Henri Mulari. Investointityökalu Finndomo Oy:lle - PDF\nDownload "Henri Mulari. Investointityökalu Finndomo Oy:lle"\n1 Henri Mulari Investointityökalu Finndomo Oy:lle Opinnäytetyö Kajaanin ammattikorkeakoulu Tradenomikoulutus Liiketalouden koulutusohjelma Syksy 2011\n2 OPINNÄYTETYÖ TIIVISTELMÄ Koulutusala Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala Koulutusohjelma Liiketalouden koulutusohjelma Tekijä(t) Henri Mulari Työn nimi Investointityökalu Finndomo Oy:lle vaihtoehtoiset Vaihtoehtoiset ammattiopinnot Tuotantotalous Ohjaaja(t) Jarmo Happonen Toimeksiantaja Finndomo Oy Aika Sivumäärä ja liitteet Syksy Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli luoda investointiehdotuslomake, joka laskee investoinnin takaisinmaksuajan ja vuotuisen tuottoprosentin syötetyillä arvoilla. Lomakkeen tarkoitus on helpottaa Finndomo Oy:n investointilaskentaa Sonkajärven tehtaalla. On myös erittäin tärkeää, että lomakkeen käyttö on mahdollisimman yksinkertaista ja sitä voidaan käyttää monipuolisesti erilaisten investointien tutkimiseen. Lomakkeen tekemiseen käytettiin Microsoft Excel ohjelmaa. Ohjelman avulla luotiin yrityksen ohjeiden mukainen investointipohja, johon tarvittavat tiedot syötetään ja ohjelma hoitaa laskemisen eli käyttäjä näkee suoraan, miten muutokset kustannuksissa, tuotoissa tai investoinnin arvioidussa pitoajassa vaikuttavat investoinnin takaisinmaksuaikaan ja vuotuiseen tuottoprosenttiin. Investointipohjan sivuista tehtiin sen kokoiset, että ne mahtuivat tulostaessa siististi A4-kokoiselle paperille. Asetetut tavoitteet saavutettiin ja jatkossa investointilomaketta voidaan käyttää useiden eri investointiehdotusten tarkasteluun ja kannattavuuden tutkimiseen. Kieli Asiasanat Säilytyspaikka Suomi Investointi, Investointilaskenta Verkkokirjasto Theseus Kajaanin ammattikorkeakoulun kirjasto\n3 THESIS ABSTRACT School Business Degree Programme Business administration Author(s) Henri Mulari Title Investment tool for Finndomo Oy vaihtoehtiset Optional Professional Studies Industrial management Instructor(s) Jarmo Happonen Commissioned by Finndomo Oy Date Total Number of Pages and Appendices Autumn The purpose of this thesis was to create an investment proposal form which will be used to calculate the payback period and the annual rate of return on an investment after the needed values are entered. The form will be used to facilitate Finndomo Oy s investment calculation in its Sonkajärvi factory. It is of vital importance that the usage of the investment form is as simple as possible and it can be utilized to research various types of investment. The form was made using the Microsoft Excel program. The investment form was created according to the instructions of the company. The necessary information is entered and the program will perform the calculation. The user sees directly how the changes in costs, yield or the estimated hold time of the investment affect the payback period and the annual rate of return. The pages of the investment form were made so that they fit neatly on A4-sized paper when printed. The objectives set for the thesis work were reached and in the future the investment form can be used to analyze and research the profitability of various investment proposals. Language of Thesis Keywords Deposited at Finnish Investment, Investment calculation Electronic library Theseus Library of Kajaani University of Applied Sciences\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO 2 2 INVESTOINTI Investointien ongelmat 6 3 INVESTOINTILASKELMAT Investointilaskennan lähtöarvot Perusinvestointi Juoksevasti syntyvät tuotot ja kustannukset Laskentakorkokanta Pitoaika Jäännösarvo Investointilaskentamenetelmät Nykyarvomenetelmä Annuiteettimenetelmä Sisäisen korkokannan menetelmä Takaisinmaksuajan menetelmä Investointiin liittyvän epävarmuuden analysointi Herkkyysanalyysi Jälkiseuranta 18 4 INVESTOINTIEHDOTUSPOHJA Investointiehdotus Takaisinmaksuajan laskelma Vuotuinen tuottoprosentti 25 5 POHDINTA 28 LÄHTEET 30 LIITTEET\n5 2 1 JOHDANTO Finndomo Oy on puurakenteisten pientalojen valmistaja, jolla on neljä talotehdasta Suomessa (Sonkajärvi, Loviisa, Haukipudas, Hartola). Vanhin tällä hetkellä toiminnassa olevista talotehtaista sijaitsee Sonkajärvellä ja se on perustettu vuonna Historiansa aikana Finndomo on toimittanut yli asuntoa Suomeen ja ulkomaille. Finndomo valmistaa Suomessa taloja Omatalo-, FinndomoKoti- ja Kotitalo -tuotemerkeillä. Tämä opinnäytetyö on tehty käytettäväksi Sonkajärven tehtaalla. Kuva 1. Sonkajärven talotehdas Finndomo Oy:n Sonkajärven tehtaalla työskentelee sesongista riippuen työntekijää. Tehtaan pinta-ala on noin m 2 ja valmiita talopaketteja valmistuu Sonkajärven tehtaalla n vuosittain. Suuren tehtaan toiminnan jatkuva kehittäminen vaatii lukuisia suurempia ja pienempiä hankintoja vuosittain. Kova kilpailu, muuttuvat rakennusratkaisut ja uudistuvat säännökset talonrakennustekniikassa vaativat tehtaalta jatkuvaa kykyä vastata haasteisiin. Siksi Finndomo Oy:n on mukana pysyäkseen tehtävä jatkuvasti uusia hankintoja (Esim. koneita ja laitteita). Viimeisimpänä suurempana investointina voidaan mainita pienelementtien kytkemislinjasto, joka valmistui vuonna Se on kustannustensa puolesta yksi suurimmista investoinneista, mitä Sonkajärven tehtaalla on koskaan tehty. Näistä lähtökohdista lähdettiin luomaan tätä opinnäytetyötä. Opinnäytetyön tarkoituksena oli luoda työkalu, jossa yhdistyy investointiehdotus, takaisinmaksuajan laskuri ja vuotuisen\n6 3 tuottoprosentin laskuri. Työ on tarpeellinen toimeksiantajalle, sillä tällaista investointilaskentaa helpottavaa työkalua ei ole ennen ollut yrityksen käytössä. Opinnäytetyön teoreettinen viitekehys muodostuu investointiin ja investointilaskentaan liittyvistä kokonaisuuksista. Teorian tutkimisen apuna käytettiin aiheeseen liittyvää kirjallisuutta. Empiriaosuudessa esitellään tarkasti investointiehdotuspohja. Empiriaosuus toimii myös käyttöohjeena investointiehdotuspohjan käyttäjälle.\n7 4 2 INVESTOINTI Investoinnilla tarkoitetaan hankintaa, jonka tarkoituksena on esimerkiksi tulon hankkiminen tai kustannussäästöjen aikaansaaminen. Investointi on pitkävaikutteinen ja kohdistuu tavallisesti useamman vuoden ajalle. Tyypillisimpiä esimerkkejä investoinneista ovat koneet ja rakennukset. Mainoskampanjoita, henkilöstön koulutusta ja uusien tuotteiden kehittelyäkin voidaan pitää investointina, jos niiden katsotaan hyödyttävän yritystä usean vuoden ajan. Investointia ei pidetä sen vuoden kustannuksena, jona se tehdään vaan se täytyy jakaa useammalle vuodelle. (Stenbacka, Mäkinen & Söderström 2003, 219.) Investointipäätökset ovat mutkikkaita ja monivaiheisia päätöstilanteita. Investointia voidaan kuvata esimerkiksi seuraavanlaisena kuusivaiheisena prosessina, jossa jokaisella osavaiheella on useita keskinäisiä riippuvuussuhteita. 1. investointi-ideoiden ja -kohteiden etsintä 2. investointikohteiden määrittäminen 3. investointivaihtoehtojen arvostelu ja vertailu 4. investointien rahoituksen suunnittelu 5. investointipäätös ja sen toimeenpano 6. investointien tarkkailu Toteutunut investointi on tulos yläpuolella kuvatusta investointiprosessista. Prosessiin liittyy erilaisia taloudellisia, strategisia, organisatorisia ja hallinnollisia tekijöitä. (Koskela, Leppiniemi, Puttonen & Virtanen 1998, 168.) Investoinnit jaetaan reaali- ja rahoitusinvestointeihin. Reaali-investoinnilla tarkoitetaan rahan sijoittamista yrityksen omaan toimintaan. Esimerkiksi koneiden, laitteiden, rakennusten tai kiinteistöjen tuotannontekijöiden hankinnat ovat reaali-investointeja. Rahoitusinvestoinnilla tarkoitetaan rahan sijoittamista tuotantotoimintaa harjoittavaan yritykseen. Rahoitusinvestointi eroaa reaali-investoinnista siinä, että tällöin hankinnan kohteena eivät ole välittömästi yrityksen omat tuotannontekijät. (Alhola & Lauslahti 2006, 162.)\n8 5 Raha Raha Sijoittaja Yritys Pitkävaikutteiset tuotantovälineet Rahoitusinvestointi Reaali-investointi Kuva 2. (Jyrkkiö & Riistama 2000, 203.) Reaali-investoinnit voidaan luokitella viiteen eri luokkaan niiden tarkoituksen mukaan: 1. Pakolliset investoinnit ovat sellaisia investointeja, jotka on pakko tehdä esimerkiksi lain vaatimuksesta. 2. Korvausinvestoinneilla tarkoitetaan vanhan tuotantovälineen korvaamista uudella samantyyppisellä. Korvausinvestoinnin syitä voivat olla vanhan koneen tai laitteen kunnon heikkeneminen tai uuden mallin käytön taloudellisuusetu. 3. Rationalisointi-investointi tarkoittaa hankintaa, joka tehdään esimerkiksi tuotantomenetelmien parantamiseksi. Jos hankitaan uusi kone korvaamaan aikaisemmin manuaalisesti tehty työvaihe, puhutaan rationalisointi-investoinnista. 4. Laajennusinvestointi tarkoittaa toiminnan laajentamiseen tähtäävää investointia. Uuden tehtaan rakentaminen tai tuotantokoneiden lukumäärän lisääminen ovat laajennusinvestointeja. 5. Vuokralaiteinvestointi tarkoittaa vuokrasopimuksen vaatimien laitteiden hankintaa. Esimerkiksi puhelinyhtiöiden tarjoamat outscoring-sopimukset, joissa palvelun tarjoaja investoi laitteisiin asiakasyrityksen puolesta, ovat vuokralaiteinvestointeja. (Alhola & Lauslahti 2006, 163.) Investointiongelmia joudutaan ratkaisemaan esimerkiksi silloin, kun perustetaan uusi yritys, rakennetaan tehdas, laajennetaan toimipaikkaa, ostetaan uusi kone tai korvataan vanha kone uudella, kehitetään uusi tuote tai luodaan markkinointiverkosto (Jyrkkiö & Riistama 2000, 203). Investointipäätösten teko on varsin merkittävää yrityksen toiminnan kannalta. Ne tarjoavat yritykselle toimintamahdollisuuksia, mutta luovat myös rajoituksia. Investoinnille tyypillistä\n9 6 on peruuttamattomuus: tuotannontekijöihin sidottua pääomaa ei saada nopeasti irti. Investointi sitoo yrityksen tiettyyn tekniikkaan, mikä vaikuttaa yrityksen toiminnan tuleviin kustannuksiin. Investointipäätösten merkitystä korostaa myös se, että kyseessä on aina suuri kertameno. (Jyrkkiö & Riistama 2000, ) Investoinnin kannattavuus määräytyy menojen ja tulojen perusteella. Puhtaasti taloudellisessa mielessä ajateltuna investointi voidaan määritellä sarjaksi perättäisiä maksuja, joista ensimmäinen on miinusmerkkinen kassastamaksu. (Koskela, Leppiniemi, Puttonen & Virtanen 1998, 168.) 2.1 Investointien ongelmat Investointien tärkeimpiä ongelmia ovat: epävarmuuden huomioon ottaminen, mittausongelma ja eriaikaisten suoritusten saattaminen vertailukelpoisiksi. Investointien tuotto- ja kustannuslukuja koskevien ennusteiden laatiminen pitkälle tulevaisuuteen on pulmallista. Epävarmuuden voidaan odottaa kasvavan sitä suuremmaksi, mitä pidempi suunnittelukausi on. Investointilaskelmien käyttökelpoisuus riippuu arvioitavissa tai mitattavissa olevien tekijöiden luotettavuudesta, miten tarkasti ne on kyetty ennakoimaan. Tuotto- ja kustannuslukuihin sisältyvää epävarmuutta ei pystytä poistamaan täydellisesti huolellisellakaan määrityksellä. Eriaikaiset suoritukset saadaan vertailukelpoisiksi laskentakorkokantojen avulla. Niiden avulla voidaan ottaa huomioon sekä koron että inflaation vaikutus. Laskentakorosta saadaan sitä tarkempi, mitä paremmin epävarmuus ja mittausongelma on pystytty ratkaisemaan. (Jyrkkiö & Riistama 2000, ) Investointipäätöksissä on huomioitava mitattavien tekijöiden lisäksi myös harkinnanvaraiset tekijät. Esimerkiksi työpaikan viihtyvyyden lisäämiseksi tehtävien investointien voidaan odottaa lisäävän työtehoa ja tuottavuutta, mutta käytännössä on vaikea mitata, missä määrin juuri nämä investoinnit lisäävät kannattavuutta ja tuottavuutta. (Jyrkkiö & Riistama 2000, 204.)