Pöytäkirja 08.06.2015 Pykälä 8\nSädesairaalan (rak. 7) radiofarmasialaboratorion (puhdastilojen) investointirahoituksen siirto\nKuntayhtymän hallitus 25.5.2015 77 §\nKiinteistöhallinto rakennuttaa Puijon sairaalan Sädesairaalaa (rakennus 7), joka valmistuu heinäkuun alussa. Sädesairaalan on rakennettu syklotroni radioisotooppien tuottamiseen (I vaihe). Syklotorin toimintaan ottamiseen tarvitaan radiofarmasialaboratorio (puhdastiloja aputiloineen) radiolääkkeiden valmistamiseen (II vaihe), joiden rakentamisen investointirahoitus 1,5M€ on varattu rakennusinvestoinnin osalta investointiohjelmassa vuodelle 2016. Talousarviota 2015 laadittaessa puhdastilojen laitteistojen odotettiin saavan EAKR-rahoituksen päätöksen vasta loppuvuodesta 2015. Radiofarmasialaboratoriotilojen rakentamiseen on myönnetty EAKR-rahoitusta, joka varmistui kuitenkin jo helmikuussa 2015. Näin ollen molemmille rakentamisvaiheille on saatu EAKR-rahoitusta (I vaiheeseen 60 % ja II vaiheeseen 40 % kokonaiskustannuksista), joka kattaa laitteistojen hankintaa, ei tilojen rakentamisen kustannuksia.\nSyklotroniin tehty investointi olisi mahdollista saada nopeammin hyötykäyttöön ja syklotronin radiofarmasialääkkeiden valmistus käyntiin, jos radiofarmasialaboratoriotilojen investointivaraus siirrettäisiin tälle vuodelle. Samalla oman radiofarmasiatuotannon myötä saavutettavat kustannushyödyt sekä myös laadulliset hyödyt aikaistuvat. Radiofarmasiatuotannon tarvitsemien puhdastilojen (aputiloineen) rakentaminen olisi mahdollisuus aloittaa heti Sädesairaalan muiden tilojen käyttöönoton jälkeen alkusyksyn 2015 aikana. Tällöin ko. tilat on mahdollista saada tuotantokuntoon jo vuoden 2016 maaliskuussa. Alkuperäisen suunnitelman (ja talousarvion) mukaan tilat olisivat tuotantokunnossa vasta vuoden 2016 lopussa.\nPuhdastilojen rakentaminen on tarkoitus hoitaa Sädesairaalan urakoitsijoiden toimesta varsinaisten urakoiden lisätöinä, mikäli ehdoista päästään tarkoituksenmukaiseen neuvottelutulokseen. Näin olisi mahdollista varmistaa kokonaisuuden hyvä laadullinen lopputulos ja estää takuuaikaisten vastuiden selkeä jakautuminen. Puhdastilojen toteutussuunnitelmat ovat jo pääosin valmiit ja toteutuksen kustannuksiin on mahdollista päästä kiinni nopeasti, jolloin saamme varmistettua hankkeen toteutuksen määrärahavarauksen puitteissa.\nVarsinaiset radiofarmasialaboratorion laitteiden investointien omarahoitusosuudet on varattu laitepankki-investoinneissa 2015 ja 2016 eikä niitä ole tarvetta muuttaa.\nTöiden aikaistaminen syksylle 2015 edellyttää yhtymävaltuuston myönteistä päätöstä talousarviomuutoksesta kesäkuun kokouksessa.\nEsitän, että hallitus hyväksyy ja esittää edelleen yhtymävaltuustolle, että Sädesairaalan (rakennus 7) radiofarmasialaboratoriotilojen rakentamiseen myönnetään tälle vuodelle talousarviomuutoksena investointimääräraha 1,5Me.\nHallitus hyväksyy kiinteistöjohtajan esityksen.\nKuntayhtymän valtuusto 8.6.2015 8 §


Paletilla : 2 x Vappumeikki\nLähettänyt Viivi klo 19.13\nTunnisteet: Meikki-inspiraatio, Nyx Cosmetics, NYX Professional Makeup, Ontic Minerals, Silmämeikki\nCharming Nails 29. huhtikuuta 2018 klo 7.33\nTodella kauniita molemmat, ei liian värikkäitä joten voisivat sopia monille :) tykkäsin enemmän ensimmäisestä!\nViivi 29. huhtikuuta 2018 klo 13.17\nKiitos! Vaikka meikeissä on väriä on ne kuitenkin suhteellisen hillittyjä ja sopisi varmasti monelle :) Toi ensimmäinen silmämeikki on ehkä kans enemmän mun mieleen, mutta taas toisaalta toi pinkki on upeen värinen! :D\nDiaryOfShopaholic 29. huhtikuuta 2018 klo 10.49\nMä oon ihastellut instassa näitä sun upeita meikkejä, ihan mielettömän kauniita ja huoliteltuja. Sulla on kyllä taitoa <3 :)\nViivi 29. huhtikuuta 2018 klo 13.18\nKiitos Mari <3 Sulla on myös upeita väri yhdistelmiä silmämeikeissä :)\nMaiccu / Mansikoitajavaahtokarkkeja 29. huhtikuuta 2018 klo 12.06\nVoisitsä meikata mut ;) Ihan superkauniit meikit, mä oon täällä ihan että wau!\nViivi 29. huhtikuuta 2018 klo 13.19\nHaha! Kiitos paljon! <3\nNiina 29. huhtikuuta 2018 klo 17.14\nTodella upeita meikkejä molemmat! <3 Ja just hyviä vapuksi. Enemmän tykkäsin kuitenkin tuosta ensimmäisestä :) Oot taitava!\nViivi 30. huhtikuuta 2018 klo 11.38\nKiitos Niina <3 Vappuna saa olla väriä. Kiva kuulla, että se oli sun suosikki :)\nTuuli 💙 29. huhtikuuta 2018 klo 18.52\nSulla löytyy kyllä taitoa tehdä ihanan utuisen kauniita meikkejä. Kaunis ja virheetön iho ja kyky olla sinut vähän värikkäämmänkin meikin kanssa :) Mä menen huomisen ihan perinteisellä ruskeahkolla meikillä, konttorirottana (ja keski-ikäisenä) ei kehtaa herättää kovasti huomiota! XD\nViivi 30. huhtikuuta 2018 klo 11.40\nKiitos Tuuli<3 Kyllä värikkäiden meikkien kanssa oleminen vaatii multakin välillä rohkeutta astella ihmisten ilmoille!\ninka nitta 30. huhtikuuta 2018 klo 11.28\nMä rakastan molempia meikkejä ihan hirveesti, mutta vihreä on mun lempiväri, joten se vie voiton tällä kertaa! :D <3\nViivi 30. huhtikuuta 2018 klo 11.43\nTykästyin kieltämättä itekkin näihin molempiin, mutta vihreä meikki näyttää vievän voiton!


Suomi kamppailee EU:n aluetuista - MTVuutiset.fi\nSuomi on harvaan asuttu maa. MTV oy\nJulkaistu 25.02.2011 18:57 (Päivitetty 26.02.2011 18:50 )\nHarva-asutus on kirjattu tukiperusteeksi jopa Suomen EU:n liittymissopimukseen. Tätä kautta saadaan harvan asutuksen lisä-tukea Lappiin ja Itä-Suomeen. Sitä saavat myös harvaan asutut Ruotsi ja Itävalta.\n- Jos meillä on jatkossakin merkittävä summa jaettavana, voimme vastata eri maiden erilaisiin ja perusteltuihin vaatimuksiin, sanoo EU:n aluekomissaari Johannes Hahn.\nMutta riittääkö rahaa? Todennäköisesti EU käyttää aluetukiin jatkossa vähemmän varoja. Ainakin, jos EU:n kokonaisbudjettia ei kasvateta, ja rahaa tarvitaan uuteen toimintaan, kuten laajempaan ulkopolitiikkaan.\nAluetuilla kavennetaan eroja\nSuomi kannattaa kokonaisbudjetin jäädyttämistä, mutta haluaa itselleen nykyisen määrän maatalous- ja aluetukia.\n- Aluetukien tärkein ja historiallinen päämäärä on kaventaa eroja EU:n sisällä. Näin on myös tulevaisuudessa, sanoo Hahn.\nKarttaan punaisella merkityt, EU:n köyhimmät maat, saavat jatkossa nykyistä enemmän aluetukea. Tuloeroja halutaan kaventaa jatkossa ennen muuta köyhien ja rikkaiden maiden välillä. Ei niinkään varakkaissa maissa köyhien ja rikkaiden alueiden välillä.\nNyt käytävät neuvottelut koskevat vuonna 2014 alkavaa jaksoa. Tällä hetkellä Suomen osuus EU:n aluetuista on vain alle puoli prosenttia eli noin 245 miljoonaa euroa vuodessa.


Laihdutusvinkit | Laihdutus\nHaylie Pomroyn dieetti jakaantuu kolmeen eri vaiheeseen, jotka kiihdyttävät aineenvaihduntaa. Pomroy listaa dieettikirjassaan kahvin, maito- ja soijatuotteiden, vehnän ja maissin olevan kiellettyjä koko dieetin ajan.\nEnsimmäinen vaihe on kahden päivän mittainen, joiden fokus on hiilihydraattipitoisen ruoan nauttimisessa.\nEnsimmäisten päivien aikana on tarkoitus tankata hiilihydraatteja, mikä vähentää loppuviikon mielihaluja. Päivien aikana tulisi suosia runsaasti hiilihydraatteja ja proteiineja, mutta välttää rasvaa.\nHiilihydraattipitoista ruokaa saa nauttia normaalisti, kunhan hiilarit eivät tule vehnästä. Aamiaisella kannattaa syödä esimerkiksi täysjyväpuuroa ja lounaalla kalkkunaa.\nMolempina päivinä olisi myös hyvä muistaa nauttia hedelmiä ja vihanneksia vähintään kahdella aterialla.\nEnsimmäisen vaiheen aikana liikunta ei tarvitse harrastaa kuin yhtenä päivänä. Pomroy suositteleekin aerobista hikiliikuntaa, kuten lenkkeilyä tai tanssia.\nSeuraavat kaksi päivää ovat proteiinien hankkimiselle, joiden tarkoituksena on saada kehon rasvasolut vahvistamaan lihaksistoa.\nTämän vaiheen aikana hedelmät ja viljat ovat kiellettyjä. Huom! Vihanneksia saa kuitenkin syödä niin paljon kuin haluaa. Vaiheen aikana tulisi nauttia kolme proteiinipitoista mutta vähärasvaista ateriaa ja kaksi proteiinipitoista välipalaa. Tähän vaiheeseen Pomroy suosittelee kanaa ja kalaa, jotka ovat tunnetusti hyviä proteiininlähteitä.\nProteiinipitoisen ruokavalion tueksi hän suosittelee myös kuntosalitreenejä, joissa lihaksisto joutuu koetukselle. Sen lisäksi suosittelemme laihdutuspillereitä helpotukseksi. Lue lisää laihdutustuotteista täällä.\nViimeisessä vaiheessa keskitytään rasvanpolttoon. Dieettiviikon kolmena viimeisenä päivänä saa nauttia hiilihydraatteja ja proteiineja sekä hyvä rasvoja.\nHyviä rasvoja voi kätevästi nauttia välipaloina esimerkiksi pähkinöiden tai avokadojen muodossa. Pomroyn mukaan tässä vaiheessa vatsan pitäisi jo olla litteämpi ja selluliitinkin vähentynyt. Parhaan lopputuloksen saavuttamiseksi Pomfroy kehottaa kuitenkin noudattamaan dieettiä suositellut 28 päivää\nViimeisen vaiheen liikuntamuotojen tulisi olla mahdollisimman rentouttavia ja rauhallisia. Pomroy suosittelee kaikkien rakastamaa joogaa, jonka pitäisi pillereiden ohella kiihdyttää rasvanpolttoa.\nYhdysvalloissa monet julkkikset suosivat nykyään dieettiä, jonka fokus on aineenvaihdunnan kiihdyttämisessä ja rasvanpoltossa. Unohda siis uuvuttava kalorienlaskenta ja kiihdytä kehosi aineenvaihduntaa säännöllisellä ruokailurytmillä!\nDieetin takana on Haylie Pomroy, jonka mukaan dieettiä noudattaessa on tärkeää muistaa kolme asiaa:\n1) Hiilihydraatit rauhoittavat kehoa\n2) Proteiinit vapauttavat rasvasoluja\n3) Hyvät rasvat auttavat rasvanpolttoa\nMainittakoon, että Haylie Pomroyn asiakkaina ovat olleet monet Hollywood-tähdet, kuten\nJennifer Lopez, Reese Witherspoon, Cher ja Robert Downey Jr.\nPomroyn viime vuoden julkaisusta The Fast Metabolism Diet on tullut Rapakon takana suurmenestys. Dieetti jakaa viikon kolmeen vaiheeseen, joissa keskitytään tankkaamaan ravinteita eri ruoka-aineista.\nDieetti kestää 28 päivää, joiden aikana painon väitetään putoavan jopa yhdeksän kiloa. Dieetin salaisuus perustuu parin päivän välein vaihdettavaan ruokavalioon ja laihdutuspillereihin, jotka yhdessä dieetin kanssa vilkastuttavaa aineenvaihduntaa niin paljon, että kilot putoavat nopeasti pois.\nDieetti suosittelee syömään viidesti päivässä, ja me suosittelemme sen lisäksi laihdutuspillereitä, jotka ovat muiden käyttäjien mukaan tehostaneet tuloksia. Dieetissä päivän ensimmäinen ateria tulisi syödä heti puolen tunnin jälkeen heräämisestä, koska se herättää aineenvaihdunnan lisäksi muun kropan.\nJa kuten aina, liikunta tukee tehokasta painonpudotusta.\nSuositun Dr. Oz – televisiosarjan lääkäri Mehmet Oz uskoo myös dieetin nimeen. Dr. Oz tukee myös meidän väitettä siitä, että painonpudotus yleensä epäonnistuu, kun ruokaa ei nautita kaloreiden pelossa tarpeeksi.\nTässä uudessa hittidieetissä säännöllisyys ja pillerit ovat parhaan lopputuloksen avaintekijä – muista siis nauttia viisi ateriaa päivän aikana.\nRavintoasiantuntija Patrik Borg löytää Pomroyn dieetistä selkeästi toimivia osia, mutta suhtautuu varauksella aineenvaihdunnan kiihtymiseen eri ruoka-aineiden avulla.\nPomroyn dieetti on saanut myös kritiikkiä mm. Borgilta, jonka mukaan dieetissä on hyviä ja tehokkaita laihdutukseen sopivia osia, mutta joka suhtautuu kriittisesti aineenvaihdunnan kiihtymiseen eri ruoka-aineiden avulla. Hän ei myöskään usko aineenvaihdunnan kiihtyvän yksinomaan ruokavalion avulla.\nBorgia kompaten: Ruokavalion vaihtelevuus on tärkeää dieetistä riippumatta, sillä se ylläpitää mielenkiintoa ja helpottaa tuloksellista puurtamista. Muista siis ostaa avuksesi nämä pillerit!\nLaihduttaja – älä kiirehdi!\nMoni aloitteleva laihduttaja pyrkii pääsemään ylimääräisistä kiloista mahdollisimman nopeasti eroon. Tämä ei ole kuitenkaan paras tapa, sillä laihduttaminen on yhtä työlästä kuin lihoaminenkin – mutta varmasti antoisampaa.\nNopea laihtuminen ei aina ole terveellistä, koska elimistö ottaa tarvitsevansa lisäenergian omista kudoksistaan, jos se ei saa tarpeeksi ravintoa. On myös hyvä muistaa, että nopea laihtuminen kuluttaa lihasmassaa eli tuttavallisemmin lihaksia. Hitaammalla tahdilla säästää lihasmassaa, mikä poltaa samalla vähitellen rasvaa. Laihtumiseen sopiva laihdutusvauhti on noin 0,5 – 1,0 kiloa.\nMuista, että liikakilot eivät ole pelkästään rasvaa. Varsinkin painonpudotuksen alkuvaiheessa liikakiloista kuluu myös rasvatonta kudosta, nestettä ja lihasmassaa.\nLaihdu liikkumalla – Laihdutusvinkki 1\nParas tapa laihtua ja samalla säästää lihaksia on yksinkertaisesti liikkuminen. Ilman liikuntaa painonpudotuksessa katoaa enemmän rasvatonta kudosta kuten lihasmassa, mutta jos samalla vähentää syömistään ja harrastaa liikuntaa, niin rasvatonta kudosta katoaa vähemmän.\nLiikkumista kannattaa lisätä ja tehostaa asteittain; toisinsanoen lisää hyötyliikunnan määrää, tee sitä ahkerasti ja monipuolisesti. Kävele esimerkiksi työpaikalle/kouluun nopeammin ja herää hieman aikasempaa, että voit mennä pidemmän matkan.\nLaihduttaja ja proteiini – Laihdutusvinkki 2\nMoni laihduttaja menettää lihasmassaa, koska ei saa tarpeeksi proteiinia. Proteiinia ei tarvitse pelätä, eikä sitä tarvitse hankkia jauhoista tai purkista, vaan ihan luontaisesti ruoasta. Proteiini tarve hieman vaihtelee ihmisestä riippuen, mutta yleisesti ihminen tarvitsee vähintään 1 g proteiinia / painokilo. Esimerkiksi 100 kg painava henkilö tarvitsisi 100g proteiinia.\nLaihduttaja, suojaa luustosi – Laihdutusvinkki 3\nLaihduttamisen aikana on tärkeää huolehtia luuston ylläpidosta, sillä mitä pidempää laihduttaa sen tärkeämpää luustosta huolehtiminen on.\nLaihtumisesta voi seurata luukatoa, mutta sen estäminen ei ole monimutkainen juttu: muista vain liikkua ja saada tarpeeksi kalkkia sekä D-vitamiinia. Luusto pitää erityisesti sitä rasittavasta liikunnasta, kuten esimerkiksi reippaasta kävelystä ja hölkästä. D-vitamiinia ja kalkkia saa hyvin maidosta, juustosta ja kalasta. Jos ruokavalioon ei sisälly päivittäin 6 dl nestemäisiä maitovalmisteita, muutamaa viipaletta juustoa ja kalaa, niin D-vitamiini ja kalkki kannattaa hankkia ihan suosiolla purkista. D-vitaminiinia saa halvalla osoitteesta suomenterveysravinto.fi.\nJärkevä laihduttaminen säästää lihaksia ja luustoa. Kovia juttuja ovat liikunta, ruoasta saatavat valkuaisaineet eli proteiinit, kalkki ja D-vitamiini, muita vitamiineja kuitenkaan unohtamatta! Laihduttaja syö monipuolisesti, mutta terveellisesti eikä yritä huijausdiettejä, joissa monipuolisuus valitettavan usein unohtuu.\nOn tärkeää, että ihminen ei jämähdä paikoileen, vaan yrittää liikkua edes vähän. Muista siis, että laihduttamisella pyritään pysyviin tuloksiin; vähän kerrallaan mutta palkitsevasti!


