyttämätön tarve tai unelma, joka ei ole tullut ilmi. Kun kädet puristuvat nyrkkiin, on tärkeää ryhtyä selvittämään, mikä on asian todellinen ydin. Mitä seikkaa näkyvissä olevan riidan aihe ilmentää?\nRiidan takana olevaa todellista syytä voi kartoittaa kysymällä kumppanilta, mikä on hänen elämänsä unelma. Miten jokin riidassa esiin nouseva aihe voi uhata tätä hänen elämänsä unelman toteutumista? Jos kumppani auttaa toista löytämään ja toteuttamaan unelmansa, se on paras lähtökohta hyvän parisuhteen ja ystävyyden syntymiselle.\nRatkaisemattomien ongelmien kanssa voi myös oppia elämään. Tärkeää on löytää rakentava keskusteluyhteys. Erimielisyyksiä käsitellessä ongelmaa ei tule liittää kumppanin persoonallisuuteen –kyse ei ole kumppanin omaisuudesta, vaan yhteisestä ongelmasta, joka aiheuttaa ristiriitaisia tunteita. Jumiutuneeseen tilanteeseen joutuminen kertoo, että jotain olennaista asiaa on lähestytty. Näin ristiriita merkitsee samalla mahdollisuutta luoda läheisyyttä merkittävän asian kohtaamisen kautta. Sekä itseään että toista voi arvostaa myös silloin, kun on jouduttu ratkaisemattomaan tilanteeseen.


2 hintaan 70 €\nTämä tarjous koskee valikoituja malleja ja on voimassa 14.10.–24.12.2019 tai niin kauan kuin tuotteita riittää. Ei voida yhdistää muihin tarjouksiin. Voimassa verkossa ja valikoiduissa liikkeissä. Valikoima voi olla erilainen verkossa ja liikkeissä. Näytä kaikki täältä.\n- Palmikkoneuloksinen pusero\n- Pusero on pehmeä viskoosin ansiosta\n- Stretch mahdollistaa hyvän liikkuvuuden\nKORKEAKAULUKSINEN VILLAKANKAINEN TAKKI\nSLIM FIT BLEISERI


ðŸ’¯ [20%] EU iHerb Suomi 2021 - iHerb Alennuskoodi Kokemuksia\nHome / [20%] EU iHerb Suomi – iHerb Alennuskoodi Kokemuksia\n[20%] EU iHerb Suomi – iHerb Alennuskoodi Kokemuksia\niHerb Suomi Promo Code\nIlmainen toimitus yli â‚¬33 tilauksiin\nSÃ¤Ã¤stÃ¤Ã¤ksesi rahaa, klikkaa alhaalta aktivoidaksesi iHerb Suomi promo codeÂ KOV618,Â ja vastaanotaÂ 5-15% alennus + 5% krediitti tilauksestasi. EnsimmÃ¤istÃ¤ kertaa tilaavat kansainvÃ¤liset asiakkaat saavat koodilla myÃ¶sÂ 4.29 â‚¬Â alennuksenÂ yli 37 â‚¬ tilauksista.\nIHERB KUPONKIA JA TARJOUSTA\nNapsauttamisen jÃ¤lkeen kuponkeja kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n automaattisesti kassalla.\nSAA YLI 5% Alennus, aina!\nSÃ„Ã„STÃ„ 60% ERIKOISTA\n15% alennus viikon merkeistÃ¤\n15% alennus kauneustuotteista rakkauden kirjaimella\nJOPA 60% TYHJENNYSMYYNNISSÃ„\nKuinka kÃ¤yttÃ¤Ã¤ Suomi iHerb Koodia - KOV618\nTOIMITUSKULUISTA 95% ALENNUSTA JA ILMAINEN TOIMITUS\nSekÃ¤ kotimainen ettÃ¤ kansainvÃ¤linen toimitus ovat molemmat nopeita, luotettavia ja sovitussa aikataulussa, asuitpa sitten Suomessa tai ulkomailla.