Vanvidskørsel på motorcykel: Stak af med 200 i timen | TV2 ØSTJYLLAND\nVanvidskørsel på motorcykel: Stak af med 200 i timen\nLederen af færdselspolitiet i Østjylland er bekymret for flere motorcyklisters vanvittige opførsel i trafikken\nArkivfoto. Foto: Anders Toft Bro, TV MIDTVEST\n01. sep 2016, kl. 10:24\nMotorcyklister er i den grad en særligt udsat gruppe i trafikken. Det er helt klart den fornemmelse, man har hos færdselsafdelingen i Østjyllands Politi.\n- Det er vores helt klare indtryk, at der er mange alvorlige færdselsuheld med motorcyklister, og vi tror, at der har været nogle flere med dødelig udgang end normalt, siger politikommissær Amrik Singh Chadha, der er operativ leder af færdselspolitiet i Østjylland, til tv2oj.dk.\nLæs også Motorcyklist dræbt ved Silkeborg\nHan understreger, at han ikke har konkrete tal på udviklingen.\nTirsdag var den gal igen, da Østjyllands Politi havde færdselskontrol på Djurslands Motorvejen.\nFlere motorcyklister fik en bøde for at køre for stærkt, og to motorcyklister tog den skridtet videre.\nLæs også Motorcyklist fra Lystrup dræbt i ulykke\n- Der var to motorcyklister, der kørte sammen, der stak af. Der lå en af vores biler bagved, der lavede en måling på dem og ville bringe dem til standsning, men så skruede de lidt ekstra op for farten. Målingen var på over 200 kilometer i timen, siger Amrik Singh Chadha.\nAlene i august har der i Østjylland været tre dødsulykker, hvor motorcyklister har været involveret. Det skal understreges, at det ikke er klarlagt, om motorcyklisterne i disse tilfælde har kørt for stærkt.\nOpfordringen fra lederen af færdselsafdelingen er dog helt klar.\n- Det må give stof til eftertanke, for der skal ikke meget til, før man bliver slået ud af kurs, hvis man kører for stærkt på en motorcykel. Man er i særlig grad udsat, hvis man sidder på sådan en tohjulet cykel, og kører man galt med høj hastighed, er det ofte givet, hvad udfaldet bliver, siger Amrik Singh Chadha.


Løsning på vej for asylfamilier - politiken.dk\nLøsning på vej for asylfamilier\nOppositionen raser - integrationsminister Birthe Rønn Hornbech (V) har kun indkaldt V, K og DF til møde om de afviste asylansøgere.\nPolitik 15. jan. 2008 kl. 10.06\nDe afviste asylansøgere, som har siddet i årevis på danske asylcentre, behøver måske ikke vente meget længere.\nI hvert fald skal integrationsminister Birthe Rønn Hornbech (V) i dag mødes med Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti for at drøfte sagen, som fyldte meget under valgkampen.\n»Der er møde i forligskredsen, men jeg ved ikke, hvilken løsning der er fremme. Nu taler vi med regeringen om en løsning«, siger næstformand i Dansk Folkeparti Peter Skaarup.\nTilbud til 20-30 familier\nDansk Folkeparti ønsker en løsning, der hjælper de børn, som har siddet på centrene i lang tid, men derudover ønsker Peter Skaarup ikke at kommentere forhandlingerne.\nDe øvrige partiers ordførere vil heller ikke røbe, hvilken løsning, der er lagt op til.\nIfølge TV2’s oplysninger bliver omkring 20-30 familier tilbudt anneksboliger i nærheden af Center Sandholm i Nordsjælland. Der vil være tale om en administrativ løsning, som derfor ikke skal behandles i Folketingssalen.\nFogh talte om 60 familier\nDermed er der lagt op til en aftale, som omfatter færre end de 60 familier, statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) talte om, da han før valget lovede, at regeringen ville finde en hurtig løsning for de hovedsageligt irakiske afviste asylansøgere.\nStatsministerens udmelding kom efter omfattende debat om konsekvenserne for især børn, der i mange år vokser op på et asylcenter. Undersøgelser har vist, at børnene bliver psykisk syge af de mange år med en uvis fremtid.\nBred løsning efterlyses\nFolketingets partier har stærkt kritiseret, at en løsning for de afviste asylansøgere lod vente på sig - og flere partiers ordførere har forventet at blive indkaldt til forhandlinger om en bred løsning.\nDerfor er der kritik af regeringen før dagens møde.\n»Det ser ud som om, det, der vil ske, er, at Dansk Folkeparti og regeringen finder en løsning, som vi så kan tilslutte os. Det er langt fra det ønske om bredt samarbejde, som statsministeren gav tilsagn om under valgkampen«, siger Socialdemokratiets integrationsordfører Henrik Dam Kristensen.\nS: Minimalistisk løsning\nHan kender ikke det konkrete indhold af integrationsministerens forslag, men umiddelbart bryder han sig ikke om den skitserede løsning.\n»Det er løftebrud på løftebrud. Der var lagt op til at 60 familier skulle få et ordentligt og anstændigt liv, men nu lægges der op til en minimalistisk løsning«, siger Henrik Dam Kristensen.\nOgså de radikales integrationsordfører Morten Østergaard og løsgængeren Pia Christmas-Møller har kritiseret den skitserede løsning og opfordret regeringen til bredere forhandlinger.


Til andelshaverne i. AB Paludan Müllers Vej 9. Skibby, den J.nr Initialer: BN/- Vedrørende: Referat af ordinær generalforsamling i - PDF\nTil andelshaverne i. AB Paludan Müllers Vej 9. Skibby, den J.nr Initialer: BN/- Vedrørende: Referat af ordinær generalforsamling i\nDownload "Til andelshaverne i. AB Paludan Müllers Vej 9. Skibby, den 24.03.2015 J.nr. 1053 Initialer: BN/- Vedrørende: Referat af ordinær generalforsamling i"\n1 Til andelshaverne i AB Paludan Müllers Vej 9 Ejendomsrådgivning og -administration ApS Ejendomsmægler/valuar og administrator MED Røgerupvej 4 DK 4050 Skibby Telefon Telefax CVR Web Skibby, den J.nr Initialer: BN/- Vedrørende: Referat af ordinær generalforsamling i AB Paludan Müllers Vej 9 Den ordinære generalforsamling afholdtes den kl hos Lilly Høyer, 1.tv. Dagsorden var følgende: 1. Valg af dirigent og referent. 2. Bestyrelsens beretning. 3. Forelæggelse af regnskab samt godkendelse heraf. 4. Forelæggelse af budget samt godkendelse heraf. 5. Valg af 1 bestyrelsesmedlem, samt 2 suppleanter: 6. Indkomne forslag herunder fastsættelse af bestyrelsens rådighedsbeløb Vedtægtsændringer jf. udsendt forslag 6.2. Forslag om etablering af altaner 6.3. Kabel-tv aftale tages op til revision 6.4. Opsætning af røgalarmer 6.5. Opstramning af økonomien for vaskekælderen 6.6. Kaniner i haven 6.7. Vedligeholdelsesplan for ejendommen 6.8. Maling af vinduer. 7. Information om lovkrav til vandmåler. 8. Valg af administrator og revisor. 9. Eventuelt. Repræsenteret på generalforsamlingen var 9 andelshavere, heraf 2 ved fuldmagt. Formanden bød velkommen. 1. Valg af dirigent og referent Som dirigent og referent valgtes administrator.\n2 2. Bestyrelsens beretning Formanden fortalte om året, der var gået. Man havde fået ny administrator, og bl.a. på grund af problemer med Nets havde det givet nogle startproblemer. Der var lavet nogle murerreparationer, en rottesikring, elektrikeren havde udskiftet til LED-lys med sensor i fællesarealer, dørpumpe var blevet repareret og der havde været afholdt arbejdsdag. 3. Årsregnskab og andelskrone Årsregnskabet blev enstemmigt vedtaget. Det blev dog vedtaget, at foreningen skal indhente en alternativ valuarvurdering fra Lars Wismann, og at administrator herefter skal foretage reberegning af andelskronen, idet der laves en reservation på kr. 1 mio. til imødegåelse af kursudsving, diverse arbejder m.v. Valuarvurderingen er efterfølgende indhentet og den reberegnede andelskrone fremgår af bilag til dette referat. 4. Forelæggelse af budget Det udsendte budget blev godkendt, dog med tilføjelse af godtgørelse til bestyrelsen på kr , der skal anvendes til en middag for den nye og afgående bestyrelse. Man fandt udgiften til revisor unødig høj, og det blev overdraget til administrator at indhente alternativt tilbud, jf. punkt 8. Endvidere skal budgettet forhøjes med udgiften til endnu en valuarvurdering, jf. punkt 3. Administrator forhandler en reduceret pris herfor. Efterfølgende har administrator fået honoraret nedsat til kr inkl. moms. Korrigeret budget udsendes med referatet. 5. Valg til bestyrelsen Som bestyrelsesmedlem valgtes Kasper Stærk. Bestyrelsen består herefter af Peter R. Jørgensen, formand på valg i 2016 Niels Hindborg Hansen på valg i 2016 Kasper Stærk på valg i 2017 Som suppleanter valgtes for 1 år Anne Heegaard og Dirk Kulling. 6. Forslag 6.1. Forslag om vedtægtsændringer Forslaget blev trukket og vil blive behandlet på en ekstraordinær generalforsamling Forslag om mulighed for etablering af altaner Dirk, Kasper, Lilli og Anne var forslagsstillere og redegjorde for overvejelserne. Det blev med stort flertal besluttet at man kan gå videre med\n3 projektet, som dog skal endeligt godkendes af en ekstraordinær generalforsamling, når den nærmere udformning kendes. Der blev nedsat et altanudvalg bestående af Dirk, Kasper, Julie, Laura og Lilli Kabel-tv-aftale revideres Forslagsstillerne Julie og Dirk fremlagde forslaget. Det blev enstemmigt vedtaget man kan ændre aftalen, således at kun grundpakken indgår i aftalen med YouSee. Hvis ændringen medfører større udgifter for foreningen, skal ændringen endeligt bekræftes på den kommende ekstraordinære generalforsamling Opsætning af røgalarmer Forslagsstilleren Kasper redegjorde for forslaget, og det blev vedtaget at han kan gå videre med at undersøge udgifter og konsekvenser ved etablering af fælles røgalarmer i trappegangene, idet der sigtes efter en elektrisk løsning, så der ikke skal skiftes batterier Økonomi i vaskekælderen Jørgen fremsatte sit forslag om at hæve prisen til 7,50 for finvask og 15 for tørring og kogevask. Forslaget fandt ikke flertal. Det blev oplyst at betaling for brug af vaskekælderen fremover vil ske via administrator en gang i kvartalet, idet der halvårligt kan indberettes til bestyrelsen om ændret forbrug. Bestyrelsen meddeler herefter administrator de respektive ændringer i opkrævningen. Administrator beregner ikke ekstra for at varetage opkrævningen. Jørgen Bech tilbød at bistå med opstart af ordningen. Bestyrelsen meddeler den daglige administrator opkrævningsbeløbet pr. kvartal for 2. halvår senest Forslag om at der må holdes en kanin i haven Det blev vedtaget at der må holdes én kanin i haven, dog betinget af, at der ikke gives mulighed for at rotter kan komme til maden Vedligeholdelsesplan Det blev vedtaget at der skal udarbejdes en tilstandsvurdering med en vedligeholdelsesplan for ejendommen til støtte for bestyrelsens arbejde. Administrator indhenter tilbud fra den rådgivende ingeniør, som hun ofte bruger til denne type opgaver Maling af vinduer Det blev enstemmigt vedtaget af acceptere det fremkomne tilbud på malerarbejde på kr., hvilket tilbud var omdelt. Beløbet medtaget i budgettet. Arbejdet igangsættes når vejret gør det hensigtsmæssigt og forventes udført inden sommerferieperioden.\n4 7. Valg af administrator og revisor Ejendomsrådgivning og administration ApS blev genvalgt som administrator og denne blev anmodet om at indhente tilbud fra anden revisor, idet bestyrelsen blev bemyndiget til at vælge anden revisor. 8. Eventuelt Da dette er et beslutningsreferat, refereres der ikke generelt fra dette punkt, da der intet kan besluttes under eventuelt. Det skal dog nævnes, at der er planlagt arbejdsdag, og at der indkøbes nye hynder og parasol. Herefter hævedes generalforsamlingen Dette referat underskrives på næste side med NemID således: Som dirigent og referent Som formand Som bestyrelsesmedlemmer Peter Jørgensen Niels Hindborg Hansen Kasper Stærk\n5 Underskrifterne i dette dokument er juridisk bindende. Dokumentet er underskrevet via Penneo sikker digital underskrift Underskrivernes identiteter er blevet registereret, og informationerne er listet herunder. dirigent På vegne af: Dirigent og referent Serienummer: CVR: RID: IP: kl. 13:44:16 UTC referent På vegne af: Dirigent og referent Serienummer: CVR: RID: IP: kl. 13:44:16 UTC Peter Rueholm Jørgensen formand På vegne af: formand Serienummer: PID: IP: kl. 16:00:04 UTC Niels Hindborg Hansen bestyrelsesmedlem På vegne af: bestyrelsesmedlem Serienummer: PID: IP: kl. 19:08:23 UTC Dette dokument er underskrevet digitalt via Penneo.com. Signeringsbeviserne i dokumentet er sikret og valideret ved anvendelse af den matematiske hashværdi af det originale dokument. Dokumentet er låst for ændringer og tidsstemplet med et certifikat fra en betroet tredjepart. Alle kryptografiske signeringsbeviser er indlejret i denne PDF, i tilfælde af de skal anvendes til validering i fremtiden. Sådan kan du sikre, at dokumentet er originalt Dette dokument er beskyttet med et Adobe CDS certifikat. Når du åbner dokumentet i Adobe Reader, kan du se, at dokumentet er certificeret af Penneo e-signature service Dette er din garanti for, at indholdet af dokumentet er uændret. Du har mulighed for at efterprøve de kryptografiske signeringsbeviser indlejret i dokumentet ved at anvende Penneos validator på følgende websted:


Finca Torremilanos - "Los Cantos" - Ribera del Duero\nKøb 3 for 135.00 pr. fl. og spar 16%\nØkologisk vin fra det berømte Ribera del Duero område. Dejlig vin og et rigtigt godt vinkøb\nDet er en elegant vin med smuk mørkerød farve med et lilla skær og en delikat og blid duft af blomster med noter af sorte frugter, lakrids og ristet brød\nFyldig og silkeblød smag, bløde tanniner samt en lang og vedvarende eftersmag. Det er en velafbalanceret vin, der efter nogle års lagring på flasken bliver endnu mere harmonisk.\nFinca Torremilanos nyder godt af forskellige mikroklimaer præget af Atlanterhavet-Middelhavet sammenløb og sammensætningen af jordbunden er forskelligartet på grund af erosion og sedimentering af Douro-floden. Gennemsnitsalder på vinstokken er over 40 år.\nMaceration fra 10 til 15 dage. Gæring ved en kontrolleret temperatur i rustfrit stål og betontanke med gær, der er typisk for druen og høsten (halvdelen færdiggør den alkoholiske gæring i tønde). Malolaktisk gæring i tønder ligeså. Samlet modning 13 måneder i tønder på 225 liter fransk og amerikansk eg. Vinen klares med økologisk æggehvide (35 g/hl). Certificeret økologisk og biodynamisk vin.\n96% Tempranillo og 4% Merlot\nGod til Steg, gryderetter og bælgfrugter, men frem for alt godt selskab.\nBlandt top 4% af alle vine i verden\nFinca Torremilanos har i øjeblikket 195 hektar vinmarker. Stedet er varieret med hensyn til jordsammensætning, orientering, højde og mikroklima. Vinmarkerne er heterogene og består af forskellige grunde i nærheden af Torremilanos.\nVinmarkerne ligger på den sydlige margen af Douro-floden i en højde af 800 til 900 meter. Hos Finca Torremilanos praktiserer man et tørlandlandbrug, der dyrker vinmarkerne uden herbicider eller insekticider efter kriterierne for biodynamisk landbrug. Man betragter sig selv som "Artisan of the Earth" praktiserer 100% økologisk og biodynamisk landbrug\nTorremilanos ligger i hjertet af Ribera de Duero, nær byen Aranda de Duero og på et sted præget af at være et af centrene for vinkultur og vinturisme i området.\nVintraditionen i Torremilanos går tilbage til 1903, selv om det først er i 1975 Peñalba Lopez-familien erhvervede ejendommen. Overbevist om kvaliteten af deres druer, Tempranillo sorten og eksperter i vinavlens kunst, beslutter Pablo Peñalba at øge mængden af egne vinmarker, indtil de når de 200 hektar, som familien ejer i dag.\nAlle er placeret i bjergene tæt på vingården og er passet efter en filosofi om respekt for miljøet, der gør det muligt at certificere alle vine fra Torremilanos Winery som økologisk. Kvaliteten af druerne, jorden, klimaet, det eget samarbejde og vingårdens særlige forhold sikrer optimal aldring og kvaliteten af deres vine.


Udkantsliv: Anders Brandt vil have strukturelle systemer | SønderborgNYT\n21. oktober 2014 08:07 Erhverv\nDe seneste dage har der været talt en del om Udkantsdanmark i Radio Syd og tanken er at der skal råbes så højt, så selv dem på Christiansborg kan forstå, at folketings-politikere er valgt for at gøre noget for hele Danmark og ikke blot de større byer.\nAnders brandt fra Enhedslisten vil hellere have strukurelle systemer end penge til små-projekter..\n“Der er altså ikke ret meget udvikling i, at der sendes penge, så landsbyerne kan sætte forsamlingshuse i stand”, siger Anders Brandt, der har formandsstolen i det politiske udvalg, der skal gavne landsbyerne i Sønderborg kommune. Han efterlyser i stedet noget lovgivning, der gør det lettere at starte virksomhed på landet.\n“Netop det med virksomheder på landet kan være et stort problem. Lovgivningen i sin nuværende form kan spænde ben for vækst”, siger Anders Brandt til SønderborgNyt. Hvis en tømrer har tre-fire ansatte og ønsker at udvide med en ekstra bygning og så ansætte fire mere, så kommer alle reglerne i spil – og så kan det være lettere at flytte til byen i stedet for at blive.\n“Der er brug for nogle strukturelle systemer, der gør det let at etablere virksomheder på landet og der skal gives plads til, at de kan vokse”, siger Anders Brandt. Han vil hellere have strukturelle systemer, der kan holde i årevis end han vil have penge til forskellige projekter.\n“Projekter har det jo med at køre en tid og så lukker de ned igen”, siger Anders Brandt. Og når det handler om at bremse flytningen fra landsbyer til de større byer, så skal der tænkes i helt nye baner. Det hjælper ikke at male forsamlingshusene.\n“Ministeren er ikke afvisende, når der kommer forslag fra landsbyerne og måske lykkes det over tid at få flere statslige arbejdspladser flyttet fra storbyerne til landlig idyl”.\nSønderborgNyt har tidligere foreslået landsbyernes minister, Carsten Hansen, at han flytter sit eget og landbrugets ministerier væk fra hovedstaden.\n“Vi kan ikke flytte et ministerium til Als, fordi vi ikke vil kunne tiltrække den nødvendige arbejdskraft”, lød Carsten Hansens svar.


Skal du finde en ny frisør? Gør dig disse overvejelser - christel-seyfarthwebshop.dk\nEr du også meget kræsen omkring, hvem der få lov til at klippe og ordne dit hår? Så er der ekstra god grund til at læse med her. Vi kommer nemlig til at fremhæve forskellige ting, du kan tage med i dine overvejelser, før du vælger en frisørsalon.\nOvervejelser du kan gøre dig ift. valget af frisør\nHvilke klipninger eller behandlinger er frisøren ekstra dygtig til?\nNoget at det første du kan forholde dig til er, hvilke klipninger eller behandlinger, som frisøren er ekstra dygtig til. For hvad end du kommer ind til en herreklipning, et dameklip, balayage, striber, en håropsætning eller andet, så vil du nok gerne i de bedst mulige hænder. For langt de fleste mennesker ligger der nemlig meget identitet i håret, og derfor skal du selvfølgelig også finde en, som er ekstra god til sit håndværk. For så får du selvfølgelig også lyst til at komme igen.\nEr frisørens arbejde i din stil?\nHvis du tager et kig på en håndfuld frisørers hjemmesider, så kan du hurtigt fornemme, om du er til vedkommendes arbejde eller ej. For hvad end det kommer til håropsætninger, hårfarver eller andet, så har du sikkert en holdning til, hvad du selv synes er flot – og det kan du selvfølgelig også vælge en frisør ud fra.\nEn tredje overvejelse du kan gør dig er, om det er relativt nemt at få en tid. Det vil nemlig både være relevant for dig, som måske bliver klippet ofte eller en gang om året. For så er det rart, at du ikke skal vente i alt for lang tid på et hul i frisørens kalender.\nHvis du vil have et bud på en frisør, du kan række ud til, når du skal klippes næste gang, så kig gerne med her: http://www.hookstone.dk/.\nPreviousPrevious post: Disse typer af vikarer vil du nemt kunne skaffe i Ringsted\nNextNext post: Optimal indbrudssikring med overvågningskamera


Bohrsgade 2 8 1 - Carlsberg Byen\nBohrs Tårn Bohrsgade 2, 8.1 1799 København V Sagsnr. 08-039\n60 m² Tagterrasse\nDer behøver ikke længere være langt fra tanke til handling. For når du er 8 etager over gadeplan, har du både et livligt gadeliv og din rolige, rummelige lejlighed inden for rækkevidde - du er nemlig garanteret ro, i det øjeblik du lukker døren bag dig. Skyd de store panoramavinduer til side og nyd den nordøstvendte udsigt over Vesterbro og København fra din helt private overdækkede terrasse midt i stuen.\nDet storeåbne, lyse køkken er inspireret af det eksklusive nordiske look, der med et lækkert og stilrent design udgør lejlighedens omdrejningspunkt, som naturligt hænger sammen med den store, lyse spise- og opholdsstue. Alle værelser i lejligheden har panoramavinduer, hvilket garanterer et smukt lysindfald og god udsigt, uanset hvor i lejligheden du opholder dig. Fælles for alle lejlighederne er, at både entreen og badeværelset er placeret ind mod trappetårnet, så lejlighedens boligareal udnyttes bedst muligt.\nVed at udfylde nedenstående information kan du reservere ejerlejlighed, sagsnr. 08-039. Informationen bruger vi til at udarbejde en købsaftale.


arkiv.dk | Hygge i Tølløse Skytteforening. T.v.: Vagn Gershøj. T.h.: Leif Poulsen. Fortil (m. blå bluse): Brit Johan- sen.\nHygge i Tølløse Skytteforening.\nT.v.: Vagn Gershøj.\nT.h.: Leif Poulsen.\nFortil (m. blå bluse): Brit Johan-\nGershøj Petersen, Vagn


DEBAT: Ikke alle unge er biblioteksballademagere - Rudersdal Avis\nAf Birgitte Schjerning Povlsen og Jakob Kjærsgaard, Medlemmer af kommunalbestyrelsen, Det Konservative Folkeparti\nDesværre har der været grupper af unge, der har misbrugt, at der åbent aftenadgang på bibliotekerne i Rudersdal. Der er begået hærværk, og bibliotekerne er blevet brugt som opvarmningsstuer før fester.\nDet er baggrunden for, at Kultur- og Fritidsudvalget har følt sig nødsaget til at lukke for adgangen i de ubemandede aftentimer på Birkerød, Nærum og Vedbæk Bibliotek for unge under 16 år.\nLæs om beslutningen her.\nI Det Konservative Folkeparti er vi modstandere af at skære alle unge over en kam. Der har ikke været problemer på Holte Bibliotek, men alligevel var der lagt op til, at adgangslukningen også skulle gælde her. Det var vi konservative imod. For det er naturligvis ikke en god ide at straffe alle for de fås ugerninger.\nDet er meningsløst at ramme alle unge - når det handler om, at det er få unge, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt. Her og nu er vi ligesom det øvrige udvalg med på at lukke for unges aftenadgang til bibliotekerne i Birkerød, Nærum og Vedbæk for at få sat en prop i.\nMen på længere sigt skal problemer med hærværk løses med indsatser over for dem, der begår hærværk. Derfor har vi bedt om, at der bliver fuldt op med en fremadrettet SSP indsats, der skal forebygge yderligere misbrug, og den indsats følger vi op på, når udvalget senere skal evaluere den midlertidige aftenlukning.\nPubliceret: 20. Februar 2018 13:27