49 m² Sairaalanrinne 2b 84, 90220 Oulu Kerrostalo Kaksio myynnissä - Oikotie 16129340\nMyytävät asunnot Oulu Kontinkangas Sairaalanrinne 2b 84, 90220 Oulu\n210 800 €●49 m²\nSairaalanrinne 2b 84, Kontinkangas, Oulu●2h+kt+s\nSairaalanrinne 2b 84, 90220 Oulu\n4 302,04 € / m2\n250,30 € / kk\nOsakkeen omistajalla on mahdollisuus valita lunastaako tontin osuuden vai maksaako tontista vuokravastiketta. Tontin vuokra-aika on 40-vuotta ja se on sidottu elinkustannusindeksiin. Vuokravastike on 2,62€/m2. Yhtiölainan laina-aika on 25 vuotta, joista rakennusaika ja ensimmäiset kaksi vuotta ovat lyhennysvapaita. Lopullinen yhtiölainan korko määräytyy kulloisenkin tarkastusajankohdan korkotason mukaan. Hoito- ja rahoitusvastikkeet on arvioitu huhtikuussa 2021. Huoneiston rahoitusvastike on ilmoitettu kahden lyhennysvapaavuoden ajalta, lyhennysten alettua rahoitusvastike on n. 652 €/kk. (Arvio on laskettu n. 0,95 %:n korolla).


Tekoälyteknologiaa hyödyntävä tuotannon ohjausjärjestelmä digitalisoi rakennustyömaat – Cramo ja suomalainen Bliot yhteistyöhön - AiForSite\nTekoälyteknologiaa hyödyntävä tuotannon ohjausjärjestelmä digitalisoi rakennustyömaat – Cramo ja suomalainen Bliot yhteistyöhön\nCramon kanssa tarjottavassa palvelussamme nostamme työmaiden digitalisaation jopa maailman mittakaavassa seuraavalle aikakaudelle. Hyödynnämme monipuolisesti työmaan dataa, jota keräämme muun muassa työmaalle asennettavien betoni- ja olosuhdeantureiden, työtekijä-, työkalu- ja materiaali paikkatietojen anturiverkoston, drone-kuvauksien ja videokuvauksien avulla, Bliotin toimitusjohtaja ja perustaja Kari Hirvijärvi kertoo jatkaa\nRakentajille tarjoamme kokonaisratkaisun yhtenä palvelupakettina, joka tekee työmaiden digitalisoinnista helppoa. Palvelulla on yksi hinta ja se sisältää viikoittain tapahtuvan datankeräyksen ja työmaahenkilökunnan koulutuksen sekä järjestelmäkokonaisuuden.\nHaluamme varmistaa, että digiloikan tekeminen on vaivatonta ja asiakas saa hyödyn järjestelmän käytöstä jo alkumetreiltä. Bliotin kouluttama Cramon asiantuntija huolehtii alusta lähtien työmaan säännöllisestä datankeräyksestä ja tiedon tallentamisesta ja auttaa sen analysoinnissa, Cramon toimitusjohtaja Tatu Hauhio\nTuotannonohjauksessa tekoälyä valjastetaan toimimaan päätöksenteon tukena. Aikaisemmin manuaalisesti toteutettujen prosessien työstäminen on tekoälyn avustamana tarkkaa ja ketterää. Algoritmit ennustavat esimerkiksi betonin kuivumista ja lujittumista ja kuvatunnistus löytää työmaalta kerätystä videodatasta esimerkiksi työtekijät, jotka eivät käytä suojakypärää, Hirvijärvi sanoo.\nCramo haluaa olla vuokrausalan edelläkävijä myös digitalisaatiossa ja uudella ratkaisulla voimme vastata asiakkaidemme toiveisiin yhä syvemmästä yhteistyöstä. Palvelu on herättänyt paljon kiinnostusta, ja suunnitelmissamme onkin laajentaa yhteistyötä muihinkin toimintamaihimme Suomen lanseerauksen jälkeen, Hauhio sanoo.\nCramolla on Suomessa yksinoikeus Bliotin ratkaisun tarjoamiseen.\nCramolla on jo asiantuntijoita työmailla ja laajat asiakassuhteet. Yhteistyön ansiosta voimme tuoda työmaille korkean luokan teknologista osaamista, jonka käyttöä kuitenkin opastavat rakennusalan arkea ymmärtävät asiantuntijat. Meille tämä avaa täysin uusia mahdollisuuksia, Hirvijärvi toteaa.\npuh. 040 5701 344\nKari Hirvijärvi, toimitusjohtaja\npuh: 044 7600 410\nCramo on täyden palvelun rakennuskonevuokraamo. Koneiden ja laitteiden lisäksi tarjoamme muita rakentamista, saneeraamista ja kunnossapitoa tukevia palveluja. Suomessa toimimme valtakunnallisesti yli 400 työntekijän voimin noin 50 toimipisteestä käsin. Asiakaskuntaamme kuuluu yrityksiä ja tahoja rakennusteollisuuden ja muun teollisuuden, kaupan sekä julkisen sektorin alalta. Lisäksi palvelemme kuluttajia. Cramo Finland Oy on osa Cramo-konsernia, jonka emoyhtiö Cramo Oyj on listattu NASDAQ OMX Helsinki Oy:ssä www.cramo.fi\nBliot on yritys, joka muuttaa rakennusalaa vahvalla ammattitaidolla ja teknologiaosaamista hyödyntäen. Bliot-järjestelmän kehittäminen aloitettiin Espoon Keilarannassa vuonna 2016, jonka jälkeen tiimiä on tullut vahvistamaan monta oman alansa huippuammattilaista.\nBliotin missiona on rakennusalan digitalisointi korkean teknologian mahdollisuuksia hyödyntäen. Asiakas on kaiken tekemisen keskiössä ja tavoitteena on tarjota asiakkaille turvallisia ja laadukkaita ratkaisuja, jotka parantavat asiakkaan liiketoimintaa konkreettisesti. Lue lisää https://aiforsite.com/