\n10 7 3 INVESTOINTILASKELMAT Investointilaskelmia voidaan laatia mistä tahansa rahankäytöstä, jonka odotetaan kerryttävän tuloa kauan, esimerkiksi pitkävaikutteisten tuotantovälineiden hankinta, uusille markkinaalueille laajentuminen ja tuotekehitys. (Vehmanen & Koskinen 1997, 30.) Investointilaskelmat ovat pitkälle tulevaisuuteen ulottuvia laskelmia, joiden avulla tutkitaan investointivaihtoehtojen edullisuutta. Niitä voidaan hyödyntää laajemminkin kuin yksittäisen yrityksen puitteissa, esimerkiksi jonkin seudun tai alueen teollistamisessa, tietyn yritysalan kehittämisessä tai teiden, lentokenttien ja siltojen rakentamisen yhteydessä. (Koski & Lahti 1997, 20.) Investointilaskelmissa investointia kuvataan arvioinnin ja laskennan keinojen avulla kassastaja kassaanmaksuina. Investointilaskelmissa on tavallista yksinkertaistaa tilannetta niin, että rahavirrat yhdistetään kunkin tarkastelukauden (yleensä vuoden) puolivälissä tapahtuviksi kassaan- tai kassastamaksuiksi. Koska investoinnin pitoaika on useita vuosia, niin yksinkertaistus ei yleensä johda merkittävään virheeseen. Kassatulojen ja kassamenojen eriaikaisuus huomioidaan korkokannan avulla. Korkokantana käytetään tavallisesti vuosikorkoa. Perusinvestointilaskelmat perustuvat koron huomioon ottamiseen. Takaisinmaksuajanmenetelmä on ainoa investointilaskentamenetelmä, jossa korkokantaa ei oteta huomioon. (Leppiniemi 2009, ) 3.1 Investointilaskennan lähtöarvot Investoinnin kannattavuuteen vaikuttavat seuraavat arvioitavissa tai mitattavissa olevat tekijät: - perusinvestointi eli perushankintakustannus - juoksevasti syntyvät tuotot - juoksevasti syntyvät kustannukset - laskentakorkokanta\n11 8 - investointijakso tai pitoaika - investointikohteen jäännösarvo Arvioitaessa investoinnin edullisuutta on tärkeää pitää mielessä myös sellaiset merkittävät tekijät, joita ei voida laskentamenetelmiin sisällyttää. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 214.) Investointilaskelmien käyttökelpoisuus riippuu siitä, miten luotettavasti on laskelmissa käytettävät tekijät saatu arvioitua tai mitattua ennen laskentaa. Tekijöiden määrittämisessä tarvitaan yrityksen eri osien yhteistoimintaa. (Jyrkkiö & Riistama 2000, 207.) Perusinvestointi Perusinvestoinnista eli investoinnin hankintamenosta käytetään myös termejä perushankintakustannukseksi tai perusinvestointikustannukseksi. Perusinvestoinnissa on kyse suuresta kertakustannuksesta, joka ajoittuu yleensä kaikkein lähimmäksi päätöksentekotilannetta. Kaikki investoinnin käyttöönottoon liittyvät kustannukset lasketaan mukaan perusinvestointiin. Perusinvestointikustannusten määrittelemiseen liittyy usein vähemmän epävarmuustekijöitä kuin investoinnin tuottoihin tai muihin kustannuksiin. (Alhola & Lauslahti 2000, 164.) Suurten investointien perushankintakustannusten selvittäminen on hankalampaa kuin pienten investointien, koska suurten investointien perushankintakustannuksiin sisältyy suurempi määrä erilaisia kustannuksia. Esimerkiksi tehdaslaitoksen perustamiseen tai laajentamiseen saattaa sisältyä: - tehdashankkeen tutkimus (tuotteiden ja valmistusmenetelmien tutkimus) - investoinnin suunnittelu - markkinatutkimus - rakentaminen sekä koneiden hankinta ja asennus - myyntisaamisten ja varastojen lisäys - organisointi (hallinnon käynnistys)\n12 9 - käynnistäminen (valmistuksen käynnistys) - myynnin edistämisen perustyö (markkinoinnin käynnistys) Myyntisaamisten ja varastojen lisäystä sekä myynnin edistämisen perustyötä kutsutaan myös tehdasinvestoinnin liitännäisinvestoinneiksi, joita saattaa esiintyä yksittäisen konehankinnan yhteydessä. (Jyrkkiö & Riistama 2000, 208.) Joissakin koneiden korvausinvestoinneissa koko hankkeen pääomatarve saattaa koostua pelkästään koneen hankintahinnasta (Aho 1989, 26) Juoksevasti syntyvät tuotot ja kustannukset Juoksevasti syntyvillä tuotoilla ja kustannuksilla tarkoitetaan investoinnista vuosittain aiheutuvia menoja ja siitä odotettavia tuloja. Investoinnin juoksevat tuotot syntyvät investoinnilla aikaansaatavien suoritteiden myyntituloista. Juoksevia kustannuksia ovat esimerkiksi raakaainemenot, palkka- ja sosiaalimenot, energiamenot ja investoinnin huolto- ja korjausmenot. (Koskela, Leppiniemi, Puttonen & Virtanen 1998, 173.) Vuosien aikana syntyvien erillistuottojen ja kustannusten erotusta kutsutaan nettotuotoksi. Käytännössä investointien tuotot ja kustannukset on mielekästä netottaa investointilaskelmia tehtäessä. Joissain tapauksissa nettotuoton sijasta syntyy kustannussäästöjä, mutta yleensä niistäkin käytetään nimeä nettotuotto. Tällaisia kustannussäästöjä voi syntyä esimerkiksi silloin, kun aikaisemmin manuaalisesti työmenetelmä korvataan koneellisella. Tällöin tuotot pysyvät muuttumattomina, mutta tuotantomenetelmän tehostamisen johdosta syntyy kustannussäästöjä. (Alhola & Lauslahti 2000, 164.) Investointilaskelmissa investoinnin nettotulovirtaa verrataan investoinnin hankintamenoon ja muodostetaan tältä pohjalta käsitys investoinnin kannattavuudesta. Investoinnin tarkoitus määrää nettotulovirran sisällön ja koostumuksen. Laajennusinvestoinnissa nettotulojen määrittämisen lähtökohtana on investoinnilla aikaansaatavan myynnin kasvun aiheuttama tulojen lisäys. Rationalisointi-investoinnin nettotulot koostuvat lähinnä investoinnilla aikaansaatavista säästöistä. Koska juoksevat tuotot ja kustannukset ovat yleensä sidoksissa toisiinsa, niiden ennakointi on suoritettava samanaikaisesti. (Koskela, Leppiniemi, Puttonen & Virtanen 1998, 173.)\n13 10 Investointilaskelmissa tuottojen ja kustannusten oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi syntyvän kunkin tarkasteluvuoden lopussa. Laskelmissa käytetään yleensä arvioituja kassaperusteisia nettotuloja. Poistoja ja vieraan pääoman korkoja ei tule vähentää kustannuksista, koska suoriteperusteisia poistoja vastaava rahasumma jää yrityksen käyttöön ja vieraan pääoman korot taas tulevat otetuksi huomioon laskentakorkokannassa. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 215.) Laskentakorkokanta Joissakin laskentamenetelmissä eriaikaiset suoritukset saatetaan keskenään vertailukelpoisiksi laskentakoron avulla. Joissakin laskentamenetelmissä taas suoritusten diskonttauksissa käytettävää korkoa verrataan käsillä olevaan laskentakorkoon. Laskentakorko voidaan määrittää joko lainakoron perusteella, korjaamalla lainakorkoa tietyllä lisällä, selvittämällä oman ja vieraan pääoman keskimääräiset kustannukset tai asetetun tuottotavoitteen perusteella. Kolmessa ensimmäisessä vaihtoehdossa laskentakoron määrittäminen perustuu eri pääomarahoituslähteiden rahoituskustannuksiin. Lainakoron käyttö joko sellaisenaan tai korotettuna riskilisällä perustuu siihen, että investointihankkeista pääosa rahoitetaan vieraalla pääomalla. Asetetun tuottotavoitteen määrittelyn taustalla on vaihtoehtoisten sijoituskohteiden tuotto, joka olisi mahdollista saada sijoittamalla investointiin tarkoitetut rahat vaihtoehtoisiin sijoituskohteisiin. Jos investoinnin nettotulot määritellään ottamatta huomioon vieraan pääoman rahoitustapahtumia, laskentakorkona on luonnollisinta käyttää koko pääoman tuottovaatimusta tai keskimääräisiä rahoituskustannuksia. Jos nettotulokäsitteenä käytetään omalle pääomalle jäävää tuottoa, laskentakorkona käytetään oman pääoman rahoituskustannuksia tai tuottovaatimusta. (Aho 1989, ) Yrityksen on maksettava investointiin saamastaan pääomasta. Esimerkiksi osakeyhtiössä osakkaat odottavat osinkoja sijoittamalleen pääomalle. Vieraan pääoman kustannus on korko. Investointilaskelmissa käytettävä korko voidaan ymmärtää pääoman käytöstä maksettavaksi kustannukseksi. Monessa tapauksessa yrityksen pääomat ovat siinä määrin niukat, ettei jokaista investointikohdetta voida toteuttaa. Investointien toteutusjärjestys ratkeaa yleensä monen tekijän yhteisvaikutuksesta, mutta yksi tärkeimmistä asiaan vaikuttavista tekijöistä on investoinnin tuotto. Jotta yritys pysyisi kannattavana, pitäisi suunnitelmissa olevista investoinneista saada ainakin sama tuotto, kuin toteutuneista investoinneista on keskimäärin saatu.\n14 11 Investointilaskelmissa käytetään usein korkokantaa, joka vastaa yrityksen investointien keskimääräistä tuottoa. (Alhola & Lauslahti 2000, 166.) Pitoaika Investoinnin pitoajalla tarkoitetaan sitä ajanjaksoa, jona investointia käytetään ja jonka aikaisia tuottoja ja kustannuksia tarkastellaan. Investointiajanjakso riippuu sekä ulkoisista että yrityksen sisäisistä tekijöistä. Yksi olennainen tekijä on investoinnin fyysinen ikä eli se ajanjakso, jona esimerkiksi kone on käyttökelpoinen alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan. Investoinnin fyysistä ikää voidaan usein jatkaa rajattomasti esimerkiksi tekemällä tarvittavia korjauksia. Tästä syystä fyysinen ikä ei ole välttämättä käyttökelpoisin pitoajan määrittäjä. (Alhola & Lauslahti 2000, 165.) Toinen mahdollisuus pitoajan määrittämiseen on koneen arvioitu tekninen ikä. Tekninen ikä on arvioitu ajanjakso, jonka kuluttua markkinoille ilmestyy tehokkaampi ja parempi kone, joka korvaa vanhan tuotantovälineen. Tekniseltä iältään vanhentunut kone saattaa edelleen olla toimiva investointikohde, mutta sitä ei ole enää taloudellista pitää. (Neilimo & Uusi- Rauva 2005, 217.) Jäännösarvo Investointikohteen jäännösarvolla tarkoitetaan myyntituloa, joka investoinnista arvioidaan saatavan pitoajan päättyessä. Se arvioidaan useissa tapauksissa nollaksi, koska myyntitulo saadaan vasta monen vuoden kuluttua investointihetkestä ja jäännösarvon arvioiminen on siten vaikeaa. Myös jäännösarvon vaikutus investoinnin edullisuuteen on usein suhteellisen pieni, joten tästäkin syystä jäännösarvo jätetään tietoisesti pois laskelmista. Joidenkin investointikohteiden kohdalla jäännösarvolla saattaa olla vaikutusta investoinnin edullisuuteen (esim. laivainvestointi). (Jyrkkiö & Riistama 2000, 209.)\n15 Investointilaskentamenetelmät Investointilaskelmien avulla tutkitaan investointivaihtoehdon edullisuutta. Laskelmat perustuvat hankittuihin tai arvioituihin tietoihin markkinoista, investoinnin aiheuttamista kustannuksista ja tuotoista sekä pääomatarpeista. Laskelmien perusteiden selvittäminen pakottaa yrityksen tutkimaan keinoja investoinnin kannattavuuden parantamiseksi. Tällöin on mahdollista, että toteutettava investointi on erilaisten laskentamenetelmien käytön jälkeen parempi kuin alkuperäinen. Tiedonkeruuseen on panostettava sitä enemmän, mitä merkittävämmästä investoinnista on kysymys. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 213.) Tässä työssä esitellään seuraavat investointilaskentamenetelmät: - nykyarvomenetelmä - annuiteettimenetelmä - sisäisen korkokannan menetelmä - takaisinmaksuajan menetelmä Nykyarvomenetelmä ja annuiteettimenetelmä perustuvat laskentakorkokannan käyttöön. Takaisinmaksuajan menetelmässä lasketaan aika, jonka kuluessa investointi on maksanut itsensä takaisin. Sisäisen korkokannan menetelmällä lasketaan investoinnin tuottoprosentti Nykyarvomenetelmä Nykyarvomenetelmää (diskonttausmenetelmä) käytettäessä kaikki investoinnista kertyvät tuotot ja syntyvät kustannukset siirretään samaan ajankohtaan valittua laskentakorkokantaa käyttäen. Tavallisesti tuotot ja kustannukset siirretään perusinvestoinnin toteutushetkeen. Menetelmä soveltuu käytettäväksi silloin, kun tuotot ja kustannukset jakautuvat pitoajan sisällä epätasaisesti. (Andersson, Ekström & Gabrielsson 2001, 138.) Tarkastelun kohteena oleva investointi on kannattava, jos nykyarvo on positiivinen. Tällöin investoinneista kertyvien nettotuottojen ja jäännösarvon nykyarvon summa on suurempi kuin investoinnin hankintameno ja muut kustannukset. Investointi voidaan hyväksyä, jos\n16 13 tuottojen ja kustannusten nykyarvon erotus on suurempi tai vähintään yhtä suuri kuin nolla. Jos erotus on tasan nolla, tuotot ja kustannukset ovat täsmälleen samansuuruisia. Ellei laskentakorkokantaa käytettäisi, olisi investointi kannattava, mikäli nettotuottojen summa olisi vähintään perushankintakustannuksen suuruinen. Tällainen korottomuus ei kuitenkaan ole mielekästä, koska tällöin yritys ei vaatisi mitään tuottoa sijoittamalleen pääomalle. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 218.) ESIMERKKI Perushankintakustannus euroa Vuotuiset nettotuotot kahtena ensimmäisenä vuonna euroa tämän jälkeen euroa Laskentakorkokanta, tuottovaatimus 6 % Pitoaika 5 vuotta Jäännösarvo euroa n = aika Investoinnin Nettotuotot Diskonttaus- Nettotuottojen Yhteensä hankintameno (ja jäännösarvo) tekijä nykyarvo , , ,00 0, , ,00 0, , ,00 0, , ,00 0, , ,00 0, , , ,89 Laskelma osoittaa, että investointi on kannattava, koska investoinnin nykyhetkeen diskontattujen tuottojen ja kustannusten erotus on positiivinen. Nettotuottojen nykyarvo saadaan kertomalla kunkin vuoden nettotuotot saman vuoden diskonttaustekijällä. Investoinnin jäännösarvo lisätään viimeisen vuoden nettotuottoihin. Diskonttaustekijä saadaan seuraavalla kaavalla: DISKONTTAUSTEKIJÄ v n = 1 (1 + i) n i = laskentakorkokanta, tuottovaatimus n = aika\n17 14 Diskonttaustekijöitä löytyy myös liitteenä olevasta taulukosta. (Liite 1) Jos investoinnin nettotuotot ovat joka vuosi yhtä suuret, voidaan hyödyntää jaksollisten suoritusten diskonttausmenetelmää: nettotuottojen nykyarvo = vuotuiset nettotuotot x (1 + i) n - 1 i(1 + i) n Jaksollisten suoritusten diskonttaustekijöitä löytyy liitteenä olevasta taulukosta. (Liite 2) Jaksollisten suoritusten diskonttausmenetelmää käytettäessä jäännösarvo on lisättävä nettotuottojen nykyarvoon aikaisempaa esimerkkiä käyttäen. (Alhola & Lauslahti 2000, ) Annuiteettimenetelmä Annuiteettimenetelmässä perusinvestointi jaetaan pitoaikaa vastaaville vuosille yhtä suuriksi pääomankustannuksiksi, jotka sisältävät poistot ja laskentakorkokannan mukaiset korkokustannukset. Pääomakustannukset sisältävä annuiteetti on siten vakio. (Aho 1989, 43.) Jos vuotuiset nettotuotot ovat vähintään yhtä suuret tai suuremmat kuin vuotuiset pääomakustannukset eli annuiteetit, investointiin ryhtyminen on taloudellisesti edullista. Annuiteetti lasketaan kertomalla investoinnin hankintameno annuiteettitekijällä. Annuiteettitekijä saadaan laskemalla seuraavasta kaavasta: ANNUITEETTITEKIJÄ c n/i = i(1 + i) n (1 + i) n - 1 i = laskentakorkokanta, tuottovaatimus n = aika Annuiteettitekijöitä löytyy liitteenä olevasta taulukosta. (Liite 3)\n18 15 Jos investointiin liittyy jäännösarvo, se on diskontattava nykyarvoon ja vähennettävä hankintamenosta ennen annuiteettitekijällä kertomista. Annuiteettimenetelmän käyttö on ongelmallista, jos vuotuiset nettotuotot vaihtelevat paljon,. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, ) ESIMERKKI Perushankintakustannus euroa Vuotuiset nettotuotot euroa Laskentakorkokanta, tuottovaatimus 6 % Pitoaika 5 vuotta Jäännösarvo 0 euroa 0,2374 x = euroa = euroa Perushankintakustannuksen ja annuiteetin erotus on positiivinen, joten investointi on kannattava Sisäisen korkokannan menetelmä Sisäinen korkokanta on korkokanta, jonka mukaan laskettuna investoinnin nykyarvo on nolla. Sisäistä korkokantaa käytettäessä investoinnin perushankintakustannuksen ja vuosittain saatavien nettotuottojen nykyarvon erotus on nolla. Jos sisäinen korkokanta on vähintään tavoitteeksi asetetun pääoman tuottoprosentin suuruinen, investointia voidaan pitää kannattavana. (Alhola & Lauslahti 2000, 175.) Sisäisen korkokannan menetelmä on rahoitus- ja investointipäätösten yhteydessä suosittu laskentatapa. Tämä johtuu siitä, että laskelman lopputulokseksi saadaan vertailukelpoinen suure, investoinnin tuotto tai rahoituksen kustannus vuotuisena korkona. Lukua on helppo verrata esimerkiksi tavoitteeksi asetettuun pääoman tuottoprosenttiin. Menetelmän ongelmana on se, että investoinnista irtautuvan rahan oletetaan tuottavan sisäisen korkokannan\n19 16 verran. Aina tällaisen tuoton saaminen ei ole realistinen oletus. Oletuksen tapauskohtainen merkitys tulee ottaa huomioon, kun tehdään lopullinen investointipäätös. (Leppiniemi 2009, 24.) ESIMERKKI Perushankintakustannus euroa Vuotuiset nettotuotot euroa Tuottotavoite 5 % Pitoaika 5 vuotta Jäännösarvo 0 euroa Tarkka arvo saadaan interpoloimalla. Tässä tyydytään kuitenkin noin-arvoon, joka saadaan seuraavasti: Hankintameno jaetaan vuotuisilla nettotuotoilla: / = 4,1667 Tämän jälkeen haetaan jaksollisten suoritusten nykyarvotaulukosta (Liite 2) 5. vuoden kohdalta saatua arvoa (4,1667) vastaava korkoprosentti. Taulukkoa tarkastelemalla nähdään, että sisäinen korkokanta on 6-7 %. Tuottotavoitteeksi on asetettu 5 %. Sisäinen korkokanta on tätä suurempi, joten investointi on kannattava Takaisinmaksuajan menetelmä Takaisinmaksuajan menetelmällä selvitetään aika, jonka kuluessa investoinnista kertyy nettotuottoa investoinnin hankintamenon verran. Jos vuotuinen nettotuotto on vakio ja korkoa ei oteta huomioon, takaisinmaksuaika saadaan seuraavasti: Investoinnin hankintameno = Takaisinmaksuaika Nettotuotto/vuosi (Alhola & Lauslahti 2000, 176.)\n20 17 ESIMERKKI Perushankintakustannus Vuotuiset nettotuotot euroa euroa = 5,56 vuotta Takaisinmaksumenetelmän perusteella edullisempia ovat ne investoinnit, joista pääoma saadaan nopeasti takaisin. Se ei välttämättä ilmaise investoinnin kannattavuutta. Jokin investointi saattaa olla kannattava juuri sen vuoksi, että siitä saadaan nettotuottoja pitkän aikaa. (Jyrkkiö & Riistama 2000, 214.) Vaikka takaisinmaksuajan menetelmää käytetään yleisesti, sillä on useita puutteita. Takaisinmaksuajan menetelmä ei ota huomioon mitenkään takaisinmaksuajan jälkeisiä nettotuloja, vaikka ne vaikuttavat investoinnin kannattavuuteen. Koska takaisinmaksuajan menetelmässä ei huomioida kaikkia pitoajalle kuuluvia maksutapahtumia, ei sillä voida selvittää investoinnin kannattavuutta. Menetelmä sopiikin parhaiten investointiin liittyvän riskin mittaamiseen ja rahoitusvaikutusten selvittämiseen. Menetelmää on mielekkäintä käyttää muiden laskentamenetelmien täydentäjänä. (Aho 1989, 58.) 3.3 Investointiin liittyvän epävarmuuden analysointi Investointilaskelmiin liittyy useita epävarmuustekijöitä. Laskelmat kattavat tapahtumia, jotka ovat usean vuoden päässä tästä hetkestä. Voi olla vaikea tietää, mitkä olosuhteet tulevaisuudessa vallitsevat. (Andersson, Ekström & Gabrielsson 2001, 148.) Investointien suunnittelun yhteydessä epävarmuus ja riski erotetaan toisistaan. Molemmat liittyvät epävarmaan tietämykseen tulevaisuudesta. Riskistä puhuttaessa tiedetään tulevaisuudessa mahdollisina pidettävien tapahtumien lisäksi myös niiden sattumistodennäköisyydet. Epävarmuuden vallitessa tapahtuvalle päätöksenteolle ja suunnittelulle on ominaista se, ettei tulevaisuuden tapahtumien sattumistodennäköisyyksiä tunneta. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 224.)\n21 18 Investointien suunnitteluun liittyvän epävarmuuden lähteitä ovat mm.: - investointien kertaluonteisuus - nopeat ympäristömuutokset - suunnittelutilanteen monimutkaisuus ja siitä aiheutuva mahdollinen tietojen väärä tulkinta - liikkeenjohdon päätösten voimakas heijastuminen investoinnin maksuvirtoihin - investoinnin jäännösarvon erittäin nopea aleneminen useissa tapauksissa Koska investointiprojekteissa investoinnin taloudellinen merkitys on suuri, on hyvin tärkeää, että investointiin ja sen rahoitukseen liittyvä epävarmuus saadaan mahdollisimman tarkasti määriteltyä ennen investointipäätöstä. (Aho 1989, ) Herkkyysanalyysi Herkkyysanalyysillä tutkitaan, kuinka investoinnin kannattavuus muuttuu, jos yhtä tai useampaa tekijää muutetaan. Sen avulla voidaan hakea vastausta esimerkiksi seuraaviin kysymyksiin: Mikä on voitto, jos tuotanto laskee 5 % arvioidusta? Mikä on voitto, jos muuttuvat kustannukset kasvavat 10 %? Riskiä ajatellen on välttämätöntä tutkia erityisesti sellaiset mahdolliset arviointivirheet, jotka vaikuttaisivat investoinnin kannattavuuteen epäedullisesti. Kun jokaiselle kannattavuuskomponentille tehdään herkkyysanalyysi, saadaan selville komponentit, joiden arviointivirheiden vaikutus investoinnin kannattavuuteen on kaikkein voimakkain ja myös ne komponentit, joiden vaikutus kannattavuuteen on vähäisempi. Tämän jälkeen voidaan keskittyä lopputuloksen kannalta tärkeimpiin tekijöihin. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, ) 3.4 Jälkiseuranta Investointien suunnittelun ja toteutuksen suurin puute on usein se, että jälkiseuranta puuttuu kokonaan eikä korjaavia toimenpiteitä tehdä. Jälkiseurannassa seurataan jälkikäteen, kuinka\n22 19 hyvin investointilaskelmien perusteet toteutuivat. Jälkiseurannan avulla saadaan vastauksia tärkeisiin kysymyksiin: - Tuliko yllättäviä kustannuksia? - Oliko investointi kannattava? - Missä kohdin laskelmien perusolettamukset pettivät? - Muuttuivatko ulkoiset olosuhteet? - Mitkä syyt selittävät virheitä? Tärkeintä jälkiseurannassa on oppia toimimaan tulevaisuudessa entistä paremmin, jotta jatkossa saadaan yhä tarkempia laskelmia ja osataan yhä paremmin ennakoida yllätyksiä. (Neilimo & Uusi-Rauva 2005, 225.)\n23 20 4 INVESTOINTIEHDOTUSPOHJA Tässä osassa käsitellään Excel-ohjelmalla tehtyä investointiehdotuspohjaa. Koko taulukon toiminta on selitetty yksityiskohtaisesti. Tämä osio toimii myös ohjeena taulukon käyttäjälle. Tärkeimmät ohjeet on lihavoitu lukemisen helpottamiseksi. Excel-pohjainen investointiehdotuspohja sisältää investointiehdotuspohjan, takaisinmaksuajan laskurin ja investoinnin vuotuisen tuottoprosentin laskurin. Nämä löytyvät samasta tiedostosta eri välilehtien alta. Investointiehdotuspohja ja takaisinmaksuajan laskelma on tehty siten, että ne mahtuvat yhdelle sivulle. Tämä siksi, että ne olisivat helposti käsiteltävissä ja tarkasteltavissa paperille tulostettuina. Sivun asettelussa on käytetty seuraavanlaisia reunuksia: Ylätunniste: 0,8cm Yläreuna: 1,9cm Vasen reuna: 1,6cm Oikea reuna: 0,6cm Alareuna: 1,9cm Alatunniste: 0,8cm Sarakeleveys on 1,88cm ja rivikorkeus on 0,53cm. Kaikki solut ovat samankokoisia, mutta joitakin soluja on yhdistetty tarpeen mukaan. Näillä asetuksilla investointiehdotuspohja ja takaisinmaksuajan laskelma mahtuvat erinomaisesti yhdelle sivulle. 4.1 Investointiehdotus Ensimmäisessä välilehdessä on investointiehdotuspohja. Kuva löytyy kokonaisuudessaan liitteistä (Liite 4). Tähän on rajattu ja leikelty kuvia, jotta ne olisi helpompi selittää yksi kokonaisuus kerrallaan.