Lyt til mig!nu – Side 2 – Åben for diskussion\nSidste år i 2020 var det meningen vi skulle have været på sommerhustur på Bornholm, men pga. corona besluttede vi at udsætte turen. I maj måned i år kom vi så afsted. En rigtig dejlig tur med hele familien og mine svigerforældre. Jeg fik taget en bunke billeder af os, naturen og det vi så. I galleriet herunder kan du se den lille mængde billeder, som jeg har ladet komme gennem nåleøjet.\njuli 5, 2017 Toste Lund Ingen kommentarer\nJeg elsker godt indeklima! Det er min kæphest at arbejde for godt indeklima – og specielt i skoler og institutioner. Jeg går med en lille tanke om at lave en diskussionforum eller spørgehjørne om man vil, hvor alle kan spørge og mange vil kunne svare. Ved bare ikke helt hvor jeg skal gøre det – om det skal være i firmeregi eller her på min blog. Jeg helder nok mest til her – da den jo skal vedligeholdes ret meget, og det er mere legalt at en privat hjemmeside hænger lidt i bremsen. Nå men vi må jo se – det er jo den samme tid det hele handler om.\nmaj 14, 2017 Toste Lund Ingen kommentarer\nDet er ret svært at kræve at blive lyttet til når man nu aldrig siger noget – eller skriver. Det er ikke ret meget jeg får brugt min hjemmeside – min blog. Ikke fordi jeg ikke gerne vil, jeg laver bare en masse andet. Siden jeg sidst posted et indlæg er vi flyttet endnu engang. Vi har købt hus! Så jeg har lagt en stor del af min sparsomme fritid i ombygninger, ændringer og bare almindeligt hus arbejde. Men det skal nok blive godt! Jeg håber dette indlæg bliver det første i en uendelig række af spændende opslag og gallerier. Så… Lyt til mig ! nu\nmaj 10, 2016 Toste Lund Ingen kommentarer\nSå skal der ske noget igen\njuni 8, 2015 Toste Lund Ingen kommentarer\nNu er det alt for længe siden der er sket noget på siden – jeg SKAL til at have den opdateret 🙂\napril 5, 2014 Toste Lund Ingen kommentarer\nJeg vil så gerne så meget…\napril 4, 2014 Toste Lund En kommentar\nMen synes det er svært at nå det hele. Arbejdet tager naturligt en stor del at tiden. Det er jo det vi lever for i lille Danmark. Men det tager også mere tid end det hat lov til – det er jeg ved at gøre noget ved. Det tager også tid! Jeg har for snart længe længe side “bygget” en cvbank som bliver godt besøgt og brugt, men jeg gar ikke tid til at udvikle og servicere den. Jeg synes det er synd, der er bare ikke så meget at gøre ved det. Mener nu også godt jeg må forsømme den. Den er jo gratis at bruge for alle. Men det nager mig nu alligevel lidt! Jeg har jo massere af planer! Derhjemme skal der også ske noget. Vi vil gerne have nyt køkken, ordnet haven, ny terrasse foran og lavet forhave rundt om huset. Det tager tid alt sammen!\nEt par skud på prejulfrokostturen\ndecember 27, 2013 Toste Lund Ingen kommentarer\nTraditionen tro var vi ude og gå inden årets julefrokost – og her fik jeg et par enkelte pletskud med mobilen…\nSe… en ugle\nnovember 27, 2013 Toste Lund Ingen kommentarer\nByggejura er nu spændende\nnovember 19, 2013 Toste Lund Ingen kommentarer\nJeg må indrømme at jeg synes faktisk at jura er lidt spændende. Bygningsreglementet, [glossary id=’1778′ slug=’ab92′ /], ABT93, ABForbruger, entreprisekontrakter, underentreprisekontrakt, særlig betingelser for underentreriser, standardbetingelser, supplement til AB92 osv… For så slet ikke at lave om maskindirektivet, ATEX direktivet, lavspændingsdirektivet og trykdirektivet… Pt. sidder jeg og forfatter lidt på nogle standardbetingelser og en skabelon til underentreprisekontrakt – totalt aftenhygge 😀\n«Forrige indlæg 1 2 3 4 … 33 Næste indlæg»


Hvem tør overhovedet blive iværksætter i 2021?\nJo mere indsigt jeg får i det politiske system og bureaukrati, des mere tvivler jeg på, at jeg i dag ville gøre det igen og springe ud som iværksætter. Det er ikke kampen værd.\nBrian Mikkelsen, adm. direktør hos Dansk Erhverv, og Le Gammeltoft, stifter af og direktør hos Heartbeats. Dansk Erhverv har nedsat et panel af iværksættere som Le Gammeltoft, Mia Wagner og mange flere, som har udarbejdet 28 konkrete anbefalinger til, hvordan Danmark bliver "verdens bedste iværksætterland". De seneste måneders nedlukning er blev brugt til at tænke store tanker, som blandt andet skal gøre op med dårlige barselsvilkår, forbedre mulighederne for medarbejderaktier og sikre mere kapital til danske iværksættere. Nu bliver anbefalingerne præsenteret. Fold sammen\nMandag d. 05. juli 2021, kl. 11.24\nDanmark skal være verdens bedste land at starte og drive forretning i, lyder budskabet – både fra de store erhvervsorganisationer og fra store dele af Christiansborg. Men sandheden er, at vi formentlig aldrig har været længere fra den ambition, end vi er efter mere end et år med coronakrisen og to år med en socialdemokratisk regering.\nDa jeg i en tidlig alder begyndte at skabe små virksomheder, var der ikke meget fokus på iværksætteri i medierne, og det fyldte heller ikke meget i danskernes samtale. I dag er det anderledes.\nIværksætteren er den nye DJ, rockstjerne og superhelt. Vi hører historier om at arbejde 18 timer i døgnet, sove under skrivebordet, exitstrategier og warrants. Og vi læser artikler om, at danske virksomheder opnår unicornstatus og bliver handlet for svimlende milliardbeløb.\n»De små iværksættere er i den grad blevet negligeret af regeringen det seneste år.«\nMen når vi tuner ind på DR for at se »Løvens Hule«, er der nærmest ingen fokus på den spæde start. Meget få taler desværre om, hvor stejl en læringskurve en iværksætter møder, eller hvor lidt man ofte ved, inden man springer ud. Der er heller ingen, der taler om, hvad det kræver af en iværksætter, hvis hun vil udfordre at de »gamle« virksomheder – eller prøve at forstå eller trænge igennem til de systembevarende direktioner eller erhvervspolitikere for den sags skyld.\nDe små iværksættere er i den grad blevet negligeret af regeringen det seneste år. Den politiske håndtering af coronakrisen har vist os endnu tydeligere end før, at der ER et »dem« og et »os« og har dermed igen øget afstanden mellem den private og den offentlige sektor.\nNår vi kigger fremad og ser, hvad coronakrisen har ført med sig, vil det ikke overraske mig, hvis den har svækket lysten til at starte og drive en selvstændig virksomhed. For der er ingen tvivl om, at det er lønmodtagerne, der har været i regeringens fokus. Vi selvstændige ved godt, hvem der kommer til at betale regningen.\nSærligt iværksætteren er blevet glemt af regeringen. Iværksætteren, der er i gang med at bygge og vækste sin drøm, og som står i de mest afgørende år for forretningen. Da hjælpepakkerne blev udformet, gjorde Erhvervsministeriet det for eksempel stort set umuligt for en virksomhed i vækst at få hjælp til udbetaling af kompensation. For kravet var at kunne vise et omsætningstab ved at fremskaffe en referenceperiode – noget en virksomhed i konstant vækst ikke kan.\nIværksættere er heldigvis af et ret specielt stof, og mange har udvist lige præcis den stamina og agilitet, som kendetegner dem – de har fornyet, drejet og justeret deres forretninger – nogle gange overnight – for at tilpasse sig en ny virkelighed og en ny efterspørgsel. De er kommet ud stærkere og med bedre omsætning, end nogen af os havde turde håbe på.\nDe har vist, at de er vant til at kæmpe, og at de er vant til modstand. For der er masser af modstand. Der er faktisk så utrolig mange benspænd for den lille, nystartede iværksættervirksomhed, som politikerne ikke har mod eller vilje til at rydde af vejen.\nEt eksempel er inden for bæredygtig fødevareproduktion. De små nye, grønne virksomheder kæmper mod et landbrug, der er støttet med millioner af kroner, mens de selv kæmper med store depositummer, kortvarige tilladelser og godkendelser, som har negativ indflydelse på at tiltrække investorer. Hvem vil investere i noget, der måske er væk om tre år?\nHvor efterlader det så det danske iværksættermiljø post corona? Ikke et godt sted i min optik. Dem, der i forvejen påtager sig risiko og ansvar for at bygge, står endnu mere alene. De er i højere grad efterladt til at klare sig selv, og de har desværre lært at se det offentlige system som bureaukratisk og bøvlet. Som en modstander man skal bekæmpe for at få lov til at drive forretning i Danmark.\nImens de kæmper, er de ikke i tvivl om, at en stor del af regningen for de milliarddyre kompensationspakker kommer til at ligge hos dem. At det er det private erhvervsliv, der skal hente pengene hjem til den stat, som ikke vil vide af dem. Det vil unægtelig komme til at skabe frustration og endnu større splid.\nLige om lidt forfalder de danske virksomheders coronagæld, og den skal blandt andet tilbagebetales som A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og momslån. Men mange vil have svært ved at betale deres gæld. Og har det så været kampen værd? Og hvem har vundet?\nHvis Danmark skal vinde, skal vi skabe verdens bedste land for iværksættere. Det kræver, at vi foretager nogle markante ændringer i vores behandling af de mennesker, der tør skabe deres egen forretning, skabe det overskud og de arbejdspladser, som i sidste ende giver staten flere skatteindtægter og dermed råd til at sikre velfærdssamfundet.\nVi skal turde gøre plads til innovation ved at afvikle offentlig støtte, der tilgodeser de gamle og systembevarende, turde gøre det lettere og billigere at investere i iværksætteri, og vi skal have skabt en kultur omkring iværksætteri, som fortæller, at man ikke skal stå helt alene og kæmpe. At mod til nyt er til gavn for os alle.\nMen har politikerne modet?\nLe Gammeltoft er iværksætter og stifter af mediet Heartbeats\nLe Gammeltoft er det bedste, der er sket for iværksætterne i årevis – hun glemte dog noget vigtigt\nIværksættere har behov for feminine rollemodeller, ikke kvindelige rollemodeller


Drømmer du om at køre en åben luksusbil? Så hæng på, for her gennemgår vi et eksempel på, hvad det koster at lease bilen.\nPopulær luksus sommerbil: Porsche 911 Carrera S Cabriolet\nDer er ikke noget som at suse afsted i en lækker sommerbil med kalechen nede, når det danske vejr arter sig eller turen går sydpå gennem idylliske tyske, italiensk eller franske landskaber. Den følelse bliver dog kun mere lækker af at vide, at man kun betaler en rimelig pris for fornøjelsen.\nI dette eksempel bruger vi en Porsche 911 Carrera S Cabriolet, som nok kan få de fleste til at dreje hovederne, når den glider forbi på vejen. Modellen, vi tager udgangspunkt i, er fra 2012 og har kørt 39.000 km. Motoren brøler med en kapacitet på 3.8 og 400 hk.\nPrisen for denne model er 875.000 kr. Med afgift og moms lyder prisen på 2.358.280 kr. Der er altså 1.483.280 kr. i moms og afgift oven i bilens reelle pris, hvis man ønsker at eje bilen frem for kun at have den ”til låns” i en bestemt tidsperiode.\nHvad koster det at lease bilen?\nNår man snakker leasing findes der en række forskellige muligheder. Leasing er – tro det eller lad være – ikke bare leasing, selvom det til en vis udstrækning er simpelt nok. Der findes både flexleasing, som er det absolut mest populære valg, sæsonleasing og splitleasing, og så er der forskel på privat- og erhvervsleasing.\nVi tager her udgangspunkt i en flexleasing-aftale på 6 mdr., som er det oplagte valg til en sommerbil. Her lyder beløbene for at lease en Porsche 911 Carrera S Cabriolet på følgende:\nDepositum: 180.000 kr.\nRestværdi efter 6 mdr.: 855.000 kr.\nLeasingydelse pr. måned: 6.995 kr.\nSamlede omkostninger i leasingperioden: 61.970 kr.\nNB: Som leasingselskab betales der også registreringsafgift på leasingbilen – den er dog delt ud på forskellige rater, og derfor vil leasingtageren kun betale en lille del af registreringsafgiften på bilen – den del afhænger af leasingperioden, men er indregnet i leasingydelsen i priseksemplet ovenfor.\nDerfor er leasing billigere\nEt leasingselskab betaler registreringsafgiften i portioner, hvilket kaldes for forholdsmæssig registreringsafgift. I de første 3 måneder efter bilens 1. indregistreringsdato betales 2 % af registreringsafgiften, i de efterfølgende 4-36 måneder betales 1 % af registreringsafgiften, mens der efter 36 måneder betales 0,5 % af afgiften.\nEfter 36 måneder svarer det til, at der er betalt 39 % af den fulde registreringsafgift på bilen. Dette er en af grundene til, at de fleste leasingbiler sælges efter 3 år. Efter 5 år vil leasingselskabet have betalt 51 % af registreringsafgiften. Som leasingselskab sparer man altså på registreringsafgiften, hvilket kommer leasingtageren til gode, når den månedlige ydelse beregnes.\nDen resterende del af registreringsafgiften betales, når bilen videresælges. På den måde har både leasingtager, leasingselskab og brugtbilskøberen sparet penge på en bil, som flere har fået glæde af.