\nSuomen ulkopuolella oleville asiakkaille on saatavilla 95% alennus tiettyjen tilausten toimituskuluihin kansainvÃ¤listen toimituskulujen hinnoista.\nIlmainen toimitus on usein saatavilla valittuihin maihin yli 40$ tilauksissa. Tarkista sÃ¤hkÃ¶postisi iherbiltÃ¤ tulleista ilmoituksista.\niHerb Suomi tarjoaa sekÃ¤ edullisia ettÃ¤ nopeita toimitustapoja ympÃ¤ri maailman. Jos asut Suomessa, paras vaihtoehto on yleensÃ¤ Priority Airmail.\nAmerikan mantereen ulkopuoliset, kansainvÃ¤liset asiakkaat saavat usein tilauksensa pÃ¤ivien aikana, eikÃ¤ viikkojen.\nKUINKA SÃ„Ã„STÃ„Ã„ TILAUKSESSA\nJos haluat saada tÃ¤ltÃ¤ sivulta lÃ¶ytÃ¤mistÃ¤si eduista tai iHerb Suomi tarjouskoodista mahdollisimman suuret sÃ¤Ã¤stÃ¶t, seuraavat vaiheet auttavat sinua saavuttamaan ne, mikÃ¤li olet asiakas. Vaiheet ovat:\nKlikkaa alhaalta lÃ¶ytyviÃ¤ nappeja aktivoidaksesi iHerb alennuskoodi â€“Â KOV618.\nSeuraavaksi lisÃ¤Ã¤ haluamasi tuotteet ostoskoriin.\nKun menet kassalle, iHerb code alennuksesi otetaan huomioon vÃ¤littÃ¶mÃ¤sti.\nJos olet uusi asiakas, sÃ¤Ã¤stÃ¤t 5$ + saat 5% uskollisuuskrediitin tilauksestasi.\nKaikki muut asiakkaat taas saavat 5% alennusta seuraavasta tilauksestaan.\nNÃ¤in iHerb discount code toimii:\nMitÃ¤ tulee iHerb code, uudet asiakkaat saavat 5$ alennusta ja 5% uskollisuuskrediitin loppusummasta. TÃ¤mÃ¤ kulkee kÃ¤si kÃ¤dessÃ¤ yhtiÃ¶n muiden erikoistarjousten kanssa.\nSÃ„Ã„STÃ–Ã„ VANHOILLE ASIAKKAILLE\nVanhat asiakkaat voivat kÃ¤yttÃ¤Ã¤ iHerb alennuksia tarjousten ja koodien avulla.Â\nKoodiÂ KOV618Â kÃ¤yttÃ¤vÃ¤t voivat hyÃ¶dyntÃ¤Ã¤ viikottaisia tarjouksia, talon brÃ¤ndejÃ¤, spesiaaleja sekÃ¤ tyhjennysmyyntejÃ¤.Â\nTilatessa terveysalan saman brÃ¤ndin eri tuotteita, ovat hinnat yleensÃ¤ 20-30% edullisempia. Saatat lÃ¶ytÃ¤Ã¤ upeita tuotteita joista et ole aikaisemmin kuullutkaan.\nKÃ¤ytÃ¤Â kertaluontoista Suomen iHerb discount codeÂ shoppaillaksesi yli 40Â 000 tuoreen tuotteen valikoimasta.\nIf you are a resident of Taiwan, please go to our specialÂ iHerb æŠ˜æ‰£ç¢¼ å�°ç�£Â page. Also, if you live in the USA, read our special iHerb USA page.\niHerb Finland Store Review\nOverall, iHerb is probably the best place to buy supplements and health products if you live in Finland. iHerbâ€™s online store is secure, with enhanced 256-bit encryption with tokenization. With an inventory turnover rate averaging 8.1 times per year, iHerb offers you the freshest products possible. iHerb only allows reviews from customers who have ordered the specific product from Herb.