\n24 21 Kuva 3. Investointiehdotuksen yläosa Investointiehdotuksen yläosa näyttää tältä. Yläosaan syötetään perustiedot, kuka investointiehdotuksen on laatinut, mikä on projektinumero ynnä muuta sellaista. Nämä kohdat ovat melko yksinkertaisia ja selittävät itse itsensä. Joissain soluissa käytetään lihavointia, eri värejä ja reunaviivoja, kuten esimerkiksi kohdasta Valuutta voi huomata. Soluja on myös luokiteltu sopiviin luokkiin. Esimerkiksi solu, johon syötetään päiväys, kuuluu luokkaan päivämäärä. Näitä tehokeinoja on käytetty, jotta käyttäjän olisi helpompi käyttää ja lukea taulukkoa. Samoja keinoja on käytetty myös muissa tämän Excel-taulukon osissa. Keskellä on harmaa jälkilaskelma laatikko. Siinä mainittu aikatauluun merkitty on käytössä löytyy alempaa tästä investointiehdotuspohjasta. Investointiluokka voidaan valita kuudesta vaihtoehdosta. Siinä on käytetty hyödyksi Excelistä löytyvää valintaruutu toimintoa. Käyttäjä voi hiirtä käyttämällä valita sopivan investointiluokan. Kuva 4. Investointiehdotuksen ylempi keskiosa\n25 22 Seuraavaksi investointiehdotuspohjaan syötetään tietoja itse investoinnista. Investoinnin kuvaukselle perusteluineen on jätetty paljon tilaa pidemmänkin kuvauksen kirjoittamiseen. Kuvauksen alapuolelle syötetään investoinnin arvioitu pitoaika numeerisessa muodossa. Tätä käytetään investoinnin vuotuisen tuottoprosentin laskemiseen. Se käydään tarkemmin läpi myöhemmillä sivuilla tässä opinnäytetyössä. Vaikka arvioitua pitoaikaa ei vielä tässä ensimmäisessä välilehdessä käytetäkään mihinkään laskutoimituksiin, on sen hyvä näkyä jo heti ensimmäisellä sivulla investointiehdotuspohjassa, jotta ehdotuksen lukija saa heti käsityksen siitä miten pitkäaikaisesta investoinnista on kyse. Kuva 5. Investointiehdotuksen alempi keskiosa Tähän kohtaan syötetään investointiin liittyvät kassavirrat. Hankintamenot on jaettu kahdeksaan ryhmään: Oman työn osuus, asennus, koneet ja kalusto, rakennukset, työkalut, ATKlaitteet ja ajoneuvot sekä muut kustannukset. Investoinnin jälkiseurannan helpottamiseksi nämä menoryhmät voidaan syöttää vielä neljään eri kohtaan: Ehdotettuun, budjetoituun, hyväksyttyyn ja toteutuneeseen. Excel laskee tavallista summakaavaa käyttäen hankintamenot yhteen riville, jossa lukee yhteensä. Hankintamenojen lisäksi tähän syötetään myös vuotuiset säästöt/tuotot, vuotuiset kustannukset ja kertaluontoiset säästöt/tuotot. Myös nämä kassavirrat voidaan syöttää neljään edellä mainittuun kohtaan. Sekä tuotot että kustannukset tulee syöttää positiivisessa muodossa, jotta ohjelma pystyy laskemaan takaisinmaksuajan oikein. Oikeassa laidassa kassavirta-osioon syötetään investointiin liittyvät kassavirrat ensimmäisen vuoden kullekin kuukaudelle ja lisäksi myös seuraavan vuoden kassavirta. Kassavirta-osion\n26 23 soluihin arvot voidaan syöttää myös negatiivisena, sillä näitä lukuja ei käytetä missään myöhemmissä laskelmissa. Kuva 6. Investointiehdotuksen alaosa Ensimmäisen välilehden alaosaan syötetään tietoja investointiprojektin toteutuksesta ja aikataulusta sekä tiedot investointiehdotuksen liitteistä. Investointiehdotuksen ylälaidassa aiemmin selitetyssä jälkilaskelmat kohdassa (katso sivu 19) oleva maininta aikatauluun merkitystä on käytössä viittaa kuvassa näkyvään kohtaan. 4.2 Takaisinmaksuajan laskelma Toisesta välilehdestä löytyy takaisinmaksuajan laskelma. Kuva löytyy kokonaisuudessaan liitteistä (Liite 5). Tähänkin on leikelty ja rajattu kuvia. Kuva 7. Takaisinmaksuajan laskelman yläosa Takaisinmaksuajan laskelman yläosa on otsikkoa lukuun ottamatta samanlainen kuin investointiehdotuspohjan yläosa. Excel hakee tiedot näihin soluihin automaattisesti ensimmäisestä välilehdestä. Käyttäjän ei tarvitse syöttää tietoja näihin kohtiin käsin.\n27 24 Kuva 8. Takaisinmaksuajan alaosa Takaisinmaksuajan laskelma välilehden alaosa on tämän näköinen. Kuten edellisessäkin välilehdessä, myös tässä on jaettu hankintamenot kahdeksaan ryhmään. Excel hakee ensimmäisestä välilehdestä arvot näihinkin kohtiin. Käyttäjän ei siis tarvitse syöttää näitä lukuja itse. Oikeassa laidassa olevaan kuvaus sarakkeeseen kirjoitetaan tarkempi kuvaus siitä, mihin raha menee tai mistä sitä tulee. Takaisinmaksuaika lasketaan soluihin C40 ja E40 (ehdotus ja toteutunut) käyttämällä kaavaa =(C31-C37)/(C33-C35). E-sarakkeessa C:t on luonnollisesti korvattu E:llä. Eli käytännössä tämä tarkoittaa, että kaikista hankintamenoista yhteensä vähennetään kertaluontoiset säästöt/tuotot (koska edellä mainitun tulon oletetaan sijoittuvan investoinnin alkuhetkeen) ja tämä luku jaetaan vuotuisten säästöjen/tuottojen ja vuotuisten kustannusten erotuksella. Ohjelma hakee vuotuisen tuottoprosentin viimeisestä välilehdestä. Tästä kerrotaan tarkemmin seuraavan otsikon alla. Käyttäjän on kuitenkin muistettava suorittaa viimeisessä\n28 25 välilehdessä laskutoimitukset, sillä ohjelma ei päivitä vuotuista tuottoprosenttia automaattisesti, mikäli joitain lukuja on muutettu. 4.3 Vuotuinen tuottoprosentti Viimeinen välilehti sisältää vuotuisen tuottoprosentin laskurin. Viimeistä välilehteä ei ole tarkoitus tulostaa. Sitä käytetään vain apuna investoinnin vuotuisen tuottoprosentin laskemiseen. Kuva 9. Vuotuisen tuottoprosentin laskuri Tämä laskuri perustuu sisäisen korkokannan menetelmään. Soluihin B4 ja D4 ilmestyy investoinnin vuotuinen tuottoprosentti, kun laskuria käytetään oikein. Tämä arvo siirtyy myös automaattisesti toisessa välilehdessä olevaan takaisinmaksuajan laskelmaan. Excel hakee investoinnin arvioidun pitoajan ensimmäisestä välilehdestä soluun D6, lisäksi ohjelma hakee soluihin B8 ja D8 investoinnin takaisinmaksuajat ehdotetuilla ja toteutuneilla arvoilla. Tämä perustuu siihen, että sisäisen korkokannan menetelmässä käytetään kaavaa investoinnin hankintameno/vuotuinen nettotuotto, mikä on täsmälleen sama kaava, jolla lasketaan takaisinmaksuaika.\n29 26 Soluissa B9 ja D9 on kaava =((1+B4)^D6-1)/(B4*(1+B4)^D6). Solussa D9 B:t on korvattu D:llä. Tämä on siis jaksollisten suoritusten diskonttaustekijän kaava. Laskurin alapuolella on selitetty, miten laskuria käytetään. Tähän on kuitenkin selitetty laskurin toiminta tarkemmin vaihe vaiheelta kuvia apuna käyttäen. Kuva 10. Avataan yläpalkista Tiedot. Kuva 11. Valitaan Entä-jos-analyysi ja tavoitteen haku. Kuva 12. Kohtaan "Määritä soluun:" tulee solu B9 tai D9, "Tavoitearvo:" saadaan solusta B8 tai D8 käsin syöttämällä ja kohtaan "Muuttamalla solua:" tulee solu B4 tai D4.\n30 27 Vuotuinen tuottoprosentti on laskettava sekä ehdotetuilla että toteutuneilla arvoilla erikseen. Luku siirtyy automaattisesti takaisinmaksuajan laskelmaan sille kuuluvalle paikalle. Laskurin toiminnan kannalta on erittäin tärkeää, että soluissa B4 ja D4 on joku luku ennen kuin tavoitteen haku suoritetaan. Mikäli solussa ei ole lukua, se pitää syöttää käsin. Luku voi olla aluksi ihan mikä tahansa ja se näkyy prosentteina. Laskurin suorittamisen jälkeen oikea luku paljastuu.\n31 28 5 POHDINTA Tässä opinnäytetyössä tehtiin investointityökalu Finndomo Oy:lle käyttäen Microsoft Excel ohjelmaa. Excel valittiin työkalun pohjaksi opinnäytetyön tekijän ja toimeksiantajan yhteisellä päätöksellä, sillä ohjelma on yleisesti käytössä Finndomo Oy:n Sonkajärven tehtaalla ja se on paras mahdollinen ohjelma tällaisen työn tekemiseen. Opinnäytetyön aihe ja toimeksiantaja valittiin syksyllä Syksyn aikana aihetta tarkennettiin ja rajattiin lopulliseen muotoonsa. Tammikuussa 2011 opinnäytetyötä alettiin varsinaisesti tehdä. Ensin kirjoitettiin teoria, joka pääpiirteittäin oli jo hahmotettu edellisen syksyn aikana. Investointityökalu tehtiin huhtikuussa ja sitä muokattiin vielä viimeiseen muotoonsa toukokuun aikana. Viimeisin ja lopullinen versio opinnäytetyöstä lähetettiin kesäkuun alussa Opinnäytetyön tekeminen oli prosessina varsin moninainen ja mielenkiintoinen. Opinnäytetyön tekemiseen oman haasteensa toi toimeksiantajan ja opinnäytetyön tekijän välimatka. Kommunikoitiin käytettiin lähinnä sähköpostia, jolloin keskustelut ja palaute jäivät usein hyvin lyhyiksi. Yksi pidempi palaveri käytiin helmikuussa 2011 Sonkajärven tehtaalla ja siitä saatujen muistiinpanojen ja ilmi tulleiden asioiden pohjalta saatiin suurin osa opinnäytetyön sisältöön. Investointityökalun tekemiseen käytettiin sekä toimeksiantajan antamia taustatietoja että opinnäytetyön tekijän omia ideoita. Esimerkiksi kustannusten jaottelu tiettyihin ryhmiin saatiin suoraan toimeksiantajalta ja vuotuisen tuottoprosentin laskuri sai alkunsa opinnäytetyön tekijän ajatuksista. Vuotuisen tuottoprosentin laskuri tuotti suurimman haasteen, koska sen saaminen yksinkertaiseen muotoon oli hyvin vaikeaa. Tuottoprosentin laskurista tehtiin monia erilaisia versioita ennen kuin lopulliseen ratkaisuun päädyttiin. Opinnäytetyötä voidaan pitää onnistuneena, sillä se vastasi toimeksiantajan tarpeita ja sille tulee olemaan käyttöä tulevaisuuden investointeja silmällä pitäen. Myös opinnäytetyön tekijä oli tyytyväinen lopputulokseen. Tulevaisuudessa Finndomo Oy:n Sonkajärven tehtaalla ollaan lisäämässä kattoristikoiden valmistusmääriä, sillä tehtaan pyrkii valmistamaan kattoristikoita myös suoraa myyntiä varten, kun ennen niitä valmistettiin vain omaan käyttöön tehtaalla valmistettujen talopakettien\n32 29 mukaan. Kattoristikkokapasiteettiin pyritään saamaan huomattava lisäys. Tästä aiheutuu tarve hankkia ainakin yksi osasaha lisää kattoristikko osastolle. Paarresahan on laskettu muodostavan suurimman pullonkaulan, mikäli kapasiteettia kasvatetaan. Siksi tehtaalle ollaan hankkimassa toista paarresahaa mahdollisesti lähitulevaisuudessa. Kattoristikkokapasiteetin kasvaessa myös varastointitilan tarve kasvaa. Koska puutavaran on pysyttävä kuivana, mikäli sitä pidetään varastossa pitkiä aikoja, Sonkajärven tehtaalle on suunnitteilla rakentaa uusi hallirakennus kattoristikoiden varastoimista varten. Tätä hallia voidaan myös käyttää muun puutavaran varastoimiseen, sillä toisinaan ongelmia on aiheuttanut puutavaran homehtuminen, kun sitä on jouduttu pitämään ulkona säiden armoilla pitkiä aikoja. Uusi hallirakennus mahdollistaa myös sen, että puutavaraa voidaan tilata suurempia määriä kerralla ja näin voidaan hyödyntää paljousalennuksia paremmin. Kolmas mahdollinen investointikohde lähitulevaisuudessa on uusi puutavarankeräyskone. Vanhan koneen huoltoväli on todella tiheä ja sitä ollaan korjaamassa jatkuvasti. Tehtaan johto harkitsee uuden samantyyppisen koneen hankkimista tai mahdollisesti aivan uutta ratkaisua puutavarankeräykseen. Siinä muutamia investointikohteita, joita nousi esille opinnäytetyön tiimoilta. Esimerkiksi näiden kohteiden kohdalla opinnäytetyö tulee tarpeelliseksi.\n33 30 LÄHTEET Aho, T Investointilaskelmat. Vaasa: Vaasa Oy Alhola, K. & Lauslahti, S Laskentatoimi ja kannattavuuden hallinta. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö. Andersson, J., Ekström, C. & Gabrielsson, A Kannattavuuden suunnittelu ja -laskenta Juva: WS Bookwell Oy. Jyrkkiö, E. & Riistama, V Laskentatoimi päätöksenteon apuna. Porvoo: WS Bookwell Oy. Koskela, M., Leppiniemi, J., Puttonen, V. & Virtanen, K Johdanto laskentatoimeen ja rahoitukseen. Keuruu: KY-Palvelu Oy. Koski, K. & Lahti, P Kaupan suuryksiköt ja kunnallistalous. Helsinki: Oy Edita Ab. Leppiniemi, J Rahoitus. Helsinki: WSOY. Neilimo, K. & Uusi-Rauva, E Johdon laskentatoimi. Helsinki: Edita Prima Oy. Stenbacka, J., Mäkinen, I. & Söderström, T Kannattavuuden avaimet. Vantaa: Dark Oy. Vehmanen, P. & Koskinen, K Tehokas kustannushallinta. Porvoo: WSOY.