Brexit sættes i gang: Briterne har ret til en fuld udmeldelse | KPnet\nDen 29. marts udløser den britiske regering processen for udmeldelse af EU – Brexit. EU-eliten fejrer i disse dage demonstrativt 60-året for deres folkefjendske projekt som om alt var godt for monopolernes EU, men ingen tvivl om at panikken er udbredt. Vil andre lande følge briternes eksempel? Vil Danmark? Og vil det lykkes for EU at holde Storbritannien tæt på EU og underlagt det indre marked og EU’s regler?\nEU’s krav om privatisering er ved at smadre det britiske sundhedsvæsen\nHerhjemme har Lars Løkke adopteret Donald Trumps retorik og indkaldte under sloganet ’Danmark først’ mandag til en konference omkring ’skilsmissen’ for at diskutere, hvordan danske særinteresser kan sættes igennem, og hvordan det forhindres at Storbritannien opnår for gode betingelser.\nPolitikerne mødtes med Mærsk, DONG, Arla, Cowi, PFA samt deres organisationer som Dansk Industri, Rederiforeningen, Landbrug og Fødevarer m.fl. – og fagtoppen – for at udvikle en national strategi ifht Brexit.\nSamtidig blev det en oplagt lejlighed til en omgang skræmmekampagne rettet mod befolkningen, der endelig ikke skal styrkes i Ud af EU-idéer.\n”53.000 danske arbejdspladser er på spil”, lyder Lars Løkkes mantra. Vil de mon virkelig gå tabt alle sammen? For dette er det samlede antal danske arbejdspladser, der er bundet til eksport til Storbritannien.\nI sædvanlig stil fremhæves en række ’bekymringer’:\nVil briterne nu lukke deres farvande for skibsfart?\nHvad skal danske fiskere gøre – 40 % af deres fangst er sat på spil.\nVil fabrikkerne overhovedet kunne få råvarer?\nHvad med al bureaukratiet og papirbøvlet vi kan se frem til, når EU-bureaukratiet falder væk – og de enorme toldmure der uden tvivl kommer?\nLobbyist for industrilandbruget Karen Hækkerup mener. at toldsatserne kan nå helt op på 30 – 40 %, og den danske fødevaresektor kan miste eksport for op mod ti milliarder kroner. Ja, danske varer kan blive helt udelukket fra Storbritannien! I Landbrug og Fødevarer ser man gerne, at UK fortsætter i EU’s toldunion.\nRegeringen er også meget bekymret for vindmølleeksporten. Noget der ellers ikke tyngede partierne, da man solgte DONG for en slik, så Goldman Sachs kunne sikre sig den kommende milliardforretning i vindmølleparkerne i Storbritannien.\nOg hvad skal den danske medicinalindustri nu gøre? Storbritannien må endelig blive ved med at anerkende de fælles europæiske procedurer for at godkende medicin.\nFagbevægelsen skal holdes tæt til EU og modstanden hænges ud\nRegeringens møde havde karakter af et trepartsmøde, hvor invitationen udover erhvervslivets top og dens organisationer gik til fagtoppen. Der lægges op til en ’fælles dansk strategi for briternes udmeldelse’, som fagbevægelsen skal bindes til.\nSF’s Pia Olsen Dyhr benyttede lejligheden til at trække ‘EU-modstandere er alle højreorienterede-kortet’ og kaldte Enhedslisten for venner af højreorienterede populister som Geert Wilders og Le Pen. Den brede EU-modstand, der samles i Folkebevægelsen mod EU, blev bevidst holdt helt udenfor. EU-modstanden skal stemples som enten højrepopulistisk eller ‘socialistisk’.\nEnhedslisten har i øvrigt givet en stor hånd til at fremme denne opsplitning af modstanden ved at opstille selvstændigt til det kommende EU parlamentsvalg.\nEU’s mål – et Storbritannien bundet til EU\nHele vejen igennem er det bestræbelsen fra alle EU-politikerne at holde Storbritannien så tæt på EU og så underlagt EU som muligt.\nDet er også budskabet fra Dansk Industri. Storbritannien skal være en del af det indre marked – så tæt på et ikke-Brexit som muligt.\nHeroverfor har Theresa May fremført, at “Brexit betyder Brexit” og at Storbritannien ønsker en virkelig udmeldelse af unionen.\nØkonomisk pression i form af løsepenge indgår også i forhandlingerne. EU ventes at præsentere Storbritannien for en absurd regning på omkring 450 milliarder kroner for at gennemføre Brexit. Briterne skal betale for alt det de skulle have været en del af, hvis de var blevet i EU, som kommende EU-projekter og pensioner til EU-ansatte. Storbritanniens udgangspunkt er, at denne regning er ikke-eksisterende. UK skal ikke længere være en del af EU og heller ikke dække unionens udgifter.\nDe resterende EU-lande bliver også præsenteret for en ekstraregning, idet EU ønsker at fastholde de samme indtægter som før Brexit, så de vil have ‘hullet’ efter Storbritannien på 160 milliarder dækket af medlemslandene.\nStorbritannien har 2 år til at få en aftale på plads. EU-fanatikeren Malene Wind opfordrer EU til at udnytte denne situation og mørne briterne:\n“Det er EU, der sidder med de bedste kort på hånden. EU har ikke nogen bagkant, mens briternes timeglas løber, fra de har aktiveret artikel 50,” siger hun til Ritzau.\nDansk folkeafstemning om EU-medlemskab\nHer hjemme har Folkebevægelsen mod EU sat fokus på kravet om at også danskerne får mulighed for at træffe en demokratisk beslutning om EU, der hastigt er på vej mod en forbundsstat.\nSe kampagneavisen FØLG BRITERNE UD AF EU der uddeles over hele landet.\nKan bestilles hos Folkebevægelsen\nFølg KPnets UD AF EU-BLOG


DEIF vil mangle maskinmestre - Maskinmesterjob\nDu er her: Forside Erhvervsudvikling Region Syddanmark DEIF vil mangle maskinmestre\n»Vores maskinmestre her på DEIF spænder bredt. De går fra at supportere til at arbejde som salgs- og marketingdirektører. Især arbejder de som produktchefer og specificerer produkter og fortæller, hvad for nogle behov vores kunder har og videregiver det til vores udviklingsafdeling, som så udvikler produkterne,« siger Claus T. Larsen, der er SVP Sales & Marketing i DEIF, som er verdens førende inden for grønne, sikre og pålidelige styringsløsninger til decentraliseret elproduktion på land og til vands.\nForleden besøgte Maskinmestrenes Forening DEIF og fik et indblik i organisationen og jobmulighederne for maskinmestre. Foreningen arbejder på at fordoble antallet af maskinmesterstuderende fra 3.000 til 6.000.\n»Sammen med landets maskinmesterskoler skal vi understøtte vores målsætning ved at sørge for, at der kommer maskinmestre i bachelorpraktik hos DEIF, så DEIF har mulighed for at vælge dem, de synes passer bedst ind i arbejdsmiljøet,« siger formand Per Jørgensen.\nHos DEIF er der ingen tvivl om, at virksomheden får behov for flere maskinmestre i fremtiden.\n»Maskinmestre har bevist deres værd, også på DEIF, og efterspørgslen på maskinmestre er kun stigende, og det kommer vi også til at opleve på DEIF,« siger Claus T. Larsen.\nDEIF får behov for flere maskinmestre i fremtiden, siger SVP Sales & Marketing Claus T. Larsen (tv.) til formand Per Jørgensen (th.).


Indret haven med end udendørs sofa fra Wegot\n11. juni 2017 | Bolig & Have | 0\nNår det bliver sommer er det nødvendigt, at man begynder at bruge mere tid i haven. Da Danmark er et land, hvor vejret ofte er kedeligt og dårligt, er det fysisk vigtigt for helbredet, at man udnytter al den tid man har til at være i solen. Det er i virkeligheden også helt utroligt, hvor meget tid og penge danskerne bruger i haven taget i betragtning af, hvor kort en periode de egentlig kan bruge i den. Der er dog noget særligt hyggeligt ved at indrette haven, og da man netop har så godt tid til at nyde det, er det vigtigt, at haven er perfekt, når den endelig skal bruges. Den danske sommer er nemlig noget helt særligt og kan ikke sammenlignes med noget andet, hvis den er god. Dette skyldes ikke mindst den særlige sindsstemning, der præger danskerne, når vejret endelig bliver godt.\nNår man skal indrette sin have, er det vigtigt, at man giver plads til, at man kan gøre alt i haven. Når det endelig bliver godt vejr, skal man helst være så lidt indenfor som muligt, og man skal derfor lave en god løsning til, hvordan man kan nyde de ting, man ellers dyrker indenfor, udenfor. Det gælder for eksempel om at skabe et godt grillområde, hvor man både kan skære grøntsager og tilberede kød. På samme tid er det vigtigt, at man har flere områder, hvor man kan nyde et godt selskab. Sommeren er nemlig også den periode, hvor man kommer i flest sociale sammenhænge. Derfor er det også vigtigt, at man både har et godt spisested, hvor man kan invitere til middag på gode sommeraftener, men det er også vigtigt, at man har et dejligt loungeområde, hvor man enten kan nyde den sene aften efter maden eller blot inviterer over til en eftermiddags drink. Man kan for eksempel finde et lækkert udendørs loungesæt på Wegot.\nFå et gennemgående tema i haven med sofa og spiseområde\nLigesom den indendørs bolig, er det vigtigt, at man holder en råd tråd i, hvordan man indretter haven. Umiddelbart ville man forestille sig, at det ville være langt nemmere at indrette udendørsarealer, da det ligesom er mere frit, og derfor ikke bliver så presset selvom man sætter en masse forskellige ting sammen. Dog er vejen til en smuk have, at man netop holder et tema i haven, og ikke bare skal de forskellige indretningsgenstande passe sammen, det er også vigtigt, at man tilpasser indretningen til den omkringliggende natur. Det er derfor vigtigt, at man hovedsageligt fokuserer på naturlige materialer. Det kan tage lang tid, men kigger man længe nok, vil man sikkert finde en sofa fra WeGot.\nDen perfekte have kræver personlighed\nSelvom der findes tusindvis af råd, som man kan give i forbindelse med indretning af haven, er det vigtigste fortsat, at man husker sig selv, og tænker på ens behov i forhold til haven. Der er for eksempel stor forskel om, man har børn eller ej, da dette er en vigtig betragtning i forbindelse med indretning af have.\nForrige Få mere sjov ud af at spille på sport med asian handicap\nNæste Er det nødvendigt med udstyr til øl og vin?


Køb en adventure-gave til ham - Adventure Magazine\nHome Artikler Køb en adventure-gave til ham\nKøb en adventure-gave til ham\nGaven til ham må gerne have fart over feltet. Oplevelsesgaver er populære – og særligt inden for adventure. Der findes et væld af muligheder, og man kan nemt finde en gave, der kan tilfredsstille drengerøven i ham, og som han samtidig vil blive meget glad for. Adventure kan være mange ting, og når man er på udkig efter gaver til ham, så må man gøre, hvad man kan, for at finde en oplevelse, der tilfredsstiller ham. Den må gerne være både overraskende og anderledes, og den må også gerne have noget at byde på. Mænd kan som regel godt lide fart og spænding, så hvis den kan få lidt ekstra gas, vil det her være oplagt. Man må også huske, at det kan være godt at tage en chance.\nGiv ham nogle anderledes oplevelser\nOplevelser er ikke bare oplevelser. Når en oplevelse skal gives i gave, må den gerne være anderledes, og når den skal gives til ham, så må det også meget gerne være en oplevelse, som han ikke har prøvet før. Det skader ikke noget at prøve at give ham en oplevelse, som man ikke helt ved, om han er til, for mænd kan godt lide noget, der er anderledes, og de kan som regel også godt lidt at blive udfordret. Mænd er heller ikke bange af sig, så hvis det er muligt at give en gave, der både er lidt vild og samtidig også anderledes, så skal det nok gå hen og blive en stor succes. Mænd kan godt lide eventyr, så jo mere, det minder om et eventyr, jo bedre kan det blive. Det behøver heller ikke koste mange penge at give en god adventure-gave.\nFart over feltet kan være vigtigt\nMænd er altid vilde med at prøve noget nyt, og med en anderledes gave får han mulighed for at kaste sig ud i noget, som han ikke er vant til. Hvis man på forhånd ved, hvad han vil kunne lide, kan det være fint at vælge det, men det kan også være ganske fint at vælge en adventure-gave, som man ikke er sikker på, om han kender til. For jo mindre, man kender til det, jo sjovere kan det blive. Det er i hvert fald sådan, mange mænd har det. Hvis der samtidig kan være lidt fart over feltet, så går man aldrig galt i byen.\nPrevious articleTips til at spare penge på din adventure-rejse\nNext articleGode råd til brug af magneter ved vandring


