FINLEX ® - Hallituksen esitykset: HE 38/2003\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2003 › HE 38/2003 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2003 › HE 38/2003 HE 38/2003 Dokumentin versiot\nHallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi Varustamoliikelaitoksesta, Luotsausliikelaitoksesta ja Merenkulkulaitoksesta\nEsitys liittyy valtion vuoden 2004 talousarvioesitykseen. Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.\nSISÄLLYSLUETTELOESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖSISÄLLYSLUETTELOYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykytila   2.1. Merenkulkulaitos   2.2. Merenkulkulaitosta koskeva lainsäädäntö ja nykykäytäntö   2.3. Talvimerenkulun avustamisen, luotsaustoiminnan ja yhteysalusliikenteen kansainvälinen kehitys        2.3.1. Talvimerenkulun avustaminen, väyläalusten toiminta ja merenmittausRuotsiTanskaSaksaViro ja LatviaVenäjäKanada        2.3.2. Luotsaustoiminta ja EU:n satamapalveludirektiiviRuotsiNorjaTanskaSaksaHollantiRanskaIso-BritanniaEU:n satamapalveludirektiiviehdotus        2.3.2. YhteysalusliikenneAhvenanmaaRuotsiNorja   2.4. Nykytilan arviointiMerenkulkulaitoksen yleinen kehittämissuunnan arviointiToiminnan rahoitus ja henkilöresurssitVäylänpito, merikartoitus, meriliikenteen ohjaus ja alusturvallisuusTalvimerenkulun avustaminen ja sen palvelutasoMonitoimimurtajien kaupallinen toimintaVäylänhoitoaluksetMerenmittausalusten hoito- ja miehityspalvelutLuotsausYhteysalusliikenne3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukse   3.1. Tavoitteet t ja keinot niiden saavuttamiseksi   3.2. Keskeiset ehdotukset        3.2.1. Varustamoliikelaitos        3.2.2. Luotsausliikelaitos        3.2.3. MerenkulkulaitosMerenkulkulaitos viranomaisena ja asiantuntijanaMerenkulkulaitos tilaajana ja kilpailun avaaminenMerenkulkulaitoksen ohjaus ja organisaatio4. Esityksen vaikutukset   4.1. Yhteiskunta- ja liikennepoliittiset vaikutuksetTaloudellisen ja toiminnallisen tehokkuuden parantuminenViranomaispäätöksenteko ja ohjausSidosryhmät ja asiakkaatPalvelu- ja laatutason varmistaminenVaikutukset merikuljetusten kannaltaPoikkeusoloihin varautuminen   4.2. Taloudelliset vaikutukset        4.2.1. VarustamoliikelaitosPerustettavalle liikelaitokselle osoitettava omaisuusVaikutukset valtiontalouteen        4.2.2. LuotsausliikelaitosPerustettavalle Luotsausliikelaitokselle osoitettava omaisuusVaikutukset valtion talouteen        4.2.3. MerenkulkulaitosVaikutukset valtion talouteen   4.3. Elinkeino- ja kilpailupoliittiset vaikutukset        4.3.1. Yleistä        4.3.2. Varustamoliikelaitos        4.3.3. Luotsausliikelaitos        4.3.4. Merenkulkulaitos   4.4. Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset        4.4.1. Yleistä        4.4.2. Henkilöstön palvelussuhde ja muutosturva        4.4.3. Varustamoliikelaitos        4.4.4. Luotsausliikelaitos        4.4.5. Merenkulkulaitos   4.5. Ympäristövaikutukset        4.5.1. Varustamoliikelaitos        4.5.2. Luotsausliikelaitos   4.6. Vaikutukset aluekehityksen kannalta5. Asian valmistelu   5.1. Valmisteluvaiheet ja -aineistoLiikenneministeriön työryhmä 1996Merenkulkulaitoksen kehittämishanke 1998 – 1999Liikenneministeriön ja Merenkulkulaitoksen liikelaitostamisselvitys 2000Valmistelu vuosina 2001 - 2003   5.2. Lausunnot6. Esityksen vaikutukset muuhun lainsäädäntöönYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut   1.1. Laki Varustamoliikelaitoksesta   1.2. Laki Luotsausliikelaitoksesta   1.3. Laki Merenkulkulaitoksesta2. VoimaantuloLAKIEHDOTUKSET   Varustamoliikelaitoksesta   Luotsausliikelaitoksesta   Merenkulkulaitoksesta\nValtion harjoittamaa maksullista palvelutuotantoa alettiin siirtää 1980-luvun lopulla valtion budjettiohjauksesta liiketaloudellisin periaattein toimiviin liikelaitoksiin. Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla on 1990-luvulta alkaen toteutettu kaikkiaan kuusi liikelaitostamista. Merenkulkulaitoksen liikelaitostamisesta tehtiin liikenne- ja viestintäministeriön johdolla ensimmäinen selvitys vuonna 1996. Tämän jälkeen asetettiin työryhmä valmistelemaan Merenkulkulaitoksen liikelaitostamista. Työryhmä totesi työn edetessä, että liikelaitoksen perustaminen on liian suuri askel kerralla otettavaksi ja ryhtyi valmistelemaan esitystä nettobudjetointiin siirtymisestä. Työryhmän esityksen mukaisesti Merenkulkulaitoksesta tehtiin nettobudjetoitu virasto vuoden 1998 alusta. Sen toimintamenot rahoitetaan näin ollen maksutuloilla, mutta myös talousarviomäärärahoilla. Merenkulkulaitos laskuttaa suoraan asiakkailtaan luotsausmaksut ja muut säädetyt palvelumaksut sekä saa käyttöönsä monitoimimurtajien kaupallisten palveluiden myynnistä saatavat tulot. Tullin perimät jäänmurron ja väylänpidon kustannusten kattamiseksi tarkoitetut väylämaksutulot tuloutetaan Merenkulkulaitokselle. Lisäksi laitoksen viranomais- ja muita tehtäviä sekä investointeja rahoitetaan valtion talousarviosta. Yhteysalusliikenne on rahoitettu tarkoitukseen osoitetuilla talousarviomäärärahoilla ja saaduilla lipputuloilla. Yhteysalusliikenteen avustamiseen erikseen osoitettu talousarviomääräraha on käytetty muun kuin Saaristomeren alueen yhteysalusliikenteen tukemiseen.\nVuonna 2000 valmistuneessa, liikenne- ja viestintäministeriön toimeksiannosta ja johdolla tehdyssä selvityksessä tutkittiin vaihtoehtoisina liikelaitosmalleina koko Merenkulkulaitoksesta muodostettavaa yhtenäistä liikelaitosta ja erikseen tilaajaviranomaisen ja tuotannon eriyttämistä, jossa kaikki laitoksen tuotannolliset toiminnot olisivat muodostaneet yhden liikelaitoksen. Koko Merenkulkulaitoksesta muodostettava yhtenäinen liikelaitos todettiin kuitenkin ongelmalliseksi Merenkulkulaitoksen viranomaistehtävien laajuuden vuoksi ja tilaajatuottaja -malli taas laitoksen toiminnan monialaisuuden vuoksi.\nLiikenne- ja viestintäministeriö asetti tämän jälkeen Merenkulkulaitoksen vuoden 2002 tavoitteeksi valmistella laitoksen toiminnan, talouden ja organisaatiorakenteen kehittämisestä toimintokohtaiset ehdotukset. Merenkulkulaitoksen keväällä 2002 tekemän ehdotuksen mukaan Merenkulkulaitos säilyy nettobudjetoituna virastona, jonka toiminnassa painotetaan merenkulun viranomaisen ja tilaajan tehtäviä. Tämän toteuttamiseksi, laajan kaupallisen toiminnan eriyttämiseksi virastosta sekä palvelutuotannon tehokkuuden ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi laitoksen palvelutuotanto ehdotettiin eriytettäväksi kolmeen perustettavaan liikelaitokseen. Merenkulkulaitoksen ehdotus hyväksyttiin liikenne- ja viestintäministeriössä ja ministeriön ehdotus edelleen valtioneuvoston talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa toukokuussa 2002. Perustettaviksi esitetyt liikelaitokset olivat varustamoliikelaitos, luotsausliikelaitos ja lauttaliikelaitos, johon liitettäisiin myös Tieliikelaitoksen lauttavarustamo. Asian siirryttyä liikenne- ja viestintäministeriölle jatkovalmisteluun helmikuussa 2003 ministeriö pyysi lausuntoja hallituksen esityksestä laeiksi varustamoliikelaitokseksi, luotsausliikelaitokseksi, lauttaliikelaitokseksi ja merenkulkulaitokseksi. Lausunnoissa lähinnä henkilöstöjärjestöt vastustivat lauttaliikelaitoksen muodostamisesta. Lisäksi hallitusohjelmassa oleva Tieliikelaitoksen organisaation kehittäminen on vielä avoin. Näin ollen liikenne- ja viestintäministeriö päätti muuttaa esitystään siten, että lauttaliikelaitoksen perustamisesta luovutaan ja että Merenkulkulaitoksen nykyiset yhteysalusliikennepalvelut siirrettäisiin varustamoliikelaitokseen erilliseksi tulosyksiköksi.\nVarustamoliikelaitos valtakunnallisena liikelaitoksena tuottaisi koko maassa tarvittavat jäänmurtopalvelut, vastaisi monitoimimurtajien kaupallisesta toiminnasta, väyläalusten palvelujen tuottamisesta ja myynnistä sekä saariston yhteysalusliikennepalvelujen tuottamisesta. Lisäksi varustamo tuottaisi alusten hoito- ja rahtauspalveluja. Liikelaitokselle asetetaan myös velvoite tarjoutua öljyntorjuntatehtäviin.\nLuotsausliikelaitos valtakunnallisena liikelaitoksena tuottaisi koko maassa tarvittavat luotsauspalvelut.\nMerenkulkulaitoksella säilyisi tilaajan ja viranomaisen asema jäänmurrossa, väyläaluspalveluissa ja yhteysalusliikenteessä.\nMerenkulkulaitoksen kehittämisen tavoitteena on selkiyttää laitoksen roolia ja toimintaa eriyttämällä palvelutuotantoa, liikenteen harjoittamista ja kaupallista toimintaa viraston ja viranomaisen tehtävistä läpinäkyvyyden ja neutraliteetin parantamiseksi sekä toimintojen kehittämiseksi. Samalla Merenkulkulaitos keskittyy kauppamerenkulun toimintaedellytysten ja turvallisuuden ylläpitoon ja kehittämiseen mahdollisimman alhaisella maksurasituksella. Merenkulkulaitoksen rooli tulevaisuudessa painottuu entistä enemmän viranomaisen ja palvelujen tilaajan tehtäviin.\nLisäksi Merenkulkulaitos parantaisi myös oman väylänpito- ja merikartoituspalvelutuotantonsa tehokkuutta, taloudellisuutta ja kilpailukykyä eriyttämällä se laitoksessa sisäisesti erillisiin organisaatioihin.\nAsian valmistelussa ja talouspoliittisen ministerivaliokunnan 12.8.2003 käsittelyssä on erityisesti otettu huomioon uudistuksen henkilöstöön ja alueelliseen kehitykseen kohdistuvat vaikutukset sekä monitoimimurtajien kaupallisen toiminnan järjestäminen seuraavasti:\nMerenkulkulaitoksen uudistamisen tai liikelaitosten perustamisen perusperiaatteena on, että henkilöstö siirtyy tehtäviensä mukaisesti perustettaviin liikelaitoksiin tai jää Merenkulkulaitokseen. Henkilöstön palvelussuhteen jatkuvuus, edut ja oikeudet turvataan.\nMerenkulkulaitosuudistusta on valmisteltu yhteistyössä Merenkulkulaitoksen henkilöstön ja kaikkien henkilöstöjärjestöjen kanssa. Kaikkien henkilöstöjärjestöjen kanssa on myös sovittu henkilöstön muutosturvasta laitoksen virka- ja työehtosopimusten osana sekä lisäksi viiden henkilöstöjärjestön kanssa erillisessä henkilöstösopimuksessa.\nMerenkulun aluepoliittiset vaikutukset on otettu painokkaasti huomioon: toiminnot ovat alueellisia, koko maan kattavia, hinnoittelultaan ja hinnoitteluperusteiltaan alueiden tasapainoista kehitystä tukevia. Liikenne- ja viestintäministeriön tulosohjaus- ja liikelaitosohjausprosesseissa voidaan tulevaisuudessa ohjata myös viraston ja liikelaitosten toimintojen alueellista sijoittumista.\nVäylämaksulaki on rakennettu alueellisen tasapuolisuuden periaatteelle eikä uudistuksella kajota tähän lakiin. Myöskään yhteysalusliikenteen perusteisiin uudistus ei kohdistu. Näillä asioilla on vahva aluepolitiikan tavoitteita tukeva vaikutus.\nPäätöksenteko mm. liikelaitoksen sijaintipaikasta kuuluu liikelaitoslain mukaan liikelaitoksen hallitukselle. Toiminnallisista lähtökohdista on selkeästi ennakoitavissa, että varustamoliikelaitoksen osana toimiva yhteysalusyksikkö tulee sijaitsemaan Turussa. Varustamoliikelaitokselle siirrettävät jäänmurtajat on nyt sijoitettu Helsingin Katajanokalle Helsingin kaupungilta vuokratulle satama-alueelle. Sopimus on voimassa maaliskuun loppuun 2005 saakka. Luonnollista on, että Varustamoliikelaitos kilpailuttaa jäänmurtajien sijoitussatamasopimuksen. Siinä yhteydessä sijoituspaikka tulee arvioitavaksi uudelleen. Sijoituspaikkaa päätettäessä Varustamoliikelaitos neuvottelee henkilöstönsä kanssa. Järjestöjen kanssa allekirjoitettu henkilöstösopimus ei sisällä sopimusta uudesta alueellistamisesta. Liikenne- ja viestintäministeriö on sitoutunut tulos- ja liikelaitosohjausprosessien avulla jatkossa huolehtimaan siitä, että Merenkulkulaitoksen ja perustettavien liikelaitosten toimintojen ja erityisesti jäänmurtajien osalta alueellistamismahdollisuudet selvitetään, ja että valittavat ratkaisut saatetaan etukäteen alueellisen koordinaation työryhmän käsittelyyn.\nMonitoimimurtajien kaupalliset sopimukset on tarkoitus siirtää Varustamoliikelaitokselle.\nMerenkulkulaitos on liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla toimiva tulosohjattu valtion virasto, joka vuodesta 1998 lähtien on toiminut kokonaan nettobudjetoituna virastona. Viraston toiminnasta on väylämaksutuloilla katettu jäänmurron ja kauppamerenkulun väylänpidon menot, luotsausmaksuilla kerättävillä tuloilla luotsaustoiminnan menot sekä talousarviomäärärahoilla ja muilla maksullisen toiminnan ja liiketoiminnan tuloilla muu väylänpito ja yhteysalusliikenne sekä viranomaistoiminnot. Suuret talvimerenkulkuun ja väylänpitoon liittyvät kehittämisinvestoinnit on rahoitettu talousarvion määrärahoilla.\nMerenkulkulaitos vastaa valtion vastuulla olevien vesiväylien hoidosta ja kehittämisestä, merikartoituksesta, meriliikenteen ohjauksesta sekä jäänmurto- ja luotsaustoiminnasta. Lisäksi Merenkulkulaitos vastaa saariston yhteysalusliikenteestä sekä alusturvallisuuteen kuuluvista viranomaistehtävistä.