\nIHERB KOODI TARJOAA KOKEILUTUOTTEITA\nKokeilutuotteet ovat yhtiÃ¶n uusi lisÃ¤ys valikoimaansa. Monet markkinoilla olevat kauneustuotteet, ruoka- ja ravintolisÃ¤tuotteet ovat saatavilla nyt erittÃ¤in halvalla.\nVoit yksinkertaisesti vain mennÃ¤Â iHerb nettisivulleÂ valitsemaan kokeilutuotteesi sekÃ¤ kÃ¤yttÃ¤Ã¤ iherb tarjouskoodeja.\nTarjouksessa on muutamia tuotteita, kuten ruoansulatuksen hoitoon liittyvÃ¤t tuotteet, superruoat ja nukkumiseen auttavat tilapÃ¤iset tuotteet. Kaikkiin kokeilutuotteisiin lisÃ¤tÃ¤Ã¤n kuitenkin toimituskulut.\niHerb EU Coupon\nTiesitkÃ¶, ettÃ¤ iHerbiltÃ¤ lÃ¶ytyy yli 30Â 000 erilaista ravintolisÃ¤-, vitamiini- ja terveysruokatuotetta?\nVoit nyt tilata terveysalalla suosittuja, saman brÃ¤ndin tuotteita yleensÃ¤ 20-30% halvempaan hintaan.\nVoit myÃ¶s lÃ¶ytÃ¤Ã¤ iHerbin sivuilta upeita tuotteita joista et ole aikaisemmin kuullutkaan.\nYhtiÃ¶n tukkuostamisen ansiosta voit sÃ¤Ã¤stÃ¤Ã¤ enemmÃ¤n rahaa asiakkaana.\nItseasiassa, jos verrataan iHerbiÃ¤ muihin johtaviin nettikauppoihin, kuten Lucky Vitaminsiin tai Vitacostiin, nÃ¤et, ettÃ¤ me olemme parhaita!\nIf you live in Israel, please go to ourÂ iHerb Israel promo codeÂ page.\nKOKONAAN LUONNONMUKAISET BRÃ„NDIT\nVoit nyt kÃ¤yttÃ¤Ã¤ koodiasi ostaaksesi upeita terveystuotteita ja ravintolisiÃ¤. Aina kun ostat iHerb Suomi nettisivulta, saat tuotteesiÂ GMPÂ state of the artÂ -laitoksesta, joka sijaitsee Kaliforniassa, USA:ssa. TÃ¤mÃ¤ tarkoittaa, ettÃ¤ vitamiinit/yrtit lÃ¤hetetÃ¤Ã¤n sieltÃ¤ ja ne ovat parhaita Suomen markkinoilla tÃ¤nÃ¤ pÃ¤ivÃ¤nÃ¤.\nHeidÃ¤n hintansa ovat noin 60% halvemmat kuin muiden terveysoutlettien. Nyt siis kannattaa tÃ¤yttÃ¤Ã¤ ostoskori reunoja myÃ¶den.\nVoit valita tuotteita myÃ¶s hyvin tunnetuilta brÃ¤ndeiltÃ¤, kuten Doctors BestiltÃ¤, Rainbow Lightilta, Natural Factorsilta, Jarrow Formulasilta sekÃ¤ Natures WayltÃ¤. If you live in Norway, read our iHerb Norge guide.\nTilattuasi iHerb nettisivulta, voit tienata uskollisuuskrediittejÃ¤ jokaisesta lÃ¤hetetystÃ¤ tuotteesta. KÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ tÃ¤mÃ¤ tarkoittaa, ettÃ¤ saat 5% alennusta seuraavasta tilauksestasi (toimituskuluja lukuun ottamatta). Jos tilaat yli 40$ arvosta tuotteita, saat 2$ alennusta seuraavasta tilauksestasi.\niHerbs LoyaltyPALKINTO-OHJELMAN YKSITYISKOHDAT Plan\nHaluatko kerÃ¤tÃ¤ krediittejÃ¤ jokaisesta ostokerrasta? TÃ¤mÃ¤n voi saavuttaa helposti liittymÃ¤llÃ¤ palkinto-ohjelmaan. Kun olet iHerbin asiakas, voit kÃ¤yttÃ¤Ã¤ itse, tai antaa tarjouskoodisi perheellesi tai ystÃ¤villesi tienataksesi erikoispalkinnon.