Køb Essie 010 Blanc - Matas\nForside Makeup Negle Neglelak essie Neglelak 010 Blanc\npåfør en perfekt, fransk manicurespids med lethed. fuld dækning, denne helt snehvide lak skaber en elegant blød linje hver gang. essie cosmetics har været USA’s neglesalonekspert siden 1981 og blev grundlagt i New York City af farveautoriten Essie Weingarten. essie er elsket for sin visionære tilgang til neglelak med fængende og lunefulde navne, der satte en ny standard for kategorien. Som førende inden for luksus er essie farvevalget for skønhedseksperter, branchefagmænd, berømtheder og kvinder med stil i over 100 lande. essie har en prisvindende serie af negleplejeprodukter og nuancer.\nMeget nem at arbejde med og er flot\nJeg kan anbefale dig at bruge Speed Setter Top Coat og Base Coat As Strong as it Gets. Det giver dig et længere og mere holdbart resultat.\nPåfør en perfekt, fransk manicurespids med lethed.\nHurtigtørrende top coat.\nessie Speed Setter Top Coat Get it Bright Here to Stay\nMarianne 71 år , København S\nEr meget glad for den holder godt\nClara Marie 14 år , Vejle Øst\njeg skulle bruge 4 lag\nJane 59 år\nekslusiv lækkert look\njytte 72 år , Hedensted\nSkulle have været klar 🤪


Egen virksomhed for egne penge | IVÆKST\nNår du starter virksomhed, vil du næsten altid selv skulle bidrage økonomisk. Det er faktisk næsten umuligt at låne fra en bank eller tiltrække investorer, hvis du ikke i et eller andet omfang selv kan bidrage til finansieringen. På den måde understreger du, at du selv tror på forretningen og vil tage del i risikoen.\nDen letteste vej er naturligvis, hvis du selv har en formue. Er det ikke tilfældet kan du overveje en eller flere af følgende:\nPantsætte eller belåne ejendom\nLåne penge i dit netværk\nFå et lån uden sikkerhed\nSælg ejendom eller andre aktiver\nDu skal nøje gennemtænke, hvordan du rejser egne midler. Hvis du for eksempel bruger kassekredit til langsigtede omkostninger, bliver fornøjelsen dyr. Mange forsøger at låne dyre penge i banken, i stedet for måske at belåne friværdi i deres bolig til langt lavere rente.\nLad være med at sætte dig for hårdt. Hvis du låner for meget, har du måske ikke råd til at føre en tilværelse ved siden af din virksomhed.\nRen egenfinansiering giver langt mere kontrol over din virksomhed end nogen anden finansieringsform. Investorer såvel i fremmedkapital og egenkapital vil ofte søge indflydelse i virksomheden. Det kan være, at investoren vælger at trække sin støtte eller kræver et urimeligt højt afkast på investeringen.\nRisikoen er stor, hvis du selv indestår for finansieringen. Hvis din virksomhed ikke lykkes, kan du tabe alt, hvad du ejer - også hus og hjem. Bare det faktum, at du skylder pengene kan være et stort pres for dig og din familie.\nJesper Nørskov Jensen:


Karlsen nyder klapsalver - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport DAGBLADET\nMorten Karlsen nød klapsalverne undervejs mod Viborg. Foto: Jens Wollesen\nArtiklen: Karlsen nyder klapsalver\nKarlsen nyder klapsalver\nSport DAGBLADET - 08. november 2019 kl. 16:18\nHvis Viborg havde udlignet til 2-2 i de sidste minutter af sidste lørdags kamp mod HB Køge, ville det have været helt i tråd med de flere andre gange, hvor det er gået galt til sidst for HB Køge.\nNu lykkedes det for hjemmeholdet at holde fast i 2-1 føringen mod topholdet, og dermed blev sidste-øjebliks-forbandelse brudt og bunden lagt en smule på afstand.\nDAGBLADETs optælling viser, at HB Køge i dette kalenderår har haft noget svært ved at holde tæt foran eget mål fra det 85. minut og kampen ud inklusive tillægstiden.\nSeks gange er det gået galt for HB Køge, hvor føringer er sat over styr eller modstanderen har vundet i de sidste minutter, og således er i alt otte-ti point gået op i røg i foråret og efteråret.\n- Jeg har ikke bidt så meget mærke i de tal, men min første tanke er mangel på koncentration og killerinstinkt i de afgørende situationer. Det handler om at kunne »lukke« kampe i de afgørende øjeblikke, men statistikken fortæller også, at mange kampe afgøres i de sidste minutter. Der bliver scoret flest mål det sidste kvarter, og der er jo også en sammenhæng mellem, at et forsvarede hold står mere dybt og er mere afventende, og så kommer de afgørende koncentrationssvigt, siger træner Morten Karlsen.\n- Mod Fredericia var vi en mand færre end dem til sidst, og mod Viborg var vi en mand mere, men derfor trykkede Viborg jo godt på alligevel. Vi blev for »lave« i vores i spil og mindset, og vi skulle jo bare presse Viborg mand-mand, og så var deres lange bolde fjernet. Nu blev vi passive, og udover koncentration og killerinstinkt, så handler det om bevidstgørelse og om at have modet til at forsvare højt, selv om vi er foran i slutfasen, siger Karlsen.\n- Grunden til, at vi reagerede og var så glade efter Viborg-kampen, var jo fordi der sad noget tilbage fra Fredericia-kampen. Nu har vi haft en succesoplevelse og forsvarede 2-1 hjem, vi kom lidt væk fra bunden, og næste gang vil vi nok have modet til at gøre det anderledes. De kan godt, og selvtillid er vigtigt her.\n- Det er da skønt at se, at vi ligger sekser nu, og det animerer da til mere. Vi har hentet syv point i tre kampe (sejre over Viborg og FC Roskilde og uafgjort mod FC Fredericia, red.) og burde have hentet ni. Der er masser af optimisme nu, det er klart, siger Karlsen og lægger til:\n- Hele klubben får et løft efter en sejr, og der er en grøde her og en tro på det i klubben, selv om det svært at forklare og tro på, når man ikke leverer resultater. Når man ikke præsterer, så får man det at vide, og jeg piber ikke. Jeg kender denne verden gennem 25 år, og kritik er præmissen. Derfor glæder jeg mig endnu mere over, at hele tribunen sidder og klapper i takt undervejs i 1. halvleg mod Viborg. Hold k..., det var dejligt at høre, for det giver så meget til holdet, og det er længe siden, vi har hørt det på den måde. Der må være noget, vi har gjort forkert og har ikke præsteret godt nok, for jeg vil da have flere momenter, hvor folk bare sidder og klapper taktfast.\n- Vi kom så bagud, men kom igen, og så er fornøjelsen jo endnu større, og nu skal vi give tilskuerne flere gode oplevelser. Nu skal udnytte det momentum, vi er i nu, så vi må ikke blive sløsede og slappe. Vi skal udnytte fremgangen og gejsten til at komme videre og udover stepperne, lyder det stålsat fra træneren.\n14:32 Seks anholdes i sag om svindel for 220 millioner\n5. Billeder: Stråtækt bygning stod i flammer i de tidlige morgentimer


Kæmpe plejehjem opføres | TV2 ØSTJYLLAND\nKæmpe plejehjem opføres\nI næste uge tages første spadestik til Silkeborg Kommunes største byggeri\n17. maj 2015, kl. 10:37 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nSilkeborg Kommune er blandt de første i Danmark til at skabe et integreret plejehjem med både boliger til ældre og udviklingshæmmede samt et daghjem og en café.\nMarienlund, som plejecenteret hedder, kommer til at rumme 15.000 kvadratmeter bebyggelse, og bliver derfor det største byggeri i Silkeborg Kommunes historie, skriver kommunen selv i en pressemeddelelse.\nSom et led i forberedelsen af byggeriet har kommunen gennemført brugerinddragelse og opført en forsøgbolig, hvor forskellige velfærdsteknologiske installationer er blevet afprøvet gennem en længere periode.\nFor kommunen handler det om at komme eventuelle udfordringer i byggeprocessen i forkøbet og sikre, at Marienlund kommer til at indeholde netop de teknologiske hjælpemidler, der sikrer en tryg og god hverdag for beboere og personale.\nSpa, wellness og herreværelse\n- Vores mål er at få skabt et center, der ikke virker stort, selv om det er det. Det skal være et sted, hvor beboerne virkelig føler sig hjemme og kan leve livet, som de plejer, siger formand for ÆLdre- og Handicapudvalget Karina Due (DF) i pressemeddelelsen.\n- Der bliver både spa, wellness og herreværelse til fælles brug og i boligerne næsten alle de teknologiske hjælpemidler, man kan tænke sig, uden at det af den grund ligner en institution. Vi har lagt meget stor vægt på, at der skal være hjemligt, fortsætter hun.\nFørste spadestik til byggeriet bliver taget onsdag 20. maj klokken 13.30 på byggegrunden på Sanatorivej 40 i Silkeborg.


Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter - PDF\nDownload "Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter"\nTorben Peder Markussen\n1 Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter\n2 Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter Miljøministeriet\n3 Kolofon Titel: Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter Emneord: Samfundsøkonomiske analyser; styringsmidler; værdisætning; diskontering; miljøafgifter; beregningspriser; følsomhedsberegning; skyggepriser; miljøgoder Resume: Vejledningen opstiller retningslinjer for, hvorledes Miljøministeriets samfundsøkonomiske analyser bør udføres, så disse udføres på et ensartet grundlag og er i overensstemmelse med den seneste udvikling indenfor det miljøøkonomiske område. Hovedformålet med at udarbejde samfundsøkonomiske analyser er at klarlægge og synliggøre de miljømæssige og økonomiske konsekvenser af at gennemføre miljøtiltag. Dette kan enten ske, før der træffes en beslutning om at sætte tiltag i gang, eller når der foretages evalueringer af gennemførte tiltag. Samfundsøkonomiske analyser er med til at forbedre beslutningsgrundlaget ved at give en systematisk fremstilling af miljøtiltagenes samlede velfærdsmæssige konsekvenser. Udgiver: Miljøministeriet Udgivelsestidspunkt: Januar 2010 Layout og tryk: Rosendahls-Schultz Grafisk ISBN PDF version: ISBN trykt version: Sideantal: 328 Oplag: 250 stk. Pris (inkl. moms): 350 kr. Kan købes hos Miljøministeriets Netboghandel (\n4 indhold Indhold...i Forord...vIi Indledning...1 Kapitel 1 Sammenfatning anbefalinger Sammenfatning samlet vurdering Problemformulering (Kapitel 2) Hvilken problemstilling er der tale om? (Afsnit 2.1) Opstilling af udgangssituation eller basisforløb (Afsnit 2.2) Analysens omfang (Afsnit 2.3) Vurdering af direkte indgreb i ressourceallokeringen (Kapitel 3 6) Konsekvensbeskrivelse (Kapitel 3) Værdisætning (Kapitel 4) Diskontering (Kapitel 5) Offentlige provenuvirkninger skatteforvridningstabet (Kapitel 6) Vurdering af styringsmæssige indgreb (Kapitel 7) Generel analyse af styringsmæssige indgreb (Afsnit 7.3) Partiel analyse af indførelsen og ændringen af en miljøafgift (Afsnit 7.1) Partiel analyse af andre typer af styringsmæssige indgreb (Afsnit 7.2) Risiko og usikkerhed (Kapitel 8) Beskrivelse af usikkerhedsomfanget (Afsnit 8.1) Kriterier for beslutningstagen under risiko og usikkerhed (Afsnit 8.2) Sammenfattende anbefalinger vedrørende præsentationen og vurderingen af usikkerhedsomfanget Fordelingsanalyser (Kapitel 9) Budgetøkonomisk analyse (Afsnit 9.1) Velfærdsøkonomisk analyse af projektets forbrugskonsekvenser for forskellige indkomstgrupper (Afsnit 9.2) Velfærdsøkonomisk analyse af projektets forbrugskonsekvenser fordelt over tid (Afsnit 9.3) Fordeling af projektets miljøkonsekvenser (Afsnit 9.4)...34 I\n5 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Kapitel 2 Problemformulering Vurderingsproblemstillingen og de overvejede projekttyper Direkte ændring af ressourceallokeringen Styringsmæssigt indgreb Undlade indgreb cost of inaction Optimalitetsbetragtninger Hvad blev resultatet af projektet, og levede det op til forventningerne ex post analyse Udgangssituationen eller basisforløbet Status quo Business as usual Comparison of alternatives Konklusion Analysens omfang...52 Kapitel 3 Konsekvensbeskrivelse af direkte ændringer af ressourceallokeringen Økonomiske og miljømæssige konsekvenser Økonomiske goder Miljøeffekter og -goder Måleenheder Afgrænsning af konsekvensbeskrivelsen direkte, indirekte og afledte konsekvenser Projektets direkte konsekvenser Indirekte konsekvenser af at producere og levere råvarer og andre producerede produktionsgoder til projektet Indirekte konsekvenser ved brugen og bortskaffelsen af projektets produkter Indirekte konsekvenser af at produktionsfaktorer, der anvendes i forbindelse med de tre foregående aktiviteter, trækkes bort fra anden anvendelse Afledte konsekvenser for følgeindustrier Afledte økonomiske og miljømæssige konsekvenser som følge af anden form for tilpasning til projektet Geografisk afgrænsning af konsekvensbeskrivelsen Nationale og globale konsekvenser Global eller national afgrænsning af den velfærdsøkonomiske vurdering af projektet Valutaoverførsler fra udlandet Tidsmæssig afgrænsning af konsekvensbeskrivelsen Konsekvensskemaet...75 II\n6 Kapitel 4 Værdisætning fastsættelse af beregningspriser for marginale ændringer i ressourceallokeringen Beregningspriser på økonomiske goder markedsomsatte goder Markedsomsatte forbrugsgoder Produktionsfaktorer arbejdskraft, fast realkapital og naturen Råstoffer Producerede produktionsgoder og råvarer Internationalt handlede produktionsgoder og råvarer samt eksport af forbrugsgoder Ensidige valutaoverførsler Værdisætning af miljøeffekter og -goder ikke-markedsomsatte goder Miljømæssig værdikategori brugsværdi og ikke-brugsværdi Beregningspriser for de forskellige typer af miljø- og naturgoder Beregningspriser lægge sammen problemstillingen Værdisætning af miljøkonsekvenser i udlandet Enhedspriser for ændringer i belastningen af miljøet og naturen Skyggepriser for opfyldelsen af vedtagne miljømålsætninger Benefit transfer (value transfer) Metoder til benefit transfer Benefit transfer mellem lande Kapitel 5 Diskontering Beregning af nutidsværdi, diskonteringsraten og annuisering Nutidsværdiberegningen Diskonteringsraten Annuisering Tidsfastsættelsesproblemer og ændring af investeringstidspunkt Fastsættelse af startåret Sunk costs erstatning af eksisterende anlæg Begrænset planlægningshorisont Fremrykning af investering Diskontering af ikke-værdisatte miljøkonsekvenser Diskontering af miljøeffekter med forskellig tidsprofil ikke-varige miljøeffekter og forskellige time-lags Beregning af omkostningseffektivitet for projekter med ikke-varige og varige miljøeffekter Beregning af omkostningseffektivitet for projekter med forskellige time-lags til miljøeffekten indtræffer Afgrænsning af diskonteringens relevans i relation til miljø- og natureffekter ugenoprettelige skader, dødsrisiko og den kritiske naturkapital III\n7 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Kapitel 6 Offentlige provenuvirkninger skatteforvridningstabet forvridningstab ved anvendelse af skatter og afgifter terminologi og definitioner forvridningstab og -gevinster ved projektets forskellige provenuvirkninger Et offentligt ressourcekrævende projekt Et privat ressourcekrævende projekt Nutidsværdien af provenuvirkningen og forvridningstabet Appendiks 6.1 Skatteforvridningstabet teori Kapitel 7 Vurdering af styringsmæssige indgreb Partiel velfærdsøkonomisk analyse af indførelsen og ændringen af en miljøafgift Indførelse af en miljøafgift på et slutprodukt Indførelse af en miljøafgift på et produktionsgode eller en miljøbelastning Ændring af en miljøafgift Optimale miljøafgifter Partiel velfærdsøkonomisk vurdering af andre styringsmæssige indgreb Økonomiske styringsmidler Administrative og andre styringsmidler Generel velfærdsøkonomisk vurdering af økonomiske styringsmæssige indgreb ved brug af AGL-model Partiel analyse af provenu- og forvridningseffekterne ved at en afgiftsstigning sænker forbruget af andre varer end den vare, afgiften pålægges Generel analyse af styringsmæssige indgrebs påvirkning af produktions- og forbrugsstrukturen i samfundet og dermed af deres direkte og indirekte konsekvenser for forvridningstabet samt skatte- og afgiftsprovenuet Appendiks 7.1 Udledning af formler for skatteforvridningstabet og provenuvirkningen Kapitel 8 Risiko og usikkerhed Beskrivelse af usikkerhedsomfanget Følsomhedsberegninger Best case og worst case Break-even pris eller mængde Monte Carlo simulation Kriterier for beslutningstagen under risiko og ren usikkerhed Kriterier for beslutningstagen under risiko IV\n8 8.2.2 Option price og option value Quasi-option værdien Kriterier for beslutningstagen under ren usikkerhed Kapitel 9 Fordelingsanalyser Budgetøkonomisk analyse af de økonomiske konsekvenser for indenlandske erhverv, offentlige institutioner, økonomiske sektorer, husholdninger, befolkningsgrupper, regioner og udland Det budgetøkonomiske fordelingsskema Økonomiske transaktioner som har budgetøkonomiske konsekvenser Velfærdsøkonomisk analyse af projektets forbrugskonsekvenser for forskellige indkomstgrupper Velfærdsøkonomisk analyse af forbrugskonsekvenserne fordelt over tid fordeling af miljø- og naturkonsekvenserne og de hermed forbundne økonomiske konsekvenser Kapitel 10 NOx handlingsplan Forudsætninger for beregningerne Reduceret andel af persondieselbiler Konsekvensskema Budgetøkonomiske omkostninger Velfærdsøkonomiske omkostninger Delvis Boosting Konsekvensskema Budgetøkonomiske omkostninger Velfærdsøkonomiske omkostninger Miljøeffekten Sammenfatning velfærdsøkonomisk resultat skyggepris Udskiftning til mere miljøvenlig brænder på bestående kedler i industrien Konsekvensskema Budgetøkonomi Velfærdsøkonomiske omkostninger Skyggeprisen og fremrykning af investering Velfærdsøkonomiske omkostninger ved at opfylde et miljømål i et bestemt år opstilling af marginalomkostningskurve Opstilling af marginalomkostningskurve Udskiftning blandt de konkurrerende tiltag specialtilfælde Kapitel 11 Naturgenopretning og kultursikring af Åmosen Projektets scenarier V\n9 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER 11.2 Konsekvensbeskrivelse Budgetøkonomisk analyse Landbruget Staten Velfærdsøkonomisk analyse Velfærdsøkonomiske gevinster Velfærdsøkonomiske omkostninger Følsomhedsanalyser Følsomhedsanalyser af værdisætningsstudiet Følsomhedsanalyser af den velfærdsøkonomiske analyse Sammenfattende konklusion Kapitel 12 Samfundsøkonomisk vurdering og andre vurderingsmetoder EU-kommissionens Impact Assessment Identifikation af problemet Formulering af målsætninger Udvikling og formulering af de væsentligste policymuligheder Beskrivelse af policy-mulighedernes konsekvenser Sammenligning af policy-mulighederne Udformning af moniterings- og evalueringsprogram Sammenfatning Livscyklusanalyse Multikriterie-beslutningstagen Cost Effectiveness Analyse Litteratur Indeks VI\n10 Forord Miljøministeriets vejledning i Samfundsøkonomisk vurdering af miljøprojekter udkom i år Siden da er der på Miljøministeriets initiativ gennemført en række studier af, hvordan man opgør de velfærdsøkonomiske konsekvenser af projekter og tiltag på miljøområdet, herunder hvordan man prissætter miljøeffekter. Miljøministeriet har desuden opnået en større erfaring med den praktiske udførelse af velfærdsøkonomiske analyser og er her stødt på en række problemstillinger, som ikke er behandlet i den tidligere vejledning. Endelig er der også internationalt sket en udvikling af den velfærdsøkonomiske metode, som bør afspejles i danske analyser. Der er derfor opstået et behov for at opdatere den tidligere vejledning med de indhentede erfaringer. Det er dette behov, den foreliggende reviderede vejledning skal opfylde. Der er tale om en samlet opdateret vejledning. Den gentager i kort form de retningslinjer fra den hidtidige vejledning, som er uændret og derfor stadig gælder. Hertil kommer reviderede anbefalinger for de problemstillinger, for hvilke der er sket en ny udvikling, eller som ikke har været behandlet før. Læseren behøver således kun at konsultere den hidtidige vejledning og de senere metoderapporter, hvis der ønskes uddybende teoretiske begrundelser for de opstillede retningslinjer. Den reviderede vejledning er udarbejdet af Flemming Møller (Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet) Kapitel 1 9, samt Kapitel 12, af Lisbeth Strandmark (Miljøministeriet) Kapitel og af Signe Krarup (Miljøministeriet). Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet, har medfinansieret vejledningen. Miljøministeriet er ansvarlig for vejledningens anbefalinger. I tilknytning til projektet blev der nedsat en følgegruppe med følgende medlemmer: Søren Søndergaard Kjær, Miljøministeriet Departementet (formand 1/ /4 2007) Jonas Arp Fallov, Miljøministeriet Departementet (formand fra 1/4 2007) Bent Sørensen, Miljøministeriet Departementet Camilla K. Damgaard, Miljøstyrelsen Jørgen Schou, Miljøstyrelsen Mette Graversen, Miljøstyrelsen Jan Tjeerd Boom, Miljøstyrelsen Camilla Mørk, Skov- og Naturstyrelsen Mikael Skou Andersen, Danmarks Miljøundersøgelser Uffe Nielsen, Det Økonomiske Råd Signe Caspersen, Energistyrelsen/Finansministeriet Kasper Wrang, Finansministeriet Søren Olsen, Skatteministeriet VII\n11 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Mette Larsen, Energistyrelsen Jacob Krog Søbygaard, COWI Trine Nielsen, NIRAS Christian Seidelin Sørensen, NIRAS Mette Skovgaard, Det Danske Temacenter for Affald Alex Dubgaard, Fødevareøkonomisk Institut, Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole Brian Jacobsen, Fødevareøkonomisk Institut, Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole Medlemmerne af følgegruppen takkes alle for deres konstruktive kommentarer under de forskellige faser af vejledningens tilblivelse. Ansvaret for dennes konklusioner og anbefalinger samt eventuelle fejl og mangler er dog alene Miljøministeriets. Redaktionen er afsluttet marts VIII\n12 Indledning Hovedformålet med at udarbejde samfundsøkonomiske analyser er at klarlægge konsekvenserne af offentlige tiltag. Det gøres typisk, før der træffes en beslutning om at sætte et tiltag i gang eller, når der skal vælges blandt flere tiltag. Samfundsøkonomiske analyser er med til at klarlægge og synliggøre konsekvenserne ved forskellige miljøtiltag, og dermed forbedre beslutningsgrundlaget. Såvel Miljøministeriet som Finansministeriet har brug for at få oplysninger om de økonomiske og miljømæssige konsekvenser af tiltag på miljøområdet. Formålet er hermed at få bedre muligheder for at prioritere indsatsen på dette område. En samfundsøkonomisk analyse kan dog ikke i sig selv give svar på, hvilke miljøtiltag der skal iværksættes, men er en vigtig del af beslutningsgrundlaget. Den endelige beslutning afhænger af den vægt, som tillægges analysens forskellige elementer, eventuelle budgetrestriktioner, etiske overvejelser mv. Der ud over kan samfundsøkonomiske analyser bruges til at evaluere allerede gennemførte tiltag. Evalueringen gør det muligt at kontrollere, om de forudsætninger vedrørende konsekvenser og priser, der blev lagt til grund for tiltagets gennemførelse, har holdt stik. Er der væsentlige afvigelser, bør disse identificeres og forklares, så risikoen for at beslutningstagere gentagne gange baserer deres vurderinger på forkerte præmisser reduceres. Formålet med denne vejledning er at opstille klare retningslinjer for, hvorledes Miljøministeriets samfundsøkonomiske analyser bør udføres, således at disse udføres på et ensartet grundlag og er i overensstemmelse med den seneste udvikling indenfor det miljøøkonomiske område, både nationalt og internationalt. Retningslinjerne er desuden i overensstemmelse med de principper, der er opstillet i Finansministeriets seneste vejledning for samfundsøkonomiske analyser. Målgruppen for vejledningen er personer, som enten selv gennemfører samfundsøkonomiske analyser, kommenterer på dem, formulerer krav til sådanne analyser eller anvender resultaterne herfra i den videre beslutningsproces. Målgruppen er altså først og fremmest sagsbehandlere i centraladministrationen og eksterne konsulenter. Der er lagt vægt på at gøre vejledningen så pædagogisk og praktisk orienteret som muligt. Der lægges dog fortsat stor vægt på også at skabe forståelse for det overordnede formål med analyserne og at formidle hensigten med at følge de specifikke anbefalinger. Vejledningens pædagogiske sigte søges også tilgodeset gennem en række enkle illustrative eksempler. Desuden formidles anbefalingerne i hvert af kapitlerne i en boks, mens man kan læse om baggrunden for anbefalingerne i den resterende del af det pågældende kapitel. Vejledningens samlede anbefalinger er desuden sammenfattet i Kapitel 1. 