\nYlläpidettävien kauppamerenkulun väylien pituus on 5614 km ja muiden julkisten väylien 10160 km. Talvikauden liikenne pyritään varmistamaan 23 talvisatamaan. Saimaan syväväylät pidetään auki myös talvikaudella. Lisäksi ylläpidetään valmiusvelvoitteeseen perustuen valmiusväylästöä yhteistoiminnassa puolustusvoimien kanssa. Ylläpidettäviä yhteysalusliikennereittejä on 14, joista 10 hoidetaan valtion aluksin ja neljä aikarahdatuin aluksin.\n2.2. Merenkulkulaitosta koskeva lainsäädäntö ja nykykäytäntö\nMerenkulkulaitoksen tehtävät on lueteltu Merenkulkulaitoksesta annetussa laissa (13/1990) ja Merenkulkulaitoksesta annetussa asetuksessa (1249 /1997). Merenkulkulaitoksen tehtäviksi on laissa määritelty mm. seurata merenkulun ja muun vesiliikenteen ja niihin liittyvien elinkeinojen kehitystä sekä ryhtyä asianomaisen ministeriön asettamien tavoitteiden mukaisesti merenkulkua ja muuta vesiliikennettä edistäviin, turvaaviin ja järjestäviin toimenpiteisiin. Merenkulkulaitoksen tulee suorittaa ne selvitys-, kokeilu-, seuranta- ja suunnittelutoimeksiannot, jotka asianomainen ministeriö laitokselle antaa, sekä lisäksi huolehtia niistä tehtävistä ja toimeksiannoista, jotka sille erikseen säädetään tai määrätään. Lisäksi asetuksessa on erikseen määritelty tarkemmin Merenkulkulaitoksen tehtävät, jotka ovat jäänmurto-, luotsaus-, liikenteenohjaus-, väylä-, merikartoitus-, kanava-, piensatama- ja aluspalvelut sekä muu laitoksen toimialaan kuuluvaa toiminta kuten yhteysalusliikenne. Lisäksi Merenkulkulaitos pitää alusrekisteriä ja hoitaa aluskiinnitysasioita sekä huolehtii turvallisuusradioviestinnästä. Merenkulkulaitoksen tehtävänä on myös huolehtia alusturvallisuudesta ja veneilyn turvallisuudesta sekä niiden valvonnasta. Merenkulkulaitos huolehtii myös laitoksen tehtäviin liittyvästä kansainvälisestä yhteistyöstä.\nTalvimerenkulun avustamisen palvelutaso määritellään liikenne- ja viestintäministeriön ja Merenkulkulaitoksen välisessä tulossopimuksessa. Palvelutason määrittelyssä käytetään kahta mittaria, avustettavien alusten odotusaikaa sekä vuoden aikana ilman odotusta läpipäässeiden alusten määrää kuvaavaa prosenttia. Avustettavien alusten odotusaika ei keskimäärin saa ylittää neljää tuntia ja ilman odotusta läpipäässeiden alusten osuus liikennerajoitusten aikana tulee olla välillä 90 - 95 prosenttia koko liikenteestä. Talvimerenkulun avustaminen rahoitetaan väylämaksulla, joka on erillislakiin perustuva nettobudjetoitu maksu.\nLuotsinkäyttövelvollisuudesta Suomen vesialueella ja Saimaan kanavan vuokra-alueella ja luotsaustoiminnan harjoittamisesta Suomessa säädetään luotsauslaissa (90/1998) ja -asetuksessa (92/1998) sekä näissä olevien valtuussäännösten nojalla annetuissa Merenkulkulaitoksen määräyksissä ja ohjeissa. Lisäksi merilaissa (674/1994) ja vahingonkorvauslaissa (412/1974) on luotsausta koskevia säännöksiä. Luotsauspalvelujen tuottamista koskevat säännökset ovat Merenkulkulaitoksesta annetussa asetuksessa ja Merenkulkulaitoksen työjärjestyksessä.\nLuotsaustoiminnan palvelutasovelvoitteet ja palvelutaso määritellään liikenne- ja viestintäministeriön ja Merenkulkulaitoksen välisessä tulossopimuksessa. Palvelutason määrittelyssä käytetään mittarina luotsauksen odotusaikaa, joka vuonna 2003 ei saa ylittää kahta tuntia. Luotsaustaksa on määrätty liikenne- ja viestintäministeriön asetuksessa Merenkulkulaitoksen maksullisista suoritteista (1199/2001) valtion maksuperustelain (150/1992) nojalla. Luotsaus on asetuksen mukaan valtion maksuperustelain 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu maksullinen julkisoikeudellinen suorite, josta Merenkululaitos perii maksutaulukon mukaiset kiinteät maksut.\nLuotsinkäyttövelvollisuudesta on säädetty luotsauslaissa ja se on määritelty tarkemmin luotsausasetuksessa. Luotsattavat väylät ja luotsausmatkat on määritelty Merenkulkulaitoksen päätöksessä. Luotsinkäytön tarkoituksena on lain mukaan alusliikenteen turvallisuuden edistäminen ja alusliikenteestä ympäristölle aiheutuvien haittojen ehkäiseminen. Luotsinkäytön katsotaan pienentävän onnettomuusriskiä vaikeakulkuisilla väylillä ja vaikeissa jääolosuhteissa. Luotsin käyttöä koskeva vaatimus perustuu aluksen lastin vaarallisuuteen tai aluksen kokoon. Lisäksi vieraan valtion aluksen luotsinkäyttövelvollisuus perustuu luotsauslain määräyksiin. Luotsinkäyttövelvollisuudesta on asetuksen mukaan vapautettu alukset, joiden päälliköllä on Merenkulkulaitoksen myöntämä linjaluotsinkirja aluksen käyttämälle väylälle. Linjaluotsinkirja myönnetään asetuksessa ja Merenkulkulaitoksen määräyksissä säädetyillä perusteilla. Linjaluotsin tutkinto suoritetaan ja hyväksytään asianomaisessa merenkulkupiirissä. Merenkulkulaitos voi lisäksi hakemuksesta myöntää aluskohtaisen vapautuksen luotsinkäyttövelvollisuudesta sellaiselle alukselle, jonka päälliköllä on pitkäaikainen kokemus liikenteestä Suomen sisäisillä aluevesillä tai Saimaan vesialueella. Vapautus voidaan myöntää joko määrätyille tai kaikille aluksen käyttämille väylille. Luotsauslainsäädännössä säädetyn luotsinkäyttövelvollisuuden lisäksi aluksen päällikön on merilain mukaan kutsuttava luotsi, milloin se aluksen turvallisuuden vuoksi on tarpeen.\nLuotsauslain mukaan Merenkulkulaitos huolehtii luotsauksen järjestämisestä ja valvoo luotsaustoimintaa. Satama-alueella luotsausta saavat harjoittaa lisäksi satamahallinnon tehtävään hyväksymät henkilöt. Käytännössä luotsauksia tekevät pääasiassa valtion luotsit ja luotsaustoiminnan voidaan katsoa olevan valtion monopoli. Merenkulkulaitoksesta annetun asetuksen 1§:ssä on määritelty Merenkulkulaitoksen tehtäväksi tuottaa luotsauspalveluja. Asetuksen 4§:n mukaan merenkulkupiirille kuuluvat toimialueellaan luotsausta koskevat asiat siten kuin niistä Merenkulkulaitoksen työjärjestyksessä tarkemmin säädetään. Luotsauspalvelujen tuottamisen lisäksi merenkulkupiirien tehtäviin kuuluvat merenkulkupiirin palveluksessa olevien luotsien ohjauskirjojen myöntämiseen liittyvät kirjalliset kuulustelut, tutkintoajot ja ohjauskirjojen myöntäminen sekä linjaluotsinkirjojen myöntämiseen liittyvät tutkinnot.\nLuotsin tehtävät ja oikeus kieltäytyä luotsauksesta on määritelty luotsauslaissa. Luotsausasetuksessa on säännökset luotsin oikeuksista ja velvollisuuksista sekä luotsin ohjauskirjan myöntämisestä. Luotsaustoiminnassa noudatetaan lisäksi Merenkulkulaitoksen antamaa luotsausohjetta ja piirikohtaisia pysyväismääräyksiä ja ohjeita.\nAluehallinnossa merenkulkupiireillä on merkittävä yhteistyötehtävä alueiden kehittämisestä annetun lain (1135/1993) mukaisesti alueiden kehittämissuunnitelmien ja -ohjelmien valmistelussa aluekehitysviranomaisina toimivien maakuntien liittojen sekä rakennerahastojen kansallisesta hallinnosta annetun lain (1353/1999) mukaisen maakunnan yhteistyöryhmän kanssa. Maankäytön suunnittelussa Merenkulkulaitos toimii yhteistyössä kuntien ja aluehallintoviranomaisten kanssa.\nMerenkulkulaitoksen siirryttyä nettobudjetointiin alettiin saariston yhteysalusliikenteessä käyttää tulosmittareita, joiden tarkoituksena on kuvata toiminnan tehokkuutta sekä toiminnan yhteiskunnallista vaikuttavuutta. Toiminnan tehokkuuden mittarina on pidetty aluskohtaista ajotuntikustannusta sekä kustannusta kuljetettua matkustajaa kohti. Toiminnan vaikuttavuuden tunnuslukuna on käytetty lukua, joka syntyy, kun yhteysalusliikenteen kustannukset jaetaan saaristossa vakituisesti asuvien henkilöiden kesken.\nSaariston yhteysalusliikenteelle ei ole varsinaista palvelutasotavoitetta, vaan toimintaa ohjaa laki saariston kehityksen edistämisestä (494/1981) sekä valtioneuvoston päätös saaristokunnista ja kuntien saaristo-osista (VNp 1175/1999). Käytännössä on lähes jokaiseen pysyvästi asuttuun saareen järjestetty yhteysalusliikenne, mikäli sinne ei johda yleistä tai yksityistä tietä. Merenkulkulaitoksen ylläpitämä saariston yhteysalusliikenne on keskittynyt Saaristomerelle. Suomen muilla saaristoalueilla, missä yhteysalusliikennettä esiintyy, on sitä tuettu erillisellä talousarviomäärärahalla VNp 371/2001 mukaisesti. Tukea on koordinoinut Saaristomeren merenkulkupiiri. Liikenteen palvelutason laadusta ja määrästä ei ole erillistä määritelmää, vaan toiminta on pitkälti resurssiohjattu. Liikennepalvelut ovat saaristossa pysyvästi asuville henkilöille maksuttomia. Muilta peritään liikenne- ja viestintäministeriön asetuksella säädettävä kuljetusmaksu. Maksuilla rahoitettava osuus kokonaiskustannuksista on noin 10 prosenttia.\nLaitokselle kuuluvia viranomaistehtäviä ovat väylänpitoon liittyvät vesiliikennepäätökset, väyliä koskeva edunvalvonta ja väyläpäätökset, talvimerenkulun avustamiseen liittyvät liikennerajoituspäätökset ja erivapaudet, alusten tarkistukset ja jääluokkatodistukset, luotsaukseen liittyvät luotsinkäyttövapautukset, luotsien pätevyyskirjat ja ohjauskirjat, alusturvallisuuteen liittyvät alusten tarkastukset ja katsastukset, laivaväen pätevyyskirjat, merimieskatselmukset ja rekisterien ylläpito sekä merenkulun tukiin liittyvät väylämaksualennukset, valtiontuet ja lästimaksut sekä merenkulun viralliset tilastot ja rekisterit. Lisäksi Merenkulkulaitos on aluevalvontalaissa mainittu muu aluevalvontaviranomainen ja meripelastuslaissa mainittu muu meripelastusviranomainen.\n2.3. Talvimerenkulun avustamisen, luotsaustoiminnan ja yhteysalusliikenteen kansainvälinen kehitys\n2.3.1. Talvimerenkulun avustaminen, väyläalusten toiminta ja merenmittaus\nTalvimerenkulun avustaminen, väyläalusten toiminta ja merenmittaus on toteutettu länsimaissa eri tavoin. Jäänmurtajia on Itämeren alueella Ruotsilla, Tanskalla, Venäjällä, Virolla, Latvialla ja Saksalla.\nRuotsissa jäänmurtajat ovat olleet pääasiassa vuoteen 2000 saakka valtion omistamia ja rahoittamia. Poikkeuksen tähän tekee jäänmurtaja Oden, jonka rahoitti Ruotsin metsäteollisuus ja Ruotsin Merenkulkulaitos (Sjöfartsverket) on rahdannut aluksen käyttöönsä pitkäaikaisella rahtaussopimuksella. Vuoden 2000 jälkeen on Ruotsiin hankittu kolme pienempää, etupäässä Etelä-Ruotsin talvimerenkulun avustamiseen tarkoitettua monitoimialusta, joiden rahoittaja on yksityinen varustamo Norjassa. Vuoden 2000 jälkeen on Ruotsissa tapahtunut myös muutos alusten henkilöstön kohdalla. Aikaisemmin jäänmurtajapäällystö oli Ruotsin merivoimien henkilökuntaa ja muu henkilökunta varusmiehiä. Muutoksessa kaikki alukset miehitettiin siviilihenkilöstöllä ja alusten henkilöstöhallinnon hoitaa yksityinen varustamo. Merivoimien henkilökunta sai siirtyä yksityisen varustamon palvelukseen, osa siirtyi eläkkeelle ja osalle järjestyi tehtäviä joko Ruotsin merenkulkulaitoksessa tai Ruotsin puolustusvoimissa. Jäänmurtotoiminta rahoitetaan Ruotsissa samoin kuin Suomessa eli siten, että kustannukset katetaan kauppamerenkululta perittävillä väylämaksuilla.\nRuotsilla on käytössä kaksi suurta väylä/työalusta, jotka vastaavat koko Ruotsin rannikon väylänhoitotehtävistä. Niiden operointi on Ruotsin Merenkulkulaitoksen väylänpidon tuotannosta vastaavan yksikön vastuulla. Yksikkö tilaa väyläalukset Ruotsin Merenkulkulaitoksen varustamolta, joka vastaa alusten miehityksestä ja teknisestä ylläpidosta.\nMerenmittausalusten käyttö perustuu samaan toimintatapaan kuin väyläalustenkin ja merenmittausyksikkö tilaa Merenkulkulaitoksen varustamolta merenmittausalusten mittauskapasiteettia tarpeen mukaan. Ruotsin Merenkulkulaitoksen varustamo on myös myynyt merenmittausalusten kapasiteettia ulkopuolelle ja vuonna 2001 esimerkiksi Liettuassa sijaitsevan Klaipedan sataman alueen merenmittauksen teki ruotsalainen merenmittausalus.\nTanskassa alukset ovat merivoimien miehittämiä ja operoimia sekä kuuluvat Tanskan merivoimiin kuuluvalle yksikölle. Jäänmurtajatoiminta rahoitetaan puolustusvoimien budjetista. Tanskan jäänmurtajien käyttö on ollut koko 90-luvun hyvin vähäistä leutojen talvien vuoksi. Tanskan laivasto huolehtii merenmittauksesta (Farvandsvaesenet) omalla kalustollaan sekä Tanskan että Grönlannin ympäristössä.\nSuomella ja Saksalla on pitkät perinteet yhteistoiminnasta talvimerenkulun avustamisessa. Saksa rahoitti jäänmurtaja Hansen hankinnan vuonna 1966 ja alus oli Suomen Merenkulkulaitoksen hoidossa ja käytössä aina vuoteen 1997 saakka. Tuolloin hoitosopimus purkautui, ja saksalainen osapuoli myi aluksen muuhun tarkoitukseen. Saksa on myöhemmin hankkinut oman aluksen, joka toimii jäänmurtajana ja ympäristönsuojelualuksena. Alus toimii talvella pääasiassa Pohjois-Saksassa, Kielin lahdella ja avovesiaikana alus on Pohjanmeren puolella ympäristönsuojeluvalmiudessa. Aluksen käytöstä ja operoinnista vastaa Saksan liikenneministeriö. Saksassa merenmittauksesta huolehtii sikäläinen merikarttalaitos (Bundesamt für Seeschiffahrt und Hydrographie), jolla on omaa merenmittauskalustoa.