109,8 m² Seilikaari 3 E2, 02180 Espoo Paritalo 4h myynnissä - Oikotie 15844639\nMyytävät asunnot Espoo Mankkaa Seilikaari 3 E2, 02180 Espoo\n690 000 €109,8 m²\nSeilikaari 3 E2, Mankkaa, Espoo4 h, avok, rt, 2xkph, s, wc, 2xterassi, kattopuutarha, varasto\nEspoon Mankkaalle rakennetaan 16 paritalokotia omalle tontille. Asunnot ovat kahta kokoa 104,7 m2 (A-D paritalohuoneistot) ja 109,8 m2 (E-H paritalohuoneistot), kahdeksan kumpaakin asuntotyyppiä.\n- OMA TONTTI - moderni arkkitehtuuri, erinomainen energiatehokkuus - lämmitysmuoto KAUKOLÄMPÖ - koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto lämmöntalteenotolla - varasto oven vieressä, noin 7,7 m2. - autokatos- ja ulkopaikkoja, leikkialue/yhteisoleskelualue - sijainti koulujen, päiväkodin ja Mankkaan liikekeskuksen vieressä - kattavat lähipalvelut ja erittäin hyvät harrastusmahdollisuudet: jalkapallokentät, urheilukeskus, jäähalli ja ratsastustallit - valmistumisaika noin 12 kk töiden aloituksesta - RS-rakennuskohde\nMerja Kotamäki, 040 160 8888, merja.kotamaki@westhouse.fi Tommi Karhula, 040 484 8888, tommi.karhula@westhouse.fi\nSeilikaari 3 E2, 02180 Espoo\nKaapistoissa kaksi vakiovärivaihtoehtoa: harmaa ja valkoinen. Allas Tapwell ruostumaton teräs, hana Tapwell kromi tai vastaavat. Kodinkoneet integroidut Electrolux, Airan spot-valaistus. Lattia vaalea Novafloor parketti, seinäpinnat ja katto maalattu valkoiseksi.\nToisessa kerroksessa parveke, josta kierreportaat kattopuutarhaan\n1. krs kylpyhuone-wc. 2. krs erillinen wc kylpyhuoneessa. Seinä-wc Gustavsberg tai vastaava. Molemmissa asuinkerroksissa oma kylpyhuone. 1. krs yksi sadesuihku, 2. krs kaksi sadesuihkua. Toisen kerroksen kylpyhuoneen yhteydessä kodinhoitotila. Lattiat tumman harmaata 30x60 laattaa. Seinät valkoista kiiltävää 30x60 laattaa. Valaistus Airam spot, kaapistot valkoiset + peilikaappi, taso harmaata laminaattia. Hana Tapwell kromi, allas 800mm valkoinen tai vastaavat. Kodinkoneet Electrolux.\nSmart home system: Control 4.\n6 284,15 € / m2\nTasauksen mukaan, erikseen päätettävä vesimaksuennakko.\nAs Oy Espoon Mankkaa\nKolme erillistä makuuhuonetta, joissa kaapistot. Lattia vaalea Novafloor parketti, seinäpinnat ja katto maalattu valkoiseksi.\nOlohuoneessa ruokailutila korkeata avointa tilaa. Lattia vaalea Novafloor parketti, seinäpinnat ja katto maalattu valkoiseksi. Olohuoneen edessä terassi ja pieni piha.