\n34 LIITE 1 LIITTEET DISKONTTAUSTEKIJÄ n/i 5 % 6 % 7 % 8 % 9 % 10 % 11 % 12 % 13 % 14 % 15 % 20 % 1 0,9524 0,9434 0,9346 0,9259 0,9174 0,9091 0,9009 0,8929 0,8850 0,8772 0,8696 0, ,9070 0,8900 0,8734 0,8573 0,8417 0,8264 0,8116 0,7972 0,7831 0,7695 0,7561 0, ,8638 0,8396 0,8163 0,7938 0,7722 0,7513 0,7312 0,7118 0,6931 0,6750 0,6575 0, ,8227 0,7921 0,7629 0,7350 0,7084 0,6830 0,6587 0,6355 0,6133 0,5921 0,5718 0, ,7835 0,7473 0,7130 0,6806 0,6499 0,6209 0,5935 0,5674 0,5428 0,5194 0,4972 0, ,7462 0,7050 0,6663 0,6302 0,5963 0,5645 0,5346 0,5066 0,4803 0,4556 0,4323 0, ,7107 0,6651 0,6227 0,5835 0,5470 0,5132 0,4817 0,4523 0,4251 0,3996 0,3759 0, ,6768 0,6274 0,5820 0,5403 0,5019 0,4665 0,4339 0,4039 0,3762 0,3506 0,3269 0, ,6446 0,5919 0,5439 0,5002 0,4604 0,4241 0,3909 0,3606 0,3329 0,3075 0,2843 0, ,6139 0,5584 0,5083 0,4632 0,4224 0,3855 0,3522 0,3220 0,2946 0,2697 0,2472 0, ,5847 0,5268 0,4751 0,4289 0,3875 0,3505 0,3173 0,2875 0,2607 0,2366 0,2149 0, ,5568 0,4970 0,4440 0,3971 0,3555 0,3186 0,2858 0,2567 0,2307 0,2076 0,1869 0, ,5303 0,4688 0,4150 0,3677 0,3262 0,2897 0,2575 0,2292 0,2042 0,1821 0,1625 0, ,5051 0,4423 0,3878 0,3405 0,2992 0,2633 0,2320 0,2046 0,1807 0,1597 0,1413 0, ,4810 0,4173 0,3624 0,3152 0,2745 0,2394 0,2090 0,1827 0,1599 0,1401 0,1229 0, ,4581 0,3936 0,3387 0,2919 0,2519 0,2176 0,1883 0,1631 0,1415 0,1229 0,1069 0, ,4363 0,3714 0,3166 0,2703 0,2311 0,1978 0,1696 0,1456 0,1252 0,1078 0,0929 0, ,4155 0,3503 0,2959 0,2502 0,2120 0,1799 0,1528 0,1300 0,1108 0,0946 0,0808 0, ,3957 0,3305 0,2765 0,2317 0,1945 0,1635 0,1377 0,1161 0,0981 0,0829 0,0703 0, ,3769 0,3118 0,2584 0,2145 0,1784 0,1486 0,1240 0,1037 0,0868 0,0728 0,0611 0, ,2953 0,2330 0,1842 0,1460 0,1160 0,0923 0,0736 0,0588 0,0471 0,0378 0,0304 0, ,2314 0,1741 0,1314 0,0994 0,0754 0,0573 0,0437 0,0334 0,0256 0,0196 0,0151 0,0042\n35 LIITE 2 JAKSOLLISTEN SUORITUSTEN DISKONTTAUSTEKIJÄ n/i 5 % 6 % 7 % 8 % 9 % 10 % 11 % 12 % 13 % 14 % 15 % 20 % 1 0,9524 0,9434 0,9346 0,9259 0,9174 0,9091 0,9009 0,8929 0,8850 0,8772 0,8696 0, ,8594 1,8334 1,8080 1,7833 1,7591 1,7355 1,7125 1,6901 1,6681 1,6467 1,6257 1, ,7232 2,6730 2,6243 2,5771 2,5313 2,4869 2,4437 2,4018 2,3612 2,3216 2,2832 2, ,5460 3,4651 3,3872 3,3121 3,2397 3,1699 3,1024 3,0373 2,9745 2,9137 2,8550 2, ,3295 4,2124 4,1002 3,9927 3,8897 3,7908 3,6959 3,6048 3,5172 3,4331 3,3522 2, ,0757 4,9173 4,7665 4,6229 4,4859 4,3553 4,2305 4,1114 3,9975 3,8887 3,7845 3, ,7864 5,5824 5,3893 5,2064 5,0330 4,8684 4,7122 4,5638 4,4226 4,2883 4,1604 3, ,4632 6,2098 5,9713 5,7466 5,5348 5,3349 5,1461 4,9676 4,7988 4,6389 4,4873 3, ,1078 6,8017 6,5152 6,2469 5,9952 5,7590 5,5370 5,3282 5,1317 4,9464 4,7716 4, ,7217 7,3601 7,0236 6,7101 6,4177 6,1446 5,8892 5,6502 5,4262 5,2161 5,0188 4, ,3064 7,8869 7,4987 7,1390 6,8052 6,4951 6,2065 5,9377 5,6869 5,4527 5,2337 4, ,8633 8,3838 7,9427 7,5361 7,1607 6,8137 6,4924 6,1944 5,9176 5,6603 5,4206 4, ,3936 8,8527 8,3577 7,9038 7,4869 7,1034 6,7499 6,4235 6,1218 5,8424 5,5831 4, ,8986 9,2950 8,7455 8,2442 7,7862 7,3667 6,9819 6,6282 6,3025 6,0021 5,7245 4, ,3797 9,7122 9,1079 8,5595 8,0607 7,6061 7,1909 6,8109 6,4624 6,1422 5,8474 4, , ,1059 9,4466 8,8514 8,3126 7,8237 7,3792 6,9740 6,6039 6,2651 5,9542 4, , ,4773 9,7632 9,1216 8,5436 8,0216 7,5488 7,1196 6,7291 6,3729 6,0472 4, , , ,0591 9,3719 8,7556 8,2014 7,7016 7,2497 6,8399 6,4674 6,1280 4, , , ,3356 9,6036 8,9501 8,3649 7,8393 7,3658 6,9380 6,5504 6,1982 4, , , ,5940 9,8181 9,1285 8,5136 7,9633 7,4694 7,0248 6,6231 6,2593 4, , , , ,6748 9,8226 9,0770 8,4217 7,8431 7,3300 6,8729 6,4641 4, , , , , ,2737 9,4269 8,6938 8,0552 7,4957 7,0027 6,5660 4,9789\n36 LIITE 3 ANNUITEETTITEKIJÄ n/i 5 % 6 % 7 % 8 % 9 % 10 % 11 % 12 % 13 % 14 % 15 % 20 % 1 1,0500 1,0600 1,0700 1,0800 1,0900 1,1000 1,1100 1,1200 1,1300 1,1400 1,1500 1, ,5378 0,5454 0,5531 0,5608 0,5685 0,5762 0,5839 0,5917 0,5995 0,6073 0,6151 0, ,3672 0,3741 0,3811 0,3880 0,3951 0,4021 0,4092 0,4163 0,4235 0,4307 0,4380 0, ,2820 0,2886 0,2952 0,3019 0,3087 0,3155 0,3223 0,3292 0,3362 0,3432 0,3503 0, ,2310 0,2374 0,2439 0,2505 0,2571 0,2638 0,2706 0,2774 0,2843 0,2913 0,2983 0, ,1970 0,2034 0,2098 0,2163 0,2229 0,2296 0,2364 0,2432 0,2502 0,2572 0,2642 0, ,1728 0,1791 0,1856 0,1921 0,1987 0,2054 0,2122 0,2191 0,2261 0,2332 0,2404 0, ,1547 0,1610 0,1675 0,1740 0,1807 0,1874 0,1943 0,2013 0,2084 0,2156 0,2229 0, ,1407 0,1470 0,1535 0,1601 0,1668 0,1736 0,1806 0,1877 0,1949 0,2022 0,2096 0, ,1295 0,1359 0,1424 0,1490 0,1558 0,1627 0,1698 0,1770 0,1843 0,1917 0,1993 0, ,1204 0,1268 0,1334 0,1401 0,1469 0,1540 0,1611 0,1684 0,1758 0,1834 0,1911 0, ,1128 0,1193 0,1259 0,1327 0,1397 0,1468 0,1540 0,1614 0,1690 0,1767 0,1845 0, ,1065 0,1130 0,1197 0,1265 0,1336 0,1408 0,1482 0,1557 0,1634 0,1712 0,1791 0, ,1010 0,1076 0,1143 0,1213 0,1284 0,1357 0,1432 0,1509 0,1587 0,1666 0,1747 0, ,0963 0,1030 0,1098 0,1168 0,1241 0,1315 0,1391 0,1468 0,1547 0,1628 0,1710 0, ,0923 0,0990 0,1059 0,1130 0,1203 0,1278 0,1355 0,1434 0,1514 0,1596 0,1679 0, ,0887 0,0954 0,1024 0,1096 0,1170 0,1247 0,1325 0,1405 0,1486 0,1569 0,1654 0, ,0855 0,0924 0,0994 0,1067 0,1142 0,1219 0,1298 0,1379 0,1462 0,1546 0,1632 0, ,0827 0,0896 0,0968 0,1041 0,1117 0,1195 0,1276 0,1358 0,1441 0,1527 0,1613 0, ,0802 0,0872 0,0944 0,1019 0,1095 0,1175 0,1256 0,1339 0,1424 0,1510 0,1598 0, ,0710 0,0782 0,0858 0,0937 0,1018 0,1102 0,1187 0,1275 0,1364 0,1455 0,1547 0, ,0651 0,0726 0,0806 0,0888 0,0973 0,1061 0,1150 0,1241 0,1334 0,1428 0,1523 0,2008\n37 LIITE 4\n38 LIITE 5\nKYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketoiminnan logistiikka/ Hankintojen johtaminen TOIMITTAJIEN ARVIOINTI AUTOJUNANVAUNURAMPIN INVESTOINTIA VARTEN\nKYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketoiminnan logistiikka/ Hankintojen johtaminen Petriina Luukkonen TOIMITTAJIEN ARVIOINTI AUTOJUNANVAUNURAMPIN INVESTOINTIA VARTEN Case: JMJ Nordic Opinnäytetyö 2013


DigiTV Lehdistömateriaali - PDF\nDownload "DigiTV Lehdistömateriaali"\n1 DigiTV Lehdistömateriaali\n2 Antennilla edullisesti ja vaivattomasti digiaikaan Antennivastaanotto on erinomainen vaihtoehto television digiaikaan siirtymisessä. Antenni on nykyaikainen vastaanottoratkaisu, joka tuo laajan ohjelmavalikoiman jokaisen kotitalouden ulottuville. Digiaikaan siirtyminen onnistuu ilman liittymis- tai kuukausimaksua. Muut vastaanottovaihtoehdot ovat kaapeli- ja satelliittivastaanotto. Antennivastaanottoon perustuva vaihtoehto tarjoaa katsojille kaikki digi-tv:n edut, kuten korkealaatuisen kuvan- ja äänentoiston sekä vuorovaikutteiset palvelut. Antennin kautta kotitaloudet saavat käyttöönsä kaikki katsotuimmat peruskanavat sekä lähes koko maassa muiden muassa maksulliset Canal+ -kanavat. Tällä hetkellä yli suomalaisella kotitaloudella on käytössään digivastaanotin. Näistä yli 50 prosenttia on antennivastaanottoon tarkoitettuja. Kevään aikana taloyhtiöissä ja kotitalouksissa tehdään päätöksiä digi-tv-lähetysten vastaanottotavoista. Digitaalisten lähetysten seuraaminen kerros- ja rivitaloissa edellyttää, että kiinteistön sisäinen antenniverkko on digikelpoinen. Antenniverkon digivalmius kannattaa varmistaa isännöitsijältä ennen vastaanottimen hankkimista. Eri televisio- tai tuotantoyhtiöiden ohjelmat välitetään kotitalouksille lähetysverkkoja pitkin. Suomessa käytössä on kolme jakelutietä: maanpäällinen lähetysverkko antennivastaanottoa varten sekä kaapeli- ja satelliittiverkot. Maanpäällisestä lähetysverkosta vastaa Digita Oy, kaapeliverkostosta kaapeli-tv-yhtiöt ja satelliittilähetyksestä satelliittiyhtiöt. Eri vastaanottotavoille on omat digivastaanottimensa. Antennivastaanottimen tunnistaa merkistä DVB-T. Antennin kautta kattava kanavatarjonta Digitaalisen television myötä ohjelmatarjonta maanpäällisessä lähetysverkossa kasvoi merkittävästi. Koko maassa on nähtävillä kymmenen kanavaa: YLE TV1, YLE TV2, FST, YLE24, YLE Teema, MTV3, MTV3+ (osittain maksullinen), Subtv, Nelonen ja Nelonen Plus. Näiden lisäksi noin 80 prosentille suomalaisista on tarjolla seitsemän muuta kanavaa: Urheilukanava, The Voice, Digiviihde sekä maksulliset kanavat CANAL+, CANAL+FILM1, CANAL+FILM2 ja CANAL+SPORT. Alueellisesti näkyvät Turku TV Turun näkyvyysalueella ja Starvisio Kuopion alueella. Radiokanavista digitaalisina lähetetään Ylen Klassinen, YLE Radio Peili, YLEQ, YLE FSR+, YLE Mondo, YLE Radio Extrem, Uusi Kiss, Iskelmä sekä Harju ja Pöntinen.\n3 Taloyhtiöiden toimenpiteet Digitaalisten televisiolähetysten vastaanotto antennin kautta edellyttää kiinteistön sisäiseltä antennijärjestelmältä riittävää suorituskykyä. Kiinteistön vastaanottoantennin tulee kattaa UHF-alueen kanavat 21-69, ja antennivahvistinkeskuksiin on lisättävä vahvistimet digi-tvkanaville. Uudehkoissa, 1990-luvulla ja sen jälkeen rakennetuissa rivi- ja kerrostaloissa yleensä riittää, että antennijärjestelmään lisätään vahvistimet. Vanhemmissa kiinteistöissä antenniverkon kunnostustarve on suurempi. Taloyhtiöiden kannattaa teettää antennijärjestelmän kuntokartoitus ammattitaitoisella antenniurakoitsijalla ennen kunnostustyön tilaamista. Antenniverkon kunnostuksen kustannukset ovat noin / huoneisto antenniverkon iästä ja kunnostustarpeesta riippuen. Antenniverkon kunnostuksesta voi päättää taloyhtiön yhtiökokous. Lisätietoja rivi- ja kerrostalojen yhteisantennijärjestelmistä voita ladata osoitteesta: Omakotitaloissa ei yleensä tarvita erityistoimenpiteitä Omakotitaloissa nykyiset antennijärjestelmät soveltuvat useimmiten ongelmitta digivastaanottoon. Vastaanottoantennin tulee kattaa UHF-alueen kanavat Joissain tapauksissa tarvitaan mastovahvistin. Omakotitalojen antennijärjestelmistä saa lisätietoa osoitteesta: Lisätietoa Antenni Info, puh , arkisin klo 9-16, DigiTV Info, puh , joka päivä klo 9-21 (myös viikonloppuisin), Digi-tv-vastaanoton perusedellytykset koko UHF-alueen kattava vastaanottoantenni (kanavat 21-69) kiinteistökohtaiset vahvistimet digi-tv-lähetyksille kerros- ja rivitaloissa kotitalouskohtaiset digivastaanottimet (digiboksi tai integroitu digitaalinen televisio)\n4 Näin siirrät televisiosi digiaikaan Selvitä, asutko antenni- vai kaapelitaloudessa. Varmistuksen saat tarvittaessa isännöitsijältä. Jos digitaalisten televisiolähetysten vastaanottotapaa ei ole vielä päätetty, tulee asia ratkaista seuraavassa yhtiökokouksessa. Selvitä, onko asuinkiinteistösi antennijärjestelmä digikelpoinen. Taloyhtiöissä kunnostuksesta vastaa isännöitsijä. Selvitä, voiko televisioosi liittää digivastaanottimen scart-liittimellä. Markkinoilla on myös digivastaanottimia, jotka voidaan liittää televisioon antennikaapelilla. Tällöin scart-liitäntää ei tarvita. Ratkaise, haluatko lisälaitteen eli digiboksin vai integroidun digitaalisen television. Lisätietoa vaihtoehdoista saat kodinkonemyyjiltä. Mieti, mitä toimintoja haluat digiboksilta. Perusboksilla saat hyvän kuvan- ja äänenlaadun sekä maksuttomat ohjelmakanavat. Kiintolevyllä varustetulla digiboksilla voit tallentaa ohjelmia. Mikäli haluat katsella maksullisia kanavia, täytyy digiboksissa olla ohjelmakortti paikka. Lisätietoa saat kodinkonemyyjiltä. Huolehdi tarvittaessa digivastaanottimen päivityksistä. Lisätietoa saatavilla olevista päivi tyksistä saa osoitteesta YLEn teksti-tv:n sivulta 588, laitteen maahantuojalta sekä ostovaiheessa kodinkonemyyjältä. Digi-tv:n kehityskulku Suomessa 1996 Hallitus päättää television jakeluverkkojen digitalisoinnista Ensimmäiset digi-tv:n tekniset koelähetykset aloitetaan Liikenne ja viestintäministeriö myöntää ensimmäiset digi-tv-toimiluvat Digi-tv:n koelähetykset alkavat Espoon, Tampereen ja Turun tv-asemilta. Vuoden lopussa yli puolet suomalaisista asuu digi-tv:n lähetysalueella on digi-tv kansallinen aloituspäivä. Toimiluvan haltijat aloittavat varsinaiset digi- tv-lähetykset yhtä aikaa. Televisioverkon digitalisoinnin ensimmäinen vaihe valmistuu. Vuoden lopussa lähetysalue kattaa 72 % Suomen väestöstä Digita Oy:lle myönnetään verkkolupa, joka oikeuttaa kolmen digitaalisen kanavanipun (A,B,C) kapasiteetin hallinnointiin ja myyntiin Televisioverkon digitalisoinnin toinen vaihe valmistuu. Digi-tv:n näkyvyysalue kattaa 94 % väestöstä Televisioverkon digitalisoinnin kolmas vaihe valmistuu. Digi-tv:n näkyvyysalue kattaa laskennallisesti 99,9 % Manner-Suomen väestöstä. Lähetysverkon tiivistäminen täytelähettimin aloitetaan Suomessa siirrytään pelkästään digitaalisiin televisiolähetyksiin. Hallitus teki siirtymistä koskevan periaatepäätöksen maaliskuussa 2004.