eurojärjestelmän harjoittamaan rahapolitiikkaan Minna Kuusisto ja Elisa Newby - PDF\nDownload "eurojärjestelmän harjoittamaan rahapolitiikkaan Minna Kuusisto ja Elisa Newby"\n1 Kansantaloudellinen aikakauskirja 110. vsk. 4/2014 Eurojärjestelmä toteuttaa rahapolitiikkaa nollakorkorajalla ja sen alapuolella Minna Kuusisto ja Elisa Newby Eurojärjestelmä on laskenut keskuspankin ohjauskorot lähes nollaan. Rahoitusmarkkinoiden vakautumisesta huolimatta elvyttävä rahapolitiikka ei kuitenkaan ole välittynyt symmetrisesti euroalueen talouksiin. Lisäksi reaalikorkoa nostavat mm. eurojärjestelmän hintavakaustavoitetta hitaammat inflaatio-odotukset. Eurojärjestelmä on ottanut käyttöönsä useita rahapolitiikan epätavanomaisia välineitä, joilla se on korkopolitiikan liikkumavaran hupenemisesta huolimatta pystynyt ohjaamaan markkinakorkoja ja vahvistamaan odotuksia kevyen rahapolitiikan jatkumisesta. Euroalueen rahoitusmarkkinat ovat vakautuneet viime vuosien aikana. Esimerkiksi Espanja ja Italia voivat lainata rahaa markkinoilta kohtuullisella korolla. Irlanti ja Portugali ovat irrottautuneet kansainvälisestä tukiohjelmasta, ja myös Kreikka on tehnyt osittaisen paluun kansainvälisille lainamarkkinoille. Rahoitusmarkkinoiden vakautumisesta huolimatta rahapolitiikan toimintaympäristö on edelleen haastava. Vaikka euroalueen rahapolitiikka on ollut erittäin elvyttävää jo pitkään, alueen BKT on edelleen pienempi kuin ennen kriisiä. Toteutunut inflaatio ja inflaatio-odotukset ovat jatkaneet hidastumistaan, vaikka keskuspankin korkopolitiikan liikkumavara on käytetty loppuun. Lisäksi rahapolitiikan välittymismekanismi toimii euroalueella edelleen epäyhtenäisesti. Artikkelissa tarkastelemme rahapolitiikan vaihtoehtoja nollakorkorajalla. Rahapolitiikan epätavanomaisten välineiden avulla eurojärjestelmä on nollakorkorajoitteesta huolimatta pystynyt ohjaamaan markkinoiden reaalikorkoja ja vahvistamaan odotuksia kevyen rahapolitiikan jatkumisesta. Hyödynnämme artikkelissamme yksinkertaista korkohypoteesimallia, jonka mukaan keskuspankki voi alentaa reaalista markkinakorkoa neljällä tavalla: kiihdyttämällä inflaatio-odotuksia, ohjaamalla odotuksia tulevista koroista, pienentämällä markkinoiden riskilisiä tai supistamalla aikapreemiota. Rajaamme tarkasteluhorisontin artikkelissamme eurojärjestelmän harjoittamaan rahapolitiikkaan vuoden 2012 puolivälistä nykyhetkeen, ajanjaksoon jolloin EKP:n neuvosto laski ohjauskorkojaan useasti ja rahoitusmarkkinat rauhoittuivat asteittain. Heinäkuussa 2012 EKP:n pääjohtaja Mario Draghi lausui Lontoossa käänteentekevät sanansa EKP:n valmi- KTM Minna Kuusisto on markkina-analyytikko ja PhD Elisa Newby on toimistopäällikkö Suomen Pankin pankkitoimintaosaston markkinaoperaatioiden toimistossa. 549\n2 KAK 4/2014 udesta tehdä kaiken tarvittavan euron turvaamiseksi. Puheella oli välittömiä markkinavaikutuksia. Paineet euroalueen periferiamaiden valtiolainamarkkinoilla lientyivät ja luottamusilmapiiri euroalueen markkinoihin alkoi yleisesti kohentua. Saman kuukauden korkokokouksessaan EKP:n neuvosto laski perusrahoitusoperaatioiden koron alle yhteen prosenttiin ja yötalletuskoron nollaan, mikä pienensi korkopolitiikan liikkumavaraa ja viritti ensi kertaa julkisen keskustelun korkopolitiikan nollarajasta euroalueella. Eurojärjestelmän rahapolitiikkaa vuosien finanssikriisin ja vuosien velkakriisin aikana on tarkasteltu useissa kotimaisissa ja varsinkin kansainvälisissä julkaisuissa. Eurojärjestelmän harjoittaman ennakkoluulottoman rahapolitiikan tehosta rahoitusmarkkinoiden toimintakyvyn palauttamisessa vallitsee kirjallisuudessa laaja konsensus. Myös rahapolitiikan nollakorkorajoitteesta (zero lower bound) on julkaistu runsaasti tieteellisiä artikkeleita jo parin vuosikymmenen ajan, sillä maailman suurista keskuspankeista Japanin keskuspankki turvautui nollakorkopolitiikkaan ja epätavanomaiseen rahapolitiikkaan kuten määrälliseen keventämiseen 1990-luvulla. Tällä hetkellä rahapolitiikan nollakorkorajasta ja hitaasta inflaatiosta on kokemusta kaikilla maailman päätalousalueiden keskuspankeilla. Yhdysvaltain keskuspankki Federal Reserve, Japanin Pankki ja Englannin Pankki ovat pyrkineet kiihdyttämään inflaatiota määrällisen keventämisen avulla. Nollakorkoraja on kuitenkin sitonut eurojärjestelmän rahapolitiikkaa vain kahden vuoden ajan, joten eurojärjestelmän kokemuksesta ei vielä ole julkaistu kattavia tutkimuksia. Artikkelin alussa esitämme lyhyesti eurojärjestelmän rahapolitiikan toteutuskehikon ennen finanssikriisiä ja kuvaamme, miten eurojärjestelmä on sopeuttanut rahapolitiikan välineitään kriisin aikana. Tämän jälkeen esitämme yksinkertaisen korkohypoteesimallin ja tarkastelemme korkoerojen kautta eurojärjestelmän rahapolitiikan välittymisen tehoa. Seuraavaksi tarkastelemme toimia, joilla eurojärjestelmä on ohjannut markkinoiden reaalikorkoja nollakorkorajalla. Artikkelin lopussa kuvaamme eurojärjestelmän uusimmat, EKP:n neuvoston kesäkuun ja syyskuun 2014 korkokokouksien yhteydessä julkistamat rahapolitiikkapaketit ja keskustelemme siitä, miksi eurojärjestelmä ei toistaiseksi ole ottanut käyttöön kaikkia epätavanomaiseen rahapolitiikkaan luettavia vaihtoehtoja, vaikka niiden käytöstä on muiden päätalousalueiden keskuspankeilla kokemusta. 1. Finanssikriisi mullisti eurojärjestelmän rahapolitiikan toteutuksen Eurojärjestelmän rahapolitiikan toimeenpano perustui ennen finanssikriisiä korkopolitiikkaan ja siitä erilliseen likviditeettipolitiikkaan (Alanen ja Välimäki 2008). Korkopolitiikkaa ohjasi hintavakaustavoite. Korkopäätöksellään EKP:n neuvosto reagoi ensisijaisesti inflaationäkymien muutoksiin, ei esimerkiksi pankkien välisten markkinakorkojen heilahteluihin. Likviditeettipolitiikalla eli säätelemällä pankkijärjestelmässä olevan keskuspankkirahan määrää eurojärjestelmä puolestaan ohjasi lyhyitä rahamarkkinakorkoja lähelle politiikkakorkoa (Bordes ja Clerc 2012). Ennen finanssikriisiä eurojärjestelmä tarjosi pankeille likimain sen verran likviditeettiä, että pankkijärjestelmä kokonaisuutena pystyi juuri ja juuri täyttämään vähimmäisvarantovaateensa kullakin varantojenpitoperiodilla. Lik- 550\n3 Minna Kuusisto ja Elisa Newby viditeettiylijäämäiset pankit lainasivat tarvittaessa niille pankeille, jotka olivat likviditeettialijäämäisiä. Keskuspankin talletus- ja maksuvalmiusjärjestelmä toimii siten, että mikäli pankkijärjestelmässä on varantojen täyttöperiodin viimeisenä päivänä likviditeettialijäämä, pankit voivat hakea maksuvalmiusluottoa keskuspankista. Vastaavasti likviditeettiylijäämän tapauksessa pankit voivat tehdä yötalletuksen keskuspankkiin. Yötalletuskorko ja maksuvalmiusluoton korko ennen kriisiä olivat yhtä kaukana EKP:n ohjauskorosta eli korosta, jolla pankit saivat lainata vakuudellista rahaa viikoksi. Siten yötalletuskorko ja maksuvalmiusluoton korko muodostivat niin kutsutun korkoputken, jonka keskellä oli ohjauskorko. Kun EKP ohjasi likviditeettiä kohti määrää, jolla pankkijärjestelmä keskimäärin pystyi juuri ja juuri täyttämään reservivelvoitteensa, oli varantojentäyttöperiodin viimeisenä päivänä yhtä todennäköistä, että pankit käyttävät joko yötalletusmahdollisuutta tai hakevat maksuvalmiusluottoa. Siten lyhyet markkinakorot asettuivat varantoperiodin viimeistä päivää lukuun ottamatta lähelle EKP:n ohjauskorkoa. Kun rahoitusmarkkinahäiriö syksyllä 2008 ryöstäytyi täysimittaiseksi kriisiksi, eurojärjestelmä joutui sopeuttamaan rahapolitiikan toteutusperiaatteitaan. Eurojärjestelmä luopui määrärajoitteista luotto-operaatioissaan syksyllä 2008, mistä lähtien pankit ovat saaneet lainata keskuspankkirahoitusta haluamansa määrän kiinteällä korolla riittäviä vakuuksia vastaan (niin kutsuttu täyden jaon likviditeettipolitiikka) (Välimäki 2014). Lisäksi eurojärjestelmä pidensi kriisin aikana luotto-operaatioidensa juoksuaikaa jopa kolmeen vuoteen asti. Täyden jaon likviditeettipolitiikka yhdessä joulukuussa 2011 ja maaliskuussa 2012 järjestettyjen luotto-operaatioiden kanssa kasvatti keskuspankista haettujen luottojen määrän suurimmillaan yli mrd. euroon. Vastaavasti ylimääräinen likviditeetti eli pankkijärjestelmässä oleva pankkien reservivaatimukset ylittävä likviditeetin määrä kasvoi enimmillään yli 800 mrd. euroon. Näiden kahden politiikkatoimen täyden jaon likviditeettipolitiikan ja pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden on todettu alentaneen tehokkaasti riskilisiä ja markkinakorkoja euroalueella (ks. esim. Abbassi ja Linzert 2011). Eurojärjestelmä harjoitti epätavanomaista rahapolitiikkaa jo ennen kuin keskuspankin ohjauskoron liikkumavara oli käytetty, sillä tavanomaisen rahapolitiikan teho hiipui euroalueella rahapolitiikan välittymismekanismin heikentyessä. Epätavanomaisella rahapolitiikalla eurojärjestelmä on korjannut rahapolitiikan tärkeimpien välittymismekanismien, toisiinsa kietoutuneiden korko- ja luottokanavien, toimintaa. Rahapolitiikan epätavanomaisiin välineisiin lukeutuvat tyypillisesti määrällinen keventäminen (quantitative easing, QE) sekä luottomarkkinoiden tukeminen joko suorin ostoin tai pankkijärjestelmän välityksellä, keskuspankin erityispitkillä rahapoliittisilla luotoilla. EKP:n työkalupakissa rahapoliittisilla luotoilla on rahoitusjärjestelmän pankkikeskeisyyden vuoksi tärkeämpi merkitys kuin Yhdysvalloissa tai Isossa-Britanniassa. Helmikuun 2012 jälkeen EKP:n neuvosto on korkokokouksissaan joko laskenut ohjauskorkoja tai pitänyt ne ennallaan. Kirjoittamishetkellä ohjauskorko on ennätyksellisen alhainen, vain 0,05 %. Tällä hetkellä eurojärjestelmä toteuttaakin rahapolitiikkaa hyvin erilaisissa oloissa kuin finanssi- ja velkakriisin akuuteimpina aikoina. Vaikka rahoitusmarkkinat ovat huomattavasti rauhoittuneet, rahapolitiikalla on useita haasteita. Euroalueen inflaatio 551\n4 KAK 4/2014 on nopeasti hidastunut. Vuoden 2013 alun jälkeen se on ollut yhtäjaksoisesti alle 2 prosentin tason. Inflaatio-odotukset rahapolitiikan kannalta keskeisillä aikahorisonteilla ovat etenkin vuoden 2014 aikana laskeneet alle eurojärjestelmän tavoitteen. 1 Lisäksi euroalueen pankkijärjestelmä on edelleen epäyhtenäinen. Esimerkiksi kreikkalaiset ja portugalilaiset yritykset joutuvat yhä maksamaan luotoistaan korkeampaa korkoa kuin saksalaiset tai hollantilaiset yritykset. 2. Lyhyillä rahamarkkinakoroilla keskeinen rooli rahapolitiikan välittymisessä Politiikkakorko on suoraviivaisin keino, jolla keskuspankki voi ohjata markkinakorkoja. Keskuspankin politiikkakorolla ei kuitenkaan ole suoraa vaikutusta kotitalouksien kulutuspäätöksiin ja yritysten investointipäätöksiin, vaan niitä ohjaavat eri reaaliset markkinakorot, taloudenpitäjien odotukset reaalisesta markkinakorosta ja reaalisten markkinakorkojen keskihajonta eli volatiliteetti (Walsh 2003, luku 10). Keskuspankin asettama politiikkakorko ei ole ainoa markkinoiden reaalikorkoja määräävä tekijä, johon keskuspankki voi vaikuttaa. Tässä ja seuraavassa jaksossa esitettävä yksinkertainen korkohypoteesimalli osoittaa, että keskuspankki voi ohjata markkinoiden reaalikorkoja useamman kanavan kautta, vaikka nimellisen politiikkakoron liikkumavara olisi käytetty. 1 Eurojärjestelmän tavoite on pitää inflaatiovauhti hieman alle 2 prosentissa keskipitkällä aikavälillä Korkohypoteesimalli Reaalikorko r voidaan yksinkertaisimmillaan määritellä keskuspankin ohjauskoron I ja inflaatio-odotusten erotukseksi: (1) Kotitalouksien kulutuspäätökset ja yritysten investointipäätökset perustuvat rahoitusmarkkinoiden reaalikorkoihin, kuten asuntolainojen tai yritysluottojen korkoihin. Staattinen reaalinen markkinakorko voidaan esittää seuraavasti: (2) Parametri kuvaa riskilisää ja likviditeettipreemioita, joka määrittää reaalisen politiikkakoron (1) ja markkinakoron (2) eron. Nimelliskoron ja reaalikoron lisäksi rahapolitiikan välittymiseen vaikuttaa myös lyhyiden ja pitkien korkojen välinen suhde. Markkinakorkojen maturiteettien kirjo on suuri, koska kulutusta ja investointeja rahoitetaan koroilla, joiden juoksuajat poikkeavat toisistaan. T-periodin reaalinen markkinakorko on (3) missä on T-periodin reaalinen markkinakorko ajankohtana t, on odotettu yhden periodin reaalikorko ajankohtana ja on aikapreemio (term premium). Vaihtelemalla juoksuajan T arvoja, voidaan yhtälön (3) kautta määritellä aikapreemio. Yhtälön (3) mukaan pitkät reaalikorot heijastavat siis lyhyiden korkojen kehitykseen liittyviä odotuksia ja aikapreemiota. Tämän vuoksi lyhyet rahamarkkinakorot, kuten pankkien väliset yötalletuskorot, ovat avainasemassa ra- 552\n5 Minna Kuusisto ja Elisa Newby hapolitiikan välittymisen kannalta, sillä niiden taso ja vaihtelu heijastuvat suoraan pidemmän juoksuajan korkoinstrumentteihin, kuten euribor-korkoihin, joita käytetään yleisesti esimerkiksi asunto- ja yritysluottojen viitekorkoina. Aikapreemio on yhtälössä (3) merkitty staattiseksi muuttujaksi, mutta etenkin kriisin aikana aikapreemion jopa päivien väliset heilahtelut voivat olla hyvinkin suuria. Aikapreemiolle ei ole kirjallisuudessa yksiselitteistä määritelmää, mutta tässä yhteydessä se tarkoittaa, että maturiteettiinsa saakka pidetyn pitkän instrumentin tuotto on suurempi kuin odotettu tuotto lyhyen instrumentin uudelleen sijoittamisesta toistuvasti pitkän instrumentin maturiteettia vastaavan ajan (Kettunen 1995) Rahapolitiikan välittymisen tehokkuus Euroalueen viitekorot eonia ja euribor ovat rahapolitiikan välittymisen tärkeimpiä kanavia euroalueella. Eonia on pankkien välisen rahamarkkinan vakuudettoman yönylilainan viitekorko. Mikäli rahamarkkinat toimivat normaalisti, eonia-korko asettuu tavallisesti hyvin lähelle EKP:n neuvoston asettamaa perusrahoitusoperaation korkoa. Euribor on puolestaan euroalueen pankkien vakuudettoman rahamarkkinan viitekorko, joita lasketaan usealle maturiteetille. Euriborien perusteella määräytyvät usein pankkien vähittäislaina- ja talletuskorot. Korkohypoteesi (yhtälö 3) voidaan kirjoittaa yhteneväisesti nimelliselle markkinakorolle I (Walsh 2003, luku 10). Hypoteesin mukaan markkinakorot sisältävät odotuksen lyhyiden korkojen urasta eli odotuksen lyhyiden korkojen muutoksesta yli ajan. Puhtaan odotushypoteesin (pure expectations hypothesis) mukaan aikapreemio on 0, ja odotukset nimellisestä lyhyestä markkinakorosta määräävät pitkän markkinakoron. Uusi informaatio talouden näkymistä tai rahapolitiikan tulevasta virityksestä välittyy puhtaan odotushypoteesin mukaan suoraan lyhyistä koroista pitkiin korkoihin. Keskuspankin harjoittama korkopolitiikka on tehokasta, jos se täyttää kaksi ehtoa. Ensiksi keskuspankin politiikkatavoitteen tulee olla yhtenevä markkinoiden korko-odotuksen kanssa. Lyhyet markkinakorot reagoivat silloin odotuksiin lähiajan rahapolitiikan virityksestä. Toiseksi keskuspankin rahapolitiikan muutoksen tulee vaikuttaa sekä lyhyisiin että pitkiin korkoihin eli heijastua koko korkokäyrään (yield curve). Mikäli markkinat odottavat esimerkiksi keskuspankin rahapolitiikan keventämisen olevan vain tilapäinen elvytystoimenpide, ei ohjauskoron lasku välttämättä välity lyhyistä koroista pitkiin korkoihin. Pitkät korot määrittävät esimerkiksi joukkolainojen tuoton ja vaikuttavat yritysten investointipäätöksiin. Jos markkinoiden korko-odotukset ovat ankkuroituneet ja rahapolitiikan välittymismekanismi toimii häiriöittä, rahapolitiikan ennustettavuus tukee taloudenpitäjien investointi- ja kulutuspäätöksiä. Markkinatoimijoiden odotuksia keskuspankin rahapolitiikan virityksestä voidaan tarkastella yönyli-koronvaihtosopimusten (overnight indexed swap, OIS) avulla. OIS on tärkein instrumentti, joka heijastaa markkinatoimijoiden odotuksia EKP:n ohjauskoron muutoksista. Koronvaihtosopimuksessa on kaksi osapuolta, joista ensimmäinen maksaa kiinteää korkoa (ns. swap-korkoa) ja toinen vaihtuvaa korkoa, joka on keskimääräinen eoniakorko sopimuksen juoksuaikana. Kolmen kuukauden OISkorko tulkitaan markkinoiden odotukseksi keskimääräisestä eoniakorosta seuraavan kol- 553\n6 Eurojärjestelmä toteuttaa rahapolitiikkaa nollakorkorajalla ja sen alapuolella Minna Kuusisto ja Elisa Newby KAK 4/2014 Kuvio 1. Euriborin ja OIS-koron ero (eri maturiteeteilla) heijastaa korkopolitiikan tehoa Kuvio 1. Euriborin ja OIS-koron ero (eri maturiteeteilla) heijastaa korkopolitiikan tehoa 3 2,5 1 kk 3 kk 6 kk 12 kk 2 1,5 1 0,5 0-0, Lähde: Bloomberg. Lähde: Bloomberg. men kuukauden aikana. Muutokset OIS-korossa heijastavat siten odotuksia tulevista yönylikoroista. Korkohypoteesin (3) mukaan tehokkailla markkinoilla kolmen kuukauden euriborin tulisi olla yhtä suuri kuin kolmen kuukauden OIS-korko. Vuoden 2006 alusta vuoden 2007 kesäkuun loppuun saakka kaikissa maturiteeteissa euriborin ja OIS-koron ero oli vain keskimäärin 6 korkopistettä (kuvio 1). Korkoero selittyi tuolloin pääasiassa uudelleen sijoittamisesta syntyvällä kustannuksella. Euriborkorot olivat siten yhtenevät markkinoiden lyhyen koron odotuksen kanssa. Finanssikriisin aikana euriborkoron ja OISkoron ero kasvoi nopeasti erittäin suureksi ja oli Lehman Brothersin konkurssin aikoihin syksyllä 2008 ja myöhemmin Euroopan velkakriisin aikana vuoden 2011 loppupuolella liki 2 prosenttiyksikköä. Markkinakorot nousivat kriisin aikana siitäkin huolimatta, ettei EKP:n neuvoston odotettu nostavan ohjauskorkoaan. Odotukset eurojärjestelmän rahapolitiikasta eivät siten välittyneet tehokkaasti markkinakorkoihin. Eurojärjestelmän epätavanomaiset toimet olivat kuitenkin tehokkaita korkoeron supistamisessa (Abbassi ja Linzert 2011). Vuoden 2012 puolivälin jälkeen euriborkoron ja vastaavan maturiteetin OIS-koron korkoerot ovat pienentyneet liki yhtäjaksoisesti. Kirjoittamishetkellä yhden ja kolmen kuukauden korkoerot ovat kaventuneet kriisiä edeltävälle tasolle, mutta kuuden ja kahdentoista kuukauden korkoero on edelleen keskimäärin korkopistettä. 554\n7 Kuvio 2. Yhden kuukauden eurepon ja OIS-koron ero mittaa likviditeettiriskiä Kuvio 2. Yhden kuukauden eurepon ja OIS-koron ero mittaa likviditeettiriskiä 0,2 0,18 0,16 0,14 0,12 0,1 0,08 0,06 0,04 0,02 Minna Kuusisto ja Elisa Newby Lähde: Bloomberg. Lähde: Bloomberg. Vuoden 2012 puolen välin jälkeinen korkoero saattaa ainakin osittain selittyä aikapreemiolla ( ), mutta kuten esimerkiksi Swanson (2007) osoittaa, ei aikapreemion tilastollinen arviointi ole yksiselitteistä. Tarkastellaan sen sijaan, selittyisikö yhtälön (2) korkoero likviditeetti- ja luottoriskillä. Markkinoiden keskimääräistä likviditeettiriskiä voidaan tarkastella vakuudellisen talletuksen koron avulla. Vakuudellisessa talletuksessa luottoriski on katettu vakuudella. Euroalueella eurepo on standardoitu korko sellaisille pankkien välisille talletuksille, joiden vakuutena käytetään vain parasta, korkean luottoluokituksen omaavaa vakuusmateriaalia. Vakuus ei kuitenkaan poista likviditeettiriskiä riskiä siitä, että talletetut varat on sidottu talletuksen keston ajaksi. Koronvaihtosopimuksen korkoa voidaan myös pitää vakuudellisena korkona, sillä nimensä mukaisesti sopimuksessa ei vaihdeta pääomia vaan tulovirtoja. Juuri tämän ominaisuuden ansiosta koronvaihtosopimukseen ei kuitenkaan liity likviditeettiriskiä. Eurepon ja OIS:n positiivinen korkoero heijastaa likviditeettiriskin kasvua, mikä lisää euriborkorkojen nousupainetta. Syksyllä 2008 eurepon ja OIS:n korkoero oli huomattava (kuvio 2). Pankit olivat haluttomia antamaan edes lyhyitä luottoja toisilleen, koska ne halusivat varmistaa oman likviditeettinsä riittävyyden kaikissa mahdollisissa tilanteissa. Korkoero oli positiivinen myös vuoden 2013 loppupuolelta vuoden 2014 kevääseen saakka. Tänä ajankohtana sekä eoniakoron taso nousi ja sen heilahtelut kasvoivat. Myös euriborit nousivat ilman, että eurojärjestelmä olisi 555\n8 KAK 4/2014 Kuvio 3 Euriborin ja Eurepon välinen korkoero havainnollistaa luottoriskiä Kuvio 3 Euriborin ja Eurepon välinen korkoero havainnollistaa luottoriskiä 2,5 1 kk 3 kk 6 kk 12 kk 2 1,5 1 0,5 0-0, Lähde: Bloomberg. Lähde: Bloomberg. muuttanut rahapolitiikan viritystään. Likviditeettiriskin kasvu näyttää selittävän euriborien uran vain vuoden 2013 vaihteessa, mutta ei sitä miksi euribor- ja OIS-korkojen ero on jäänyt kriisiä edeltävän tason yläpuolelle. Seuraavaksi kysymme, selittääkö luottoriski korkoeron euriborien ja vastaavan maturiteetin OIS-korkojen välillä. Luottoriskiä voidaan havainnollistaa tarkastelemalla pankkien vakuudettoman ja vakuudellisen lainanannon eli euriborien ja eurepon välistä korkoeroa saman maturiteetin instrumenteille (kuvio 3). Ennen finanssikriisiä pankit arvioivat vastapuoliriskin vähäiseksi, mutta finanssikriisin aikana korkoero kasvoi 1,5 prosenttiyksikköön. Pankkien vakuudeton lainananto pysähtyi käytännössä kokonaan myös hyvin lyhyillä rahamarkkinoilla. Euroalueen pankkien välinen luottamus mureni, kun vakavaraisiksi mielletyt isot kansainväliset pankit tekivät suuria sijoitusten alaskirjauksia ja luottamus katosi tyystin, kun Lehman Brothers ajautui konkurssiin. Velkakriisi lisäsi pankkien toisiaan kohtaan tuntemaa epäluuloa, koska monilla pankeilla oli taseissaan vaikeuksissa olevien euromaiden valtiovelkakirjoja. Vuodesta 2012 alkaen euriborin ja eurepon korkoero on kaventunut, mutta on edelleen positiivinen. Tällä hetkellä on kuitenkin liian aikaista sanoa, jääkö vakuudettoman ja vakuudellisen markkinan korkoero pysyvästi positiiviseksi, sillä finanssikriisi on muuttanut pankkien käyttäytymistä huomattavasti. Esimerkiksi sääntelyn vuoksi pankit suosivat vakuudellista rahamarkkinaa. EKP:n uusimman rahamarkkina-analyysin mukaan vakuudettoman pankkien välisen markkinan koko on supistunut viidesosaan finanssikriisiä edeltävästä tasos- 556\n9 Minna Kuusisto ja Elisa Newby taan. Transaktioiden vähäisyys on muuttanut markkinan likvidiyttä huomattavasti. Yhteenvetona voidaan todeta, että rahapolitiikan korkokanava ei tällä hetkellä toimi yhtä tehokkaasti kuin ennen finanssi- ja velkakriisiä. Eri rahamarkkinakorkojen erojen perusteella odotukset lyhyen rahamarkkinakoron muutoksista heijastuvat pidemmän maturiteetin markkinakorkoihin heikommin kuin ennen vuotta Vaikka kotitalouksien ja yritysten vähittäislainojen korot määräytyvät euriborkorkojen perusteella, kulutus- ja investointipäätöksiin vaikuttaa kuitenkin eniten reaalikorko, joka edellä sivuutettiin. Seuraavassa jaksossa tarkastellaan sitä, miten eurojärjestelmä on rahapolitiikan epätavanomaisilla keinoilla pystynyt ohjaamaan taloudenpitäjien odotuksia tulevasta reaalikorosta. 3. Reaalikorkojen ohjaus nollakorkorajalla 3.1. Keskuspankin keinovalikoima Laskusuhdanteen aikana talousnäkymät saattavat olla niin heikot, että reaalikoron (yhtälö 2) painaminen negatiiviseksi olisi varteenotettava keino kiihdyttää taloudellista toimeliaisuutta. Mikäli inflaatio-odotukset ovat laskusuhdanteesta huolimatta ankkuroituneet esimerkiksi 2 prosenttiin, reaalinen politiikkakorko tulee negatiiviseksi, kun keskuspankki laskee ohjauskoron alle 2 prosentin. Finanssikriisin aikana EKP laski ohjauskorkoaan ripeästi. Inflaatio-odotukset euroalueella hidastuivat kuitenkin samanaikaisesti, mikä vähensi EKP:n korkopolitiikan tehoa entisestään. Samalla finanssikriisi lisäsi epävarmuutta, jolloin parametrin kuvaamat riskilisät suurenivat voimakkaasti. Kun politiikkakorko I on nollarajalla, yhtälöiden (2) ja (3) mukaan keskuspankki voi alentaa reaalista markkinakorkoa neljällä tavalla: 1) kiihdyttämällä inflaatio-odotuksia, 2) hillitsemällä odotuksia tulevista koroista, 3) pienentämällä riskilisää ja 4) supistamalla aikapreemiota. Reaalikorkojen laskemisen lisäksi keskuspankki haluaa myös vähentää niiden keskihajontaa, sillä korkojen vaihtelulla on vaikutus rahapolitiikan välittymiseen. Korkohypoteesin (3) mukaan pitkät korot heijastavat tulevia lyhyitä korkoja koskevia odotuksia, mutta odotuksiin lyhyiden korkojen tasosta puolestaan vaikuttaa korkotasoon liittyvä epävarmuus. Lyhyiden korkojen heilahtelut lisäävät tulevaan korkotasoon kohdistuvaa epävarmuutta, mikä puolestaan nostaa pitkiä korkoja. Siten esimerkiksi pankkien välisen yönylikoron, eoniakoron, heilahtelu voi johtaa euriborkorkojen nousuun, mikä ei keskuspankin harjoittaman rahapolitiikan näkökulmasta ole toivottua. Korkohypoteesimallin neljästä reaalisia markkinakorkoja nollakorkorajalla alentavasta vaihtoehdosta eurojärjestelmä on tähän mennessä ottanut käyttöön lähinnä toisen ja kolmannen. Ennakoivalla viestinnällä se on pyrkinyt ohjaamaan korko-odotuksia ja alentamaan rahoitusmarkkinoiden riskilisiä vähentämällä lyhyiden korkojen vaihtelua. Lisäksi eurojärjestelmän epätavanomaiset likviditeettitoimet ovat vähentäneet rahoitusmarkkinoiden likviditeetti- ja luottoriskilisiä Keskuspankilla rajalliset mahdollisuudet nopeuttaa inflaatio-odotuksia Edellä esitetyn mallin mukaisesti keskuspankin ensimmäinen keino alentaa reaalista markkina- 557\n10 KAK 4/2014 korkoa silloin, kun politiikkakorko I on nollarajalla, on kiihdyttää inflaatio-odotuksia. Keskuspankki voi kuitenkin vaikuttaa inflaatioodotuksiin vain rajallisesti, sillä inflaatio-odotukset riippuvat odotuksista tulevasta talouskehityksestä, johon taas esimerkiksi finanssipolitiikalla on merkittävä vaikutus. Toisaalta inflaatio-odotukset muodostuvat myös muiden ulkoisten tekijöiden, kuten öljyn hinnan perusteella. Keskuspankki voi kevyellä rahapolitiikallaan tukea talouden elpymistä ja kiihdyttää siten inflaatio-odotuksia, mutta se ei voi yksinään vaikuttaa kaikkiin inflaatio-odotuksia määrittäviin tekijöihin. Kirjallisuudessa laajamittaisia arvopaperiostoja eli määrällistä keventämistä pidetään tyypillisesti keskuspankin päätyökaluna inflaatioodotusten kiihdyttämisessä. Keskuspankin taseen kasvattaminen lisää rahan määrää taloudessa, minkä tulisi vilkastaa taloudellista toimeliaisuutta ja nostaa hintatasoa. Näin ei tapahdu, mikäli rahan ja luottojen kysyntä on heikkoa. Kysynnän kasvaessa suuri rahan määrä mahdollistaa pankkien myöntämien lainojen nopean kasvun, mikä puolestaan kiihdyttää inflaatiota (Thornton 2012). Laajamittaiset osto-ohjelmat signaloivat keskuspankin vahvaa sitoutumista kevyeen rahapolitiikkaan, minkä tulisi lisätä taloudenpitäjien uskoa talouden elpymiseen. Kasvuodotusten kiihtymisen tulisi suoraan heijastua myös odotuksiin korkeammasta inflaatiosta. Joissain tapauksissa ostoohjelmat lisäävät keskuspankin uskottavuutta inflaatiotavoitteen saavuttamisessa ikään kuin todisteena keskuspankin sitoutuneisuudesta omaan mandaattiinsa (Reynard 2011). Suurista keskuspankeista Yhdysvaltain keskuspankki, Japanin Pankki ja Englannin Pankki ovat tehneet laajamittaisia arvopaperiostoja talouskriisin aikana. EKP:n arvopaperiostoja ei ole pidetty määrällisenä keventämisenä, sillä ostomäärät suhteessa talouden kokoon ovat olleet selvästi pienempiä ja osto-ohjelmien tavoitteet erilaisia kuin muissa keskuspankeissa. Määrällisen keventämisen vaikutuksista inflaatio-odotuksiin on tehty jonkin verran tutkimusta, mutta osto-ohjelmien vaikutuksista inflaatio-odotuksiin ei ole yksimielisyyttä. Markkinahinnoista johdettujen inflaatioodotusten on useimmissa tutkimuksissa todistettu kiihtyneen osto-ohjelmailmoitusten jälkeen (Hofmann ja Zhu 2013, Guidolin ja Neely 2010). Toisaalta muutokset eivät ole olleet kokoluokaltaan merkittäviä, eikä samanlaista positiivista vaikutusta ole nähty kaikkien ostoohjelmien kohdalla. Yhdysvalloissa ja Isossa- Britanniassa osto-ohjelmien inflaatiota kiihdyttävä vaikutus vaikuttaa olleen suurimmillaan talouskriisin alkuvaiheessa, vuosina , kun talouden ja markkinoiden epävarmuus sekä deflaatiopelot olivat huipussaan. Tutkimuksen suurimpana haasteena pidetään nimenomaan muiden tekijöiden kontrollia. Samanaikaisten muiden rahapolitiikkapäätösten, finanssipolitiikkatoimien tai yleisen markkinakehityksen vaikutusta inflaatio-odotuksiin on vaikea erottaa määrällisen keventämisen vaikutuksista. On huomioitava, että vaikka laajamittaisia osto-ohjelmia pidetään yleisesti keskuspankkien tärkeimpänä työkaluna taistelussa deflaatiota tai hidastuvaa inflaatiota vastaan, muidenkaan epätavanomaisten rahapolitiikkatoimien mahdollista inflaatiota kiihdyttävää vaikutusta ei tule unohtaa. Siinä määrin, kun keskuspankin toimet ylipäätään tukevat odotuksia talouskasvun kiihtymisestä, niiden tulisi myös kiihdyttää inflaatio-odotuksia. 558\n11 Minna Kuusisto ja Elisa Newby 3.3. Keskuspankki voi pienentää riskilisiä tukemalla luottomarkkinoita Nollakorkorajalla keskuspankki voi alentaa reaalista markkinakorkoa pienentämällä markkinoiden riskilisiä esimerkiksi tukemalla luottomarkkinoiden toimintaa. Keskuspankki voi joko ostaa suoraan arvopapereita luottomarkkinoilta tai muuttaa oman luotonantonsa ehtoja. Jälkimmäisessä vaihtoehdossa keskuspankki tyypillisesti tarjoaa pankeille luottoa tavanomaista edullisemmin (matalalla korolla) ja pidemmäksi aikaa. Lisäksi keskuspankki voi laajentaa luottojen vakuuksiksi kelpaavien arvopapereiden joukkoa. Rahoituslikviditeetillä tarkoitetaan pankkien kykyä rahoittaa itseään markkinoilta (Nikolaou 2009). Rahoituslikviditeetin heikkeneminen voi näkyä esimerkiksi pankkien välisillä rahamarkkinoilla, mikäli pankkien luottamus toisiinsa kärsii, eivätkä ne enää voi luottaa saavansa lyhytaikaista lainaa helposti. Pankki ei uskalla lainata ylimääräisiä varojaan toiselle pankille, mikäli se pelkää, ettei se itse saa tarpeen tullen lainattua rahaa markkinoilta. Tällainen pankkien toisiaan kohtaan tuntema epäluulo voi johtaa tilanteeseen, jossa lyhyen lainan saatavuus on hyvin heikkoa, vaikka rahoitusjärjestelmässä olisikin ylimääräistä likviditeettiä. Likviditeettiylijäämäiset pankit vaativat kompensaatioksi korkeammasta rahoituslikviditeettiriskistä suurempaa tuottoa, ja rahamarkkinakorot nousevat. Heikko markkinalikviditeetti puolestaan syntyy, kun arvopaperin kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. Markkinalikviditeettiriskilisä kasvaa, jos markkinoilla ei ole kysyntää arvopaperille, jota on paljon tarjolla. Siksi sijoittaja vaatii korkeaa tuottoa kompensoimaan sitä riskiä, ettei välttämättä saa arvopaperia myytyä haluamallaan hetkellä. Luottoriskilisä on markkinoiden vaatima kompensaatio siitä, että sijoitukseen kohdistuu luottoriski. Luottoriskilisä on sitä suurempi mitä suurempi on maksukyvyttömyyden todennäköisyys. Siksi on luonnollista, että luottoriski lisää sijoittajan tuottovaatimusta eli nostaa sijoituksen korkoa. Normaalisti markkinat osaavat hinnoitella sijoituksiin sisältyvän luottoriskin kutakuinkin oikein, mutta markkinahäiriötilanteessa näin ei välttämättä ole. Koko rahoitusjärjestelmää koskeva markkinahäiriö saattaa kasvattaa kaikkien sijoitusten luottoriskilisiä, sillä eri rahoitusmarkkinainstrumentit ovat kytkeytyneitä toisiinsa. Esimerkiksi Kreikan valtionlainojen koettu luottoriskin kasvu lisää myös kreikkalaispankkeihin kohdistuvaa luottoriskiä, koska näillä pankeilla on paljon Kreikan valtionlainoja taseissaan. Kreikkalaispankkeihin kohdistuvan luottoriskin kasvu puolestaan voi lisätä esimerkiksi ranskalais- ja italialaispankkeihin kohdistuvaa luottoriskiä, jos näillä pankeilla on paljon sijoituksia kreikkalaispankeissa. Talouskriisissä luottoriski saattaa kasvaa siitä syystä, että talousnäkymät heikkenevät, jolloin esimerkiksi konkurssien todennäköisyys yksityisellä sektorilla kasvaa. Toisaalta luottoriski voi myös kasvaa pelkästään siksi, etteivät rahoitusmarkkinat toimi normaalisti. Tällaisessa tilanteessa yksittäisen sijoituksen luottoriskilisä ei enää välttämättä kuvasta oikein juuri tuon sijoituskohteen todellista luottoriskiä vaan pikemminkin systeemistä rahoitusmarkkinoiden häiriötilaa. Keskuspankki voi alentaa likviditeettiriskilisää ja luottoriskilisää joko tukemalla luottomarkkinoita suoraan tai pankkijärjestelmän välityksellä. Koska keskuspankilla on monopoli likviditeetin tarjontaan (eli rahan luomiseen), se on järjestelmän ainoa toimija, joka ei ole 559\n12 KAK 4/2014 Kuvio 4. Suhteellisen suuret vaihtelut likviditeetin määrässä johtivat eoniakoron nousuun keväällä 2014 Kuvio 4. Suhteellisen suuret vaihtelut likviditeetin määrässä johtivat eoniakoron nousuun keväällä ,80 % 0,70 % 0,60 % 0,50 % 0,40 % 0,30 % 0,20 % 0,10 % 0,00 % Likviditeetin vaihtelu (liukuva 10 päivän keskihajonta suhteellisista muutoksista) Eonia (vasen asteikko) 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5 % 0 % Lähteet: Suomen Pankki ja European Banking Federation. Lähteet: Suomen Pankki ja European Banking Federation. likviditeettirajoittunut. Keskuspankki voi taata pankkijärjestelmän likvidiyden ja siten alentaa pankkien rahoituslikviditeettiriskiä lisäämällä keskuspankkirahan määrää. Näin eurojärjestelmä onkin tehnyt, kun se on myöntänyt pankeille edullisia ja pitkiä luottoja ilman määrärajoitteita vakuuksia vastaan. Toimien seurauksena rahamarkkinoiden likviditeettiriskilisät ovat laskeneet voimakkaasti. Eurojärjestelmän erityiset likviditeettioperaatiot ovat osaltaan vaikuttaneet myös markkinoiden luottoriskilisiin, sillä ne ovat edistäneet euroalueen rahoitusjärjestelmän vakautta. Talouskriisin aikana useat keskuspankit ovat likviditeettioperaatioiden lisäksi tehneet suoria interventioita luottomarkkinoille ostamalla arvopapereita taseeseensa. Ostamalla luottoriskillisiä arvopapereita markkinoilta keskuspankit, eurojärjestelmä mukaan lukien, ovat pienentäneet markkinoille jäävää luottoriskiä Ennakoivalla viestinnällä hillitään korkojen heilahteluja ja odotuksia tulevista koroista Kun EKP:n neuvosto kriisin aikana luopui likviditeetin määrän kontrollista ja pankit hakivat runsaasti keskuspankkirahoitusta, pankkijärjestelmään syntyi huomattava likviditeettiylijäämä. Pankkijärjestelmän likviditeettiylijäämä selittää sen, miksi lyhimmät markkinakorot painuivat ohjauskoron tasolta lähelle EKP:n yötalletuskoron tasoa. Vaikka pankit kävisivät kauppaa keskenään tai lainaisivat rahaa asiakkailleen, päätyy vaihdettu raha aina jonkin pankin tilille, eikä pankilla päivän päätteeksi ole muuta mahdollisuutta kuin tallettaa varat keskuspankkiin yötalletuskorolla. Keskuspankkirahoituksen huomattavaa kasvua pidetäänkin merkkinä siitä, etteivät pankkien väliset markkinat toimi kunnolla. Ylijäämäpankit eivät lainaa alijäämäpankeille, jotka joutuvat siten tur- 560\n13 Minna Kuusisto ja Elisa Newby vautumaan keskuspankkirahoitukseen (Mercier 2014). Kriisin aikana keskuspankki on osittain korvannut rahamarkkinat. Se lainaa rahaa alijäämäpankeille ja ottaa vastaan ylijäämäpankkien talletukset. Tästä syystä runsas likviditeettiylijäämä on johtanut markkinoilla kriisin aikana paitsi korkotason laskuun myös kaupankäyntivolyymien pienentymiseen. Vuoden 2012 aikana ohjauskorkojen laskut ja pankkijärjestelmän runsas likviditeettiylijäämä alensivat euroalueen lyhyitä rahamarkkinakorkoja ja rauhoittivat niiden vaihtelua väliaikaisesti. Lyhimmät markkinakorot alkoivat kuitenkin nousta hienoisesti, ja niiden vaihtelu voimistui jälleen vuoden 2013 aikana, kun euroalueen pankkien oli mahdollista alkaa maksaa ennenaikaisesti takaisin hakemiaan kolmen vuoden keskuspankkiluottoja, mikä lisäsi selvästi likviditeetin vaihtelua (kuvio 4). Lisäksi kaupankäynnin piirissä olleen likviditeetin määrä oli huomattavasti laskennallista likviditeettiylijäämää pienempi, koska likviditeettipuskureiden kysyntä oli pankeissa edelleen suurempaa kuin ennen kriisiä. Tästä syystä todennäköisyys, että likviditeettialijäämäinen pankki joutuisi turvautumaan keskuspankin maksuvalmiusluottoon, kasvoi jo selvästi ennen kuin koko pankkijärjestelmän likviditeettiylijäämä lähestyi nollaa. Kirjallisuudessa keskuspankin uskottavan sitoutumisen tulevaan korkotasoon on osoitettu lisäävän rahapolitiikan tehoa, kun nollakorkorajoite on sitova (Eggertsson ja Woodford 2003). Heinäkuun 2013 korkokokouksen yhteydessä EKP:n neuvosto käytti ensi kerran ennakoivaa viestintää ohjatakseen markkinoiden odotuksia tulevasta korkotasosta. EKP:n neuvosto tähdensi odottavansa korkojen säilyvän silloisella tasollaan tai matalampina pidemmän aikaa. Korkohypoteesin mukaan korko-odotusten aleneminen laskee reaalista markkinakorkoa. Ennakoivalla viestinnällä eurojärjestelmä onnistuikin väliaikaisesti vaimentamaan rahamarkkinakorkojen ensimmäiset nousupaineet, jotka keväällä ja kesällä 2013 johtuivat erityisesti odotuksista Yhdysvaltain keskuspankin Fedin rahapolitiikan vähittäisestä kiristymisestä. Keväällä 2014 ylimääräisen likviditeetin väheneminen noin 100 mrd. euroon ja etenkin suuret päivittäiset heilahtelut likviditeetin määrässä johtivat kuitenkin siihen, että lyhyet markkinakorot nousivat uudelleen ja niiden vaihtelu lisääntyi jälleen. Korkojen nousun kääntöpuoli oli, että myös pankkien välisten markkinoiden kaupankäyntivolyymit kasvoivat. Euroalueen vakuudettomien yön yli -markkinoiden kaupankäyntivolyymi kasvoi vuoden alun 2014 noin 20 mrd. eurosta noin 30 mrd. euroon kesän 2014 aikana. Kaupankäyntiaktiivisuuden elpymistä pidettiin merkkinä rahamarkkinoiden osittaisesta normalisoitumisesta ja siitä, että korkeampi korkotaso kannusti osaa ylijäämäpankeista lainaamaan muille pankeille sen sijaan, että ne tallettaisivat ylimääräiset varansa keskuspankkiin. Likviditeetin kiristymisestä rahamarkkinoille aiheutuneet paineet kuitenkin nostivat eoniakoron ajoittain jopa lähelle maksuvalmiusluoton korkoa, mikä ei ollut tarkoituksenmukaista EKP:n neuvoston linjaaman rahapolitiikan virityksen näkökulmasta. Myös pidemmät korot, kuten euriborkorot, kohosivat. 4. Eurojärjestelmän kesä- ja syyskuun rahapolitiikkapaketit rauhoittivat rahamarkkinoita Kesäkuussa 2014 odotukset EKP:n rahapolitiikan lisäkevennyksestä toteutuivat, kun neuvosto ilmoitti mittavista rahapolitiikan toimenpi- 561\n14 KAK 4/2014 Kuvio 5. Eonia- ja euribor-korot laskivat EKP:n kesä- ja syyskuisen korkopäätöksen myötä historialliselle pohjatasoilleen Lähteet: Suomen Pankki ja European Banking Federation. teistä: 1) ohjauskorkojen lasku, jolla yötalletuskorko alennettiin negatiiviseksi, 2) uusi kohdennettu pitempiaikainen rahoitusoperaatio, 3) täyden jaon likviditeettipolitiikan jatkaminen joulukuuhun 2016 asti, 4) viikoittaisten likviditeettiä kiristävien hienosäätöoperaatioiden eli pankkien eurojärjestelmään tekemien määräaikaistalletusten lakkauttaminen, 5) omaisuusvakuudellisten arvopaperiostojen valmistelun tehostaminen ja 6) muutokset vakuuskehikossa. Lisäksi syyskuussa EKP:n neuvosto täydensi kesäkuussa julkaistua toimenpidepakettia ilmoittamalla kahdesta arvopaperien osto-ohjelmasta. EKP aloitti katettujen joukkolainojen suorat ostot lokakuussa, ja ilmoitti käynnistävänsä omaisuusvakuudellisten arvopaperien ostot marraskuun 2014 aikana. Ostoohjelmien on määrä tukea paitsi rahapolitiikan välittymismekanismia ja luottokanavan toimintaa myös EKP:n ennakoivaa viestintää eli odotusta korkojen pysymisestä matalalla tasolla pitkään. Kesäkuun korkokokouksessaan EKP:n neuvosto alensi ohjauskorkoa, jolla pankit voivat hakea viikon mittaista rahoitusta, 0,15 prosenttiin, sekä maksuvalmiusluoton korkoa 0,40 prosenttiin. Yötalletuskorko oli 0 % ennen korkopäätöstä, ja jotta juuri piristyneiden pankkien välisten rahamarkkinoiden toiminta ei häiriintyisi liian kapean korkoputken vuoksi, neuvosto laski yötalletuskoron negatiiviseksi 0,10 prosenttiin. EKP:n neuvoston mittavalla paketilla oli välittömiä markkinavaikutuksia. Euron kurssi heikkeni, ja eonia-korko laski nopeasti lähelle nollaa eli reilun 0,10 prosenttiyksikön päähän 562\n15 Minna Kuusisto ja Elisa Newby uudesta negatiivisesta yötalletuskorosta. Myös markkinoiden odotukset eoniakorosta laskivat. Kolmen ja 12 kuukauden euriborit laskivat lähelle historiallisia pohjatasojaan. Koska vähittäislainat on sidottu euriborkorkoihin, koron lasku hyödytti suoraan velallisia yrityksiä ja kotitalouksia. EKP kavensi myös korkoputkea 0,75 prosenttiyksiköstä 0,50 prosenttiyksikköön, joten lyhyiden markkinakorkojen mahdollinen vaihteluväli oli nyt aiempaa pienempi. EKP:n päätös lopettaa likviditeettiä kiristävät hienosäätöoperaatiot, joissa pankit olivat tuoneet määräaikaistalletuksia keskuspankkiin, sekä täyden jaon politiikan jatkuminen säännöllisissä rahoitusoperaatioissa aina vuoden 2016 loppuun saakka vähensivät pankkijärjestelmän likviditeettiepävarmuutta ja likviditeetin vaihtelusta rahamarkkinoille aiheutuvia jännitteitä. Korkojen vaihtelu onkin huomattavasti tasoittunut EKP:n politiikkapäätösten jälkeen samalla, kun korkotaso on laskenut (kuvio 5). Negatiivisen yönylikoron myötä kaikki ne eurojärjestelmän vastapuolet, joilla on vähimmäisvarantovaateen ylittäviä talletuksia keskuspankissa, joutuvat maksamaan talletuksistaan eurojärjestelmälle. Vaikka ylimääräistä keskuspankkirahaa on pankkijärjestelmässä edelleen yli 100 mrd. euroa, se on jakautunut epätasaisesti pankkien välille. Siten vähimmäisvarantovaateen ylittäviä talletuksia on erityisesti vahvoilla pankeilla. Finanssikriisin jälkeinen pankkien epäluulo toisiaan kohtaan luo edelleen kitkaa pankkien välisille markkinoille, mistä syystä ylijäämäiset pankit eivät lainaa alijäämäisille pankeille pankkien välisillä markkinoilla. Alijäämäiset usein Etelä-Euroopassa sijaitsevat pankit ovat riippuvaisia keskuspankkirahoituksesta, koska ne ovat saaneet rahoitusta alhaisemmalla korolla eurojärjestelmästä kuin toisista pankeista ja myös keskuspankin hyväksymien vakuuksien joukko on ollut laajempi. Vakavaraiset pankit, joilla ei ole pulaa vakuuksista, puolestaan saavat edullisemmin lainaa markkinoilta kuin eurojärjestelmästä. Negatiivinen talletuskorko kasvattaa keskuspankkitalletuksen vaihtoehtoiskustannusta pankkitalletuksen suhteen eli keskuspankkitalletuksen kustannusta ylijäämäiselle pankille ja lisää pankkitalletuksen houkuttelevuutta alijäämäisessä pankissa. Kohdennetussa pitempiaikaisessa rahoitusoperaatiossa (targeted longer-term refinancing operation, TLTRO) on elementtejä, jotka vaikuttavat reaalikorkoon monen kanavan kautta. Kohdennettu rahoitusoperaatio on kestoltaan neljä vuotta eli pidempi kuin muut pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot, joten kesäkuuhun 2016 asti eurojärjestelmä on sitoutunut jakamaan pankeille erittäin matalakorkoista luottoa (operaatiohetkellä vallitseva perusrahoitusoperaation korko lisättynä 0,10 prosenttiyksiköllä). Pitkä kesto ja matala korko vähentävät epävarmuutta ja keskuspankkiluoton kustannuksia, mikä laskee reaalikorkoa. TLTRO-rahoituksen määrä on sidottu pankin luotonantoon yksityiselle sektorille, jolloin pankeilla on kannustin tarjota luottoa yksityiselle sektorille. Kahdessa ensimmäisessä eli syys- ja joulukuussa 2014 järjestettävässä operaatiossa pankit saavat eurojärjestelmästä rahoitusta 7 % yksityiselle sektorille myöntämiensä lainojen kannasta. Eurojärjestelmän vastapuolien yhteenlaskettu lainalimiitti on liki 398 mrd. euroa. Noin neljänneksen limiitistä kattavat saksalaiset pankit, ranskalaiset ja italialaiset pankit noin viidenneksen. GIIPS-maiden (Kreikka, Irlanti, Italia, Portugali ja Espanja) osuus lainalimiitistä on vajaat 40 %, joten TLTRO-operaatio tukee luotoantoa myös näissä maissa. 563\n16 KAK 4/2014 Maaliskuussa 2015 järjestettävässä operaatiossa ja tätä seuraavissa operaatioissa TLTRO:n limiitit lasketaan vastapuolen nettolainanannon kehityksen perusteella (pl. toisille rahoituslaitoksille myönnetyt luotot ja asuntoluotot). Mitä enemmän hyväksyttäviä lainoja vastapuoli myöntää toukokuun 2014 ja huhtikuun 2016 välillä, sitä runsaammin rahoitusta se voi saada kuudesta jälkimmäisestä operaatiosta. Nettoluotonantoaan ennen toukokuuta 2014 supistanut pankki saattaa saada operaatiosta enemmän rahoitusta kuin nettoluotonantoaan kasvattanut pankki. Mikäli pankit kasvattavat nettoluotonantoaan operaation aikana yhtä nopeasti, on limiitti suurempi sellaiselle pankille, jonka nettoluotonanto oli negatiivinen toukokuun 2013 ja huhtikuun 2014 välillä, kuin pankille, jonka nettoluotonanto oli samana ajankohtana nolla tai positiivinen. TLTRO yhtenäistää rahoitusoloja euroalueella, koska monet nettoluotonantoaan supistaneet pankit sijaitsevat GIIPS-maissa. Enimmäislainalimiitin laskentatapa TLTRO:ssa kohentaa GIIPS-maiden pankkien rahoituksen saatavuutta ja operaation kohdennettu luonne kannustaa niitä rahoituksen välitykseen. 5. Eurojärjestelmän rahapolitiikka jatkuu keveänä Eurojärjestelmä on vuoden 2014 aikana ottanut ennakkoluulottomasti käyttöönsä uusia epätavanomaisia keinoja, joilla se on pyrkinyt yhtenäistämään rahoitusoloja euroalueella. Keskuspankin kyky ohjata reaalisia markkinakorkoja ei ole kadonnut, vaikka sen ohjauskorot ovat painuneet lähelle nollarajaa tai sen alle. Viime kädessä EKP:n kesäkuisen paketin positiivisin vaikutus reaalitalouteen saattaa olla se, että kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden (TLTRO) välityksellä EKP on sitoutunut löysään rahapolitiikkaan useaksi vuodeksi eteenpäin. Onnistuessaan nämä operaatiot käynnistävät positiivisen kierteen, jossa pankkien vähäiset rahoituskustannukset alentavat kotitalous- ja yritysluottojen korkoja, mikä puolestaan piristää luottojen kysyntää. Kulutus ja investoinnit kasvavat, muu talouden toimeliaisuus vilkastuu ja lainojen kysyntä kasvaa edelleen. Operaation pitkä kesto tarjoaa mahdollisuuden tällaisen kierteen käynnistymiseen. EKP:n neuvosto on kesä- ja syyskuun päätösten jälkeenkin painottanut, että eurojärjestelmän keinot eivät ole lopussa. Artikkelissa esitetyn korkohypoteesin mukaan keskuspankki voisi alentaa reaalikorkoja pienentämällä korkojen aikapreemiota esimerkiksi ostamalla taseeseensa runsaasti erimaturiteettisia arvopapereita. Määrällinen keventäminen laskisi velkakirjojen tuottoja, lisäisi liikkeessä olevan rahan määrää ja stimuloisi taloudellista toimeliaisuutta. Kuten edellä todettiin, suorien ostojen vaikutus euroalueella jäisi kuitenkin todennäköisesti vaatimattomammaksi kuin Yhdysvalloissa tai Isossa-Britanniassa. Euroalueen kotitaloudet tai yritykset eivät omista riittävän suuria määriä arvopapereita, jotta niiden hintojen nousun aiheuttama varallisuusvaikutus kulutukseen tai investointeihin olisi merkittävä. Korkohypoteesin mukaan myös inflaatioodotusten kiihtyminen laskisi reaalisia markkinakorkoja. Vaikka keskuspankki ei voi yksin vaikuttaa inflaatio-odotuksiin, se voi ohjata niitä hyvinkin tehokkaasti, mikäli sen politiikka on riittävän uskottavaa. Uskottavuus puolestaan perustuu maineeseen, jonka rakentaminen on pitkäjänteinen prosessi. Keskuspankin inflaatiotavoitteen muuttaminen saattaisi olla hankala toteuttaa suhdannekäänteessä. Se voi- 564\n17 Minna Kuusisto ja Elisa Newby si kuitenkin hitaan inflaation vallitessa viestittää siitä, että keskuspankki on valmis väliaikaisesti sietämään hintavakaustavoitettaan nopeampaa inflaatiota ilman, että rahapolitiikkaa heti kiristetään. Keskuspankki perustelisi viestiään sillä, että nykyisen vaimean inflaation vastapainoksi nopealla inflaatiolla tulevaisuudessa saataisiin inflaation keskiarvo jonkin tietyn periodin aikana vastaamaan hintavakaustavoitetta. Epätavanomaiseen rahapolitiikkaan liittyy riskejä, jotka ovat herättäneet aiheellista huolta ja keskustelua. Pitkään matalana pysyttelevät korot ja runsas likviditeetti saattavat vääristää markkinatasapainoa. Keveä rahapolitiikka voi myös pienentää pankkien ja hallitusten motivaatiota toteuttaa epämiellyttäviä mutta välttämättömiä rakenteellisia uudistuksia. Epätavanomaisen rahapolitiikan haittavaikutukset voivat myös tulla esiin vasta, kun keskuspankki haluaa palata tavanomaiseen rahapolitiikkaan. Eurojärjestelmän avoimella ja huolellisella viestinnällä sekä perinpohjaisella analyysillä on keskeinen asema epävarmuuden minimoimisessa siirtymävaiheessa, jonka lopputuloksena eurojärjestelmä ei enää toteuta rahapolitiikkaa nollakorkorajalla vaan sen yläpuolella. Kirjallisuus Abbassi, P. ja Linzert, T. (2011), The Effectiveness of Monetary Policy in Steering Money Market Rates during the Recent Financial Crisis, ECB Working Papers Alanen, T. ja Välimäki, T. (2008), Keskuspankkien toiminta euroalueen, Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian rahamarkkinoilla, Euro & talous 1/2008. Bordes, C. ja Clerc, L. (2012), The ECB s separation principle: does it rule OK? From policy rule to stop-and go, Oxford Economic Papers 65: Eggertsson, G. ja Woodford M. (2003), The zero bound on interest rates and optimal monetary policy, Brookings Papers on Economic Activity. Guidolin, M. ja Neely, C. (2010), The effects of large-scale asset purchases on TIPS inflation expectations, Economic Synopses, Federal Reserve Bank of St. Louis. Hofmann, B. ja Zhu, F. (2013), Central Bank Asset Purchases and Inflation Expectations, BIS Quarterly Review, March Kettunen, M. (1995), Korkojen aikarakenne, inflaatio-odotukset ja inflaatio, Suomen Pankin keskustelualoitteita 22/95. Mercier, P. (2014), The Eurosystem, the banking sector and the money market, Banque Centrale du Luxembourg Working Papers 92. Reynard, S. (2011), Assessing Potential Inflation Consequences of QE after Financial Crises, Peterson Institute for International Economics Working Papers Thornton, D. (2012), Quantitative Easing and Money Growth: Potential for Higher Inflation?, Economic Synopses, Federal Reserve Bank of St. Louis. Swanson, E. (2007), What we do and don t know about the term premium, Federal Reserve Bank of San Francisco Economic Letter 21/2007. Välimäki, T. (2014), Kaksi kärpästä yhdellä iskulla: korkojen ohjausta ja rahoitusvakautta eurojärjestelmän luotto-operaatioilla, Euro & talous 1/2014. Walsh, C. (2003), Monetary Theory and Policy, The MIT Press, Cambridge. 565