Naisen hedelmättömyys - Väestöliitto\nLapsettomuus » Tietoa lapsettomuudesta » Naisen hedelmättömyys\nNaisesta aiheutuvia syitä hedelmättömyyteen ovat munasarjan toimintahäiriö, munanjohdinvauriot, endometrioosi ja erilaiset kohdun viat. Myös yli- ja alipaino, stressi, ikä sekä sisäsynnytintulehdukset aiheuttavat lapsettomuutta.\nMunasarjaperäiset hedelmättömyyden syyt\nMaitohormonin (prolaktiini) liikatuotto sekä kilpirauhasen toimintahäiriö voivat aiheuttaa munasolun kypsymishäiriön, jonka vuoksi kaikilta tutkitaan näiden hormonien eritys verikokeella. Munasarjan toiminta häiriintyy myös yli- ja alipainosta, ja silloin tärkeintä on painon saaminen normaalirajoihin. Liiallinen liikunta voi vaikeuttaa raskaaksi tuloa estämällä munarakkulan kasvun.\nNoin yhdelle prosentille naisista tulee ennenaikaiset vaihdevuodet eli munasarjojen toiminta loppuu tuntemattomasta syystä jo ennen 40 ikävuotta. Silloin hoitoja omilla munasoluilla ei voida toteuttaa.\nMunanjohdinvaurio voi aiheuttaa lapsettomuutta\nNoin 15 prosentilla lapsettomuustutkimuksiin tulevista naisista todetaan munanjohdinvaurio. Tämä voi olla seurausta sairastetusta sisäsynnytinelintulehduksesta, pikkulantion alueen leikkauksista tai endometrioosista. Vaurio voi olla toispuoleinen, jolloin raskaus voi alkaa ilman hoitoja, mutta täydellinen tukos estää luonnollisen hedelmöittymisen, ja avuksi tarvitaan koeputkihedelmöityshoitoa. Leikkaushoidolla voidaan joskus avata tukos, mutta se saattaa altistaa kohdunulkopuoliseen raskauteen. Munanjohtimien toiminnan tutkiminen aloitetaan hysterosalpingosonografialla (HSSG). Siinä kohdun sisälle asetetulla katetrilla ruiskutetaan kohtuun lämmintä keittosuolaa ja ilmakuplia, joiden vapautumista vatsaonteloon tarkastellaan ultraäänen avulla. Tarvittaessa munanjohtimien tukosepäily varmistetaan vielä vatsaontelon tähystyksellä.\nMunanjohtimien aukiolotutkimus eli HSSG\nEndometrioosi heikentää hedelmällisyyttä\nEndometrioositaudissa kohdun limakalvoa esiintyy erillisinä pesäkkeinä kohdun ulkopuolella. Pesäke paksuuntuu ja vuotaa samoin kuin kohdun sisällä oleva limakalvo. Kuukautiskivut sekä yhdyntä- tai tärinäkivut voivat olla merkkejä endometrioosista. Endometrioosi on yleinen sairaus hedelmällisessä iässä olevilla naisilla. Sen voi löytää gynekologisessa tutkimuksessa aristavina nystyinä ja, jos se on vaurioittanut munasarjoja, se näkyy ns. suklaakystinä ultraäänitutkimuksessa. Osa endometrioosipesäkkeistä löytyy vain vatsaontelon tähystyksessä.\nLisätietoja saat Endometrioosiyhdistyksen sivuilta.\nKohtuonteloon päin kasvavat lihaskasvaimet eli myoomat ja synnynnäiset rakenneviat voivat häiritä raskauden alkamista ja kulkua. Myös toistuvat kohtuontelon kaavinnat ja tulehdukset voivat aiheuttaa kiinnikkeitä, ja siten hankaloittaa raskauden alkamista. Myoomat todetaan ultraäänitutkimuksessa ja kohtuontelosta saadaan lisätietoa hysterosalpingosonografialla (HSSG).