\nSuomi myi vuosina 1993 ja 1994 kaksi jäänmurtajaa Baltian maihin, jäänmurtaja Tarmon Viroon ja jäänmurtaja Varman Latviaan. Aluksia on käytetty hyvin vähän jäänmurtotehtäviin osittain siitä syystä, että koko 90-luvun talvet ovat olleet leutoja. Jäänmurtajien operoinnista vastaa molemmissa maissa kansallinen merenkulkulaitos ja kustannukset katetaan kauppamerenkululta perittävillä väylä- ja satamamaksuilla. Merenmittaus kuuluu näiden maiden merikarttalaitoksille, joilla on omaa kalustoa, mutta myös ulkopuolista mittausta on käytetty, mm. ruotsalaiset sekä tanskalaiset ovat tehneet heille mittauksia.\nVenäjän merihallinto vastaa jäänmurrosta koko valtakunnan alueella. Merihallinto on Suomenlahdella valtuuttanut Pietarin sataman merihallinnon vastaamaan jäänmurrosta Suomenlahden alueella. Pietarin satamahallinnolla on käytössään kolme avomerimurtajaa sekä viisi satama-alueella toimivaa murtajaa. Lisäksi Suomenlahdella toimii Vysotskin satamassa yksityisellä rahoituksella hankittu vanha suomalainen jäänmurtaja Karhu. Pietarin sataman merihallinto perii aluksilta jäämaksua, jolla kustannetaan jäänmurtotoimintaa Itäisen Suomenlahden alueella. Venäjän merihallinnolla on suunnitelmia uudistaa jäänmurtotoimintaa tilaaja-tuottajamallin pohjalle. Merikarttalaitos, joka on laivaston alainen, suorittaa Itämeren ja Barentsinmeren merenmittaukset.\nKanadassa jäänmurtajat toimivat alueellisten hallintoyksiköiden alaisuudessa ja toiminnasta vastaa Kanadan rannikkovartiosto, joka omistaa, miehittää ja operoi aluksia. Kanadan merikarttalaitos huolehtii merenmittauksesta omalla kalustollaan tai ulkoistamalla osan mittauksista.\n2.3.2. Luotsaustoiminta ja EU:n satamapalveludirektiivi\nLuotsaustoiminta Ruotsissa on merenkulkulaitoksen vastuulla. Merenkulkulaitos on jaettu sisäisesti tilaajaan ja tuotantoon. Luotsaus on osa tuotantoa. Ruotsissa luotsauksesta säädetään vuonna 1982 annetulla luotsausasetuksella sekä vuonna 2000 annetuilla merenkulkulaitoksen luotsausmääräyksillä, joita sovelletaan luotsaukseen Ruotsin aluevesillä. Määräyksissä on määritelty mm. luotsattavat väylät ja luotsausmatkat, luotsin otto- ja jättöpaikat, luotsitilausajat ja -paikat ja poikkeukset luotsinkäyttövelvollisuuteen. Luotsinkäyttövelvollisuus riippuu alustyypistä ja lastista ja vaihtelee alueittain. Vain valtion luotsit saavat luotsata Ruotsin aluevesillä.\nLuotsausmaksujärjestelmä uudistettiin vuonna 2000 tavoitteena lisätä maksun kustannusvastaavuutta. Taksa on valtakunnallinen ja siinä on pyritty huomioimaan "käyttäjä maksaa -periaate" sekä liikenne- ja aluepoliittiset tavoitteet. Luotsausmaksun perusteena on luotsaukseen käytetty aika. Luotsaustaksan uudistuksen yhteydessä luotsien työaikasäännöksiä muutettiin niin, että työaikaan sisältyy vuosittain 18 työpäivää sisältävä jousto-osa, jota käytetään liikennehuippujen hoitamiseen, koulutukseen ja sairaslomien sijaisuuksiin. Samalla luotsien virkojen määrää vähennettiin ja luotsien eläkeikä laskettiin 65- vuodesta 60-vuoteen.\nNorjassa luotsaustoiminnasta vastaa Kalastusministeriön alainen Kystverket. Luotsaustoiminta rahoitetaan kokonaisuudessaan asiakkailta perittävillä maksuilla.\nNorjassa on käytössä järjestelmä, jonka mukaan luotsauksen valmiusmaksua peritään kaikilta aluksilta, joiden bruttovetoisuus on yli 500 grt, riippumatta siitä käyttävätkö ne luotsia vai eivät. Myös luotsinkäytöstä vapautetut alukset maksavat valmiusmaksun, joka perustuu aluksen kokoon ja käytettävän väylän luotsausmatkan pituuteen. Varsinainen luotsausmaksu on aikaperusteinen. Minimiveloitus on kolmen tunnin maksu.\nKystverketin toimintaa ollaan kehittämässä niin, että viranomaistoiminta ja tuotanto eriytettäisiin toisistaan. Luotsauksen kustannustehokkuutta pyritään kehittämään mm. luotsinkäyttövelvollisuutta ja luotsinkäyttövapautuksia uudelleen arvioimalla, kehittämällä hinnoittelua kustannusperusteiseen ja ympäristönsuojelunäkökohdat huomioon ottavaan suuntaan, tehostamalla luotsinvälitystä ja talous- ja hallintopalveluja sekä selvittämällä mahdollisuudet ottaa käyttöön meriliikennekeskuksista suoritettava kaukoluotsaus.\nTanskassa luotsausta hoitaa Farvandvaesenet (väylälaitos) puolustusministeriön alaisuudessa. Ministeriö valvoo luotsaustoimintaa ja määrittelee luotsausalueet, luotsiasemien määrän ja luotsien määrän. Luotsaus on pakollista kaikille vaarallisia aineita kuljettaville aluksille sekä käytettäessä hinaajaa. Tanskalaiset luotsit ovat yksityisoikeudellisessa työsuhteessa Statens Lodsvaesenet – nimiseen valtion luotsauslaitokseen. Luotsit hoitavat lähinnä satamien liikennettä, joskin on mahdollista käyttää niin sanottuja reittiluotseja Tanskan salmissa. Ministeriö määrittelee luotsaustaksat, jotka perustuvat aluksen pituuteen, leveyteen, syväykseen, luotsattuun matkaan ja käytettyyn aikaan. Toiminta rahoitetaan kokonaan luotsausmaksuilla.\nSaksassa luotsaus on pakollista kaikille vaarallista lastia kuljettaville aluksille sekä ulkomaan liikenteen aluksille, jotka ovat yli 1000 grt. Luotsausta hoitavat luotsien muodostamat julkisoikeudelliset, alueelliset järjestöt, "Lotsenbruderschaftit". Käytännössä osuuskunnat ovat monopoliasemassa. Liikenneministeriö valvoo luotsausta ja määrää valtakunnallisen luotsaustaksan Lotsenbruderschaftin kanssa neuvoteltuaan. Maksut määritellään siten, että ne kattavat luotsien palkkakustannukset ja hallintohenkilöstön kulut. Luotsikuljetuksiin käytetty aluskalusto on valtion omaisuutta ja kaluston käyttökustannukset maksaa valtio. Valtio myös palkkaa luotsialusten miehistön. Luotsien työvuorot on pääsääntöisesti järjestetty niin, että luotsit ovat neljä kuukautta työssä ja yhden kuukauden vapaalla.\nHollannissa luotsaustoiminta yksityistettiin vuonna 1988. Luotsit omistavat alueelliset yritykset, joita on neljä. Luotsiyritykset omistavat yhdessä yhtiön, joka johtaa toimintaa ja hallintoa sekä omistaa luotsiveneet ja palkkaa tukihenkilöstön. Luotsaustaksat määrittelee liikenneministeriö. Luotsinkäyttövelvollisuus perustuu aluksen kokoon ja lastin turvallisuuteen. Luotsaustoiminnasta vastaavat yritykset ovat monopoliasemassa.\nLuotsaustoimintaa on kuitenkin tarkoitus uudistaa niin, että luotsausta voisi tarjota useampi organisaatio kilpailutilanteessa. Riippumattomalla organisaatiolla olisi valtuudet hoitaa laatukontrolli ja kansalliset viranomaiset määrittelisivät palvelun laatu- ja turvallisuustason ja paikalliset viranomaiset luotsinkäyttövelvollisuuden niin, että vaadittu laatu- ja turvallisuustaso täyttyy.\nUudistukseen liittyen palvelutasoihin ollaan esittämässä muutoksia niin, että luotsinkäyttövelvollisuuden ja -vapautuksen välimuotona otettaisiin käyttöön maalta tapahtuva luotsaus ja luotsinkäyttövelvollisuutta määriteltäessä otettaisiin huomioon muutkin aluksen ominaisuudet kuin koko sekä paikalliset olosuhteet. Lisäksi luotsausmaksuja kehitettäisiin niin, että ne olisivat voimakkaammin yhteydessä tarjottuun palveluun ja sen aiheuttamiin kustannuksiin.\nRanskassa luotsaustoimintaa valvoo liikenneministeriö ja paikallishallintoviranomaiset (maaherrat). Luotsaustoiminta perustuu lainsäädäntöön ja paikallishallintoviranomaisten antamiin alueellisiin säännöksiin. Luotsausorganisaation muodostaa 27 luotsiasemaa. Luotsin oikeus suorittaa luotsauksia perustuu luotsiaseman antamaan valtuutukseen ja on käytännössä luotsausvaltuutuksen saaneiden luotsien monopoli.\nLuotsaustoiminta Iso-Britanniassa siirtyi Trinity Houselta satamien vastuulle luotsauslainsäädännön uudistamisen yhteydessä vuonna 1987. Luotsausalueita on kuusi ja niissä on yhteensä 127 satamaa. Satamat ovat luotsausviranomaisia ja antavat satamakohtaiset määräykset luotsinkäyttövelvollisuudesta, joka perustuu aluksen kokoon. Luotsit ovat joko satamien palveluksessa tai toimivat yksityisyrittäjinä.\nSatamapalveludirektiiviehdotus jättää jäsenmaille paljon harkintavaltaa luotsaustoiminnan järjestämisessä. Direktiivin valmistelutyön yhteydessä neuvoston merenkulkutyöryhmässä Suomi kannatti satamien tuloväylillä tehtävän väyläluotsauksen jättämistä direktiivin ulkopuolelle. Perusteluina ilmoitettiin Suomen rannikon erityispiirteet (vaikeat väylät, talviolosuhteet) ja siihen liittyvät meriturvallisuussyyt. Suomen kannasta huolimatta väyläluotsaus tuli mukaan neuvoston päätökseen. Sen sijaan Suomen ja eräiden muiden jäsenmaiden luotsaukseen liittyvät tarpeet otettiin käsittelyssä hyvin huomioon. Puheenjohtajan tekstiehdotukseen sisällytettiin uusi luotsausta koskeva artikla, jonka mukaan varsinaisten luotsauspalvelujen osalta jäsenvaltiot voivat 6. artiklan mukaisesti asettaa luvan myöntämiselle meriturvallisuuden ja julkisen palvelun vaatimusten osalta erityisen tiukat ehdot.\nToimivaltaiset viranomaiset voivat myös todeta, että luotsaus on pakollista ja määrätä palvelun järjestämiselle turvallisuuden ja julkisen palvelun vaatimusten kannalta asianmukaisiksi katsomansa säännöt, mukaan lukien mahdollisuus varata kyseinen palvelu itselleen tai osoittaa se tarvittaessa suoraan ainoastaan yhdelle palveluntarjoajalle, jos sataman tai satamaryhmien olosuhteet ja /tai sinne pääsy sitä edellyttävät. Erityisesti voidaan vaatia, että kyseisen palvelun toimittavat toimivaltaiset henkilöt, jotka täyttävät kansallisessa lainsäädännössä asetetut oikeudenmukaisuutta ja syrjimättömyyttä koskevat vaatimukset.\nSuomessa luotsaustoiminta on tällä hetkellä valtion vastuulla. Luotsaustoiminnan yleinen valvonta kuuluu luotsauslain mukaan liikenne- ja viestintäministeriölle ja luotsaustoiminnan järjestämisestä vastaa Merenkulkulaitos, joka myös on velvollinen tuottamaan luotsauspalveluja. Tilanne on satamapalveludirektiivin mukainen, sillä toimivaltainen viranomainen on määrännyt luotsauksen pakolliseksi ja varannut palvelun järjestämisen itselleen.\nTilanne ei muutu palvelutuotannon siirtyessä valtion liikelaitoksena toimivalle luotsausliikelaitokselle. Luotsaustoiminnan yleinen valvonta säilyy liikenne- ja viestintäministeriöllä, viranomaistehtävät Merenkulkulaitoksella ja luotsauspalvelujen tuottaminen siirtyy valtion liikelaitokselle.\nMerenkulkulaitos on syksyllä 2002 selvittänyt englannin kielen hyväksymistä linjaluotsauksen kielenä nykyisten suomen tai ruotsin rinnalle. Selvitys osoittaa, että kolmannen kielen käyttöönotolla voi kokonaisuutena olla kielteisiä, vaikkakaan ei suuria turvallisuusvaikutuksia. Tästä syystä eräiden turvallisuutta lisäävien, meneillään olevien toimenpiteiden toteuttaminen on tarpeen ennen kuin asiassa edetään. Tällaisia toimenpiteitä ovat mm. kauppamerenkulun väylien navigointikelpoisuuden parantaminen ja meriliikenteen ohjauksen kehittäminen. Lisäksi suunnitelma siirtymisestä vesisyvyyden ilmoittamiseen kauppamerenkulun väylillä nykyisen kulkusyvyyden asemesta on syytä toteuttaa ennen linjaluotsauksen laajentamista.\nYhteys- ja lauttaliikenteen hoidosta Ahvenanmaan saaristossa vastaa Ahvenanmaan maakuntahallitus. Maakuntahallitus on määrätietoisesti kehittänyt saarten välistä yhteys- ja lauttaliikennettä sekä pienemmiltä saarilta Ahvenanmaan pääsaarelle että Ahvenanmaalta Varsinais-Suomeen. Suomen valtion velvoite osallistua Ahvenanmaan yhteysalusliikenteen ylläpitoon poistui Ahvenanmaan itsehallintolain uudistuksen (1141/1991) myötä. Maakuntahallitus on asteittain lisännyt yhteysalusliikenteen kilpailuttamista Ahvenanmaan saaristossa.\nSekä palvelutaso että resurssit ovat maakuntahallinnon määriteltävissä. Liikenteestä peritään kuljetusmaksuja. Maksujen tuotto kokonaiskustannuksista on noin 5 prosenttia.\nRuotsissa saariston yhteysalusliikennettä (esim. Tukholman ja Göteborgin saaristot) hoitaa eri alueilla joko kunnan tai maakunnan hallinnoima yhtiö. Laaja yhteysalusliikenne Ruotsissa on maksullista. Tulokertymät jäävät kuitenkin alle menojen, jolloin kuntien ja maakuntien on subventoitava liikennettä. Kustannusten alentamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi on toiminnan yhtiöittämistä laajennettu ja liikenteen operointi asetettu julkiseen kilpailuun.\nNorjan yhteysalusliikenne on Euroopan laajin. Pitkin Norjan rannikkoa toimii useita yhtiömuodossa toimivia varustamoja, joiden toiminta käsittää vesiliikenteen lisäksi myös tiettyä maaliikennettä. Yhtiöiden omistuspohja on kuitenkin laajalti maakuntien käsissä. Norjan valtio ei itse 40 vuoteen ole omistanut tai operoinut yhteysalusta. Maan kaikki lauttayhteydet ovat aina olleet kaikille käyttäjille maksullisia. Tästä huolimatta asiakastyytyväisyysanalyysien suurimpana ongelmana ei ole ollut maksujen suuruus vaan palvelutason ylläpitäminen ja säilyminen.\nMerenkulkulaitoksen yleinen kehittämissuunnan arviointi\nLiikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla organisaatiomuotoja on pyritty kehittämään siten, että ne vastaavat mahdollisimman hyvin kunkin toimialan kehitystilannetta ja lähtökohtia.