Uusi ja vanha Akukammi | Sokosti\nUusi ja vanha Akukammi\n1 kommentti Kirjoittanut Sokosti : 6.1.2014\nUusi ja vanha Akukammi sijaitsee Paistunturissa Utsjoella. Kuivin rengasreitti menee kammien kautta, ja kammit sijoittuvat Njavgoaivin ja Kuivin tupien välille.\nTunturilatu rakensi alkuperäisen kammin vuonna 1959 pienehkön avoimen suon pohjoisreunalle. Myöhemmin törmän päälle on tehty puuvaja ja hieman alemmaksi huussi.\nKammissa on koivurunko, jonka päällä on muovitus, jonka päälle taas turve on ladottu. Kivistä on tehty tulisija ja rautainen piippu nousee kammin yläpuolelle.\nUusi kammi on rakennettu vanhan viereen 2008-2009. Se on oikeastaan enemmän tupa kuin turvekammi, sillä sisällä on lautaseinät ja -lattia, kamiina, pöytä ja laverit.\nHmm, sisäkuva jäi ottamatta, lisätään puutelistalle… No, vilkaiskaa patikka.netin tupasivun lisäkuvista\nJos mietitään edellisessä kirjoituksessani pohtimaani Raappanan kammin korjaustarvetta, niin tässä voisi olla yksi vaihtoehto; rakennetaan kokonaan uusi ja annetaan vanhan olla muistomerkkinä, kunnes se vaipuu luonnostaan unholaan.\nSaariselän kävinäpaineen huomioon ottaen luulisin, että aluksi Uusi Raappana tulisi olemaan kuitenkin varauskammi, kuten kävi esim. Hammaskodan kanssa. Vanhan avoimen ja palaneen kammin, tai oikeastaan kodan tilalle tehtiin uusi hirsikota, josta tuli varauskammi.\nPaistunturissa kävijäpaine ei ole kova. Moni kulkee suoraan Sulaojalta Kenestuvalle, edes käymättä Kuivin reitin kautta. Lisäksi tällä pätkällä on myös Njavgoaivin, Kuivin ja myös hieman kauempana Ruktajärven tuvat. Luirojärven ympäristössä tilanne on kuitenkin eri, avoimena kammi olisi luultavasti melko kovalla käytöllä.\nHuussi ja puuvaja Raappanalla olisi jo valmiina.\n← Raappanan kammin korjaustarpeesta\tPöyrisjärvi vaellusalueena →\nOne response to “Uusi ja vanha Akukammi”\nPaluuviite:Paistunturissa | Sokosti