Vuokrataan kerrostalo 3 huonetta - Hämeenlinna Aroniitunkuja 7 A\n3h+k , kerrostalo, 730 €/kk, 74,5 m²\nAsunto Oy Hämeenlinnan Aroniitunkuja 7 sijaitsee Jukolassa, vajaan 3 km päässä Hämeenlinnan keskustasta ja aivan Kanta-Hämeen keskussairaalan läheisyydessä. Vierestä löytyy päivittäistavarakauppa.\nKahdeksankerroksisen hissitalon asunnot ovat kooltaan 36-74,5 neliöisiä yksiöitä, kaksioita ja kolmioita. Taloyhtiössä on sauna, pyörävarasto sekä huoneistokohtaiset irtaimistovarastot. Parin kilometrin päässä sijaitseva Ahveniston ulkoilualue kutsuu luontopolulle ja kesällä virkistäydyt legendaarisessa maauimalassa.\nVuokrasopimus tehdään toistaiseksi voimassa olevaksi, irtisanomisaika AHVL:n mukainen yksi kuukausi. Vakuus 250 € (luottotietomerkinnät voivat vaikuttaa vakuuden suuruuteen), vesimaksu 20 €/hlö/kk.\nKiinnostuitko? Vuokraa asunto heti jättämällä meille asuntohakemus! Mikäli voimme tarjota asuntoa, lähetämme asuntotarjouksen sähköpostitse, jonka jälkeen asuntoon on mahdollisuus käydä tutustumassa. Asuntohakemus sekä muut vapaat kohteet löytyvät osoitteesta www.kodisto.fi. Lisätiedot ja tiedustelut Newsec Kodisto Asuntovuokraus, puh. 010 389 6040 / hameenlinna.asunnot@newsec.fi\nkotivakuutuksen. Huoneiston omistaa: Olo Asunnot 10 Oy\nAsunto Oy Hämeenlinnan Aroniitunkuja 7


Kiipeily – vetoketju – kulkee rintareppu | Selviytymiskoulu\nJopa yksinkertaisin nousu voi olla hengenvaarallinen. Kokeneimmat vuorikiipeilijät juuttuvat joskus kallioon, putoaa seinältä tai etsi apua vuoripelastajilta. Alla kuvatut edistyneet kiipeilytekniikat vaativat paljon taitoa, samanlainen kuin köyden kiipeily, ovat osa autojen pelastusta vuorilla, eli vuorikiipeilijöiden käyttämät menetelmät, kun he joutuvat hätätilaan. Mies, joka oli vakavissa vaikeuksissa, on pystyttävä käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja. Siksi kannattaa oppia tässä kuvatuista kiipeilytekniikoista. Ennen kuin kokeilet niitä, pyydä kiipeämiskäsikirjaa ja pyydä ohjaajaa harjoittelemaan hänen valvonnassaan.\nSe on tekniikka halkeamien ja savupiippujen poistamiseksi, eli pystysuorat syvennykset kalliolla, jossa on kaksi yhdensuuntaista tai melkein yhdensuuntaista pintaa. Savupiipun leveys päättää kuinka sitä rajoitetaan. Tämän tekniikan jokaisessa muunnoksessa ylöspäin suuntautuva liike tapahtuu kitkavoiman vuoksi, ei askelia ja kahvoja.\n1 Tarkista ennen savupiippuun menoa, onko sillä pistorasiaa. Älä mene kosteaan savupiippuun; tartu aina kuiviin reunoihin. Pidä selkäsi yhtä seinää vasten melko leveässä savupiipussa, jalat toisiaan vasten ja levitä ne toisistaan.\n2 Aseta toinen jalka ja kätesi takaseinää vasten, toisaalta ja jalka päinvastoin. Nyt voit repiä selkäsi seinältä ja työntää jalkasi ylös.