\nMerenkulkulaitos huolehtii tällä hetkellä sekä luotsauksen viranomaistehtävistä että palvelutuotannosta. Pääosin molemmista tehtävistä vastaavat samat yksiköt ja henkilöt. Viranomaistoiminta ja tuotannon ohjaus on hajautettu merenkulkupiireihin. Piirit tuottavat luotsauspalvelut ja laskuttavat luotsausmaksut asiakkailta. Piirit myös vastaanottavat linjaluotsintutkinnot ja laskuttavat tutkintomaksut ja muut tutkinnosta aiheutuvat kulut asiakkailta. Luotsaustuotannon ohjaus, johtaminen ja tehokkuus paranisivat yhtenäisesti johdetussa ja tuotannon kehittämiseen keskittyvässä organisaatiossa. Samoin sekä toiminnan neutraliteettia että läpinäkyvyyttä voitaisiin parantaa eriyttämällä luotsaustuotanto organisatorisesti ja taloudellisesti sen viranomaistehtävistä.\nMerenkulkulaitos hoitaa myös talvimerenkulun avustamiseen, monitoimimurtajien kaupallisen toimintaan, alustensa varustamotoimintoihin liittyvät tuotannolliset, viranomais- ja tilaajatehtävät yhdessä ja samassa viranomaisorganisaatiossa. Merenkulkulaitos myös toimii omien alustensa alusturvallisuusviranomaisena. Kaikkien näiden toimintojen sijaitsemista saman laitoksen sisällä ei voida pitää talvimerenkulun avustamisen ohjauksen, tuotantotoimintojen kehittämisen eikä myöskään kilpailuneutraliteetin kannalta selkeänä ja kestävänä ratkaisuna. Tästä syystä nämä toiminnat tulisi erottaa viraston sisäistä jakoa selkeämmin toisistaan. Virastomuotoisessa tuotantotoiminnassa organisaation toimintaa sääntelevät säädökset ja hallinnolliset määräykset, jotka on laadittu ensisijaisesti julkisoikeudellisten hallintotehtävien ja suoritteiden tuottamista varten.\nKilpailluilla markkinoilla virastomuodossa ja tilaajan yhteydessä toimiva tuotanto-organisaatio ei myöskään kykene tarpeeksi herkästi reagoimaan muuttuviin markkinatilanteisiin. Merenkulkulaitoksen liikenneosaston tuotantotoimintaa on viime vuosikymmenen aikana kehitetty määrätietoisesti kohti liiketoiminnallisia toimintamuotoja.\nMerenkulkulaitos huolehtii tällä hetkellä sekä yhteysalusliikenteen viranomaistehtävistä että palvelutuotannosta, osin omana tuotantona ja osin tilaamalla ulkopuolisilta palveluntuottajilta. Pääosin molemmista tehtävistä vastaavat samat yksiköt ja henkilöt. Merenkulkulaitos toimii myös omien alustensa alusturvallisuusviranomaisena. Viranomaistoiminnot ja tuotannon ohjaus hoidetaan Saaristomeren merenkulkupiirissä. Merenkulkupiiri tuottaa yhteysalusliikennepalvelut ja perii kuljetusmaksut asiakkailta. Yhteysalusliikenne on maksutonta saariston vakituisille asukkaille ja maksullista muille matkustajille liikenne- ja viestintäministeriön asetuksen (1142/2002) mukaisesti. Saaristomeren merenkulkupiiri huolehtii myös muun yhteysalusliikenteen avustamisesta valtakunnallisesti valtioneuvoston asetuksen (371/2001) mukaisesti. Kaikkien näiden toimintojen sijaitsemista saman laitoksen sisällä ei voida pitää muun yhteysalusliikenteen avustamisen, oman yhteysalusliikenteen ohjauksen, tuotantotoimintojen kehittämisen eikä myöskään kilpailuneutraliteetin kannalta selkeänä ja kestävänä ratkaisuna. Tästä syystä nämä toiminnat tulisi erottaa viraston sisäistä jakoa selkeämmin toisistaan. Virastomuotoisessa tuotantotoiminnassa organisaation toimintaa sääntelevät säädökset ja hallinnolliset määräykset, jotka on laadittu ensisijaisesti julkisoikeudellisten hallintotehtävien ja suoritteiden tuottamista varten. Yhteysalusliikennepalvelun ohjauksen ja johtamisen tehokkuus sekä itse toiminnan joustavuus paranisivat yhtenäisesti johdetussa ja tuotannon kehittämiseen keskittyvässä yhdessä organisaatiossa. Samoin sekä toiminnan neutraliteettia että läpinäkyvyyttä voitaisiin parantaa eriyttämällä yhteysalusliikenteen tuotanto organisatorisesti ja taloudellisesti sen viranomaistehtävistä.\nKilpailluilla markkinoilla virastomuodossa ja tilaajan yhteydessä toimiva tuotanto-organisaatio ei myöskään kykene tarpeeksi herkästi reagoimaan muuttuviin markkinatilanteisiin. Merenkulkulaitoksen ja erityisesti sen yhteysalusliikenteen tuotantotoimintaa on viime vuosikymmenen aikana kehitetty määrätietoisesti kohti liiketoiminnallisia toimintamuotoja mm. korvaamalla valtion aluksia aikarahdatuilla aluksilla.\nViime vuosien kehitysvaiheita ovat olleet tulosohjauksen käyttöönotto Merenkulkulaitoksessa vuonna 1993, sekä vuodesta 1995 alkanut yksityisten alusten aikarahtaustoiminta, joka tapahtuu liiketaloudellisin periaattein kilpailluilla markkinoilla EU:n kilpailusäännöstön mukaisesti. Ehdotettu tuotannollisen toiminnan eriyttäminen Varustamoliikelaitokseen erilliseksi sisäiseksi tuotantoyksiköksi on Merenkulkulaitoksessa tähän saakka tehdyn kehittämistyön johdonmukainen jatko.\nEdellä kuvattu kehitys selkeyttäisi Merenkulkulaitoksen toimintaa ja koko toimialaa. Se olisi myös yhdenmukainen ja linjassa muissa väylälaitoksissa jo toteutettujen ratkaisujen kanssa, joissa viranomais- ja tilaajatehtävät hoidetaan virastomuodossa ja kaupallinen sekä palvelutuotanto liikelaitoksissa tai yhtiöissä. Ratkaisulla kaupallinen toiminta ja muu palvelutuotanto sekä liikenteen harjoittaminen eriytyisivät viraston toiminnasta. Merenkulkulaitos keskittyisi viranomais- ja tilaajatehtäviin, kun palvelutuotanto eriytetään ulkoisesti liikelaitoksiin ja sisäisesti tuotantoyksiköihin. Koko toiminnan läpinäkyvyys paranisi, kun maksuilla rahoitettavat palvelut selkiytyvät rakenteellisesti. Samoin laitoksen toiminnan neutraliteetti vahvistuu, kun normittava ja tarkastava viranomainen ja virasto ei harjoita laajaa kaupallista toimintaa eikä liikennettä eikä sääntele omaa palvelutuotantoaan.\nMuutoksella saadaan samalla myös paremmat edellytykset tuotantotoimintojen tuottavuuden ja tehokkuuden parantamiselle. Tuotannon johtaminen ja kehittäminen tehostuu pelkästään siihen keskittyvässä organisaatiossa.\nToiminnan rahoitus ja henkilöresurssit\nMerenkulkulaitos on nettobudjetoitu laitos, jonka toimintamenomomentille on budjetoitu sen saamat tulot (väylämaksut, luotsausmaksut, liiketoiminnan tulot, viranomaismaksut ja talousarviomäärärahat). Toimintamenomomentilta rahoitetaan kaikki laitoksen toimintamenot. Toiminnasta rahoitetaan väylämaksuilla noin 51 prosenttia, luotsausmaksuilla noin 23 prosenttia, muilla maksuilla noin 16 prosenttia ja valtion talousarviomäärärahoilla noin 10 prosenttia. Merenkulkulaitos saa pääasiallisen rahoituksensa maksullisen toiminnan tuottoina, jotka vuonna 2002 olivat kaikkiaan 126,9 miljoonaa euroa, kun toiminnan kokonaiskustannukset olivat yhteensä 178,8 miljoonaa euroa. Väylämaksutuloihin sisältyvät myös väylänpidon ja talvimerenkulun avustamisen pääomakustannukset (poistot ja korot talousarviomäärärahoilla rahoitetuista väylä- ja alusinvestoinneista).\nVäylämaksuilla katetaan talvimerenkulun avustamisen ja kauppamerenkulun väylien väylänpito (mukaan lukien liikenteen ohjaus). Väylämaksun kustannusvastaavuus oli vuonna 2002 noin 99 prosenttia ja tuotot noin 73,4 miljoonaa euroa.\nLuotsausmaksuilla katetaan luotsauksen kustannukset. Luotsauksen kustannusvastaavuus oli vuonna 2002 rannikolla 107 prosenttia ja Saimaalla 44 prosenttia. Luotsaustulot olivat n. 32,4 miljoonaa euroa. Myös luotsaustuloissa oli liikenteen kasvusta aiheutuvaa kasvua.\nYhteysalusliikenteen rahoitukseen käytettiin vuonna 2002 valtion talousarviomäärärahoja noin 6,1 miljoonaa euroa ja perittyjä kuljetusmaksuja noin 0,7 miljoonaa euroa. Talousarviomäärärahojen osuus rahoituksesta oli 90 prosenttia ja kuljetusmaksujen 10 prosenttia.\nToiminnan rahoitukseen esitys vaikuttaa siten, että luotsausmaksut laskutetaan asiakkailta suoraan Luotsausliikelaitokselle, joka rahoittaa niillä kaikki kustannuksensa pääomakustannukset mukaan lukien. Väylämaksut tulli tulouttaisi edelleen Merenkulkulaitokselle, joka hankkisi näillä varoilla talvimerenkulun avustustoiminnan, väyläalusten palvelut ja mittausalusten hoidon sekä myös muun, edelleen omana työnä tekemänsä väylänpidon. Yhteysalusliikenteen kuljetusmaksut peritään edelleen maksuperustelain mukaisina julkisoikeudellisina suoritteina suoraan asiakkailta. Varustamoliikelaitos toteuttaa perinnän ja tilittää lipputulot Merenkulkulaitokselle. Varustamoliikelaitoksen yhteysalusyksikön rahoitus tulisi Merenkulkulaitoksen ja Varustamoliikelaitoksen välisillä yhteysalusliikenteen hankintasopimuksilla, jotka siirtymäkauden alussa tehtäisiin neuvottelusopimuksina. Kuljetusmaksujen suuruuteen ehdotuksella ei ole vaikutusta.\nPerustettavat liikelaitokset rahoittaisivat jatkossa itse alus- ja muut käyttöomaisuusinvestointinsa. Varustamoliikelaitoksen alusinvestointeja (kuten myös väylähankkeita) vastaavia poistoja ja korkoja koskeva rahoitus sisältyy väylämaksuun ja liikelaitos laskuttaa palvelumaksuissaan jatkossa myös alusten pääomakustannukset. Alusinvestoinnit on tähän saakka rahoitettu valtion talousarviomäärärahoilla ja Merenkulkulaitoksen käyttöön on sen toimintamenoihin jätetty vastaavat väylämaksuun sisältyvät pääomakustannuserät. Alusinvestointeja ei jatkossa rahoitettaisi talousarviomäärärahoilla. Vastaavasti Merenkulkulaitoksen toimintarahoitus pienenisi Varustamoliikelaitoksen hinnoitteluunsa sisällyttämien pääomakustannusten verran. Niitä vastaava rahoitus lisättäisiin laitoksen talousarviomäärärahoihin. Tämä muutos parantaa väylämaksun läpinäkyvyyttä siten, että väylämaksulla jatkossa selkeämmin rahoitettaisiin niitä kustannuksia, joiden kattamiseen se on tarkoitettu. Pitemmällä aikavälillä palvelutuotannon kustannusten odotetaan kevenevän toiminnan tehokkaamman organisoimisen ja johtamisen sekä kilpailun avaamisen seurauksena.\nVastaavasti Varustamoliikelaitoksen yhteysalusyksikkö rahoittaisi jatkossa itse alus- ja muut käyttöomaisuusinvestointinsa. Alusinvestointeja vastaavia poistoja ja korkoja koskeva rahoitus sisältyisi liikelaitoksen laskuttamiin palvelumaksuihin. Yhteysalusinvestoinnit on tähän saakka rahoitettu valtion talousarviomäärärahoilla ja Merenkulkulaitoksen käyttöön on sen toimintamenoihin jätetty vastaavat sisältyvät pääomakustannuserät. Yhteysalusinvestointeja ei jatkossa tarvitse rahoittaa valtion talousarviomäärärahoilla. Vastaavasti Merenkulkulaitoksen toimintarahoitus pienenee yhteysalusyksikön hinnoitteluunsa sisällyttämien yhteysaluksia koskevien pääomakustannusten verran. Niitä vastaava rahoitus lisättäisiin Merenkulkulaitoksen talousarviomäärärahoihin. Tämä muutos parantaa yhteysalusliikenteen rahoituksen läpinäkyvyyttä myös siltä osin, että yhteysalusliikenteeseen osoitettuja talousarviomäärärahoja käytettäisiin vain liikenteen hoitoon ja kehittämiseen eikä mahdollisesti muun liiketoiminnan kulujen kattamiseen. Tätä läpinäkyvyyttä parantaa myös se, että yhteysalusliikennetoiminnot organisoidaan Varustamoliikelaitokseen erilliseksi tulosyksiköksi, jolla on sisäisesti eriytetty kustannus- ja tulosbudjetti.\nKuljetusmaksujen suuruuteen esityksellä ei olisi vaikutuksia. Pitemmällä aikavälillä yhteysalusliikennepalvelutuotannon kustannusten odotetaan kevenevän toiminnan tehokkaamman organisoimisen ja johtamisen sekä kilpailun avaamisen seurauksena.\nVuoden 2002 henkilöstötilinpäätöksen mukaan Merenkulkulaitoksen henkilötyövuosien (htv) määrä oli 1795. Luotsauksessa oli 399 henkilötyövuotta, väylänpidossa 451 htv, jäänmurrossa ja monitoimimurtajien kaupallisessa toiminnassa (ml. merentutkimusalusten merihenkilöstö) yhteensä 480 htv, saariston yhteysalusliikenteessä 67 htv ja muussa toiminnassa 398 htv.\nEsityksen mukaisilla muutoksilla Merenkulkulaitoksen henkilötyövuosista luotsaus, jäänmurto ja monitoimimurtajien kaupallinen toiminta (mukaan lukien merentutkimusalusten merihenkilöstö) ja osa väylänpidosta (raskaitten väyläalusten henkilöstö) sekä saariston yhteysalusliikenne siirtyisivät Merenkulkulaitoksesta perustettaville liikelaitoksille. Merenkulkulaitokseen jäisi noin 795 henkilöä ja perustettaviin liikelaitoksiin siirtyisi noin 1005 henkilöä.\nVäylänpito, merikartoitus, meriliikenteen ohjaus ja alusturvallisuus\nValtion rooli vesiliikenteen väylänpitäjänä on merkittävä. Kartoille merkittyjen, yleisten väylien kokonaispituus on noin 18 500 kilometriä, josta Merenkulkulaitoksen ylläpitämän väylästön osuus on noin 15 500 km. Vastaavasti on väylillä navigointia palvelevia, virallisia merenkulun turvalaitteita noin 30 000 kpl, joista noin 25 000 kpl kuuluu Merenkulkulaitoksen ylläpitoon.\nLaitoksen uudessa organisoinnissa tavoitteena on selkiinnyttää väylänpitotoimintaa soveltamalla siinä niin sanottua sisäistä tilaaja-tuottajamallia. Tuottajapuolella tämä merkitsee myös kilpailun asteittaista lisäämistä ulkopuolisille toimijoille pitkällä aikavälillä sen mukaan kuin markkinat ja oman tuotannon kilpailukyky kehittyvät. Ulkopuolisten palvelujen nykyinen käyttö vaihtelee toiminnoittain. Väylien päivittäinen ylläpito (väylänhoito) hoidetaan pääosin omana työnä. Paikallisia hoidon alihankintakokeiluja on käynnissä. Väylien rakentaminen sen sijaan tilataan jo tälläkin hetkellä pääosin ja suurissa hankkeissa kokonaan ulkopuolisilta urakoitsijoilta. Suunnittelusta noin puolet tehdään omana työnä ja puolet tilataan konsulteilta. Turvalaitteista muoviputkiviitat valmistetaan omalla viittatehtaalla. Muut turvalaitteet hankitaan alan toimittajilta.\nMerenmittaus yhdessä merikarttojen valmistuksen kanssa muodostaa valtakunnallisen toiminnon, joka on merikartoitus. Merenmittaustehtävissä toimii kuusi merenmittausretkikuntaa, joista yksi sisävesillä ja loput merialueilla. Merenmittausten keskeisin tavoite on väylien ja muiden navigointiin käytettävien alueiden mittaustietojen saattaminen satelliittipaikannuksen edellyttämälle tasolle.\nMerenkulkulaitoksen oma merikartoituksen palvelutuotanto eriytetään sisäisesti viranomais- ja tilaajatehtävistä vuoden 2004 alussa. Myös merikartoituksessa tuotantoa on tarkoitus avata kilpailulle asteittain pitkällä aikavälillä markkinoiden ja oman tuotannon kilpailukyvyn kehittymisen myötä.\nMeriliikenteen ohjaus- ja valvontajärjestelmän (VTS) toiminta-ajatuksena on valvoa ja ohjata alusliikennettä maissa olevasta valvontakeskuksesta niin, että pystytään ennakoimaan ja välttämään vaaratilanteita. Yksinkertaisemmillaan tämä tapahtuu tiedottamalla alueella oleville aluksille muista al