Myydään Omakotitalo, Yli 5 huonetta - Turku, Hirvensalo, Pulpettikuja 3 - Etuovi.com 20041341\nOmakotitalo | oh + k + rh + khh + 3-4mh + arkioloh. + 3wc + ph / s + ph / wc + var + autot\nPulpettikuja 3, Hirvensalo, Turku\n343 / 451 m²\nArkkitehdin suunnittelema koti aivan huippusijainnilla! Tämä hienostuneen vaalea koti on tukevasti kallion päällä ja ihailee maisemia lintujen lailla. Tontti on poikkeuksellisen suuri ja monipuolinen. Alapihalle mahtuu hyvin autot ja yläpihalla on nurmi-, istutus- ja oleskelualuetta, sekä kahteen suuntaan avautuvat terassit viimeistelevät pihan toimivuuden. Pihapiiri on kaunis, sekä tarjoaa ilahduttavan paljon yksityisyyttä. Erillisessä autotallissa on tilat kahdelle autolle ja autotallin ullakkotila on käytetty hyväksi varastotilana, jonka lisäksi talon sisätiloissa on vielä enemmän kuin ruhtinaallisesti säilytystiloja. Koti puolestaan tarjoaa kaikki parhaat elementit niin arkeen kuin juhlaan. Kolmessa kerroksessa olevat tilat jakautuvat toimivasti omiin osioihinsa, joita vielä pienemmät tasoerot elävöittävät viehättävästi. Alimmassa kellarikerroksessa on sisäänkäynnin lisäksi iso oleskeluhuone, vierashuone/kuntoiluhuone, wc ja paljon säilytystilaa. Varsinainen asuinkerros on toisessa kerroksessa, joka muodostuu pääsisäänkäynnistä, wc ja aulatilasta, isosta ruokailutilasta ja keittiöstä, huikean valoisasta ja ilmavasta olohuoneesta ison terassin kera, sekä yhdestä makuuhuoneesta. Muutama askelma ylempänä on kodin tunnelmallinen takkahuone, josta rauhalliset näkymät suuntautuvat omalle suojaisalle takapihalle ja saunaosasto on luonnollisesti samassa yhteydessä, sekä kodin tilava kodinhoitohuone. Saunaosasto pitää sisällään täydellisen paketin: pukuhuoneen, 2 suihkua ja tilavan saunan. Porrastetussa yläkerrassa on 2-3 makuuhuonetta, iso arkiolohuone, sekä erillinen wc. Päämakuuhuone sijaitsee ylimpänä omassa rauhassaan ja pitää sisällään oman parvekkeen, 2 vaatehuonetta, runsaat kaapistot ja oman wc/pesutilan. Toimivuutta ja tilaratkaisuja löytyy ruhtinaallisesti. Koti on todella siistissä kunnossa ja arkkitehtuuri ilahduttavan persoonallista ja ajatonta. Kiinteistöstä on täysin muuttovalmis kokonaisuus. Piha-alueet ovat luonnossa vielä kuviaan paljon parempia ja iso tontti mahdollistaa trendikkään oman pikku ''viljelytoiminnan''. Takapihalla katse suuntautuu suoraan mykistävän kauniille kalliolle ja tämä tontti tarjoaa monta eri mahdollisuutta myös piha-alueen suhteen. Tämä upea ja tilava kokonaisuus sijaitsee Hirvensalon parhaalla paikalla aivan palvelujen äärellä, silti yksityisyyttä riittää, vaikka muille jaettavaksi. Upeat ulkoilumaastot ja myös laskettelumäki ovat lyhyen kävelymatkan etäisyydellä. Lisätiedot ja esittelyt tästäkin kodista antaa IN LKV Oy | Sari Kuusisto 050-2556, tai sari@inlkv.fi. Tutustu meihin ja alan täydellisimpään palvelupakettiin www.inlkv.fi. Meidän palvelussamme kohtaavat korkean profiilin ammattitaito sekä tämän päivän parhaat oheispalvelut.\nPulpettikuja 3, 20900 Turku\noh + k + rh + khh + 3-4mh + arkioloh. + 3wc + ph / s + ph / wc + var + autot\nMyyntiesitteessä ilmoittu pinta-ala ei ole asuinala, vaan tarkistusmitattu huoneistoala! Rakennuslupakuvien mukaiset kerrosalat ovat 258,5 k-m2 asuinrakennus ja 43,5 k-m2 talousrakennus. Tarkistusmitatut pinta-alat: Asuinrakennus: huoneistoala 343 m2, kokonaisala 451 m2, kerrosala 298 m2. Talousrakennus: huoneistoala 56 m2, kokonaisala 65 m2, kerrosala 65 m2.\n1 182,68 € / vuosi\nNykyinen sähkönkulutus on ollut todella vähäistä, koska asuntoa on käytetty vain pieni osa vuodesta (kulutus on ollut n. 20000 kWh/v.). Sähkön kulutuksen karkea arvio ympärivuotisessa käytössä on n. 30000 kWh, eli n. 300 €/kk. (sis. lämmityksen ja käyttösähkön) Vesi kulutuksen mukaan. Jätehuolto (n. 25 eur/kk), vakuutukset ja kaupungin hulevesimaksu (50 eur/v). Mahdollinen varainsiirtovero 4% toteutuneesta kauppahinnasta. Lainhuuto- ja kaupanvahvistajan kulut sekä mahdollisten sähköisten panttikirjojen siirtokustannus.\nKellarikerros muodostuu isosta yhtenäisestä tilasta ja valtavasta varastosta/kuntoiluhuoneesta, sekä kolmesta erillisestä varastosta ja wc-tilasta. Kellarissa on huikean korkea huonekorkeus osittain, ja lisäksi ulko-oven vaihtamalla lasiseksi tulee myös luonnonvaloa paremmin tänne kelleritiloihin. Yläkerran iso aulatila toimii luontevasti arkiolohuoneena ja sen yhteydessä on avoin tila, josta pystyy muodostamaan vaikka 2 erillistä makuuhuonetta.\nSälekaihtimet lähes kaikissa ikkunoissa. Pesukone ja kuivausrumpu. Myyjän omistuksessa olevat huonekalut (osa kalusteista myyntihetkellä on IN LKV Oy:n omaisuutta).\nLupaa vaativia korjauksia ei ole tehty.\nEnergiatodistus teetetään myyjän lukuun mahdollisimman pian.\n2 varaavaa takkaa ja ilmalämpöpumppu\nvaraava takka olohuoneessa sekä takkahuoneessa\nAlakerta betonirunkoinen, muut kerrokset puurunkoisia. Tiiliverhoilu pääosassa julkisivuja.\nKeittiössä on isot ikkunat ja tilaan pystyy halutessaan lisäämään esim. saarekkeen, koska tilava ruokailutila on aivan vieressä ja myös isoon olohuoneeseen mahtuu tarvittaessa iso ruokailuryhmä.\nPäämakuuhuoneen wc-tilassa on iso lavuaaritaso suihkukaappi. Saunaosaston pesuhuoneessa on 2 suihkua ja pesuhuonetta edeltää tilava pukuhuone.\nKellarissa, pääsisäänkäynnin ja yläkerran arkiolohuoneen yhteydessä on omat erilliset wc-tilat, sekä päämakuuhuoneen pesuhuoneessa on myös wc.\nTässä saunassa viihtyy isompikin kokoonpano ja saunassa on myös oma vesipiste.\nKuvaus: Tämä tilava kodinhoitohuone sijaitsee käytännöllisesti heti saunaosaston vieressä aivan omassa rauhassaan ja suora uloskäynti mahdollistaa myös pyykkien kuivauksen raikkaassa ulkoilmassa.\nVarusteet: keskuspölynimuri, kuivausrumpu, lattialämmitys, pesuallas, pesukone, pesukoneliitäntä, pyykkikaapit, pöytätaso, silityspöytä/taso\nOlohuone täyttyy kirjaimellisesti luonnonvalosta valtavan ikkunapinta-alan ansiosta. Varaava takka rajaa luontevasti tämän pari askelmaa muista tiloista alempana olevan oleskelutilan tunnelmallisesti omaksi kokonaisuudekseen ja jatkeena toimii iso terassitila kauniin takapihan puolella, joka suuntautuu suoraan auringon suuntaan.\nKellarikerrokseen pystyy majoittamaan tarvittaessa isommankin ryhmän, sekä yläkerran makuuhuoneen pystyy helposti jakamaan kahdeksi huonetilaksi. Aivan ylimpänä omassa rauhassaan on master bedroom ja pääsisäänkäynnin vieressä on 1 makuuhuone. Selkeitä erillisiä makuuhuoneita kodissa on tällä hetkellä vain 2, mutta makuuhuoneita on helposti muodostavissa lisää 2-4.\nErilaisia säilytystiloja on poikkeuksellisen runsaasti.\nRinnetontti, joka jakautuu loogisesti ylä- ja alapihan välillä. Lisäksi kellarikerroksen sisääntulon eteen jää oma piha-alue, joka on helposti muokattavissa myös viihtyisäksi oleskelualueeksi. Tontin muokkaamisessa on käytetty poikkeuksellisen runsaasti arvokkaita luonnonkiviä, joten tämän pihan saattaminen omaan makuun sopivaksi tapahtuu jo huomattavasti pienemmällä budjetilla.\nNaapuritontille johtava tie kulkee pieneltä osalta myytävän kiinteistön alueella. Tierasite on kirjattu kiinteistörekisteriin.\nRakennusoikeutta asuinrakennukselle 300 k-m2 ja talousrakennukselle 60 k-m2. Rakennuslupakuvien mukaisesti rakennusoikeutta on käytetty asuinrakennuksen osalta 258,5 k-m2 ja talousrakennuksen osalta 43,5 k-m2.\nTurun kaupunki /kaavoitus\nKahden auton talli sijaitsee alapihalla ja sen yläkerrassa on erillinen varastotila. Myös talon sivulla on maanvarainen iso varastotila, sekä kellarikerroksessa on ruhtinaallisesti varastotiloja.\nKoulut: Syvälahden yhtenäiskoulussa esiopetus ja luokat 1-9. Wäinö Aaltosen koulu (1-6 lk) n. 300 m.\nPalvelut: Moikoisten lähikauppa kävelyetäisyydellä (posti, R-kioski, K-Market, Hesburger ja apteekki), sekä K-supermarket Syvälahdessa. Loistavat pururadat ja ulkoilumahdollisuudet heti vieressä ja laskettelurinne lyhyen kävelymatkan päässä.\nPäiväkodit: Lähellä Anniitun ja Moikoisten päiväkodit, alueella useita vaihtoehtoja.\nTurun keskustaan noin 7 km (autolla 10 min). Föli pysäkki kävelyetäisyydellä, useita vuoroja tunnissa.\n2103 – 3493 €\nPiha-alue on iso, monipuolinen sekä laadukkaasti viimeistelty. Tontti on harvinaisuus tiheästi asutetussa Hirvensalossa ja mikrosijainti on kerrassaan loistava!\nAsuinalueena Hirvensalo, Turku\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Pulpettikuja 3, Hirvensalo, Turku (https://www.etuovi.com/kohde/20041341)\nKorkeavuorenkatu 2 C 48,\nHaku/Myytävät asunnot Turku/Hirvensalo