\nNitojan kiipeäminen antaa sinun levätä aika ajoin. Sinun tulisi samanaikaisesti nojata takaisin savupiippuun ja suoristaa jalkasi jalkoilla, anna kätesi vapaasti alas.\nAlhaalta kaikki kallioleikkaukset voivat tuntua läpäisemättömiltä, varsinkin jos emme näe saaliita siellä. Jotkut näistä kapealla reunalla päättyvistä muodostelmista voidaan voittaa vetämällä itseäsi käsiin ja kiinnittämällä kantapää reunan reunaan., kyynärpäiden korkeudella. Se on vaikea tekniikka, vaatii suurta fyysistä kuntoa; sitä tulisi käyttää vain silloin, kun ei ole muuta tapaa välttää esteitä.\n1 Mene mahdollisimman korkealle kallion osaan. Lepää kyynärpäät hyllylle, pidä kantapääsi matalana.\n2 Vedä kyynärpäät ylös, pysy mahdollisimman lähellä seinää. Yritä kiinnittää kantapääsi hyllyn reunan yli jalalla.\n3 Suorista hartiat, Nosta polvi hyllyn yläpuolelle, tee kevyt keinu riippuvasta jalasta ja nosta itsesi reunan yläpuolelle.\nLumella ja jäällä liikkumisen tekniikat\nITSELUKITTAVA YHTEINEN - PRUSIK - Prusikowanie\nTurvallinen kiipeily - kahvat ja askelmat\n← Kiipeämisen perusteet ITSELUKITTAVA YHTEINEN – PRUSIK – Prusikowanie →


Umpilisäketulehdus lapsella - Äitiyden Ihme\nUmpilisäketulehdus on nimensä mukaisesti umpisuolen umpilisäkkeen tulehdustila. Umpilisäke voi tulehtua minkä ikäiselle henkilöllä tahansa, mutta yleisimmin potilaat ovat 10-30-vuotiaita. Noin kaksi tuhannesta lapsesta kärsii vuosittain tulehtuneesta umpilisäkkeestä, ja umpilisäketulehdus onkin lasten yleisin vatsan alueen leikkaushoitoa vaativa tulehdus. Alle 2-vuotiailla tulehdusta esiintyy vain harvoin.\nUmpilisäketulehdus on ikävä, kovaa vatsakipua aiheuttava vaiva, joka johtaa hoitamattomana umpilisäkkeen puhkeamiseen ja sitä kautta vatsakalvon tulehdukseen, joka on vakava tila, jonka komplikaatiot voivat pahimmillaan johtaa kuolemaan. Näin ollen onkin tärkeää, että vanhemmat ottavat lapsen vatsakivun tosissaan ja tarkkailevat lasta muiden oireiden varalta.\nLapsen umpilisäketulehduksen oireet\nUmpilisäketulehduksen havaitsemisen voi tehdä vaikeaksi se, että sen oireet voivat olla alkuvaiheessa hyvin samankaltaisia kuin akuutin maha-suolitulehduksen, ummetuksen tai ilmavaivojen aiheuttamat oireet.\nUmpilisäketulehduksen tavallisimpia merkkejä ovat seuraavat 1-2 vuorokauden sisällä kehittyvät oireet:\nLapsen umpilisäketulehdus alkaa yleensä lievällä kuumeella, ruokahaluttomuudella ja koko vatsan alueella tai ylävatsan keskellä tuntuvalla kivulla. Alussa kipu voi vuorotellen helpottaa ja pahentua, mutta lopulta se voimistuu ja muuttuu jatkuvaksi. Muutaman tunnin kuluessa kipu siirtyy vatsan oikeaan alaneljännekseen, mikä on merkki siitä, että tulehdus voi olla leviämässä vatsaonteloon. Vatsakipujen lisäksi lapsi voi kärsiä pahoinvoinnista ja oksentelusta ja joissain tapauksissa myös vähäisestä ripulista.