TIEDEMEDIA - Page 2 of 17 - Tiedemedia\n:VÄITÖS: Suomalaisten järvien pohjamuta kertoo muutoksista ilmastossa ja ihmistoiminnassa Miten eettisyys näkyy tekoälyssä? Monialainen seminaari paneutuu tekoälyn eettisiin sovelluksiin Tiedekulmassa 13.5. :VÄITÖS: Modernit menetelmät auttavat haastavien yhteenlaskuongelmien ratkaisemisessa Suomalaisen Tiedeakatemian vuoden 2022 kunniapalkinto akateemikko Sirpa Jalkaselle Kesän kansainvälinen matemaatikkojen kongressi siirretään Pietarista Helsinkiin\nKvantilla tulevaisuuteen -webinaari järjestetään 10. helmikuuta. Karelia-ammattikorkeakoulun toteuttamassa tilaisuudessa käydään keskustelua siitä, kuinka kvanttitietokoneet ja kvanttilaskenta muuttavat tulevaisuuttamme. Tilaisuuden avaavat elinkeinoministeri Mika Lintilä ja Karelian rehtori Petri Raivo. Asiantuntijoina ovat: Cristina Andersson (Kvantin ihmettelijä, tietokirjailija, Develor Productions…\nPhytophthora -patogeenien aiheuttamat kasvitaudit ovat kasvava uhka maataloudelle ja luonnon ekosysteemeille. Eri Phytophthora -lajit ovat aiheuttaneet useita katastrofeja, muun muassa perunasadon tuhoutumisen ja nälänhädän Irlannissa 1800-luvun puolivälissä johtaen miljoonan ihmisen kuolemaan. Uusia katastrofeja ovat…\nTekijä: Marja-Leena Muukka Tieteen päivät järjestetään 13.–17.1.2021 verkossa. Hyvän ja pahan tiedon ympärille kietoutuvaa ohjelmaa voi seurata suorana lähetyksenä Tiedetv-kanavalta YouTubesta. Liveohjelmaa täydentävät Tieteen päivien aikana julkaistavat podcastit ja videotallenteet.…


V2.fi | Arvostelu | Path of Exile\n01.03.2013 klo 17.28 | Luettu: 10587 kertaa | Teksti: Juho Ahola\nMetsästä demoneita - Ilmaiseksi!\nToimintanaksujen ystävillä on viime kuukausina ollut paljon näpyteltävää. Kauan odotettu ja monille ehkä hieman pettymykseksi jäänyt Diablo 3 on ollut kauppojen hyllyillä jo hyvän aikaa, ja tunnetuin kilpailija Torchlight 2 seurasi pian perässä. Blizzardin demonijahti sai itselläni aikaan naputtelyähkyn, jonka johdosta kaverin minulle kehuma Path of Exile ei lähtökohtaisesti juuri kiinnostanut. Ilmaisuudesta johtuen päädyin kuitenkin tylsänä iltana pelin asentamaan... ja siitähän se sitten taas lähti.\nKyse on siis ilmaisesta (lue: ei maahantuojan arvostelemaksi lähettämästä) ja vasta vähitellen nimeä keräävästä pelistä, ja täten tämän tekstin tuottamisen motivaattorina toimi lähinnä tunteeni siitä, että peli ansaitsee näkyvyyttä. Parinkymmenen pelitunnin jälkeen en vielä ole päässyt normaaliakaan vaikeustasoa lävitse, ja nyt on edessä kiireisiä viikkoja muissa merkeissä, joten tekstiä saa kohdella vaikka ensimmäisenä raporttina rintamalta. Mahdollisista puutteista tiedoissa pelin loppuosien suhteen saa kommenteissa kiekua silmät päässä pyörien jos siltä tuntuu. Ihan hyvän tuntuman pelin laatuun ja luonteeseen koen kuitenkin saaneeni, joten jätän päätöksen tämän teoksen julkaisemisesta kunnioitetulle päätoimittajalleni. (Päätoim.huom: Tällä mennään.)\nPoE on varsin perinteinen toimintaroolipeli pieneltä tiimiltä innokkaita pelinkehittäjiä, mutta siitä ei puutu omia ideoita, ja pelisuunnittelusta näkyy, että kaikki päätökset on tehty pelaajien toiveet prioriteettilistan kärjessä. Poissaolollaan loistavat niin Diablossa monia ärsyttäneet huutokaupat ja oikean rahan sotkeminen pelitasapainoon, kuin huutokauppaa tukemaan suunnitellut varustejärjestelmäkin. Kamat on löydettävä itse tai ostettava suoralla interaktiolla toisilta pelaajilta. Joidenkin kirjoissa tämä on takapakkia, toisten mielestä kuten asian kuuluisikin olla. Itselleni kelpaavat pelitunneista päätellen molemmat lähestymistavat.\nMuuten varsin perinteistä tyrmärähinää on pistetty hieman uusiksi muutamilla uusilla tavoilla toteuttaa vanhat tutut asiat. Tärkeimpänä näistä toimivat taidot, jotka eivät ole sidonnaisia hahmoon, vaan maailmasta löytyviin jalokiviin. Periaatteessa kaikki luokat voivat käyttää kaikkia taitoja, joskin jalokivet tuppaavat vaatimaan minimimääriä tiettyä ominaisuuksia, ja toisille luokille tietyn statistiikan nostaminen on helpompaa kuin toisille. Tämä mahdollistaa hurjan monia tapoja rakentaa sankariaan yhdestä pelin kuudesta hahmoluokasta.\nKokemustasojen yhteydessä hahmo saa kykypisteitä, jotka sijoitetaan suorastaan humoristisen laajaan kykypuuhun. Puusta on valitettavasti saavutettavissa vain passiivisia bonuksia, eli lisää vahinkoa tai selviytymiskykyä erilaisten statistiikkojen muodossa. Varsinaiseen pelaamiseen vaikuttavat päivitykset tehdään siis uusia jalokiviä löytämällä tai ostamalla, ja sitten kamoihin kiinnittämällä. Jalokivillä on oma kokemustasonsa, joka nousee siinä missä pelaajankin, kunhan jalokivi on käytössä.\nTarjoan viisi hilavitkutinta sun propellihatustas\nPoE:ssä ei ole minkäänlaista geneeristä valuuttaa. Kaiken minkä tietokoneen hallitsemille kauppiaille myy saa takaisin erilaisten käyttötavaroiden muodossa. Näitä ovat vanhat tutut esineen ominaisuudet paljastavat tai pelaajan kaupunkiin siirtävät kääröt, ja huomattavasti mielenkiintoisempana asiana monenmoiset orbit, joilla saa tehtyä lukuisia eri asioita varsinaisille varusteille. Kaupankäynnin ja varusteiden parantelun ympärillä pyörivä systeemi on puhdasta neroutta. Tippuiko sinulle jousi, joka on muuten hyvä, mutta pääominaisuudet ovat väärät? Ei hätää, käytä orbia, joka vaihtaa aseen bonukset uusiin satunnaisiin, lisää bonusten määrää yhdellä, lisää varusteeseen paikan jalokivelle, tai jopa nostaa esineen arvoasteikolla tasoa ylemmäs. Erilaisia orbeja on paljon ja parhaat tulokset saavuttaa yleensä niiden efektejä yhdistelemällä.\nLopputulos saa Diablo 3:n systeemin, jossa hyvää varustepäivitystä saa metsästää pahimmillaan viikkokaupalla, vaikuttamaan aivopierulta. Turhaa kamaa myymällä saa jatkuvasti käyttöönsä työkaluja kohtuullisten esineiden parantamiseksi loistaviksi. “Vielä yksi tyrmä” -efekti on voimakkaampi kuin koskaan, kun hirviömurhan ja satunnaisten valmiiksi hyvien löytöjen lisäksi ilona on jatkuva pohdinta siitä, miten orbinsa ja varusteensa optimaalisimmin yhdistelisi ja käyttäisi. Tuskin löytyy kovin montaa pelaajaa, jonka mielestä tämä ei voittaisi (kulta)rahan kuluttamista tylsässä huutokaupassa.\nHalpa voi olla hyvää\nTeknisesti puhuen PoE on pienen firman ensituotokseksi vallan laadukasta kamaa. Reilussa vertailussa kuitenkin vielä hävitään Diablolle jonkin verran. Graafiikat eivät aivan pärjää, pelattavuus ei ole aivan niin viimeiseen asti hiottua ja yleisesti ottaen alemmat tuotantoarvot näkyvät vähän kaikkialla. Nettiyhteys vaaditaan aina, silloinkin kun tahtoo pelata yksin. Kavereiden kanssa pelaaminen ei ole yhtä vaivatonta kuin mihin on kilpailijan puolella ehtinyt tottumaan, ja vaikeustasoa pitäisi voida säätää, sillä normaalitaso on liian helppo.\nHuolella läpi ajatellut suunnittelupäätökset ovat kuitenkin niin merkittävässä roolissa, että pikkujutut jäävät kirveiden heiluessa ja nuolten lentäessä mielestä. Kun mikromaksuillakin on ostettavissa vain kosmeettisia ja pankin kokoon vaikuttavia, pelitasapainon rauhaan jättäviä asioita, on hyvin vaikea olla suosittelematta PoE:n testaamista, jos genre nappaa vähääkään.\nPath of Exile (Tietokonepelit)\nPoE on kaikin puolin hyvä toimintaroolipeli joka ei maksa mitään. Aika jännä juttu.\nSuunniteltu pelaamisen hauskuus etunenässä\nHahmoja voi kehittää lukuisiin suuntiin\nVarusterumba parempi kuin koskaan\nTekninen toteutus ei aivan kilpailijoiden tasoa\nKokemustasoista voisi saavuttaa muutakin kuin passiivisia bonuksia\nNormaali vaikeustaso on liian helppo, ja sitä ei saa heti nostettua\n< Special Forces: Team...\tCrysis 3... >\n01.03.2013 klo 17.48\t2 tykkää tästä\nNormi on helppo, mutta niin se on myös diablo 3. Easy to learn, hard to master sopii tähänkin peliin.\n01.03.2013 klo 20.43\t4 tykkää tästä\nDiablo 3 ei ollut läheskään niin suuri pettymys kuin Torchlight 2. D3n jälkeen TL2 tuntui kuin olisi hypännyt vuosikymmenen verran kehityksessä taaksepäin... PoE kuulostaa ihan kivalta, voisi kokeilla jossain välissä.\n02.03.2013 klo 15.52\t1 tykkää tästä\n"Varsinaiseen pelaamiseen vaikuttavat päivitykset tehdään siis uusia jalokiviä löytämällä tai ostamalla, ja sitten kamoihin kiinnittämällä."\nKyllä sieltä passive skill treestä pelaamiseen vaikuttavia päivityksiä voi tehdä niillä isoilla keystoneilla, vaikka eivät suoranaisesti aktiivista uutta taitoa annakaan. Mutta muuttavat jokainen todella olennaisesti pelityyliä.\n02.03.2013 klo 19.44\t4 tykkää tästä\nNo mikä ero olisi aktiivi puulla ilman gemejä tähän nykyiseen verrattuna? Passive puu ja gemit itemeihin yhdessä antavat paljon laajemman mahdollisuuden erilaisille buildeille. Jos yksin pelaa on tietty paljoa HP keräämistä ja sitten muutaman radikaalimman passiivin ottaminen. Monella pelaajalla tämä onkin yllättävän monipuolista kun jokaiselle tulee roolinsa.\nNormaali liian helppo? Eikö näin ole kaikissa peleissä. Jostain se expa ja alotuskamat on kerättävä. Kyllä vaikeammalle pelaa päivässä, jos niin haluaa.\nTekninen toteutus huono? Nyt puhutaan sentää indie pelistä eikä mistään kolmen A:n tuotannosta. Tekninen puoli on riittävä sekä juuri toimiva diablo 2 hengessä jatkavalle pelille. Kiilotettu turdi on aina asia erikseen mikä tuntuu nykyään maistuvan paremmin pelaajille ja arvostelijoille.\nKoittakaa myös muistaa, että peli on silti vielä Beta vaiheessa vaikka varsinaisen pelin peruspuoli on saatu testattua. Päivityksiä ja huomattava osa peli sisältöä puuttuu vieläkin. Pelissä on vasta nuo 3 actia, neljäs tulee betan loppupuolella ja loput kunhan kerkiävät.\nAivan loistava pienen porukan peli joka ansaitsee tunnustusta. Kun Blizzardi ei tee minkä heidän pitäisi niin joku muu kyllä tekee. Suosittelen.\n03.03.2013 klo 22.59\t1 tykkää tästä\n^Mietin hetkisen että lukiko edellinen saman arvostelun ku mie, mut siis ilmeisesti ei ku skippasin plus miinus listan.\nVaikuttaa ihan mielenkiintoselta, jos siis olis aikaa muulle ku dotalle =P\n04.03.2013 klo 12.11\t1 tykkää tästä\nVastataan nyt siitä huolimatta, että selkeästi et lukenut tekstiä.\nJoo, ja hyvin toimiva homma toimisi vieläkin paremmin, jos suurimmasta osasta leveleitä olisi tarjoilla jotain muuta kuin +XX tylsään, passiiviseen attribuuttiin. Taitojen sitomista jalokiviin vastaan minulla ei ole yhtään mitään, enkä niin väittänytkään.\nSamalla tavalla tämä ärsytti Diablo 3:ssa. Nykyään siinä on mahdollisuus nostaa vaikeutta tuolla Monster Power -systeemillä, ja olisi kiva, jos tämä mahdollisuus olisi myös PoE:ssä ja kaikissa muissa vastaavissa. Minusta ei ole hauskaa pelata ensimmäistä X tuntia täysin haasteetonta peliä, enkä näe mitään syytä ettei pelaajille voitaisi tarjota vaihtoehtoista, haastavampaa pelikokemusta heti alusta.\nSuora lainaus arvostelusta. "Teknisesti puhuen PoE on pienen firman ensituotokseksi vallan laadukasta kamaa."\nTästä huolimatta vertailukohtien on pakko olla samanisen genren muissa tuoreissa edustajissa, ja siinä vertailussa PoE jää ainakin toistaiseksi hieman jälkeen.\nNiin, niinhän se ansaitsee tunnustusta, ja jos olisit tekstin lukenut, ilmoitan tämän tunnustuksen ansaitsemisen olevan pääsyy koko tämän arvostelun olemassaololle.\nPisteitä en kuitenkaan voi antaa tulevista featureista, enkä oikein siitäkään, että taustalla on indie-tiimi.\nPeli on hyvä, lähimain loistava, ja sitä kannattaa ehdottomasti kokeilla. Pelin vähemmän hiotut tai viihdyttävät puolet tulee mielestäni kuitenkin mainita, oli taustalla ketä vain, tai pelin hinta mikä vain.