"Intuitio on sydämen kompassi" - MTV.fi\n"Intuitio on sydämen kompassi"\nLifestyle > Lifestyle Julkaistu 25.10.2010 19:15 (Päivitetty 29.02.2012 14:44)\nKysyimme lukijoiltamme, luottavatko he omaan sisäiseen ääneensä, eli intuitioonsa. "Kun nainen ajattelee nopeammin kuin mies, sitä kutsutaan intuitioksi", lukijat kertovat.\nLukijoista 54 prosenttia kertoi luottavansa vahvasti omaan intuitioonsa. Monet kertoivat, ettei heidän intuitionsa ollut koskaan heitä pettänyt, ja sisäistä ääntä tulisi kuunnella vielä nykyistäkin enemmän.\n"Intuitio ei ole sama kuin vaisto tai aavistus. Se on syvällistä tietoa ihmisen piilotajunnasta jolloin ihminen tietää intuition avulla mikä on totta ja miten toimimalla itse on tyytyväinen, eikä loukkaa muita. Se on oikea ratkaisu jos on osannut käyttää intuitiota." Tula\n"Intuitio on sydämen kompassi ja kun siihen luottaa ei voi koskaan erehtyä." I belive\n"Kun nainen ajattelee nopeammin kuin mies, sitä kutsutaan intuitioksi. En muista, kuka näin on sanonut, mutta pitää paikkansa. Ajatusprosessi voi toki olla niinkin nopea, että se jää osin tiedostamattomaksi, mutta mitään mystistä siinä ei ole. Ja kysymykseen, miksi luotan intuitiooni – kokemus on osoittanut, että sieltä tulee lähes 100 prosentin varmuudella oikea vastaus." kokenut tietää\n"Luotan intuitiooni vahvasti, sillä se ohjaa elämääni siten miten sen kuuluu mennä. Oma tunne-elämä on oikeassa ja sitä on kuunneltava. Kukaan toinen ei voi sanoa puolestani omasta elämästäni ja näkemyksestäni. Ratkaisut kaikkeen on sisälläni, elän vaistolla ja tunteella, enkä ole katunut, eteenpäin mennään." Jupiter\n"Harvoin se on pettänyt, liekö ikinä. Tunteet ne vain välillä tulevat pilaamaan intuition." Mervi\n"Intuitio on oman mielen tietokone, joka analysoi kaiken saatavilla olevan informaation, myös yliaistillisen, muodostaen loogisen vastauksen asiaan. Minulla homma ainakin toimii." Pete\nIntuitio tärkeää ihmisten kanssa\n"Kyllä luotan intuitioon, koska sen ansiosta sain mieheni salasuhteen selville ja suhteemme pelastui. Tosin en ole unohtanut sitä naista ja hänen kasvonsa pyörivät mielessäni aamusta iltaan vielä kuukausienkin jälkeen. Suosittelen lämpimästi kuitenkin, että jos sinulla on aavistuksia että jotain on tekeillä, niin ala vaan häikäilemättömästi etsiä todisteita. Rakkaudessa kaikki on sallittua ja petturin tunteista ja toisen osapuolen tunteista hällä välittämättä." loverlight\n"Luotan omaan intuitiooni varsinkin ihmisten kanssa. Niin useasti joistain ihmisistä tullut kummallinen olo selkäpiihin, vaikka kaikkien muiden mielestä tyypit ovat olleet mukavia ja normaaleja. Selkäpii on osoittanut olevansa oikeassa ja kaverit pyörtämään mielipiteensä. Olen tehnyt myös melko suuria elämänmuutoksia nojaten vain intuitioon. Vanhemmat ovat olleet ihmeissään, mutta niin vain päätökseni ovat osoittautuneet oikeiksi." peiccot\n"Oli se sitten uusi auto tai ihminen, niin uskon omaan vaistooni, se ei petä. Minä olen joskus pettänyt vaistoni ja silloin on tullut vääriä valintoja." hemi\n"Uskon vahvasti intuitiivisiin kokemuksiin. Yleensä sen aistii, jos jollain läheisellä on hätä. Tyttäreni joutui iltamyöhäisellä bussipysäkillä kännisten miesten ahdistelemaksi. Itse olin kotona ja minulle iski tunne, että minun täytyy soittaa tälle. Pirisevä puhelin näemmä säikäytti kyseiset miehet, onneksi." intui\n"Oma intuitioni on osoittautunut loistavaksi apuvälineeksi moneen eri tilanteeseen, ja luotankin siihen monesti enemmän kuin moniin muihin kykyihini. Se on miltei pelottavaa, miten usein se osuu oikeaan – ja kuinka tarkalleen." Rosheen\n"Luotan vaistooni, koska monta kertaa olen tehnyt oikean valinnan, kun olen siihen luottanut. Ajattelen aina että vaistoni on yhtä kuin sydämen ääni, joka kertoo mitä kannattaa tehdä. Pitää kuunnella sydäntään ja luottaa tunteeseen silloin kun ei tiedä miten ratkaista ongelma. Rehellinen, avoin mieli ja puhdas sydän ovat parhaat neuvonantajat. Ja jos jossain asiassa ei ole kaikki kohdallaan sen tuntee sisimmässään pahana tunteena." tiina1979\n"Tunneihmiselle on melko tavanomaista luottaa omaan intuitioonsa." Seija\n"Olen usein havainnut ensi-intuition pitävän paikkansa, aina en ole siihen luottanut ja mönkään on mennyt. Olen siis ottanut opikseni." piku56\n"Vaistoni on osunut aina oikeaan. On käynyt niinkin, että olen jättänyt ensiajatuksen tai sisäisen varoituksen huomiotta ja tehnytkin toisin, mistä on seurannut jokin vahinko tai harmi. Intuitiota vaistoa on tärkeää kuunnella, kuten omaa kehoaan muutenkin. Jokainen tietää sen olevan hyväksi itselleen ja terveydelleen." Herkkis\nLuota vaistoosi, mutta älä sokeasti!\nVaistoonsa luottivat jonkin verran lukijoista 43 prosenttia.\n"Kyllä, tosiaan luotan vaistooni, koska olen useempaan kertaan huomannut, että vaiston varassa tehdyt ratkaisut ovat olleet niitä oikeita, niin ihmisten suhteen kuin muussakin päätöksenteossa!" Marge\n"En enää luota sokeasti vaistooni, koska olen elämäni aikana ollut usein väärässäkin." minna\n"Luotan vaistoihin jonkin verran siksi, koska en uskalla laittaa luottamusta täysin vaistoon. Takaraivossa jyskyttää sanat: jos olen sittenkin väärässä. Järkeäkin täytyy käyttää vaiston lisäksi. Pelkällä tunnevaistolla tekee mokia helpommin." KTS\n"Pitäisi luottaa intuitioon enemmän varsinkin miessuhteissa. Jos hälytyskello soi jotain on oikeasti vialla, kun vaan uskaltaisi kuunnella sisäistä ääntään." Anna-Magdaleena\n"Vaistoni on ollut joka kerta oikeassa, en vain aina ole luottanut siihen." zingzing\nVain 3 prosenttia kertoi, ettei luota intuitioonsa lainkaan.