\nMistä lasten umpilisäketulehdus johtuu?\nMonet tekijät voivat aiheuttaa umpilisäkkeen tulehduksen. Muutamia niistä ovat:\nBakteeritulehdus. Tämä on yleisin syy umpilisäkkeen tulehtumiseen.\nUlosteen kertymisestä johtuva tulehdus. Paksusuoli on kehon jätekanava, ja joskus tämä jäte voi kerääntyä umpilisäkkeeseen aiheuttaen sen tulehtumisen.\nVierasesineen aiheuttama tulehdus. Samoin kuin edellä mainitussa tilanteessa, vierasesine tukkii umpilisäkkeen ja aiheuttaa tulehduksen.\nLoiset ja mikrobit. Myös nämä voivat aiheuttaa umpilisäkkeen tulehdustilan.\n“Kehon onnellisuus perustuu terveyteen.”\n– Thales Miletoslainen\nUmpilisäketulehdus on usein todettavissa yksinkertaisella lääkärin tutkimuksella ja laboratoriokokeilla. Lääkäri esimerkiksi tunnustelee lapsen vatsaa ja kuuntelee suoliääniä stetoskoopilla. Diagnoosin varmistamiseksi suoritetaan yleensä kaikututkimus tai tietokonekerroskuvaus.\nTulehtunut umpilisäke poistetaan leikkauksella. Nykyään monet aikuisten umpilisäketulehduksista voidaan hoitaa antibiooteilla leikkaushoidon sijaan, mutta lapsilla umpilisäke poistetaan lähes kaikissa tapauksissa. Kyseessä on onneksi yksinkertainen rutiinitoimenpide, joka voidaan useimmiten suorittaa tähystysleikkauksena. Leikkaukseen yhdistetään usein kipulääkkeet, suonensisäinen nesteytys ja antibioottihoito.\nUmpilisäkkeen poiston jälkeen\nLapset toipuvat umpilisäkkeen poistosta yleensä nopeasti, ja jos komplikaatioita ei ilmene, potilas kotiutetaan sairaalasta tavallisesti 2-3 päivää operaation jälkeen. Puhjenneen umpilisäkkeen tapauksessa lapsi saatetaan pitää sairaalassa pidempään.\nUmpilisäkkeen poiston jälkeen tärkeintä on pitää leikkausalue puhtaana. Lapsen ei tarvitse noudattaa tiettyä ruokavaliota toimenpiteen jälkeen, vaan hän voi syödä samoja ruokia kuin ennenkin. Mitä tulee muihin aktiviteetteihin kotona, lapsi on vapaa tekemään kaikkea sitä, mihin pystyy. Lepo on kuitenkin tärkeää muutaman ensimmäisen päivän ajan kotiin saapumisen jälkeen.\nVaikka umpilisäkkeen poisto onkin nykyään rutiinitoimenpide, vanhempien tulee tarkkailla lapsen vointia kotiin paluun jälkeen. Jos lapsella huomataan mitään seuraavista oireista, tulee ottaa yhteyttä hoitohenkilökuntaan sairaalasta saatujen ohjeiden mukaisesti:\nLeikkausalueen lisääntynyt punoitus tai turvotus\nPaheneva kipu särkylääkkeistä huolimatta\nKellertävä tai vihertävä erite\nRuokahalun puute tai oksentelu\nJos lapsella on edessään umpilisäkkeenpoistoleikkaus, tilanne kannattaa selittää hänelle rehellisesti. Lapselle kannattaa kertoa, mikä ongelma on kyseessä, mistä se johtuu ja miten sitä hoidetaan. Lapsi saattaa olla peloissaan, joten vanhempien on hyvä selittää hänelle, että monet muutkin lapset käyvät läpi saman tilanteen, eikä siinä ole mitään pelättävää.