\n5 Digita vastaa maanpäällisestä lähetysverkosta Digita Oy on Suomen johtava radio- ja televisiopalvelujen jakeluyhtiö sekä merkittävä tietoliikenneverkkojen ja verkkoinfrastruktuurin kehittäjä. Digita vastaa valtakunnallisista lähetys- ja siirtoverkoista sekä radio- ja televisioasemista. Kaikkialla Suomessa toimiva henkilöstö takaa palveluiden luotettavan laadun ympäri vuorokauden vuoden jokaisena päivänä. Digitan asiakkaita ovat TV- ja radioyhtiöt sekä mobiili- ja laajakaista-operaattorit. Digitan liikevaihto vuonna 2004 oli 89 miljoonaa euroa. Yhtiössämme työskentelee 374 henkilöä. Digita on osa kansainvälistä TDF-konsernia.\n6 SANASTO Digiboksi, digisovitin: Nykyiseen analogiseen televisioon useimmiten scart-liittimen kautta liitettävä lisälaite, joka mahdollistaa uusien digitaalisten kanavien katselun ja palvelujen käytön. Digisovittimen voi liittää televisioon myös RF-kaapelilla. Integroiduissa digitelevisioissa kyseinen tekniikka on rakennettu televisiolaitteen sisään. Digitaalinen televisiolähetys: Ohjelmalähetys, joka perustuu uuteen, digitaaliseen lähetystekniikkaan. Digitaalitekniikka mahdollistaa kuvan ja äänen pakkaamisen pieneen tilaan, minkä ansiosta ohjelmatarjonta voidaan moninkertaistaa. Digitaalitekniikka parantaa myös kuvan ja äänen laatua. Digitaalinen teksti-tv: Vanhan teksti-tv:n uudistettu, huomattavasti monipuolisempi ja helppokäyttöisempi versio, jonka käyttämiseen tarvitaan MHP-vastaanotin. Perinteinen teksti-tv:n on käytettävissä tavallisissa digibokseissa. DVB (Digital Video Broadcasting): Suomessa käytössä oleva eurooppalainen digi-tv-standardi, joka määrittelee digitaalitelevision jakelutekniikan. Standardissa on omat määritykset eri tekniikoille: DVB-T terrestrial eli maanpäälliset digi-tv-lähetykset antennivastaanottoon, DVB- C kaapelilähetyksille ja DVB-S satelliittilähetyksille. Kanavanippu: Digitaalisessa televisiossa ohjelmat on pakattu kanavanippuihin. Yksi kanavanippu vie saman verran radiotaajuuksia kuin yksi analogiakanava, mutta kuljettaa neljästä viiteen televisiokanavaa sekä muuta informaatiota. Digitaalisessa televisiossa ohjelmat on pakattu kanavanippuihin. Yksi kanavanippu vie saman verran radiotaajuuksia kuin yksi analoginen kanava, mutta kuljettaa neljästä viiteen televisiokanavaa sekä muuta informaatiota. Kaikki yhden nipun kanavat virittyvät samalla kanavanumerolla. Tällä hetkellä käytössä on kolme kanavanippua. Kuvasuhde: 4:3 (perinteisen television kuvasuhde) tai 16:9 (laajakuvatelevision kuvasuhde). Laajakuvatelevisioita on jo myynnissä, mutta digilähetyksiä varten niihinkin tarvitaan digiboksi. 4:3 -kuvasuhteella lähetetyistä ohjelmista jää laajakuvatelevisioissa musta reuna kuvaruudun sivuille. MHP (Multimedia Home Platform): MHP on Suomessa käytössä oleva kansainvälinen vuorovaikutteisten palveluiden standardi, joka määrittelee digitaalitelevision lisäpalveluiden toteutukseen tarvittavan teknologian. Digiboksi, jossa on MHP ominaisuus mahdollistaa vuorovaikutteisten palveluiden käytön televisiossa. Ohjelmakortti: Luottokorttia muistuttava, henkilö- tai kotitalouskohtainen kortti, jota käytetään digikanavien salauksen purkamiseen. Ohjelmakortti sijoitetaan digiboksiin sille varattuun paikkaan. Ohjelmaopas: Digi-tv:n sähköinen ohjelmaopas, joka sisältää ohjelmien nimet ja lähetysajat sekä lyhyesti lisätietoja itse ohjelmista. Sen avulla katsojan on helppo löytää suosikkiohjelmansa. Paluukanava: Digi-tv-tekniikkaan liittyvä paluukanava, yhteys digiboksista palveluntarjoajalle. Paluukanava mahdollistaa vuorovaikutteiset lisäpalvelut, kuten pankkiasioiden hoitamisen ja sähköisen kaupankäynnin television kautta. Yhteys voidaan toteuttaa teknisesti esimerkiksi kaapeli-, puhelin- tai mobiiliverkon avulla. Vuorovaikutteisia palveluja varten kuluttaja tarvitsee MHP-digivastaanottimen. Terrestriaaliverkko: Jakeluverkko maanpäällisiä, antennilla vastaanotettavia lähetyksiä varten. Jakeluverkko koostuu tv-asemista, ohjelmansiirron linkkiverkosta sekä täytelähetinasemista. Täytelähetin: TV-aseman näkyvyysalueen sisäpuolella on täytelähettimiä, jotka välittävät tv-lähetykset suppealla alueella, esimerkiksi yhden kylän alueella. Täytelähettimiä käytetään alueilla, joilla tv-lähetykset näkyvät heikosti esimerkiksi mäkisen maaston aiheuttamien katveiden vuoksi. Vuorovaikutteinen tv-palvelu: Lisäpalvelu, kuten pankkipalvelu, joka edellyttää, että digiboksissa tai digitaalitelevisiossa on paluukanava. Vuorovaikutteisia palveluja varten kuluttaja tarvitsee digivastaanottimen, jossa on MHP-ominaisuus. ANTENNISANASTOA Taloverkko: Kiinteistön sisäinen verkko, jonka välityksellä siirretään tv-kanavat antennin jakovahvistimesta kotitalouksien tv-vastaanottimiin. Taloverkko on ketju- tai tähtiverkko. Ketjuverkko: Taloverkko, jossa antennikaapeli kulkee asunnosta toiseen. Ketju 800 -verkko on kiinteistön digitalisoinnissa vähimmäisvaatimus. Ketju 800 on edullinen ja se riittää digi-tv-palveluiden vastaanottoon. Tähtiverkko: Taloverkko, jossa eri huoneistot kytketään erillisillä johdoilla suoraan samaan tähtipisteeseen. Tähtiverkko on nykyaikainen ratkaisu, joka kannattaa toteuttaa uudisrakentamisessa ja kiinteistön muiden remonttien yhteydessä. UHF (Ultra High Frequency): Radioaaltojen taajuusalue MHz, jolla välitetään osa analogisista tvlähetyksistä sekä kaikki digitaaliset tv-lähetykset. Yhteisantennijärjestelmä: Televisio- ja radio-ohjelmien vastaanottoon tarkoitettu järjestelmä, joka on vähintään kahden talouden käytössä ja jossa käytetään yhteisiä antenneja. Digita Oy Viestintä Tammikuu 2006\nJULKISHALLINNON LAITOSTEN SIIRTYMINEN DIGI-TV - AIKAAN\nNSS ry 9.12.2005, tark. 2.1.2006 1(23) JULKISHALLINNON LAITOSTEN SIIRTYMINEN DIGI-TV - AIKAAN 2.1.2006 Suomen Kuntaliitto Pirkanmaan ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirit Suomen sairaalatekniikan yhdistys\nMääräyksen 70 B perustelut ja soveltaminen. Määräys televisio- ja radiotoimintaan tarkoitettujen taajuuksien käytöstä\n1 (12) 30.6.2015 Määräyksen 70 B perustelut ja soveltaminen Määräys televisio- ja radiotoimintaan tarkoitettujen taajuuksien käytöstä MPS 70 B MPS 70 B 2 (12) SISÄLLYS A-OSA MÄÄRÄYKSEN TAUSTA... 3 1.1\nÄHTÄRI LEHTIMÄKI SOINI\nÄHTÄRI LEHTIMÄKI SOINI 30.5.2017 Digita lyhyesti Osaamisemme pohjautuu pitkään kokemukseen radiotaajuuksien, suurten tehojen ja korkeiden mastojen hyödyntämisestä. Palvelumme: Välitämme parhaat sisällöt\nMääräyksen 70 perustelut ja soveltaminen. Määräys televisio- ja radiotoimintaan tarkoitettujen taajuuksien käytöstä\n1 (8) 21.11.2014 Määräyksen 70 perustelut ja soveltaminen Määräys televisio- ja radiotoimintaan tarkoitettujen taajuuksien käytöstä MPS 70 MPS 70 2 (8) SISÄLLYS A-OSA MÄÄRÄYKSEN TAUSTA... 3 B-OSA PYKÄLÄKOHTAISET\nSATELCOM OY DI Leif Saarela. Esiselvitys\nSATELCOM OY DI Leif Saarela Esiselvitys Tuulivoimapuiston televisiovastaanotolle mahdollisesti aiheutuvien häiriöiden minimointi Salo-Ylikoski-alueella 27.4.2017 Selvitystyö Ilmatar Kauhava Oy Tuuliveikot\nPientalon antenniopas Digita Oy Digita Oy on Suomen johtava langattomien viestintäverkkojen verkko-operaattori sekä merkittävä tietoliikenneverkkojen ja verkkoinfrastruktuurin kehittäjä. Digitan maan kattava\nDNA:n infotilaisuus HDTVverkosta\nDNA:n infotilaisuus HDTVverkosta HÄMEENLINNA, Aulanko DNA DVB-T2 verkko ja TVpalvelut yleisesti Juhani Simpanen Juhani Simpanen Kehityspäällikkö DNA Oy GSM +358 44 730 2560 juhani.simpanen@dna.fi DNA:sta\nTekniset reunaehdot analogisilta televisiolähetyksiltä vapautuneiden taajuuksien käyttömahdollisuuksille\nPäivämäärä / Datum /Date Nro / Nr / No. 28.3.2008 112/04/2008 Liikenne- ja viestintäministeriö Viite Ref. Ref. Asia Ärende Subject 53/12/2008 Tekniset reunaehdot analogisilta televisiolähetyksiltä vapautuneiden\n1 (9) 30.12.2014 Määräyksen 70 perustelut ja soveltaminen Määräys televisio- ja radiotoimintaan tarkoitettujen taajuuksien käytöstä MPS 70 MPS 70 2 (9) SISÄLLYS A-OSA MÄÄRÄYKSEN TAUSTA... 3 B-OSA PYKÄLÄKOHTAISET\nRADIOTAAJUUSPÄIVÄ 2014. Tuulivoimapuistojen vaikutus radiojärjestelmiin\nRADIOTAAJUUSPÄIVÄ 2014 Tuulivoimapuistojen vaikutus radiojärjestelmiin Tuulivoimapuistot ja suunnitelmat Lähde: Suomen Tuulivoimayhdistys ry Radiotaajuuspäivä 2014, Heidi Himmanen 20.11.2014 2 Tuulivoimalan\nYlen uudet digitaaliset tv-kanavat. YLE Teema\nYlen uudet digitaaliset tv-kanavat YLE Teema Ulla Martikainen-Florath 18.3.2006 Sisältö Digitaival 2001-2006 Ylen digi-tv-palvelut FST YLE 24 YLE Teema ohjelmisto ohjelmakaavio näytteitä ohjelmista palautetta\nJÄSENTIEDOTE helmikuu 2007\n1. Puheenjohtajan sanomaa 2. Uuden toiminnanjohtajan esittäytyminen 3. Uudet jäsenet 4. Tiedotusyhteistyö Viestintäviraston kanssa 5. Julkishallinnon laitosten siirtyminen digi-tv aikaan -ohjeen päivitys\nPÄÄTÖS DIGITAALISTA MAANPÄÄLLISTÄ JOUKKOVIESTINTÄVERKKOA KOSKE- VAN VERKKOTOIMILUVAN MUUTTAMISESTA\n1(13) PÄÄTÖS DIGITAALISTA MAANPÄÄLLISTÄ JOUKKOVIESTINTÄVERKKOA KOSKE- VAN VERKKOTOIMILUVAN MUUTTAMISESTA 9.6.2016 Diaarinumerot: LVM/760/07/2016, LVM/847/07/2016 TOIMILUVAN HALTIJA Norkring AS PÄÄTÖKSEN\nYHTEISANTENNIOPAS TÄHTI 2000 JA 800 KETJU 800. Kiinteistöjen antenniverkkojen valmius digi-tv-aikakauteen\nYHTEISANTENNIOPAS TÄHTI 2000 JA 800 KETJU 800 Kiinteistöjen antenniverkkojen valmius digi-tv-aikakauteen Satelliitti- ja antenniliitto SANT ry Suomen Kiinteistöliitto ry OPPAAN TARKOITUS Tämän oppaan tarkoituksena\n1. TUTKIMUSTIETOA, NUMEROITA JA ASENTEITA. TYÖTÄ RIITTÄÄ. 2. TUKKUKAUPAN LUVUT SYYSKUULTA. 3. KATVEALUETILANNE, 600 S-PAKETTIA.\nLOKAKUUN DIGIRAPORTTI TV2007 RYHMÄ Projektipäällikkö Tauno Äijälä Liikenne- ja viestintäministeriö 26.10.2007 1. TUTKIMUSTIETOA, NUMEROITA JA ASENTEITA. TYÖTÄ RIITTÄÄ. 2. TUKKUKAUPAN LUVUT SYYSKUULTA.\nMAALISKUUN DIGIRAPORTTI TV2007 RYHMÄ Projektipäällikkö Tauno Äijälä Liikenne- ja viestintäministeriö 22.3.2007 100 000 sovittimen kuukausivauhdissa ollaan. Helmikuun luvut on julkistettu. Scartit sovittimien\nDigital receiver. Käyttöohje DVB 83040120\nDigital receiver Käyttöohje DVB 83040120 Ennen käyttöönottoa 1 Tämä digitaalivastaanotin on laadukas ja monipuolinen vastaanotin, joka on helppo asentaa ja käyttää. Tässä ohjekirjassa on neuvottu vastaanottimen