1\n13 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Når der i denne vejledning tales om samfundsøkonomisk vurdering menes der først og fremmest velfærdsøkonomisk vurdering og budgetøkonomisk vurdering. Hensigten med den velfærdsøkonomiske vurdering er at undersøge, hvorledes et projekt påvirker summen og fordelingen af personers nytte i samfundet. Med nytte skal her forstås livskvalitet. Summen og fordelingen af personers nytte er bestemmende for samfundets velfærd. Hensigten med den budgetøkonomiske analyse er at undersøge, hvorledes et projekt påvirker forskellige samfundsgruppers og -institutioners indtægter og udgifter. Samfundsgrupperne kan være husholdninger, forskellige indkomstgrupper, brugergrupper, erhverv osv. Samfundsinstitutionerne omfatter staten, regionerne, kommunerne osv. Vejledningen vedrører først og fremmest velfærdsøkonomisk vurdering af projekter. Benævnelsen projekt skal i denne forbindelse forstås meget bredt. Der kan være tale om ændringer i måden, hvorpå bestemte varer og tjenester produceres (f.eks. reduceret gødningsforbrug i landbruget), om egentlige anlægsprojekter (f.eks. opførelse af et rensningsanlæg), om indgreb i form at skatter og afgifter, der påvirker forbrugernes adfærd og køb af varer og tjenester osv. I stedet for projekt tales undertiden om tiltag eller foranstaltning. Et projekt er altså karakteriseret ved at påvirke brugen af samfundets knappe ressourcer. Man taler om, at der sker en omallokering af samfundets brug af dets knappe ressourcer. I fagøkonomiske termer kan et projekt derfor defineres som alle former for påvirkning af samfundets allokering af dets knappe ressourcer. I vejledningen vil der blive givet eksempler på vurderingen af de fleste typer af projekter. De knappe ressourcer omfatter de såkaldte produktionsfaktorer arbejdskraft, realkapital (bygninger, anlæg og maskiner), jord, råstoffer og natur. Disse ressourcer sætter grænserne for, hvor mange forbrugsgoder der kan produceres og forbruges i samfundet. Forbrugsgoder skal i denne sammenhæng forstås i bred forstand, således at de både omfatter markedsomsatte og ikke-markedsomsatte goder. De ikke-markedsomsatte goder er f.eks. den offentlige sektors tjenester (uddannelse, forskning, sundhedsydelser etc.) forskellige miljøgoder (rekreative værdier, sundhed) og kulturelle værdier. Befolkningens forbrug af disse goder er sammen med forbruget af markedsomsatte goder bestemmende for personers nytte. Når et projekt gennem omallokering af de knappe ressourcer påvirker produktionen og forbruget, indebærer det, at forbruget af visse goder stiger, mens forbruget af andre goder falder. Dette skyldes, at ressourcerne er knappe. Når ressourcer benyttes på et projekt, indebærer det, at de trækkes bort fra anden produktion, hvorved forbruget af en række goder bliver reduceret. Disse ændringer i forbruget har konsekvenser for befolkningens nytte. Det er disse konsekvenser, som man først og fremmest ønsker at belyse gennem den velfærdsøkonomiske vurdering. Det er særdeles vigtigt at holde sig disse forhold og sammenhænge for øje, når man beskæftiger sig med velfærdsøkonomisk vurdering af miljøprojekter. Man bør hele tiden tænke på, at hensigten med vurderingen er at beskrive alle de konsekvenser af projektet, 2\n14 INDLEDNING som påvirker befolkningens forbrug i bred forstand og dermed dens nytte eller livskvalitet. Størrelsen af nytteændringen udtrykkes normalt i kroner og ører. Dette skyldes, at man værdisætter projektets konsekvenser for forbruget ved hjælp af såkaldte beregningspriser. Disse priser er indikatorer på personers relative marginale nytte af de enkelte forbrugsgoder. Beregningspriserne for de enkelte goder udtrykker altså, at ved en lille ændring i forbruget af det pågældende gode, vil personers nytte ændres svarende til beregningsprisen. Projektets konsekvenser løber i de fleste tilfælde over længere tid. Dette indebærer, at forbrugs- eller nytteændringer i forskellige år skal sammenlignes. Dette giver anledning til et særligt vurderingsproblem, som søges løst gennem såkaldt diskontering. Gennem diskonteringen tildeles de enkelte års forbrugsændringer særlige vægte som afspejler deres relative betydning for samfundets samlede velfærd. Projektets omallokering af ressourcer samt dets finansiering kan have konsekvenser for den offentlige sektors udgifter og indtægter. Disse offentlige provenuvirkninger har velfærdsmæssige konsekvenser, fordi de skal dækkes ind gennem skatteopkrævning. Skatteopkrævningen giver anledning til et såkaldt skatteforvridningstab. Der er tale om et velfærdstab, som skyldes at skatten bl.a. påvirker arbejdsudbudet og dermed omfanget af produktionsfaktorer i samfundet. Et sådant tab bør være omfattet af den velfærdsøkonomiske analyse. Endelig er den velfærdsøkonomiske vurdering som følge af dens fremadrettede perspektiv forbundet med usikkerhed. Usikkerheden vedrører først og fremmest projektets fremtidige konsekvenser, men også fastsættelsen af beregningspriser, diskonteringen og vurderingen af finansierings- og fordelingskonsekvenser er omgærdet med usikkerhed. Det er derfor nødvendigt også at inddrage dette aspekt i projektvurderingen. Den velfærdsøkonomiske projektvurdering omfatter altså en hel række delelementer, som bør indgå i den samlede vurdering. Denne kan baseres på et egentligt beslutningskriterium, der på systematisk vis sammenfatter de forskellige elementer herunder ikke mindst usikkerhedselementet i et samlet mål for projektets fordelagtighed. Den velfærdsøkonomiske analyse kan suppleres med en analyse af projektets fordelingsmæssige konsekvenser. Fordelingsanalysen omfatter først og fremmest en budgetøkonomisk analyse. Denne viser, hvem der i økonomisk henseende er vindere og tabere ved projektet altså hvem der har hhv. netto-indtægter og netto-udgifter heraf. Den budgetøkonomiske analyse er væsentlig, fordi der herved afdækkes eventuelle økonomiske barrierer for projektets gennemførelse. Hertil kommer, at analysen også kan danne baggrund for udformningen af eventuelle kompensationer til taberne. 3\n15 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Fordelingsanalysen kan også omfatte en beskrivelse og vurdering af forbrugsændringernes fordeling på personer og over tid. Begge fordelinger kan have betydning for samfundets velfærd. Fordelingen af projektets forbrugskonsekvenser over tid har først og fremmest betydning for velfærden, hvis fremtidige personer forventes at være bedre stillet i forbrugsmæssig henseende end nulevende personer. En given forbrugsændring har derfor ikke så stor nyttemæssig værdi for en fremtidig person som for en nulevende. Hertil kommer, at selve fordelingen af nytteændringerne på nulevende og fremtidige personer kan have velfærdsmæssig betydning. I denne indledende korte præsentation af den samfundsøkonomiske projektvurderings forskellige elementer er der lagt vægt på at tydeliggøre hensigten med vurderingen. Det er særdeles vigtigt at gøre sig denne hensigt klart med henblik på at kunne fortolke vurderingens resultater korrekt. Den velfærdsøkonomiske vurdering sigter mod at belyse projektets konsekvenser for befolkningens velfærd, der antages bestemt af konsekvensernes betydning for summen og fordelingen af nytte på personer. Den budgetøkonomiske analyse sigter mod at afdække projektets finansieringsbehov samt dets økonomiske vindere og tabere. Den indledende præsentation viser også, at projektvurderingen med fordel kan opdeles i en række delelementer. Disse omfatter: Problemformulering Konsekvensbeskrivelse Værdisætning Diskontering Offentlig provenuvirkning skatteforvridningstabet Usikkerhed Fordelingsanalyse budgetøkonomisk analyse og vurdering af fordelingskonsekvenser Samlet vurdering Vejledningen er i vidt omfang opbygget i overensstemmelse med disse faser. Vejledningens anbefalinger er sammenfattet i Kapitel 1. De følgende Kapitler 2 9 omtaler herefter, hvorledes vurderingen inden for de forskellige delelementer af den samfundsøkonomiske analyse bør gennemføres. Vejledningen indeholder desuden to større praktiske eksempler. Kapitel 10 vedrører udformningen af en optimal NO x -strategi for Danmark, og Kapitel 11 vedrører samfundsøkonomisk vurdering af en genetablering af dele af Åmosen på Sjælland. Begge eksempler er baseret på grundige analyser, der foreligger som rapporter fra Miljøministeriet. Afslutningsvist indplaceres i Kapitel 12 den samfundsøkonomiske analyse i sammenhæng med EU s retningslinjer for Impact Assessment. Forskellen mellem den samfundsøkonomiske analyse og andre prioriteringsmetoder omtales også. 4\n16 Kapitel 1 Sammenfatning anbefalinger I dette kapitel gennemgås kort alle anbefalingerne i vejledningen. For en uddybning og forklaring af anbefalingerne henvises til de enkelte kapitler. Overordnet set omfatter den samfundsøkonomiske vurdering en række delelementer, som med fordel kan systematiseres i overensstemmelse med følgende disposition for vurderingen: Boks 1.1 Den samfundsøkonomiske vurderings delelementer disposition 1. Sammenfatning 2. Problemformulering Vurdering af direkte indgreb i ressourceallokeringen Vurdering af styringsmæssige indgreb 3. Vurdering af direkte indgreb i ressourceallokeringen Konsekvensbeskrivelse Værdisætning Diskontering Offentlige provenuvirkninger skatteforvridningstabet 4. Vurdering af styringsmæssige indgreb Økonomisk styringsmiddel beregning af forvridningstab, miljøkonsekvenser og offentlige provenuvirkninger Administrative og andre styringsmidler adfærdsmæssige konsekvenser og vurdering af disses allokeringsmæssige konsekvenser 5. Risiko og usikkerhed 6. Fordelingsanalyser Budgetøkonomisk analyse Velfærdsøkonomisk analyse af projektets forbrugskonsekvenser for forskellige indkomstgrupper Velfærdsøkonomisk analyse af projektets forbrugskonsekvenser fordelt over tid Dispositionen skal forstås således, at den samfundsøkonomiske vurdering altid bør omfatte en Sammenfatning, som præsenterer resultaterne fra de fem følgende trin. 5\n17 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Problemformuleringen er særdeles central for forståelsen af vurderingens resultater. Det er vigtigt at slå fast, hvilke spørgsmål der besvares af vurderingen, og ikke mindst hvilke der ikke besvares. Gennem problemformuleringen bliver det klart, om den samfundsøkonomiske vurdering er rettet mod et Direkte indgreb i ressourceallokeringen eller mod et Styringsmæssigt indgreb eller eventuelt begge dele. Et Direkte indgreb i ressourceallokeringen er karakteriseret ved, at et projekts konsekvenser for forbruget af samfundets knappe produktionsfaktorer umiddelbart er kendt, mens resultatet af projektet kan være mere eller mindre usikkert. Er der tale om at producere en vis mængde varer eller tjenester, er resultatet kendt, mens dette er mere usikkert, hvis der alene er tale om at stille et gode til rådighed for befolkningen. F.eks. afhænger resultatet af at etablere en fast transportforbindelse eller et naturområde af, hvor mange personer der vælger at benytte disse goder. Miljøkonsekvenserne af et direkte indgreb i ressourceallokeringen kan også være usikre. Selve vurderingen bør omfatte en Konsekvensbeskrivelse, Værdisætning af konsekvenserne, beregning af tidsmæssigt forskelligt placerede konsekvensers nutidsværdi gennem Diskontering og en opgørelse af projektets Offentlige provenuvirkninger med henblik på beregning af det hermed forbundne Skatteforvridningstab. Et Styringsmæssigt indgreb er karakteriseret ved, at det er befolkningens adfærd, som i første omgang påvirkes af indgrebet. Det kan eksempelvis være gennem indførelsen af en miljøafgift eller forbud mod anvendelsen af visse miljøskadelige stoffer. Indgrebets konsekvenser for ressourceallokeringen er en følge af adfærdsændringerne. Den samfundsøkonomiske vurdering af styringsmæssige indgreb forudsætter altså særlig viden om indgrebenes konsekvenser for befolkningens adfærd. Sker indgreb ved anvendelse af et Økonomisk styringsmiddel kan den samfundsøkonomiske vurdering gennemføres ud fra kendskab til efterspørgsels- og udbudsfunktionerne på de relevante markeder. Ved indgreb med Administrative eller andre styringsmidler må vurderingen baseres på et skøn over adfærdsændringernes konsekvenser for ressourceallokeringen. I visse tilfælde kan disse konsekvenser efterfølgende vurderes som et direkte indgreb i ressourceallokeringen. Den samfundsøkonomiske vurdering bør altid omfatte en beskrivelse af den Risiko eller Usikkerhed som er knyttet til vurderingens resultater. Dette gælder især, hvis et projekt eller styringsmæssigt indgreb har omfattende samfundsmæssige konsekvenser. Endelig bør den samfundsøkonomiske vurdering omfatte en Fordelingsanalyse, som identificerer projektets positive og negative konsekvenser for forskellige samfundsgrupper. Dette gøres gennem en Budgetøkonomisk analyse, som beskriver projektets økonomiske konsekvenser for forskellige dele af den offentlige sektor, erhverv og befolkningsgrupper. En sådan analyse bør altid gennemføres, da den viser, hvem der hhv. har økonomisk gevinst og tab af projektet. Den budgetøkonomiske analyse kan suppleres med Velfærdsøkonomiske analyser af forbrugskonsekvenserne for forskellige indkomst- 6\n18 KAPITEL 1 SAMMENFATNING ANBEFALINGER grupper og over tid. I visse tilfælde kan det desuden være relevant at beskrive projektets natur- og miljøkonsekvenser for forskellige samfundsgrupper og holde disse op mod de budgetøkonomiske konsekvenser for de samme grupper. I det følgende beskrives vejledningens anbefalinger nærmere. Der er tale om en sammenfatning af de anbefalinger, som er beskrevet i vejledningens Kapitel Sammenfatning samlet vurdering Formidlingen af den samfundsøkonomiske vurderings resultater bør altid indledes med en relativ kort Sammenfatning. Heraf bør det for det første klart fremgå, hvilken problemstilling der er belyst. Dernæst bør hovedresultaterne vedrørende projektets konsekvenser for befolkningens samlede velfærd og fordelingen heraf været beskrevet. Det bør endvidere være beskrevet, hvem der hhv. har en økonomisk gevinst og et økonomisk tab som følge af projektet. Endelig bør den usikkerhed, hvormed resultaterne er omgærdet, være beskrevet. Hvis det er muligt kan sammenfatningen føre frem til en konklusion og anbefaling vedrørende projektets gennemførelse. Det er særdeles vigtigt, at resultaterne af den samfundsøkonomiske vurdering fremstår så gennemskuelige og forståelige som muligt. Derfor bør sammenfatningen efterfølges af en grundig beskrivelse af de forudsætninger og beregningsmetoder, som ligger til grund for resultaterne. Denne beskrivelse kan opbygges i overensstemmelse med den ovenstående disposition. 1.2 Problemformulering (Kapitel 2) Problemformuleringen bør omfatte en beskrivelse af, hvilken problemstilling der er tale om, en opstilling af udgangssituation eller basisforløb samt overvejelser over analysens omfang. Disse beskrivelser og overvejelser er helt nødvendige for at kunne fortolke resultaterne af den samfundsøkonomiske analyse korrekt. Der bør ikke være tvivl om, hvilke spørgsmål analysen besvarer, og ikke mindst om, hvilke spørgsmål den ikke besvarer. Det er meget vigtigt, at dette formidles meget klart til beslutningstageren. Derfor er et grundigt arbejde i denne indledende fase afgørende for, at analysen bliver god, og at den bliver anvendt korrekt i den videre beslutningsproces Hvilken problemstilling er der tale om? (Afsnit 2.1) Det bør indledningsvist gøres klart, hvilket miljøproblem projektet er rettet mod, hvilke målsætninger for ændringen i miljøkvaliteten der ønskes opnået, hvilke løsningsmuligheder der foreligger, samt hvilke styringsmidler der eventuelt kan tages i anvendelse. Det er i denne forbindelse en fordel at skelne mellem følgende typer af problemstillinger, således at det er klart, hvilken analyse der skal gennemføres: 7\n19 SAMFUNDSØKONOMISK VURDERING AF MILJØPROJEKTER Direkte ændringer af ressourceallokeringen - Er et givet enkeltstående projekt fordelagtigt for samfundet? Der kan både være tale om et nyt projekt eller om ophør af et hidtidigt projekt. - Bør en nærmere specificeret hidtidig aktivitet erstattes med en ny? - Hvilket af to eller flere projekter bør vælges for at løse et givet miljøproblem teknikvalg? Hvornår bør i givet fald en eksisterende teknologi erstattes af en ny og mere fordelagtig? Styringsmæssige indgreb - Hvad er de adfærdsmæssige og dermed ressourceallokeringsmæssige konsekvenser af et givet styringsmæssigt indgreb? Undlade indgreb cost of inaction - Hvad vil de velfærdsøkonomiske konsekvenser af at undlade at gribe ind over for et miljøproblem være? Optimalitetsbetragtninger - Hvor store forbedringer af miljøforholdene vil det være fordelagtigt at gennemføre? Ideelt set bør man nå frem til en situation, hvor værdien af de marginale miljøgevinster er lig med de marginale omkostninger ved at opnå disse. (Velfærdsøkonomisk Cost Benefit Analyse) - Hvordan opnås en ønsket ændring i miljøforholdene på den for samfundet fordelagtigste måde? (Velfærdsøkonomisk Cost Effectiveness Analyse) - Hvordan anvendes en given sum penge til et miljøformål på den mest hensigtsmæssige måde? (Budgetøkonomisk Cost Effectiveness Analyse) - Hvilke styringsmidler er det mest hensigtsmæssigt at anvende for at opnå en ønsket ændring i ressourceallokeringen og deraf følgende ændring i miljøkvaliteten? Ex post analyse - Hvad er resultatet af projektet, og levede det op til forventningerne? Opstilling af udgangssituation eller basisforløb (Afsnit 2.2) Det er en fordel at formulere problemstillingen som en vurdering af konsekvenserne af en nærmere specificeret aktivitetsændring. Derfor er det særdeles væsentligt at fastlægge, i forhold til hvilken udgangssituation eller basisforløb ændringen opgøres. Dette er helt nødvendigt og afgørende for at kunne foretage en korrekt opgørelse af projektets konsekvenser og for at kunne fortolke resultaterne korrekt. Valget af basisforløb er også bestemmende for, hvilken vurderingsproblemstilling der bliver analyseret. Der kan skelnes mellem følgende typer af basisforløb: Den aktuelle tilstand Status quo Den forventede udvikling i samfundets aktiviteter Business as usual Et alternativt projekt eller en alternativ udvikling i samfundets aktiviteter Comparison of alternatives 8\n20 KAPITEL 1 SAMMENFATNING ANBEFALINGER Opstillingen af udgangssituationen eller basisforløbet omfatter forudsætninger om økonomiske, teknologiske, miljømæssige og politiske forhold, som bør være indbyrdes konsistente og i overensstemmelse med Finansministeriets fremskrivninger for dansk økonomi Analysens omfang (Afsnit 2.3) I forbindelse med problemformuleringen og den indledende tilrettelæggelse af projektvurderingen kan det være en fordel at tage følgende forhold i betragtning. Huske at overveje alle relevante alternativer til at løse miljøproblemet Overveje ambitionsniveauet for analysen Herved opnås et overblik over, hvor omfattende en analyse der skal gennemføres, og dermed hvilke og hvor mange ressourcer der skal anvendes herpå. 1.3 Vurdering af direkte indgreb i ressourceallokeringen (Kapitel 3 6) Vurderingen af et direkte indgreb i ressourceallokeringen bør omfatte en beskrivelse og værdisætning af konsekvenserne af projektet, en beregning af projektets nutidsværdi gennem diskontering og opgørelse af projektets offentlige provenuvirkninger med henblik på beregning af et eventuelt skatteforvridningstab Konsekvensbeskrivelse (Kapitel 3) Beskrivelsen af projektets allokeringsmæssige konsekvenser udgør selve grundstenen i den samfundsøkonomiske analyse og danner basis for de videre beregninger. Der skabes det bedste overblik over konsekvenserne ved at opstille et konsekvensskema, som repræsenterer en systematisk fremgangsmåde, hvor risikoen for enten at overse relevante konsekvenser eller regne dobbelt minimeres. Derfor bør man altid starte sin analyse med at opstille et konsekvensskema. Dette ser ud som vist i nedenstående Tabel 1.1. Tabel 1.1 Konsekvensskema Mængder (evt. kr.) År 1 År 2 År 3 År T Direkte økonomiske konsekvenser Produktion af markedsomsatte goder - udelukkende indenlandsk handlede - internationalt handlede Forbrug af produktionsfaktorer 9\nVelfærd nu eller i fremtiden Flemming Møller Velfærd nu eller i fremtiden Velfærdsøkonomisk og nytteetisk vurdering over tid Velfærd nu eller i fremtiden Forfatteren og Aarhus Universitetsforlag 2009 Omslag:\nVejledning i udarbejdelse af samfundsøkonomiske konsekvensvurderinger November 1999 Vejledning i udarbejdelse af samfundsøkonomiske konsekvensvurderinger November 1999 Omslag: Schultz Grafisk Foto: Søren