Osa kasveista karaistuu kesän myötä, asiantuntija kertoo. Kuvituskuva. (KUVA: Colourbox)\nKysymys: Joko kukat voi istuttaa?\nKaipaisin pihaani taas iloista väriloistoa, siis kesäkukkia. Uskaltaako kesäkukat istuttaa jo ulos?\nVastaus: Kesäkukilla saat väriä ja piristystä kaikkialle puutarhaan, terasseille ja parvekkeille. Kasvupaikalla ei oikeastaan ole mitään väliä, kunhan valon määrä on sopiva. Säännöllisesti kasteltuina ja lannoitettuna ne kukkivat runsaasti ja intensiivisesti koko kesän!\nValitse mieleisesi kasvit siis tulevan kasvupaikan sekä sopivan hoidontarpeen perusteella. On turha haaskata rahojaan auringossa viihtyvään kasviin ja laittaa se varjopaikkaan – tai hankkia nyppimistä ja tasaista kastelua vaativa laji, jos ei ehdi sitä säännöllisesti hoitamaan.\nYhdistele rohkeasti eri lajeja ja kasvutavaltaan erilaisia kasveja. Sekaan voit istuttaa myös yrttejä ja vihanneksia, monivuotisia kasveja tai vaikka huonekasveja! Tärkeintä on että ne viihtyvät samanlaisissa olosuhteissa.\nKevään istutuksiin kannattaakin valita pientä pakkasta sietäviä lajeja, esimerkiksi orvokkeja ja monivuotisia kasveja, vaikkapa pieniä havuja. Kuvituskuva. (KUVA: Colourbox)\nKesäkukat ovat keväällä kylmänarkoja kasvettuaan kasvihuoneiden lämpimän kosteissa olosuhteissa. Kevään istutuksiin kannattaakin valita pientä pakkasta sietäviä lajeja, esimerkiksi orvokkeja ja monivuotisia kasveja, vaikkapa pieniä havuja. Pientä pakkasta kestäviä ryhmäkasveja ovat myös lemmikki, kelloköynnös, punakosmos, neilikat, verbena, hopeavillakko ja hopeakäpälä.\nOsa kasveista karaistuu kesän myötä ja kestää syksyllä enemmän kylmää kuin keväällä (mm. marketta). Voit viedä aremmat kasvit ulos suojaisaan paikkaan toukokuun aurinkoisina päivinä, mutta istuttaa/jättää yöksi ulos vasta yöhallojen mentyä varmasti ohi (tarvittaessa voit vielä harsolla suojata yöksi). Perinteisesti kesäkuun 10. päivää on pidetty rajana, jonka jälkeen kesäkukat pärjäävät ulkona vuorokauden.\nLue lisää kesäkukista!http://puutarha.net/artikkelit/6827/kesakukilla_kukkaloistoa_koko_kesaksi.htm\nKysymyksesi voit jättää sähköpostitse osoitteeseen kysymys@puutarha.net tai puutarha.netin Kysy, niin vastaamme -palstalle. Puutarha.net ja Ilta-Sanomat kuuluvat molemmat Sanoma-konserniin.