beIN sport, PLP ym. ulkomaiset striimipalvelut via VPN/SmartDNS jne. - Sivu 2 - FutisForum2\n24.04.2019 klo 19:04:55\nKirjoittaja Aihe: beIN sport, PLP ym. ulkomaiset striimipalvelut via VPN/SmartDNS jne. (Luettu 259482 kertaa)\nVastaus #25 : 03.08.2013 klo 15:06:24\nLainaus käyttäjältä: Donhou - 03.08.2013 klo 14:31:51\nAndroidille ei ole appiä vielä tullut hommattua...pitäis kaiketi rootata puhelin, jotta tuon saisi kikkailtua lähi-idän play storesta, enkä ole saanut vielä\nSamaa ihmettelin eilen, kun painoin Al Jazeeran sivuilta "get app for iPad here" linkkiä ja AppStore ilmoitti virhettä eikä löytänyt appia. Johtuisko juurikin siitä, että AppStore:n pitää olla afrikan versio vai onnistuuko AppStore:ssa afrikkalisena asioiminen kun käyttää smartDNS -viritystä ipadilla? Paljon kysymyksiä , onneksi el tarvitse vielä kiirehtiä asian kanssa.\nVastaus #26 : 03.08.2013 klo 15:11:56\nSe, ettei Applen storessa näy jotain appeja, johtuu juuri siitä, että ne on näkyvissä vain jonkun tietyn maan asiakkaille, eli käyttäjätilin pitää olla sen maalainen.\nApplella et voi käyttää muiden maiden Appstorea, jos tilisi on esimerkiksi suomalainen. Eikä sitä voi myöskään vaihtaa, eikä mikään VPN tai vastaava muuta tilannetta mihinkään. Ainut keino on tehdä uusi Apple-tili haluamaasi kohdemaahan.\nAndroidilla tuo menee muistaakseni sen mukaan, mihin Google Play appi on ensimmäisen kerran käynnistetty (eli esimerkiksi VPN päälle, sitten asetuksien kautta Google Playn tietojen nollaus) jolloin tili näyttää kyseisen maan Play:n ainakin jonkin aikaa yhteydestä huolimatta (eli VPN:nkin voi ottaa pois päältä), kunnnes se palautuu siihen maahan jonka yhteys on (jos siis VPN tai SmartDNS ei ole päällä).\nLisäksi, jos Google Playsta tai Appstoresta haluaa ostaa johonkin maahan rajattuja ohjelmia, luottokortin pitää muistaakseni mätsätä kyseisen maan kanssa, eli luottokortin osoitetietojen pitää olla yhtenevät tilin osoitetietojen kanssa.\nVastaus #27 : 03.08.2013 klo 15:54:08\nKiitos vastauksesta. Tämä info kyllä on aika ratkaiseva omalta kannalta, kun iPad alkaa olemaan se melkein se käytetyin masiina kotona ja varsinkin töissä. Tykkään katsomo:ssa eniten siitä, että voin katsoa kausikortin omistajana lähes kaikki pelit, ja varsinkin esim jälkikäteen. Perheeellisenä oman joukkueen valjupelit jää melko usein joko kesken tai kokonaan katsomatta, joten voin katsoa pelin "jälkilähetyksenä" koneelta tai ipadilta. Nyt täytyy toivoa, että katsomon lähetysten framerate saataisiin kuntoon (pientä nykimistä havaittavissa ainakin firmoille, ipadilla framerate on mielestäni parempi).\nVastaus #28 : 03.08.2013 klo 19:32:34\nKyllähän tämä parin päivän käytön kokemuksella pesee maikkarit ym. Puuhastelut 100-0\nVastaus #29 : 04.08.2013 klo 12:44:29\nnoiden ohjeiden perusteella tein ja sain toimimaan.\nMielestäni tämä 100x parempi kuin maikkarin sontapaskat.\nTänäänkin tarjolla kello 23.00 Valencia - Inter. Laatufutista.\nAljazeera hankittu täysin Serie A:n ja Interin pelin vilkuiluun.\nVastaus #30 : 04.08.2013 klo 20:09:20\nMullakin näköjään kaikki muut lähetykset toimivat SmartDNS:llä moitteetta. Hyvä meininki! Jostakin syystä tuossa yhdessä korismatsissa oli geoblokkaus päällä.\nNyt täytyy sitten testailla lähetysten laatuja. Lähinnä siis sitä, miten ne toimivat ilman huippunopeaa laajakaistaa. Tällä hetkellä katselen vanhalla läppärillä ja 8 megan langattomalla laajakaistalla (nopeustestin perusteella download 6,48Mbps, Ping 45ms) HD-kanavan Arsenal vs. Galatasarayta. Toistaiseksi näyttää aika nykivältä. Täytyy kokeilla muita lähetyksiä pöytäkoneella ja siten, että modeemi on piuhan päässä.\nVastaus #31 : 04.08.2013 klo 20:17:31\nLangattomien mobiililaajakaistojen ongelma striimailuissa on se, että siirtonopeus vaihtelee helvetin suurella haarukalla jolloin suurikin hetkellinen nopeus ei paljoa lohduta jos siellä on sekunnin parin reiluja pudotuksia siirtonopeudessa. Se kuitenkin vaatii datapaketit riittävän nopeasti ja oikeassa järjestyksessä, myöhässä tulevat paketit hylätään eli jätetään näyttämättä ja parhaassa tapauksessa kuva vain pätkii, huonommissa tapauksissa tai pidemmissä katkoissa se katkeaa kokonaan.\nVastaus #32 : 05.08.2013 klo 14:54:07\nPystyykö tämän kautta katsomaan esim. Valioliigasta kaikki ottelut?\nVastaus #33 : 05.08.2013 klo 15:19:32\nLainaus käyttäjältä: TeukkaS - 05.08.2013 klo 14:54:07\nValjua pitäisi tulla 380 peliä suorana.\nTäytynee harkitaa tätä ihan tosissaan, kunhan kaudet pyörähtävät käyntiin. Pariin asiaan kaipaisin lisätietoa, ennen kuin maksan satasta. Mikä on englanninkielisen selostuksen taso? Onko studioita/ennakko-osioita englanniksi? Jos, niin minkä tasoisia? Toimiihan kaikki HD-streamit hyvin 10/2-netillä ja pöytäkoneella? Millaiset yhteydet teillä on, jotka olette palvelua käyttäneet?\nJa yksi ihan random-kysymys, onko brittien Sky Sportsilla mitään vastaavaa streamipalvelua?\nVastaus #34 : 05.08.2013 klo 15:28:17\nLainaus käyttäjältä: Juhana - 02.08.2013 klo 23:46:56\nToimii IRDETO -salauksella. Toimii ihan hyvin, kunhan on sellainen stelliittiboki joka osaa lukea IRDETO-salattua korttia.\nVastaus #35 : 05.08.2013 klo 15:36:56\nViikonloppuna tuli testailtua erilaisilla yhteyksillä. mm Arsenal - Galatasaray sunnuntaina ja lauantaina useampia otteluita jonkun aikaa.\nEnsimmäisenä päivänä käytössä max 1M mobiiliyhteys. Toimi pääosin ok läppärin näytöllä ja yhteyden huomioiden. Mobiiliyhteys näytti testatessa lähes maksimeja, joten yhteys oli ok siinä mielessä.\nToisena päivänä laajakaista 100 megaa (todellisuus 15-40) ja läppäristä kiinni telkkarissa, mutta kuvanlaatu ei ainakaan HD:ta ollut. Toimi pääosin hyvin, mutta taas video jäi jumiin jossain vaiheessa eikä lähtenyt ilman refreshiä pyörimään. Jos jää jumiin niin jatkuu siitä mihin jäi. Ei siis ihan livenä koko aikaa.\nViime kausi Katsomo-streamit 1M laajakaistayhteydellä toimi moitteettomasti (pätki kauden aikana muutamassa pelissä hetken), tosin kuvanlaatu ei ollut tietenkään ihan priimaa.\nVastaus #36 : 05.08.2013 klo 16:11:55\nTää kyllä alkaa olla varteenotettava tapa. Jos jotain hyviä yksittäisiä pelejä, kuten Chämppäriä haluaa nähdä, niin voi ostaa yksittäisen Katsomo.fi -palvelusta.\nMutta jos muuten ei ole Serie A:ta tulossa, niin loppuu tuon puljun tukeminen.\nVastaus #37 : 05.08.2013 klo 19:38:00\nViitsisikö joku räpsiä vähäsen kuvia noista HD-laatuisista kanavista? Vituttaa MTV3:n ja Soneran perseilyt siinä määrin vrt. viime kauden tarjontaan ettei sitä viitsisi oikein tukea. Jos Al Jazeera saa streamin kautta hyvälaatuista HD-matskua, maksan ihan protestimielessäkin mielummin sinne.\nVastaus #38 : 05.08.2013 klo 19:39:56\nLainaus käyttäjältä: soris - 05.08.2013 klo 19:38:00\nVastaus #39 : 05.08.2013 klo 20:01:40\nDigitalspyn foorumilla joku esitteli splastop 2 remote deskotop -apin, joka kloonaa tietokoneen näytön padille. Appi vieläpä hyvässä alessa tällä hetkellä, kun irtoaa ipadille alle eurolla. Pitää laittaa testiin, mitä tietokoneelle striimatun 5000kbs striimin laatu on kloonatussa iPadin näytöllä. Jos katsottava, pomppaa al jazeera katsomon rinnalle. Käsittääkseni al jaazerassa on joku rewind -toiminto? Miten käytännössä toimii, pystyy aloittamaan pelin alusta jos se vielä kesken? Entä kun peli on päättynyt? Voiko tuolla rewind toiminnalla katsoa pelin katsomon tapaan jälkilähetyksenä?\nVastaus #40 : 05.08.2013 klo 20:04:31\nMielenkiintoinen vaihtoehto kyllä. Onko Aljazeera ollut aina maksullinen, vai onko heillä useampia kanavia, joista osa maksullisia? Porukoilta löytyy satelliitti, ja muistan sen kautta vuosi pari sitten katsoneen Aljazeeralta paljonkin futista. Saattoi toki olla joku muukin arabikanava. Pitääpä käydä tarkistamassa lähiaikoina, mikä on tarjonta tällä hetkellä ilmaislähetysten puolella.\nVastaus #41 : 05.08.2013 klo 22:53:35\nLainaus käyttäjältä: #11 - 05.08.2013 klo 20:04:31\nAl-Jazeera yrittää haastaa ja haastaakin uutiskanavana länsimaisia verrokkejaan, joten se kanava on tietääkseni ilmainen kaikkialla(?), mutta huippufutista ei taida tänä päivänä enää laajalti nähdä ilmaiseksi muissa kuin (semi-)sosialistisssa valtioissa. Eri palveluita siis ovat.\nVastaus #42 : 05.08.2013 klo 23:12:58\nNyt on menossa koekäyttö pöytäkoneella, 8 megan laajakaista piuhan päässä. Nopeustestin mukaan ihan kasiin en pääse, mutta luku pysyy tasaisesti 6-7 megassa, Ping 28ms.\nMiellyttävä kokemus. Preston vs. Blackpool ja Rehden vs. Bayern München pyörivät hyvin. Striimi on suunnilleen yhtä laadukasta kuin tällä koneella parhailla näkemilläni Bloodzeedin piraattistriimeillä. Kuitenkin kuva on hieman nykivämpää kuin tv:ssä. Rehdenin ja Bayernin matsi tulee HD-kanavalta, mutten huomaa laadussa mitään eroa +3-kanavalta tulevaan brittifutismatsiin.\nTäytyy seuraavaksi kokeilla läppäriä piuhan päässä ja kytkeä kone taulutelkkariin. Siinä oikeastaan selviää minulle ratkaisevin asia. Jos laatu näyttää hyvältä tv-ruudussa, harkitsen koejakson jatkamista kanavapaketin hankkimisen sijaan.\nEnglanninkielinen selostus on kelvollista. Studio-osuuksista en osaa vielä sanoa mitään. Oletan, että ainakin pääsarjojen liigapeleissä on myös kommenttaattoreita jne.\nVastaus #43 : 06.08.2013 klo 10:37:33\nNyt on mielenkiintoinen tarina digitalspyn forumilla kiinalaisista iptv-boxeista: http://forums.digitalspy.co.uk/showthread.php?t=1760409&page=39\nOnko kellään kokemusta tuollaisesta virityksestä? Ei tarvii kuin boxi tilata niin alkaa futis näkymään HD:na aika monelta kanavalta. Tuo englannin kielinen Boxi kustantaa 312 euroa ja kanavat vuodeksi 100-115e. Jatkossa siis vain tuo kanavien vuosimaksu.\nVastaus #44 : 06.08.2013 klo 11:11:13\nMielenkiintoinen ketju, otetaanpa seurantaan.\nItsellä meni keväällä hermo maikkariin ja irtisanoin sopparin. Tarkoitus oli siirtyä Katsomon asiakkaaksi kun futiskausi pyörähtää käyntiin mutta se suunnitelma suli Katsomoon tehtyjen muutoksien vuoksi.\nMielellään saa laittaa lisää kokemuksia Al Jazeeran palvelusta\nVastaus #45 : 06.08.2013 klo 11:24:08\nJoku oli lyönyt juutuuppiin demopätkää AJS:stä.\nVastaa aika hyvin omaa käyttökokemusta tuo...miinus häiriintynyt taustahumppa.\nVastaus #46 : 06.08.2013 klo 11:55:19\nAl Jazeera Sports Global (Hotbirdin kanava) on ainoa ilmaiskanava Al Jazeeran yli kymmenestä urheilukanavasta.\nUrheilua lähettäviä arabikanavia, jotka näkyy salaamattomana, on toki useampia, mutta ne keskittyvät arabimaiden omaan futikseen ja muuhun urheiluun. Joskus aikaisemmin joku Dubai Sports tms näytti muistaakseni myös eurooppalaista futista.\nAl Jazeeralla oli vielä viime vuonna Hotbird-satelliitissa 10 Sport-kanavaa + 2 HD-kanavaa, mutta nyt noista SD-kanavista on Hotbirdissä enää jäljellä kanavat 1,2,3 ja 4 . HD-kanavatkin on pudotettu pois.\nVastaus #47 : 06.08.2013 klo 14:43:05\nLainaus käyttäjältä: Juhana - 03.08.2013 klo 15:11:56\nKannattaa reissuiltansa ostella Playn ja Appstoren lahjakortteja. 25 dollaria google walletiin jemmattuna auttaa kummasti...\nVastaus #48 : 06.08.2013 klo 15:47:31\nLainaus käyttäjältä: Leka Harkko - 06.08.2013 klo 14:43:05\nTotta, ei tullut edes mieleen. Plus onnistuu myös ihan suomalaisella luottokortilla, kun osoitteen vaihtaa satunnaiseksi amerikkalaiseksi, olen testannut ja todennut toimivaksi\nVastaus #49 : 06.08.2013 klo 18:38:45\nOnko olemassa jotain toista palveluntarjoajaa, joka pääsisi edes lähes yhtä kattavaan tarjontaan, kuin tämä AJ? Ymmärrän, että tämä on halvin, mutta itseä ei huvittaisi lähteä kaiken maailman ip kikkailuja kokeilemaan kun en osaa kuitenkaan.