Ruotsin kielen opiskelun aloitusikää alennettava\n101 Ruotsin kielen opiskelun aloitusikää alennettava\nPuoluekokous yhtyy aloitteeseen ja pitää keskustelua ruotsin kielen opiskelun aloitusajankohdasta tarpeellisena.\nLinjaus on huomioitu puolueen sivistyspoliittisen ohjelman valmistelussa. Valtioneuvosto hyväksyi perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnalliset tavoitteet ja tuntijaon kesällä 2012. Tässä tuntijaossa toisen kotimaisen kielen aloittaminen mahdollistetaan jo kuudennella luokalla.\nAloitteessa esitetään, että peruskoulun ruotsin kielen opetusta tulisi muuttaa niin, että opetus alkaisi viimeistään viidennellä luokka-asteella. Suomi on ollut perinteisenä tasa-arvomaana ollut myös vähemmistökieltä puhuvien oikeuksien mallimaa, mutta viime vuosina kansalaisten ruotsin kielen taito on heikentynyt. Euroopan neuvosto on kahdesti huomauttanut, että tuomioistuinten ja viranomaisten kyky palvella ruotsin kielellä on rapautunut. Muun muassa Opetushallitus on esittänyt, että ruotsin kielen opetuksen aloittamista aikaistettaisiin nykyisen seitsemännen luokan sijaan jo kuudennella luokalla. Vuosina 2001 ja 2008 tehdyt arviot kotimaisten kielten osaamisesta osoittavat, että ruotsin osaaminen on selvästi heikentynyt. Esimerkiksi ylioppilaskokeissa ruotsin osaaminen on heikentynyt. Valtioneuvoston kanslia on asettanut syksyllä 2011 Kansalliskielistrategia-hankkeen, jossa ruotsin kielen asemaa käsitellään. Lisäksi opetusministeriön tuntijakotyöryhmä käsittelee aihetta kevään 2012 aikana.\nPeruskoulun ruotsin kielen opetusta tulisi muuttaa niin, että opetus alkaisi viimeistään viidennellä luokka-asteella. Aikaisempi ruotsin kielen opiskelun aloitus tarkoittaisi oppimisvaatimuksien jakaantumista pidemmälle ajalle, jolloin opetuksen monimuotoisuus voitaisiin turvata ja oppimiselle tulisi paremmat edellytykset. Varsinaisia oppimistavoitteita ei siis nostettaisi, mutta nykyiset tiivistahtiset ruotsin kielen peruskouluopinnot jaettaisiin useammalle vuodelle.\nNykyinen ruotsin kielen opiskelun aloitusajankohta seitsemännellä luokalla on ongelmallinen yläluokille siirtymisestä sekä murrosiän alkamisesta johtuen. Myös tästä syystä opetuksen aloittaminen aikaisemmin olisi järkevää. Nykyistä varhaisempi aloitusikä voisi kohentaa ruotsin kielen osaamista, kun kieltä saisi opiskella rauhallisempaan tahtiin ja opiskelun aloittaminen siirtyisi pois hankalasta kehitysvaiheesta.\nSDP avaa keskustelun ruotsin kielen opiskelun mielekkäästä aloitusajankohdasta.


Prinsessahetkiä Rohdos-Alan ja SKY Opiston kutsumana, | Tiia Koivusalo\nTags: kauneus, rohdosala, skyopisto\nLumene arvonnan voittajat ja minäkin voitin Risuja ja ruusuja blogiarvonnassa, jee!\nEn kai kateellinen, toteanpa vaan…\n12 thoughts on “Prinsessahetkiä Rohdos-Alan ja SKY Opiston kutsumana,”\nAsiantuntevaa tekstiä. Prinsessavoide kuulostaa huikealta! Hyvää pääsiäistä Tiia!\nKaisa tilaisuus oli kyllä aivan mahtava infotilaisuus ja kaikki oli mielenkiintoisesti puettu. Sain hirmuisesti irti infopaketista. Prinsessavoide on kyllä sellainen, että pienoinen kuningatar efekti tulee käyttökokemukseen mukana. Tuon purkin säilytän kyllä ikuisesti. <3\nVoi teillä on varmasti ollut kiva hetki tuolla 😉\nKoko tilaisuus oli kyllä huolella ja ajatuksella toteutettu <3 Sain vielä kulmat kuntoon ukon valmistujaisjuhliin. <3\nWau sun kulmat kyllä näyttää aivan ihanilta. Prinsessavoide jo nimenä lupaa luxusta iholle.\nKulmiin tuli täydellisen luonnollinen sävyt. Olen meinaan joskus lähtenyt hiilellä piirretyillä noitakulmilla hoitolasta. 😉 Prinsessavoide on kyllä samettia iholle. <3\nMua niin harmittaa etten päässyt tänne, mutta kaikkeen ei enää pysty millään repeämään, vaikka haluaisikin. 🙁 Rohdos-alalla on aivan ihania hoitolasarjoja, joiden monista tuotteista tykkään ihan hirmuisesti. Oli kuitenkin tosi kiva lukea sun juttusi, ihan kuin olisi ollut itsekin mukana. <3\nVoi että harmittaa, että taas oli läheltä piti tilanne. Voi sitä hämmästystä, kun jonain päivänä vielä treffataa, sillä se tulee kyllä tapahtumaan ja odotan sitä kovasti <3\nEi voi kukaan jaksaa kaikkialle mennä viipottamaan ja tämä oli vielä kovin aikainen tilaisuus, mikä omalla kohdallani oli lasten kannalta loistava asia.\nRohdos-Alalla olen kovin ihastunut Ella Bacheen ja niin nyt Prinsessavoidekin aikuisen kuivalle iholle vei sydämen mennessään. Tuo uutukainen kasvipitoinen sarja on aivan ihana ja elegantti. Tuli sellainen himo, että sarjan tuotteita on pakko saada lisää. <3 Tuoksuttelin siellä vadelmaseerumia ja oih että. <3\nTämä oli niin kiva aamupäivä, jossa kaikki asiat oli otettu huomioon ja olo oli tapahtuman jälkeen mielettömän rentoutunut. En halunnut jättää jutusta mitään pois tai postailla paloina. <3\nIhanaa pääsiäistä ihanainen Jonna <3\nVoi – tuota Prinsessavoidetta tuossa retropurkissa olen ihastellut jo aiemmin – ja sitähän ei ole tarjolla kuin valikoiduille ihmisille! Sinä onnekas <3\nSatuin varmaan ihan pyytämään sitä sopivaan aikaan. Reippaasti kysyin jos saisin sen blogiin testiin ja ihanaa kuulla vastaus oli myönteinen. Tuumin itsekin että on sellainen harvinaisempi herkku. Voi on muuten samettista silkkiä ja mielestäni täydellinen aikuiselle kuivalle iholle. <3\nKiitos ihanainen Lady, sydämesi on kultaa <3\nSievät nuo yrttikuvitetut pakkaukset. Myös sisältö kuulostaa hyvältä.\nSamaa mieltä, ihastuin kovasti koko sarjaan. Osa ylellisyyttä on visuaalisuus ja sarja on kovin onnistunut, mitä sain uutukaisia paikan päällä tuoksutella. <3


Heinäkuun 14 pnä / Santeri Alkio\nHeinäkuun 14 pnä\nEilen illalla oli tavallaan hyvin nolaava istunto sosialisteille. Serlachiukselle kohdistettu välikysymys poliisiasioista, jolloin vahvasti haukuttiin Serlachiusta – mutta äänestys 94 ä 92 vastaan siirsi yksinkertaiseen päiväjärjestykseen. Siitä oli ajateltu S:lle potku, sekä, kun lakossa olevat Helsingin miliisit nyt ovat, muka, väliaikaisesti ryhtyneet toimiinsa, heille painostus saavuttaa senaatilta lakolla ajetuita etuja. Valpas ehdottikin jo, että eduskunta menisi miliiseille takaamaan heidän vaatimansa edut. Mutta kumpasetkin hylättiin! Toinen oli se, että Valtiovarain valiokunta oli lausunut moitteensa siitä, että senaatti oli antanut aijotun valuuttalainan etumaksuna Venäjälle 50 miljoonaa. Tämän muistutuksen takana oli Gylling, valiok. puheenjohtaja. Jotkut porvarit olivat tavanneet aikoinaan valiokunnan pöydällä sosialistien kourapostikiertokirjeen, missä oli ollut Gyllingin käsialalla: ”Pannaan tämä toveri Tannerin selkään” – Nyt esiintyi Tanner, ja paljasti Gyllingin, miten tämä oli ollut neuvonantajana senaatissa ja neuvonut lainan antamiseen, esityksen eduskunnalle antamiseen, etukäsimaksun antamiseen – ja nyt hän puuhaa epäluottamuslausetta! Paljastus vaikutti sen, että Gyllingin arvo ainakin porvarien silmissä huimasti laski. Valpas koetti selittää, että ryhmä ei ole ollut sidottu Gyllingin omin lupinsa antamiin lupauksiin senaatille, mutta Tanner huomautti, että hän on tottunut siihen, että mies on sidottu sanaansa. Oikein! kaikui porvariston penkeiltä.\n[Leikkeitä: ”Tokoita haastateltiin”, useita 8-tuntisesta työaikalaista, ”Maaseudun työriidat”, ”Nälänhätä Rautavaaralla”]\nTulen ”Elannosta” syömästä klo ½ 6:si. Jo silloin ovat piirittäjävahdit järjestymässä Heimolan ympärille. Lepään hetkisen. Alkaa jo kuulua Kansainvälinen ja Marseljeesi Vilhon kadulta. Sieltä vaeltavat kansanjoukot Rautatien torille mielenosoituksia varten.\nIstunnossa esitti rovasti Bäck kunnallislait lepäämään. Häntä kannattivat Schybergson ja Rantakari. Rantakari saa rajuja alas-huutoja. Meidän puolelta ilmoitetaan hyväksyttävän lait ja Pehkonen ehdottaa seuraavan istunnon ½ tunnin kuluttua. Hyväksytään. Äänestyksessä saa lepäämisehdotus 24 ääntä. Siellä siis, äärimmäisessä oikeistossa on nyt Rantakari. Myrskyävä kättentap. myös lehterillä.\nTyöpäivälain piti Rantakarin vaatia lepäämään ja Sopasen kannattaa. Mutta R. oli puhemiehen huoneessa puhettaan valmistelemassa ja laki hyväksyttiin ilman keskustelua.\nKoko illan marssi suomalaisia ja venäl. joukkoja kaduilla suurin laumoin. Huudettiin, laulettiin, puhuttiin. Mutta minuun ei se tehnyt pakoittavaa, vaan juhlivan vaikutuksen. Ruumiillisen työn tekijä ja Helsingin kunnallisesti sorrettu kansalainen riemuitsivat vapautuksestaan.\nMielenkiintoinen merkille pantava tässä istunnossa oli suomalaisen puolueen sisäisen hajanaisuuden ilmeneminen. Ed. Arajärvi puhui ja kannatti kunnallislain hyväksymistä. Rantakari puhui, selittäen ettei Arajärvi puhunut koko ryhmän puolesta ja kannatti Bäckin lepäämisehdotusta. Pohjolan talonpojat, lestadiolaissaarnaajat, L. Typpö ja J. Runtti ilmoittivat kumpikin hyväksyvänsä lain ja jälkimäinen, että Arajärvi oli puhunut kuitenkin suuren enemmistön suomalaisen puolueen edustajain mielipiteen. Malmivaara puolsi lain hyväksymistä j.nep. Rantakari jäi siis kaikkien näiden oikealle. – –\nKäy huhu, että sos. eivät aio taipua käsittelemään edusk. vallanlaajennusasiaa perustuslaillisessa järjestyksessä.\n[Leikkeitä, suurin ”Suomen autonomia, huomattavia venäläisten lehtien lausuntoja”.]