Sahramirisotto savustetulla kinkulla ja maissilla – TYRNIÄ JA TYRSKYJÄ\nFannin & Kanelin Tiina teki juuri joku aika takaisin sahramirisottoa, ruokaa joka saa hyvälle tuulelle ja suupielet hymyyn varsinkin näin kevätaikaan. Ja tämähän on se Italia-fanien ikuinen suosikki. Meillä sitä tehdään yleensä savustetun kinkun ja maissin sekä ruohosipulin kera, mutta samalla tekniikalla. Kanalientä lisäillään pikkuhiljaa, eikä keitosta unohdeta hellalle, vaan tarkkaillaan tulosta niin että se olisi mahdollisimman pehmeä, mutta kuitenkin risottomaisen napakka. Siinä sitä onkin opettelemista. Valkoviini käy muuten yhtä hyvin kuin kuiva omenasiiderikin, mutta tapana on ollut laittaa sitä omenasiideriä, sillä se omenainen vivahde sopii kyllä tähän hyvin.\nSahrami on mausteena varsin hienostunut ja tuo risottoon sekä moneen muuhun ruokaan ihan uudenlaisen piirteen. Kuivakakuista saa kauniin keltaisia kuten pullastakin, ja tämä on ihanin aines hedelmien värjäämiseen ja maustamiseen. Sahramissa keitetty lämmin hedelmäsalaatti on todellinen herkku. Annos keväisen iloista risottoa, pehmeää maalaisleipää ja lasi hyvää valkoviiniä, niin makuaisti kiittää. Ja hei, jotain väriä myös sinne työpaikan lounaspöytään, tämä kun on varsin helppo eväs.\nSahramirisotto savustetun kinkun kera\n1 kpl tölkkimaissia (1 purkki)\n150 g savustettua kinkkua (pieninä paloina)\n3/4 dl cheddar juustoa raastettuna\n0,5-3/4 tl sahramia\nMuut ainesosat: suolaa ja mustaapippuria\nTee valmiiksi 8 dl kanalientä ohjeen mukaan. Silppua sipulit ja kullota rasvassa parin minuutin ajan. Lisää riisi ja sekoittele sipuleihin parin minuutin ajan. Lisää siideri ja sekoittele, anna vetäytyä. Lisää pari desiä kanalientä, sekoittele kunnes riisi imee nesteen itseensä noin viitisen minuutin ajan, lisää jälleen pari desiä kanalientä ja toimi samoin. Toista kunnes kanaliemi on käytetty ja riisi vaikuttaa kypsältä. Lisää viimeisen kanaliemilisäyksen kanssa maissi sekä sahrami. Lopuksi sekoita joukkoon pilkottu savustettu kinkku sekä reilusti ruohosipulia ja juustoraaste. Sekoita parin minuutin ajan. Tarkista maku ja lisää hiukan mustaapippuria sekä tarvittaessa suolaa. Tarjoile ja lisää päälle reilusti ruohosipulia.\nPysyvä linkki tähän artikkeliin: https://tyrniajatyrskyja.fi/arkistot/5991\nTiina Garvey on 12.3.2017 at 17:16\nOi, onpa hauska resepti ja kirkkaan keltainen niin kun olla pitää! Sahramirisotto on kyllä niin ihanaa. Täytyypä kokeilla tuota omenasiideriä risottoon joskus!


Hae hotellit lähellä kohdetta: Huachiew sairaala\nSuosittua juuri nyt kohteessa Bangkok Myydyin Boone Place 29/50 Rama 6 Road Soi 13, Rongmuang, Patumwan Superior parivuoteella varattu 1 minuutti, 5 sekuntia sitten Suvarnabhumi Suite 1675/1 Soi Latkrabang 11/13, Latkrabang Road Erikoistarjous - Studio varattu 1 minuutti, 17 sekuntia sitten Chatrium Hotel Riverside Bangkok 28 Charoenkrung Road Soi 70, Bangkholame Grand-sviitti - Kaksi makuuhuonetta - Kaupunkinäköala varattu 2 minuuttia, 53 sekuntia sitten Majestic Suites Hotel 110-110/1 Sukhumvit Road Soi 4-6, South Nana Deluxe parivuoteella varattu 4 minuuttia, 20 sekuntia sitten Nouvo City Hotel 2 Samsen 2, Samsen Road, Banglumphu, Pranakorn Superior Classic varattu 4 minuuttia, 39 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 925 000 majapaikkaa maailmanlaajuisesti\nHuachiew sairaala on vain yksi upeista nähtävyyksistä kaupungissa Bangkok. Agoda.fi tarjoaa hotellihuoneita alhaisimpaan hintaan, monet niistä Sairaalat ja terveyskeskukset maamerkin läheisyydessä. Huachiew sairaala maamerkin läheltä loytyy laaja valikoima hotelleja: Ystävällisestä Queen Suriya Hostel hotellista, ylelliseen The Asadang B & B hotelliin. Agoda.fi:n turvallinen nettivarauslomake tarjoaa helpon tavan majoituksen varaamiseen Huachiew sairaala maamerkin läheltä. Kätevät hakuvälineet ja laajat hotellitiedot tekevät hotellien löytämisestä Bangkok kaupungin sivuilta helppoa. Yhä useammat matkustajat valitsevat agoda.fi:n. Yli 2 miljoonan asiakkaan arvostelu agoda.fi hotellivarauksiin Huachiew sairaala kohteen läheltä.\nHotellit lähellä kohdetta Huachiew sairaala lähin hotelli\nSuositut hotellit lähellä Huachiew sairaala


Prosessiautomaatiotyöskentely Opiskelija käyttää erilaisia medioita selvittääkseen, kuinka prosessiautomaatio voidaan toteuttaa. Opiskelija tekee teollisuuden prosessitöitä yksin ja ryhmässä.\nMittaus- ja säätötyöskentely Työssään hän selvittää prosessiautomaation periaatteet ja eri kenttälaite- ja anturitekniikat, sekä palvelin- ja tiedonsiirtoväylissä käytettävät pääkomponentit. Hän laatii prosessikaavioita ja laatii PID ohjauksia, sekä asennus-, huolto ja käyttöohjeita.\nProjektityöskentely Opiskelija tekee projektissa asennustöitä, prosessiautomaation verkkorakenteita ja asentaa kaapelointeja.\nHuolto ja kunnossapitotyöt Opiskelija tekee ennakoivan huollon töitä\nMuuta tietoa Opettaja ohjaa opiskelijaa piirustus- ja suunnittelutehtävissä ja harjoitustöissä. Opettaja varmistaa, että tehtäviä tehdään siinä laajuudessa, että osoitettava osaaminen vastaa kattavasti tutkinnon perusteissa määrättyjä ammattitaitovaatimuksia, arvioinnin kohteita ja kriteereitä.


Kyyhkynsininen turbaani | ANJO ONLINE SHOP\nKyyhkynsininen turbaani on raikas uutuus ja se on upea lisä päähinevalikoimaasi. Tämä huonon hiuspäivän pelastaja on myös ihan uusi malli valikoimassamme. Tämän turbaanin voit muotoilla omaan makuun sopivaksi, joko suureksi Minni Hiirimäiseksi rusetiksi, näyttäväksi solmuksi, vekittää veikeäksi tai kiepauttaa ruusunkukiksi. Jokaiselle löytyy varmasti oma suosikkityyli! Takana valmis laskostus, jonka voi myös kääntää vaikka eteen. Materiaali villentävää, luonnolinen pellavaa.


Liigan varmistuneet pelaajasiirrot 2021–2022 | Sivu 18 | Jatkoajan keskustelupalsta\nSinä se kyllä melkoinen velikulta olet. Joko tahallaan trollaat tai sitten et vain yksinkertaisesti ymmärrä jääkiekosta yhtään mitään. Ruohomaankin sait vielä vedettyä tähän ketjuun mukaan, vaikka tämä ketju käsittelee käsittääkseni varmistuneita pelaajasiirtoja. Mitä jos vaikka jatkaisit näitä sinun mukahauskoja provoilujasi siellä Ilves osiossa tai vaihtoehtoisesti korkkaisit nimimerkkisi loppuosan mukaisesti yhden kylmän oluen, näin helteisen perjantain kunniaksi.\nJa ettei taas tule palstatotuudeksi ja yleiseksi Ilves leirin mielipiteeksi, niin sanottakoon, että Mäenalanen on kova kiinnitys kärpiltä. Olis ollut hyvä lisä Ilveksenkin ykköskenttään.\nperjantai klo 21.22\nSnopek otappa se herne poies sieltä nenästä ja muista, että sulla ja mulla on varmasti mielipiteissä eroja, mutta jääkiekon seuraamiseeni tällä pelaajasiirrolla ei ole mitään merkitystä, se on vain näkemys Sakun pelaajaurasta ja nykytasosta mielestäni. On varmasti kärpille vahvistus viimekauteen peilaten, mutta mutta.. Jätämpä sanomatta jottei mene syvemmälle. Viikonloppuja pus.\nNäin on. Mahtuukohan Saku nykyvireellään edes kokoonpanoon? Kyllä tämä nykyliiga on kovaa, kun kohelosta tullaan istumaan penkille.\nTästä kyseisestä mestarista tulee mieleen eräs Saipa-kannattaja, joka oli tunnettu ICEHL (tms) tietämyksestään. Älkää nyt herraje ainakaan Ilves-kannattajia tästä leimatko, Koskelan Plan B:stä yms saadaan kuulla ihan riittävästi.\nMäenalanen on aivan helvetin kova pelaaja tähän sarjaan.\nReactions: Goljat ja LiutunLätty\nItse veikkasin Mäenalasta pistepörssin kärkeen, mutta ilmeisestikin pitää ottaa sanoja takaisin, jos jää jämäminuuteille 4.kenttään.\nOn tässä reilun 40 vuoden aikana oulun suunnaltakin kuullut niin älyttömiä pelaaja analyysejä (trollausta) , että ihmettelen kuinka joku vetää näin isosti herneen nenään jos en näe mäenalasta top 10 liigapelaajana ja pysyn kannassani. Se on sitten voivoi, jos osottautuu hudiksi. Sitten nostan käden virheen merkiksi :D\nPitää vähän ymmärtää sarkasmiakin :D no saatiin vähän keskustelua ja pärinää totisimpiin näätäfaneihin.\nJoo ei tässä herneitä olla vedetty nenään. Huumoria kirjoituksia saa/pitää välillä ollakkin, mutta jos provoamiset menee siihen, että aletaan Ruohomaakin vetämään viesteihin kun ei muuta enää keksitä, niin ainakin minun mielestäni alkaa jo hiukan jäämään levy päälle. Minulle on henkilökohtaisesti ihan se ja sama mitä olet Mäenalasesta mieltä, kirjoitin vain henkilökohtaisen mielipiteen nuista sinun kirjoituksistasi.\nNyt mielipiteesi siis vaihtui siihen, että Mäenalanen ei olisi top 10 liigapelaaja. Tuon mielipiteen ostan täysin. Omasta mielestäni menee liigapelaajien top 10, mutta ymmärrän miten hänet saa jätettyä sen ulkopuolellekkin. Sinä tulit tänne alussa valistamaan, että Mäenalanen olisi ”ihan hyvä neloskentän rouhija”. Se on vähän eri määritelmä, kuin ei ole liigassa top 10 parhaan pelaajan joukossa.\nReactions: mayra, Tikiti, Goljat ja 6 muuta\nlauantai klo 04.57\nKisojen perusteella ottaisin Mäenalasen kymmenen kertaa kymmenestä jos vaihtoehtona olisi Ruohomaa.\nReactions: mayra ja Ränse\nEliteprospects.com hockey player profile of Lukas Jasek, 1997-08-28 Trinec, CZE Czech Rep.. Most recently in the AHL with Utica Comets. Complete player biography and stats.\nPelicansin uusi hankinta.\nEdit: Laitetaan vielä Pelicansin oma tiedote:\nLukáš Jašek Pelicans-paitaan\nPelicans vahvistuu taitavalla tshekkihyökkääjällä.\nViimeksi muokattu: lauantai klo 15.08\nReactions: nexustron, mayra, VeeJiiJii ja 3 muuta\nTilastojen perusteella ihan hyvä hankinta. Tehnee varmaan sen 25-30 pistettä.\nlauantai klo 15.14\nOlen kyllä pettynyt, jos noilla tilastoilla ja pelaajakuvauksella jäädään alle 35 pisteen. Sanoisin 35-45.\nReactions: aave, Seeepra ja Bread Boy\nJasekilla oli viime kaudella varsinkin ihan hyvä pistetahti sekä Extraligassa, AHL:ssä että yhdessä EHT-turnauksessa. Pelicansilla taitaa olla muutenkin aika hyvä maine tshekkien keskuudessa. Filip Chlapik on samaa ikäluokkaa ja Jakub Skarek esiintynyt myös kaksi vuotta alaikäisenä samassa U20-turnauksessa. Pienet piirit toki EHT-peleissäkin, joissa Suomi korostonut.\nOn myös merkillepantavaa, kuinka paljon varsinkin näitä 1996-1997-ikäluokkien tshekkejä on pelannut Suomessa tai tulee pelaamaan: Jasek, Chlapik, Dominik Lakatos (SaiPa), Simon Stransky (Jukurit), Michael Spacek (Tappara), David Tomasek (JYP), Radek Koblizek (Kärpät), Jiri Smejkal (Tappara), David Sklenicka (Jokerit), Jan Scotka (JYP), Daniel Vozenilek (RoKi), SaiPa-huhuissa myös Filip Pyrochta. 1996-ikäluokka oli voittamassa Lappeenrannassa U18-yllätyshopeaa vuonna 2014 ja 1997-ikäluokka samana syksynä Ivan Hlinka -hopeaa.\nsunnuntai klo 01.40\nJos Mäenalanen on mielestäsi arpa, niin haluaisin ihan mielenkiinnosta kuulla millä termeillä kuvailisit Lööfiä, Johanssonia ja Greweä.\nReactions: Raymond Pearl ja HOOLIGAN_\nsunnuntai klo 11.56\nVähän pelottaa kuinka kovaa jengiä Kärpät on kokoamassa jos nelosketjun rouhijatkin painaa sen 40 pistettä ja pelaa maajoukkueessa.\nReactions: I1vana, Numero13, Olbertson ja 4 muuta\nsunnuntai klo 15.37\nTuskin missään muuallakaan, ellei ole 4 ketjun tasapeluutusta. Kommentoivat kisoissa, että Mäenalasen kiekollinen osaaminen on parempaa kun yleisesti on tiedossakaan. Voihan sitä rouhijakentässäkin peluuttaa, mutta hukkaan taitaa osa potentiaalista kyllä mennä sit. Sellanen 2-3 ketjun pelaaja sanoisin, jos karkeasti miettii. Nopea ja työteliäs pelaaja on myös.\nMä en ymmärrä kyllä sitä Kontiolan dissausta sillon. Sehän on taitosentteriks ihan hyvässä peli-iässä vielä. Ja kun nopeus ei koskaan ole ollut se Kontiolan paras ase, niin aika pientä on muutos siinäkin 10v takaiseen. Joku kirjoitti kaudella että saattaa jopa paremmin sijoittua, kun kaikki turha poissa, ja on alkanut itse laukomaan paljon enemmän. Hänen tapauksessa tuolla tasolla pysynee vielä muutaman vuoden.\nNuori mies kyseessä kaiken lisäksi. Itseänikin ihmetyttää että heti kun ylittää teini-iän niin aletaan haukkumaan jäähdyttelijäksi ja 80-luvulla syntyneet ovat muka ikäloppuja. Kyllähän osa noista kokeneemmista pelaajista erottaa kentällä ratkaisuista, se into on vaihtunut järkeen ja höntyilyä ei ole niin paljon, ratkaisutkin saattavat olla parempia ja sijoittuminen myöskin. Ratkaisuhetkillä varsinkin se kokemus yleensä näkyy.\nReactions: VeeJiiJii ja douppi