Nexus 4 luuri kiinnostaa, mutta sen hinta! - Marko Kaartinen\nGoogle on alkanut puskemaan omia loistavia tuotteitaan ulos kuten Nexus 7 täppärin, joka tuli hankittua. Onneksi siinä sentään hinta oli täällä pohjolassakin kohdallaan. LG:n valmistama Googlen Nexus 4 kännykkä taas onkin aivan toinen tarina.\nOtetaan kuitenkin ensin hieman teknistä tietoa tästä puhelimesta esiin. Puhelin on 4.7 tuuman näytöllä varustettu ja sen resoluutio on 1280×768 eli aika peruskauraa siltä osin. Takakamerana on 8 megapikselin kamera ja edessä on 1.3 megapikselin kamera. Puhelimessa on perus WiFi ja Bluetooth yhteydet sekä 3G yms. yhteydet.\nSisäistä muistia laitteessa on joko 8 tai 16 gigaa, mutta ainakin kahdessa kohta mainittavassa kaupassa oli vain 16 gigaisia malleja myynnissä. RAMmia Nexus 4 luurissa on 2 gigatavua ja suorittimena toimii Qualcomm Snapdragon™ S4 Pro CPU. Puhelimessa tulee uusin Android Jelly Bean käyttöjärjestelmä ja ominaisuuksina on tietysti GPS, kompassi, kiihdytysanturi ja muuta peruskamaa.\nKäpistelin tätä luuria pari viikkoa sitten Gigantissa ja se tuntui oikein mukavalta ja voisipa se olla loppujen lopuksi seuraava puhelimenikin ellei Lumia 900 miellytä enää. Tässä on vain yksi älytön asia… nimittäin se hinta…\nNexus 7 täppärin hinta on UK:n Google Playssä 159 puntaa eli noin 189 euroa. Suomessa vastaava malli maksaa noin 269 euroa. Ero ei siis ole kova. Nexus 4 puhelimen 8 gigan malli on 239 puntaa (n. 285 €) ja 16 gigan malli on 279 puntaa (n. 333 €). Sitten kun katotaan paljonko hinta on suomalaisissa kaupoissa. Esimerkiksi Gigantissa hinta on hulppeat 579 euroa ja Verkkokauppa.comissa hinta on 599 euroa. Molemmat suomalaiset kaupat myyvät vain 16 gigan mallia. Hinnassa on siis eroa brittihintoihin noin 250 euroa, kun taas Nexus 7 täppärissä hinnan ero oli 80 euron luokkaa.\nPuhelin kiinnostaisi, mutta ei missään nimessä tuolla hintaa. Harmi ettei tästä tullut järkevän hintaista puhelinta hyvillä ominaisuuksilla tänne pohjolaan… Britteihinkö pitää lähteä, jotta saa tämän kohtuullisella hinnalla?\nKategoria(t): Blogi, Matkapuhelimet Avainsanat: google, hinta, kännykkä, LG, luuri, matkapuhelin, Nexus 4, Nexus 7, puhelin


Kauppa ja kuluttajat – deski.fi\nPian on edessä kaksi vuoden suurinta ostostapahtumaa: Black Friday, joka on viime vuosina vakiinnuttanut asemansa myös Suomessa suurten alennusten päivänä. Myös joulu lähestyy kovaa vauhtia, ja monet aloittavat lahjojen ostamisen jo hyvissä ajoin. Pakettirumba jatkuu kaupoissa aattoon asti.\nMonet ostavat alennustuotteet ja joululahjat verkosta, mutta miten verkkokaupassa voi shoppailla turvallisesti? Radiojutussa verkkokauppa Adlibriksen myyntijohtaja Sakari Luovio kertoo, millaiset oikeudet kuluttajalla on verkkokaupassa ja miten voi välttyä lisämaksuilta, kun tilaa tuotteita ulkomailta.\nLuovio myös kertoo vinkkejä verkkokaupassa maksamiseen ja siihen, milloin joululahjat pitää viimeistään tilata, jos haluaa paketit aatoksi perille.\nUusia kauppakeskuksia rakennetaan tällä hetkellä ympäri maata, ja tulevina vuosina Suomeen on valmistumassa jopa puoli miljoonaa neliötä lisää kauppakeskustilaa.\nRadiojutussa Suomen Kauppakeskusyhdistyksen toiminnanjohtaja Johanna Aho avaa syitä tilanteeseen ja kertoo, miten paljon kauppakeskusten kävijämäärät ovat kasvaneet Suomessa ja mitkä syyt ovat vaikuttaneet tähän.\nHelsingin Kannelmäessä sijaitsevan Kaaren kauppakeskusjohtaja Sanna Kinnunen kertoo radiojutussa, mitkä asiat houkuttelevat ihmisiä Kaareen ja miten Kaaresta on tullut lähiasukkaille yhteisöllinen kohtaamispaikka.\nRadiojuttu on tuotettu yhteistyössä Kauppakeskus Kaaren kanssa.\nSkanssissa joka päivä on pelipäivä\nGrail Group yhdessä Skanssin kauppakeskuksen kanssa järjestää keväällä 2018 uudenlaisen pelipop-upin. Avoin ja ilmainen Pelitila kutsuu kaikki peleistä kiinnostuneet kokeilemaan kilpapelisuosikkeja sekä konsolien uutuusjulkaisuja jokaisena päivänä. Ovet aukeavat 2.3.2018 – tervetuloa!\nPelitilan lähtökohtana on Skanssin pyrkimys tarjota innostavia kokemuksia kauppakeskuksen kävijöille ja sen ohjelmasisällöstä vastaa Grail Group. Tilan tehokkaat peli-PCt ovat Jimm’sin parhaista komponenteista taidolla rakentamia ja parhaista komponenteista taidolla rakentamia ja näyttöinä toimivat uusimmat, pelaamiseen optimoidut, Samsungin QLED Gaming Monitorit. Lisälaitteet kuuluvat Trust Gamingin tuotteiden sarjaan, jonka tarkoituksena on rakentaa tulevaisuuden mestareita harrastuksen alkutaipaleen välineillä. Keskittymiskyvystä pitkien pelirupeaminen aikana huolehtii ED –energiajuomat. .\nPysyvä pelitila mahdollistaa laajan kirjon tapahtumia. Skanssissa tullaankin näkemään kisakatsomoja, pelikokeiluja ja –julkistuksia, kilpapelien valmennuksia sekä tietysti eritasoisia turnauksia Grail Groupin järjestämänä. ”Harvemmin villimmästä päästä olevat ehdotukset toteutuvat näin hienolla tavalla.” kertoo Kalle Koskela, toinen Grail Groupin perustajista. ”Toki ilmainen pelitila huippulaitteilla vaatii suosiolliset kumppanit, suurkiitos heille.”\nAina toukokuun loppuun asti Skanssin toisessa kerroksessa sijaitseva Pelitila palvelee kävijöitä päivittäin. Viikolla pelataan iltaisin 14-20 ja viikonloppuna 11-18 välillä. Käytössä on 24 peli-PC:tä ja neljä PlayStation 4 -konsolia peleineen. Parhaimmilla vermeillä varustettu Tiimihuone on varattavissa esimerkiksi seuroille, yhdistyksille, nuorisotoimille sekä yrityksille erillisen sopimuksen mukaan. Trustin shop-in-shopista saa mukaansa laadukkaat laitteet edullisesti. Kahvilanurkassa on mukava hengata kavereiden kanssa tai jännittää katsomossa e-urheiluturnauksia.\nKauppakeskukselle erilainen vetovoimatekijä\nSkanssi on jo pitkään tarjonnut pelejä hyödyntäviä tapahtumia kävijöilleen. Nyt ensimmäistä kertaa on aiheen ympärille luotu pysyvä vetovoimatekijä. ”Koetamme aina löytää uusimmat ja luovimmat ratkaisut asiakkaiden viihtymiseen.” Maarit Hurme, Skanssin Kauppakeskuspäällikkö, jatkaa aiheesta: ”Pelaaminen on harrastuksena yleistynyt ja kilpapelaaminen on varteenotettava urheilulaji, haluamme tarjota kaikille mahdollisuuden kokeilla tätä.”\nLue lisää osoitteessa www.pelitila.fi tai ota suoraan yhteyttä:\nSkanssi on Turun modernein ja viihtyisin kauppakeskus neljän kilometrin päässä Turun keskustasta. Talosta löytyy merkittävä määrä muotia, sporttia ja vapaa-ajan tuotteita sekä lastenvaatteita. Viihtyisä ravintolamaailma tarjoilee modernia ruokaa salaateista burgereihin, gourmetsuklaaseen ja italialaiseen jäätelöön. www.skanssi.fi\nRadiojuttu: Suomi.fi jalkautui kauppakeskuksiin ympäri Suomen. Tutustuitko jo?\nUudistettu Suomi.fi-verkkopalvelu on nyt kansalaisten käytössä. Opastusta palvelun käyttöön tarjotaan paraikaa kauppakeskuskiertueella ympäri Suomen.\nKuulemme haastattelussa, mikä kansalaisia kiinnostaa Suomi.fi -palvelussa. Lisäksi saamme kuulla asiantuntijataustoja Niku Yliluomalta, joka toimii projektipäällikkönä sivuston tunnetuksi tekemisessä.\nMatti Meikäläiselle merkittävintä Suomi.fi:ssä on julkisten palvelujen löydettävyys. Verkkopalvelusta löytyvät kootusti kaikki julkisen hallinnon palvelut ja asiointikanavat.\nSuomi.fi tehdään tutuksi kaikkiaan 28 kauppakeskuksessa 22 paikkakunnalla Helsingistä Rovaniemelle. Kiertue jatkuu lokakuun loppuun.\nRadiojuttu on tuotettu yhteistyössä Valtiovarainministeriön ja Väestörekisterikeskuksen kanssa.\nKesällä identiteettivaras voi iskeä lompakkoosi - Lähes 160 000 suomalaista on jo kokenut identiteettivarkauden\nLeirintämatkailujärjestöt patistavat matkailemaan kotimaassa\nSuomen Leirintäalueyhdistys ry/ Päivi Saarela\n0400 498 361\nMatkailuajoneuvotuojat ry / Bo Karlsson\nSF-Caravan ry / Juha Hämäläinen\nUusi Vanhis, Luovat Palvelut Oy / Lauri Ollari


Rakennusyritysten korjausrakentaminen | Tilastokeskus\nEtusivu > Tiedonkeruut > Rakennusyritysten korjausrakentaminen\nRakentamisen toimialalla olevilta yrityksiltä kerätään vuosittain tietoja rakentamisen tilastoja varten. Kysyttävät tiedot koskevat vuoden aikana tehtyjä korjausrakentamiseen ja uudisrakentamiseen kohdistuneita töitä.\nKorjausrakentamisen tuotoilla tarkoitetaan kotimaassa tehtyjä rakennus-, korjaus- ja purkutöitä sekä rakennuksiin tai sen osiin kohdistuvia asennus- ja viimeistelytöitä. Rakentamispalveluiden tuotot, jaettuna korjausrakentamiseen ja uudisrakentamiseen, ilmoitetaan arvoina (€).\nTilaston peruskehikon muodostaa Tilastokeskuksen yritys- ja toimipaikkarekisteri. Yritysten taustatiedot saadaan Tilastokeskuksen tilinpäätöstietokannasta.\nTiedustelun piiriin kuuluvat kaikki yli 60 hengen rakennusyritykset. Lisäksi tiedusteluun on valittu 5 - 50 hengen rakennusyrityksiä satunnaisotannalla.\nAlle 10 hengen rakennusyrityksiltä kysytään pelkästään talonrakentamisen sekä maa- ja vesirakentamisen tuottojen erittelyä. Talonrakentamisen tuotot jaetaan uudis- ja korjausrakentamisen töihin. Tiedustelun piirissä on noin 1000 rakennusalan yritystä.\nTietoja käytetään rakennusyritysten korjausrakentaminen -tilaston laadinnassa. Tietoja käyttävät myös mm. rakennusalan toimialajärjestöt, suuret rakennusalan yritykset sekä kansantalouden tilinpito korjausrakentamisen kokonaismäärän arviointiin.\nVuonna 2013 tiedustelua laajennettiin koskemaan alle 10 hengen rakennusyrityksiä. Lisäksi tiedustelussa kysyttiin aikaisemmin rakennusyritysten liikevaihtoa. Liikevaihdon sijaan kysytään nyt rakennusyrityksen korjausrakentamiseen kohdistuneiden töiden arvoa.


Teatterimuseo | Työpajatarjottimen pajoja saatavilla myös keväällä 2022!\nTyöpajatarjottimen pajoja saatavilla myös keväällä 2022!\nTeatterimuseon ja Hotelli- ja ravintolamuseon suositut Työpajatarjottimen työpajat ovat saatavilla myös vuonna 2022. Opetus- ja kulttuuriministeriön tukemassa hankkeessa voimme tarjota työpajat kouluille ja päiväkodeille maksutta. Työpajatarjottimen toiminta-alue kattaa nyt koko Helsingin.\nKevätkaudella tarjolla on 60 työpajaa kummaltakin museolta. Kahden museon sisällöistä on kehitetty monipuolinen kattaus, joka tarjoaa valittavaksi erilaisia vaihtoehtoja eri ikäisille lapsille ja nuorille.\nTeatterimuseon pajoissa päästään mm. liittymään Sirkus Huuhaan hupsuun seurueeseen, improamaan ja pohtimaan identiteettiä tai tutkimaan miten asenteet ja mielipiteet vaikuttavat meihin.\nHotelli- ja ravintolamuseon pajoissa maistellaan ja haistellaan isovanhempien lapsuudesta tuttuja makuja ja tuoksuja, tutustutaan ruokaperinteisiin ja pohditaan omaa ruokasuhdetta.\nHankkeen tavoitteena on tarjota haastavissa yhteiskunnallisissa olosuhteissa lapsille ja nuorille iloa, elämyksiä ja uusia oppimiskokemuksia museoiden toiminnallisissa ja draamakasvatuksen keinoja käyttävissä työpajoissa. Lisäksi tehdään museoita tutuiksi lapsille ja nuorille ja innostetaan heitä jatkamaan museovierailuja myös myöhemmin. Hanke toteutetaan Opetus- ja Kulttuuriministeriön erikoisavustuksella.\nVarausjärjestelmänä käytämme Vello-palvelua, josta koulut ja päiväkodit pystyvät itse varaamaan työpajoja haluamilleen päiville. Kevätkauden ajanvaraus alkaa 10.1.2022.\nTyöpajatarjottimen sisällöt ovat saatavilla ajalle 1.2.–31.5.2022.\nVarauksia on mahdollista tehdä 10.1.2022 alkaen.\nVarattavia aikoja tulee tarjolle lisää pitkin kevättä!\nLukekaa lisää Työpajatarjottimen omilta sivuilta tai olkaa rohkeasti yhteydessä meihin!\nTuotantokoordinaattori Mari Ala-Nikkola\np. 040 192 2316


Ahti Thermo-lämpöhaalari, koko XXL | Hobby Hall\nAhti Thermo-lämpöhaalari, koko XXL\n35,00 € Ahti Thermo-lämpöhaalari, koko XXL\nNautiskele talvipuuhista säässä kuin säässä, olipa sitten vesikeli tai paukkupakkanen. Ahti-lämpöhaalari sopii niin kelkkailuun ja talvikalastukseen kuin ihan tavalliseen ulkoiluunkin. Haalarissa on mukavan väljä Active Fit -leikkaus, vyötärömitan saat kiristettyä juuri sopivaksi vyöllä. Päällinen on kestävää ja hengittävää Oxford-nailonia, sisäpuolella on veden- ja tuulenpitävä sekä hengittävä PU-kalvo. Saumat ovat kaksoistikatut ja vedenpitäviksi teipatut. Lämmin ThermoAir-vuori kuivuu nopeasti. Takamuksessa on neopreenilisäeriste. Paljon käytännöllisiä yksityiskohtia: • Selässä vetoketjullinen tuuletusaukko • Lahkeissa pukemista helpottavat vetoketjut • Lahkeensuissa lumilukot • Hihansuiden resoreissa peukaloaukot • Vetoketjulla irrotettava huppu • Hyvät heijastimet • Paljon taskuja. [ProductPageServiceSpot]\nTutustu kanta-asiakastarjouksiin\thttps://www.hobbyhall.fi/urheilu-ja-vapaa-aika/kalastus-veneily-ja-retkeily/kalastus-ja-veneily/ahti-thermo-lampohaalari-koko-xxl\nNautiskele talvipuuhista säässä kuin säässä, olipa sitten vesikeli tai paukkupakkanen. Ahti-lämpöhaalari sopii niin kelkkailuun ja talvikalastukseen kuin ihan tavalliseen ulkoiluunkin. Haalarissa on mukavan väljä Active Fit -leikkaus, vyötärömitan saat kiristettyä juuri sopivaksi vyöllä. Päällinen on kestävää ja hengittävää Oxford-nailonia, sisäpuolella on veden- ja tuulenpitävä sekä hengittävä PU-kalvo. Saumat ovat kaksoistikatut ja vedenpitäviksi teipatut. Lämmin ThermoAir-vuori kuivuu nopeasti. Takamuksessa on neopreenilisäeriste.


Moskovassa pommi-isku - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nUlkomaat Julkaistu 04.04.1999 10:30\nVenäjän turvallisuuspalvelun FSB:n toimistorakennusta vastaan tehtiin pommi-isku varhain tänään Moskovassa. Kolme vartijaa loukkaantui lievästi. Pommi teki metrin laajuisen aukon FSB:n rakennuksen seinään ja rikkoi ikkunoita sadan metrin säteellä.\nFSB:n edustaja sanoi terroristien olevan pommihyökkäyksen takana. Edustajan mukaan pommin räjähdysaika viittaa siihen, että uhreilta haluttiin välttyä. Venäjän sisällä toimiva FSB on yksi Neuvostoliiton pahamaineisen salaisen poliisin KGB:n seuraajaorganisaatioista.\nBritit tukevat Naton toimia BBC näytti videon Kosovon joukkomurhasta


Suunnittele festivaaliviikon ohjelma Tampere Events App -mobiilisovelluksella! - Tampereen Teatterikesä\nSuunnittele festivaaliviikon ohjelma Tampere Events App -mobiilisovelluksella!\nTampereen Teatterikesän ja Tapahtumien Yön ohjelmistot löytyvät Tampere Events App -mobiilisovelluksesta, joka auttaa tapahtumapaikkojen, aikataulujen ja reittiohjeiden löytämisessä.\nSovelluksessa voit merkitä haluamasi tapahtumat suosikeiksi ja helpottaa seikkailuasi tapahtumissa festivaaliviikolla! Tapahtumien Yön (8.8.) osalta tapahtumia voi selata sovelluksessa sekä aikajärjestyksessä että tapahtumapaikan mukaan.\nSovellus on maksuton ja se on ladattavissa Google Play Storesta Android-laitteille ja App Storesta iOS-laitteille.\nTiedot sovelluksessa päivittyvät vielä alkuviikon aikana. Mikäli sovelluksen kanssa on ongelmia tai et löydä tapahtumia, tyhjennä sovelluksen välimuisti tai poista ja lataa sovellus uudestaan.\nTampere Events App -sovellus on kehitetty Tampereen kaupungin Smart Tampere -ohjelman 6Aika: Opastamisen ekosysteemi -hankkeessa yhdessä Visit Tampereen kanssa, ja se on suunnattu erityisesti tamperelaisille tapahtumille.