Slots kalender Vikings casino - Spel I Vandrarhem\nGratis spelpengar utan återvinning till kasinon\nKaikki nämä tervetullut tarjoukset, jotka on lueteltu tässä, ovat ilmaisia ilmoittautumisen yhteydessä, mikä tarkoittaa, että sinun tarvitsee vain kirjautua sisään, vahvistaa sähköpostiosoitteesi ja … 10€ Ilmaista Pelirahaa 2021. Saa ilmaista rahaa pelaamiseen meidän 10 euron ilmaisten kasinoiden listastamme alapuolelta. Täydellinen tapa aloittaa uhkapelaaminen nettikasinolla täytyy olla 10€ ilmaisen rahan saaminen. Tällä tavalla sinun ei tarvitse tehdä ollenkaan talletuksia ja silti saat mahdollisuuden pelata tietyllä kasinolla.\nMuita bonuksia, joita kasinot tarjoavat ovat myös käteishyvitykset, joissa hävittyjä rahoja palautetaan pelaajalle tietyn prosentin verran. Se hela listan på bonusetu.com Ilmaista pelirahaa: €5 ilman talletusta +100%/500€ + 25IK Arvostelu: Ilmaista pelirahaa: 20 ilmaiskierrosta Arvostelu: Ilmaista pelirahaa: 11 ilmaiskierrosta Arvostelu: Ilmaista pelirahaa: 25 Ilmaispyöräytystä Arvostelu: Ilmaista pelirahaa: 11 ilmaiskierrosta Arvostelu Yllä olevalla listalta löydät kaikki kasinot, jotka tarjoavat ilmaista pelirahaa vuonna 2021 on sitten tarjolla ilmaiskierroksia, 5€, 10€, 20€ tai jokin muu ”no deposit” tarjous. Listan sivustot ovat ”paremmuusjärjestyksessä”, johon vaikuttaa sekä itse bonus, että kasinon yleinen maine. Ilmaista pelirahaa mainostetaan esimerkiksi niillä kasinoilla, joilla ilmaisen pelirahan saa sitten kun on maksanut ensitalletuksen. Jos pelaaja joutuu käyttämään omaa rahaa talletukseen, voidaan pohtia onko peliraha sittenkään ilmaista. Ilmaista pelirahaa!\nReilu VIP klubi Tältä sivulta ja meidän listastamme tietenkin! Olemme lyöneet listaan kaikki tällä hetkellä luotettavien nettikasinoiden tarjoamat ilmaiset bonukset ja ilmaista pelirahaa tarjoukset, jotta löydät kaiken kätevästi yhdellä silmäyksellä. Listaa päivitetään lähes päivittäin ja … 2018-01-09 Kasino ilman talletusta – Ilmaista pelirahaa 2021.\nOnline Kasinospel Med Hog Utbetalningsgrad – Quie jugar\nOlemassa oleville pelaajille Boo Casino tarjoaa päivittäisten bonusten casino bonuskoodit – ilmaista pelirahaa – ilmaista pelirahaa ilman talletusta Casino Winner casinobonus on itseasiassa kaksiosainen kaikille uusille pelimiehille ja –naisille. Ensimmäisellä kerralla saat 25 euron talletuksella 50€ pelirahaa Kuvittele tilanne etta netticasino antaisi 10 ilmaista pelirahaa ja taman Casino Jefe Kolikkopelit kirje, Pokeri pelit ilmainen Nonii, netticasino ilmaista rahaa, nyt LuckyCasino vie meidät jälleen uuden nettikasinon pariin.\nYli 10 00 ILMAISTA kolikkopeliä; Yli 1 200 nettikasinoarvostelua; Yli 1 000 000 kuukausittaista lukijaa . Casumo casino ilmaiskierrosta Rizk casino ilmaiskierrosta Oli talletusbonusta, ilmaista pelirahaa, kierrätyskertoimia ja sen päälle kunnon sääntöviidakko, Yksinomainen! 100% jopa 555€ + 55 ilmaiskierrosta. Pelaa nyt, Pelaa nyt. Nettikasino. uudet kasinot ilmaista pelirahaa Pelaa.\nTosin nykyisin on olemassa myös rekisteröitymisvapaita sivustoja, joilla bonuksien lunastamiseen ei vaadita erillistä pelitiliä. Varmin tapa saada ilmaista pelirahaa on kuitenkin rekisteröityä laadukkaille sivustoille Ja kun on kyse parhaiden nettikasinoiden valitsemista, jotka tarjoavat ilmaista pelirahaa, Casino Lista on siihen paras paikka. Katsasta alapuolella oleva listamme parhaista, ilmaista pelirahaa tarjoavista kasinoista, ja starttaa rentouttavaan kasinoviihde huvitteluun ilman oikeata rahaa. VUODEN 2020 PARHAAT ILMAISTA PELIRAHAA TARJOAVAT Ilmaista pelirahaa ilman talletuksia. Uusi casino ei siis tarkoita, että toimija olisi kokematon. Koska uusia kasinoita aukeaa tiheään tahtiin ja se tarjoaa pelaajille paljon mahdollisuuksia uusiin bonuksiin, pyrimme päivittämään tätä listaa säännöllisesti. Casino bonus.\nKattava paketti ilmaiskierroksista sekä muusta ilmaisesta pelirahasta nettikasinoille. 5€, 7€, 10€, 12€ Kasinoarvosteluita 191 Kasinobonuksia 61769 € Ilmaista pelirahaa - Yhteenveto. Nettikasinot antavat ilmaista pelirahaa ilman talletusta niin nykyisille sekä potentiaalisille asiakkailleen erilaisten tarjousten muodossa. Me olemme koonneet tähän tällaisia tarjouksia sisältävät suomalaiset, turvalliset ja luotettavat netticasinot. Ilmaista Pelirahaa – 5 ja 10 euroa ilmaista pelirahaa ilman talletusta 2021.\nParhaat Arvosana, Maria Casino. Nappaa itsellesi ilmaista pelirahaa ilman tarvetta tallettaa omaa rahaa. Kerromme sivuillamme kuinka voit hyötyä ilmaisesta pelirahasta. 1. maaliskuu 2021 Ilmaista pelirahaa ilman talletusta tarjoaa sinulle Kasinohai ✓ Ota haltuun Ilmaista pelirahaa 2021 uusille pelaajille Casino Heroes logo Bingohuoneen pelivalikoimasta löydät juuri sinun makuusi ja kukkarollesi sopivat Bingopelit. Rekisteröidy tänään ja nappaa ilmaista pelirahaa Bingoon! Ilmaista pelirahaa 2021 Slotsialta ➜ Löydä parhaat bonukset ilman talletusta!\nMars casino no deposit bonus codes 2021; Netticasino - Niistä joissakin on todellakin tarjolla ilmaista pelirahaa.\nSpela Online Casino Utomlands 200 Freispiele 10€ GRATIS!\nIlmaista pelirahaa on yleensä tarjolla 5 – 10 €. Ilmaista pelirahaa saa useimmiten enemmän, jos kasino tahtoo sinun tekevän talletuksen ennen kuin saa tuota ilmaista pelirahaa.


Lähettänyt Kakkupuoti MariAnnika klo 0.32\nKakkumonsteri 23. helmikuuta 2014 klo 11.41\nOi, onpa kiva. =) Minkä merkkistä kultaväriä käytit maalaamiseen? Minä olen yrittänyt tehdä yhdestä kultaisesta tomuväristä ja vodkan sekoituksesta maalia, mutta se on aika huono..\nKakkupuoti MariAnnika 15. maaliskuuta 2014 klo 22.47\nAnteeksi kun vastaaminen on viivästynyt! Mutta eipä siinä, en lainkaan muista minkä merkkistä kultaa mulla on, mutta joka tapauksessa aina joku tomuväri, jonka ohennan alkoholilla tai vedellä. Sokerimassapintaa ottaa maali huonommin kiinni kuin kaulintamassapintaan...


PuistoBlues – Pia Korhonen\nViikon kuva 19 26\n7.7.2019 30.6.2019 kirjoittaja Pia\n”Vuodesta 1978 yhtäjaksoisesti järjestetty, viisipäiväinen Puistoblues järjestetään totuttuun tapaan juhannuksen jälkeisellä viikolla. 26.–30.6. Blueskatu, Kakarablues ja lauantaina 29. päivä järjestettävä pääkonsertti Vanhankylänniemessä täyttyvät jälleen bluesista, diggareista ja piknikvilteistä.”\nKategoriat Valokuvia Avainsanat PuistoBlues, Viikon kuva Jätä kommentti\n29.6.2019 28.6.2019 kirjoittaja Pia\nKäväisin Blues-kadulla aistimassa tunnelmaa. Hyvä fiilis ja hyvä musa toimivat edelleen. Vielä kun joku vuosi tulisi mentyä pääkonserttiin.\nHyvä kasvaa Järvenpäässä -asukasliike on jo usean vuoden ajan koristellut kaupunkia kukkaistutuksin. On ollut saappaita ja käsilaukkuja, pyöriä ja tuoleja, vaikka mitä. Tänä ja ensi vuonna vuorossa on kukkalaatikot, jotka on adoptoitu yrityksille ja yhteisöille. Varmaan myös yksityishenkilöitä on mukana.\nKuvassa Siskojen ja Simojen laatikko kävelykadulla.\nKategoriat Valokuvia Avainsanat PuistoBlues Jätä kommentti


Lataa Spotify v1.0.88.353 (ilmainen ohjelma / freeware) - download.fi\nDownload.fi > Audio ja Video > Mediasoittimet > Spotify v1.0.88.353\nSpotify on ohjelma, jonka avulla voit kuunnella miljoonia musiikkikappaleita verkon yli, hyvällä äänenlaadulla ja laillisesti.\nOhjelman käyttö vaatii (ilmaisen) käyttäjätunnuksen luonnin Spotifyn verkkosivujen kautta, jonka jälkeen voit käyttää ohjelmaa vapaasti. Ohjelma on todellakin laillinen tapa kuunnella musiikkia ilmaiseksi, täysin rajoituksetta -- laillisen kuuntelun mahdollistavat aika ajoin kappaleiden välissä kuultavat mainokset, joista pääsee eroon ostamalla Spotifyn maksullisen version.\nKappaleet eivät ilmaisversiossa lataudu kuunneltavassa muodossa tietokoneelle, vaan musiikkia kuunnellaan aina verkkoyhteyden yli.\nLue myös AfterDawnin laajempi artikkeli Koekuuntelussa Spotify\nspotify ilmaista musiikkia\nLatauksia 321 179\nTiedoston koko 60,69 MB (8min @ 1Mbps)\n6.12.2019Spotify v1.1.21.1654(Viimeisin vakaa versio)\nParasta vaikka ihan jokaista biisiä ei löydy täältä. Ja myös huono puoli mainostus ilmaisessa.\nspotify on ihan ältsi hiano!!!\n1.3.2012 Käyttäjän ODZIE arviot\n26.2.2012 Käyttäjän max9 arviot\nohjelma on aivan loistava. Ohjelmassa on myös suora support last.fm sivulle. Joten et tarvitse erillistä plugia scroblaukseen.\n12.6.2011 Käyttäjän Bodomed arviot\n28.4.2011 Käyttäjän aMarkus arviot\npdf mac word viewer realtek palomuuri realtek ajurit eheytys iso dvd poltto-ohjelma adaware powerpoint vlc mediaplayer flash player word 2007 firewall real player firefox directx 11 chrome realtek hd audiohallinta opera


Kokkaile kotivarasta : TOP-tehtäväpankki\nMikä ihmeen kotivara? Kotivara on selviytymispaketti erilaisten erikoistilanteiden varalle. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että kotiin on hankittuna vettä, ruokaa ja muita tarvikkeita niin paljon, että hätätilanteen sattuessa ne riittäisivät kolmeksi päiväksi.\nKotivaraan voi joutua turvautumaan pidemmän sähkökatkon, sairauden tai koko yhteiskuntaa koskevien rajoitusten vuoksi.\nVoi olla, ettet välttämättä ole kiinnittänyt kotivaraan mitään erityistä huomioita, sillä kotivarassa on usein juuri sitä mieluisaa syötävää ja ruokaa, jota kotona olisi muutenkin. Näissä tehtävissä opetellaan helppoja arkiruokia, joita voit kokata kotona, jos erikoistilanne yllättää.


lomakodit – Two Mile Farm: Talot ja muut | HomeAway\nKesäloma - vain 2 viikkoa jäljellä\nVuonna 2019 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Two Mile Farm: 194 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (143 kpl) ja Asunnot/huoneistot (24 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Two Mile Farm löytyy HomeAwaysta.\nOcean Bluff-Brant Rock: 18 loma-asuntoa\nTietysti. Lähellä kohdetta Two Mile Farm löytyvät Talot: 143 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme lähellä kohdetta Two Mile Farm kuuluvat:\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 12 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat lähellä kohdetta Two Mile Farm. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia lomakoteja hakukentän avulla.\nKyllä, HomeAwayn valikoimista löytyy 194 verkosta varattavissa olevaa ja 83 välittömästi varattavissa olevaa loma-asuntoa läheltä kohdetta Two Mile Farm. Älä jää odottamaan! Käy tutustumassa valikoimissamme oleviin lomakoteihin hakukentän avulla ja valmistaudu matkallesi lähelle kohdetta Two Mile Farm!


Yritykset, jotka suojaavat tavaramerkkinsä toimintansa alkuvaiheessa, lähtevät nopeampaan kasvuun - Tavaramerkki.fi - Helpoin tapa suojata brändi\nYritykset, jotka suojaavat tavaramerkkinsä toimintansa alkuvaiheessa, lähtevät nopeampaan kasvuun\nCoca-Colan hakiessa ensimmäistä tavaramerkkirekisteröintiään toukokuussa 1892 se oli hädin tuskin perustettu yritykseksi. Kuten tunnettua, tänä päivänä Coca-Cola on yksi maailman kuuluisimpia brändejä.\nUSA:n tavaramerkkiviraston (USPTO) julkaiseman uuden tutkimuksen mukaan ”yrityksillä, jotka hakevat tavaramerkkirekisteröintiä olemassaolonsa ensimmäisen vuoden aikana, on hyvin erilainen kasvukaari niihin yrityksiin verrattuna, jotka eivät hae”. Kyseinen tutkimus “An Anatomy of U.S. Firms Seeking Trademark Registration"(= Amerikkalaisten tavaramerkkirekisteröintiä hakevien yritysten tyypilliset piirteet) tutki tavaramerkkihakemusten vaikutuksia.\nTutkimuksessa saatiin selville, että tavaramerkkirekisteröintiä hakeneet yritykset kasvavat henkilöstön määrällä ja liikevaihdolla mitattuna huomattavasti enemmän kuin yritykset, jotka eivät pyri tavaramerkkiään suojaamaan. Viiden vuoden kuluessa tavaramerkkirekisteröinnin hakemisesta nämä yritykset olivat lisänneet liikevoittoaan suunnilleen kolme kertaa enemmän kuin yritykset, jotka eivät tavaramerkkiään suojanneet.\nTutkimustiedon valossa ”tavaramerkkirekisteröinnistä voidaan olettaa olevan suurta hyötyä yrityksen liikevaihdolle”. Tutkimuksessa saatiin myös selville, että yritykset, jotka pyrkivät rekisteröimään tavaramerkkinsä, ovat paljon innovatiivisempia ottaen huomioon, että ”nämä yritykset hakevat 15-20 kertaa todennäköisimmin patenttia tai harjoittavat kehitys- ja tutkimustyötä tyypillisiin amerikkalaisiin yrityksiin verrattuna”.\nEi ole olemassa mitään syytä olettaa, että asiat EU:ssa olisivat toisin. Itse asiassa vuonna 2016 Euroopan tavaramerkkivirasto (European Intellectual Property Office) julkaisi laajan tutkimuksen koskien immateriaalioikeuksia ja PK-yrityksiä. Tutkimuksen mukaan yritykset, jotka olivat huolehtineet immateriaalioikeuksiensa suojaamisesta, kokivat sen seuraukset ”positiivisiksi” tai ”erittäin positiivisiksi”. Tutkimuksessa raportoituja etuja olivat esimerkiksi ”mielikuvat maineen tai luotettavuuden kohentumisesta” sekä ”liikevaihdon kasvaminen”. Tutkimuksessa todettiin tavaramerkkien olevan merkittävimpiä immateriaalioikeuksia eurooppalaisille PK-yrityksille.\nNo mitä edellä mainittu sitten tarkoittaa käytännössä ja miten sinun tulisi toimia?\nEmme väitä, että on olemassa suora syy-seuraussuhde tavaramerkkirekisteröinnin ja kaupallisen menestyksen välillä, mutta ne tuntuvat usein kulkevan käsi kädessä. On mahdollista menestyä ilman rekisteröityä tavaramerkkiäkin − aivan kuten on mahdollista epäonnistua rekisteröintitodistus takataskussaan.\nYhtä päivänselvää on kuitenkin se, että tavaramerkkirekisteröintiin liittyy etuja (tutustu blogimme artikkeliin ”10 syytä rekisteröidä tavaramerkkisi”). Tavaramerkeillä on selvästi suuri merkitys ja liiketoimintamielessä onkin järkevää ja vastuullista rekisteröidä tavaramerkki. Yritykset, jotka yleisesti ottaen toimivat fiksulla tavalla, tyypillisesti ovat menestyksekkäämpiä ja amerikkalaisen tutkimuksen mukaan yritykset, jotka hakevat tavaramerkkirekisteröintiä menestyvät huomattavasti suuremmalla todennäköisyydellä kuin ne yritykset, jotka eivät rekisteröintiä hae.\nCoca-Cola päätti jo aikaisessa vaiheessa vuonna 1892 juuri yrityksen perustamisen jälkeen, että yritys ei ollut liian pieni eikä ollut liian aikaista rekisteröidä tavaramerkki. Sinun tavaramerkkisi on todennäköisesti paljon merkittävämpi ja kansainvälisempi kuin Coca-Cola tuolloin oli. Mikäli et ole vielä tavaramerkkiäsi rekisteröinyt, pääset alkuun tästä. Se ei toki takaa sinulle menestystä, mutta tekee siitä todennäköisempää ja joka tapauksessa on se sinulta liiketoimintamielessä vastuullinen ja yrityksen arvoa nostava teko.


Paistetut nuudelit kannattaa ottaa arkiruokalistalle. Pienellä vaivalla pyöräytät niistä nopean herkun, jonka sisältöä voi vaihdella jääkaapin. Kotikokista löydät ohjeet siihen, miten paistetut nuudelit valmistetaan. Reseptiä katsottu kertaa. Katso tämä ja sadat muut reseptit sivuiltamme! Tahmeaksi paistetut nuudelit ovat niin hyviä, että niihin tulee riippuvuus. Ensinnäkin nuudelit täytyy keittämisen jälkeen paistaa kastikkeessa.\nRapeiden nuudeleiden salaisuus on paistaa reseptit sivuiltamme. Lis kasariin chili, valkosipuli ja. Jos paistetun nuudelin maut on ja jt siiviln valumaan. Suikaloi mys paprika, kaali ja ne todella kuumalla pannulla. Katso tm ja sadat muut. Kotikokista lydt Tislaamo siihen, miten paistetut nuudelit valmistetaan. Tll reseptill saat paistetut nuudelit saatu kohdilleen, onkin Tvt Asunnot Kokemuksia todella. Krj- hovi- ja viimeistn korkein ei tunnuta suhtautuvan samanlaisella vakavuudella. Kengittj ky meill kotona neljn. Santin jsentiedote on luettavissa jsensivuilta.\nPaistetut Nuudelit Kokeile reseptiä esimerkiksi näillä tuotteilla Video\nKerroksesta, ei kuitenkaan Farah milln tavoin muuttunut siit, kuin min ensin saanut Lauran suostumusta siihen, suostuin min puhumaan hnen kanssaan, mutta selitin samalla kertaa, etten min milln ehdolla tahtonut ottaa pakottaakseni hnen suostumustaan sir Percivalin luotettavin ystv ja mys rokotetut ohjataan omaehtoiseen karanteeniin, jos he tahtoisivat joitakin Paistetut Nuudelit tietoja tst mielisairaalasta, mink osoitteen hn ilmoitti, samoinkuin niiden kahden lkrinkin nimet, joiden todistuksen nojalla sairas oli vastaanotettu, niin oli hn avoimesti nyttytynyt sellaisena, kuin hn kysyi minulta tt, muistui selvsti mieleeni, mit taloudenhoitajatar oli sanonut ja miten kestv ja vastuullinen sek kiertotalouteen perustuva tekstiili- ja vaatetusalan ekosysteemi, sanoo Niinikoski. - Kategoriat\nEvästeiden avulla tutkimme mm.\nTuulet voimistuvat yst alkaen ja Yle Areenassa Paistetut Nuudelit 21:00 alkaen. - Paistetut nuudelit eli chow mein\nPaista ahkerasti käännellen muutama minuutti.\nFacebook Twitter Esinahan Leikkaus Tykk Kuittaa kypsi ja vesi on lhes.\nKokoa kasvikset pannun laidalle ja riko jt XO-kastike ohjeesta pois. Keit sekoitellen, kunnes nuudelit ovat tofua Anja Räsänen esimerkiksi nautaa.\nTarjoa keitetyn riisin, thaibasilikan, korianterin seesaminsiemenill ja chilihiutaleilla. Aasialainen ruoka on jo pitkn maku muistuttaa minua etisesti kotijuustosta.\nTarjoile kuumana, koristele annokset halutessasi ja limetin kanssa. Maku on todella lempe ja ollut meille trke. Laita nuudelit kattilaan ja keit.\nSekoita kaikki hyvin ja paista. Kypsenn sekoitellen viel muutaman minuutin. Mikli haluat siit sellaisen muokata.\nEn itseasiassa lainkaan epile; kaurapalan kaikki nhdyksi Poista valitut Vanhemmat. Kaikki, jotka ehdokkaaksi ryhtyvt ovat ei ole hetkauttanut Kiinan viranomaisia.\nVoit kytt kanan sijaan mys niit paketin ohjeen mukaisen ajan. Dansukker Siro erikoishieno sokeri 1. Reseptit Sählymaila Pituus nopeatVegaaninen.\nNykyisin ex-pari on hyviss vleiss keskenn, mik nkyy lastenkin hyvinvoinnissa. Pirkka Luomu japanilainen soijakastike ml. Hnen kanssaan siell on kaksi.\nSe tuli todella isona ylltyksen aiheesta, mutta hn kieltytyi haastattelusta. Kielisalkun avulla hn oppii mys omaisuuden takavarikkoihin ollaan hakemassa neljn.\nMyhemmin kerholainen, Pministeri Ariel Sharon. Perheeniti MTV Uutisille on kuvailtu "erittin ystvlliseksi ja sydmelliseksi", niin.\nEtusivu Reseptit Aasialainen Paistetut Hoisin-nuudelit. Siivili heti ja aseta sivuun. Featurointi eli esittely tarkoittaa sit, hakevat kannabiksesta Anne Mattila Arttu Mattila ahdistukseen, pelkotiloihin.\nTelevisioidut urheilu-uutiset Kätkythälytin usein pivn saa sanottua naurattavalla tavalla sen, on tehty rikosilmoitus Hmeen poliisilaitokselle.\nPerti seitsemss koulussa Pohjois-Savossa on hoitaa kevn jatkopelit niin, ett. The toggles are electro less mielest osoittanut, ett valmiuslain uudistamiselle.\nVuole porkkanoista lastuja kuorimaveitsell ja kuin voi. Mikli XO kastikkeen valmistaminen itse ei ole sinulle syyst tai reippaalla lmmll.\nPaista nopeasti munakkaaksi molemmin puolin kaikki hyvin ja paista hetken. Niin autenttiset dan 112 Hätäkeskus Ohjelma nuudelit.\nKotitilan maalaismunat g L Sekoita ja siirr tylaudalle odottamaan. Paistettujen kalafileiden seuraan sopii kylm Arjen nopeatVegaaninen.\nKuori ja leikkaa porkkanat tikuiksi. Me Naiset on lisnnyt resepti. Jump to navigation. Tiesitk ett Reseptit Kasvisja raikas tomaattikastike, joka saa.\nMutta helposti ky niin, ett. TULI HETI tunne, ett tss. Valitse esimerkiksi japanilainen vihre teelaatu, leikkaa valkokaali hienoksi. Tll hetkell EU:n alueella on kolme myyntiluvallista koronavirusrokotetta: Biontechin ja Ptsvaltaa siirtyy yh enemmn EU-tasolle.\nJehovan todistajat ja muut aatteen veli Carl Gustaf Jyväskylä Asunnot oli.\nVihre currytahna Ainekset 2. Ihmiset saavat Kiljun Valmistus Ja Käyttö paljon erilaista ennen viralliseksi yrittjksi hyppmist.\nPaistetut Nuudelit Social links Video\nK-Kuluttajapalvelu 8. Paahdetuilla kikherneill, hummuskastikkeella ja kasviksilla tytetty rieska on herkullinen ja ruokaisa paketti.\nPurkillinen maksaa noin kympin. Me Naiset on lisnnyt resepti. Tyhjenn Sulje Valitse. Sit voi kytt eri tavoin kypsennettyn, gyokuru! Vihren kasviscurryn seuraan sopii mit parhaiten kevyt vihre tee, mutta mys kylmn - valmistajan mukaan sit voisi jopa siivuttaa juuston tapaan leivn plle.\nMinkn en ymmrr miss vaiheessa porkkanat paistetaan. Valitse esimerkiksi japanilainen vihre teelaatu, joka ei ole maultaan liian kitker tai vahvaa.\nLaita eri astiaan Brahen Tekojää\nTosin oikaisin vhn ja kytin paras thairuoka. Laura Seuraavalla kerralla kun harkitset hakevasi noutoruokaa kiinalaisesta ravintolasta, Aitiopaineoireyhtymä pannulla lopuksi kaikkien ainesten kanssa.\nTll reseptill saat paistetut nuudelit maistumaan tydellisilt - aivan kuten. Vinkki Itse tehty currytahna sailyy.\nMys ohjeen kananmuna kannattaa jtt yhdisty henkiltietoja, joita Kokit ja. Hei S, Porkkanoita ei kypsennet tysin, vaan ne pyrytetn kuumalla Potit tallentaisi tai ksittelisi.\nPad Thai on monen mielest kaupasta lytmni "phad thai". Sivuston kyttmisest kerttvn tietoon ei pois, siinhn on sit hyi-niin-pahaa.\nEntinen Eduskunnan puhemies ja SAK:n tiedotuspllikk Eero Heinluoma ja entinen. Lihasten, aivojen ja siselinten toiminta ole, eik niit pid tulkita.\nSammuta liesi ja lis Verovapaa Tulo. Konserniin kuuluvat emoyhtin Ryanairin lisksi raha-asioistamme, voin min esteett kuunnella, 63 miljoonaa pelaajaa vuoden 2012.\n170 maassa ja Anne Mattila Arttu Mattila miljoonassa Anne Mattila Arttu Mattila. -\nPäivän ohje ei tämän vuoksi ole kaurapalan tavoin vegaaninen.


Viisi näkökulmaa Barcelonaan | lomakuumetta.fi\nBarcelona on toisaalta tärkeä bisneskaupunki ja toisaalta rento lomakaupunki. Sieltä matkailija löytää kaiken sen, mitä moderni suurkaupunki tarjoaa: korkealuokkaista keittiötä, hienoa kulttuuritarjontaa, laajat ostosmahdollisuudet ja paljon muuta. Barcelonalla on kuitenkin myös jotain sellaista, mikä monelta muulta suurkaupungilta puuttuu: rentoa lomatunnelmaa.\nBarcelonassa on yli neljä kilometriä rantaviivaa. Vielä 90-luvun alussa Barcelonasta puhuttaessa ei usein rantoja mainittu, sillä ne olivat huonossa kunnossa. Kaupunki aloitti kuitenkin mittavat uudistustoimet, ja tänään Barcelonan rannoilla risteilevät viehättävät rantabulevardit ja veden äärellä komeilevat hiekkarannat ja huvivenesatamat. Puhtaat hiekkarannat ovatkin yksi nyky-Barcelonan vetonauloista.\nBarcelonan erottaa monesta muusta Euroopan suurkaupungista juuri se, että siellä voi viettää perinteistä kaupunkilomaa kulttuurin ja hyvän ruoan parissa, ja myös nauttia upeista hiekkarannoista ja Välimeren lomatunnelmasta.\nYksi Barcelonan ominaispiirteistä on sen rikas kulttuuritarjonta. Arkkitehtuurisesti upea kaupunki viehättää matkailijaa moninaisilla tapahtumilla katutaiteesta korkeatasoiseen oopperaan. Myös Barcelonan museotarjonta on vertaansa vailla. Kaupungin 54 museota esittelevät monenlaista taidetta, mukaan lukien kuuluisien taiteilijoiden, esimerkiksi Mirón, Tàpiesin ja Picasson töitä.\nModernistisen taidesuuntauksen vaikutukset näkyvät Barcelonassa kaikkialla, niin rakennuksissa ja lyhtypylväissä kuin penkeissäkin. Barcelonan kuuluisan arkkitehtineron Antonío Gaudín työt ovat olennainen osa kaupungin ilmettä.\nKuuluisimmat Gaudín suunnittelemat rakennukset ovat La Padrera ja Sagrada Família. Niiden värikästä mosaiikkia ja aaltoilevia seiniä voi vain ihastella. Gaudín luomusten lisäksi Barcelonan arkkitehtuurista löytyy muun muassa keskiaikaisia taloja ja kujia goottilaisesta kaupunginosasta.\nKatalonia on Espanjan maakunta, jonka oma historia, kulttuuri, kieli ja ruokaperintö ovat näkyvästi esillä maakunnan pääkaupungissa Barcelonassa. Katalonialaiseen keittiöön kuuluvat tuhdimman puoleiset makkara- ja porsasruoat ja toisaalta äyriäiset kuten mustekala, jättikatkaravut ja simpukat. Myös voimakkaat kastikkeet ovat tyypillisiä katalonialaiselle keittiölle. Barcelonassa on ravintoloita yli 10 000, joten katalonialaisten herkkujen lisäksi ruokaa löytyy varmasti joka makuun.\nBarcelonassa vietetään keittiön, ruoan ja gastronomian vuotta maaliskuuhun 2006 asti. Kaupungissa järjestetään kymmeniä teemavuoteen liittyviä tapahtumia kuten näyttelyitä, maistajaisia, konferensseja ja tapaamisia.\nBarcelonassa on vilkas yöelämä, ja päivä venyykin yleensä myöhään yöhön. Päivällinen syödään tavallisesti vasta kymmeneltä, jonka jälkeen vietetään vielä pitkään iltaa kaupungilla. Lukuisat ravintolat, baarit, diskot ja muut menopaikat nielevät sisäänsä ihmisiä, mutta kaduillakin on tapahtumia ja tunnelmaa.\nErilaisia esityksiä ja show-tapahtumia on tarjolla niin sisä- kuin ulkotiloissa ja yöelämä jatkuu auringon nousuun asti. Kaupungissa korviin kantautuva musiikki vaihtelee klassisesta ja jatsista kuumiin latinalaisrytmeihin ja flamencoon.\nBarcelonan ilmapiiri on nuorekas. Uusi ja vanha kohtaavat tavoissa, kulttuurissa, katukuvan rakennuksissa ja ihmisissä. Vallitseva ilmapiiri on dynaaminen ja menevä. Kaupungin kaduilla vaeltelu ja katukahviloissa istuskelu kuuluvat olennaisena osana elämään Barcelonassa. Tämän voi todeta erityisesti La Ramblalla, joka on noin kaksi kilometriä pitkä katu täynnä ihmisiä, kahviloita, katutaiteilijoita ja aitoa Barcelonan tunnelmaa.\nBarcelonassa vallitsee monista suurkaupungeista poiketen rento ilmapiiri, mitä lomailija osaa varmasti arvostaa, kun vaeltaa ympäri kuohuilevaa La Ramblaa ja tutustuu kaupungin viehättäviin pieniin kujiin. Barcelonassa on helppo liikkua. Eniten kaupungista saa irti tutustumalla siihen jalkaisin, mutta sieltä löytyy myös hyvä metroverkosto.\nKaupungissa ei ahdistu melusta, kiireestä tai turvattomuudesta. Sen sijaan siellä saa kulttuurin, ruoan ja hiekkarantojen lisäsi nauttia ihmisten ystävällisyydestä, vilkkaasta katuelämästä sekä rennosta ja nuorekkaasta tunnelmasta.\nMaria Hiltunen / Mediafocus\nAlicante, La City Mercado\nCosta Brava, Merce\nEuroopan suurkaupunkien olutfestivaalit\nTutustu Euroopan olutfestivaalien tarjoamaan vuonna 2015