> Folkeskolen - Jesus Is Precious's blog\nMange lærere siger op efter reform - Folkeskolen mangler lærere\nLærere siger op efter reform - Folkeskolen har mangel på lærere\nEfter folkeskolereformen i 2015 har mange folkeskolelærere valgt at forlade deres job, da de ikke har kunne indfinde sig i de nuværende arbejdsbetingelser.\nStor mangel på lærere i folkeskolen får skoleleder på overarbejde. Det er svært at finde nye, må ansætte vikarer.\nBl.a. kræves det i den nye reform, at de forbereder mere hjemme på kortere tid, samt at eleverne er meget mere i skolen.\nMange bruger som argument at det skader børns fritid denne nye folkeskolereform, og at de er trætte når de kommer hjem; ligeledes er folkeskolelærerene trætte af at skulle løbe meget hurtigere end hvad hurtigt var i forvejen... Der er ofte blevet skåret i deres midler i forvejen.\nDer var kun lige nøjagtigt tid før, til forberedelse og at have et pædagogisk indhold, rød tråd i indholdet. Den røde tråd er væk nu. Indhold uden mening skal nu prædikes hver dag i folkeskolen.\nDet kan de fleste lærere ikke acceptere. Så de er begyndt at give eleverne færre opgaver for hjemme/lave færre skriftlige opgaver. Tilgengæld så at lave dem dybdegående.\nEller sige op, som mange allerede har valgt, og flere er på vej.\nDer er mangel på lærere og har været det lige siden 2015 hvor folkeskolereformen kom. Mange sagde hurtigt op, nogle af de bedste lærere der ikke kunne acceptere at slække på deres pædagogiske arbejde eller levere noget dårlig undervisning for børnene (efter deres mening).\nLærere kan jo fint få jobs på højskoler mv., intet problem, de har uddannelse.\nDet er straks sværere at holde dem i folkeskolen hvis vilkårene ikke er ordentlige.\nI stedet har vi nu fået rekord mange lærer vikarer som ikke kan dagens indhold, men som måske er gymnasie studerende som kun er lærer for en dag i folkeskolen.\nDisse lærer vikarer sænker indholdet, men gavner selvfølgelig den enkelte vikar som så får lidt arbejdserfaring. Det ville de dog have fået alligevel. Når de går på universitet er der rift efter vikarer med en gymnasie uddannelse som læser på uni.\nDisse får typisk nemt lærervikar jobs, når blot de går på uni.\nFrafald på lærer uddannelsen!\nLærer uddannelsen melder om stadigt stigende frafald siden folkeskolereformen blev indført. Og folk som søger efter folkeskole på nettet vil nu også blive advaret mod at blive det, af mange garvede lærere, som har fortrudt de blev lærer.\nFor den kvalitet af undervisningen vi har i dag er virkelig ringe.\nVi havde verdens bedste folkeskole. Men pga vi altid skal ændre ting, har vi nu fåët en konkurrence skole på kina vilkår.\nKvantitet fremfor kvalitet.\nElever på samlebånd, fremfor tid til den enkelte og pædagogisk indhold.\nEn koldere undervisningsform. Med tid til masser af motion siges det i folkeskolereformen, men det er vel det eneste positive at sige om den.\nDer er for mange timer.\nIngen elever burde lave over 6 lektioner pr dag op til 8. klasse, med mulighed for særlige ekstra lektioner i særuger.\n8-10. klasse kan så gøre undtagelser. Op til 8 timer eller 9 timer for 10. klasse.\nFlere timer jo flere år børnene går i skole. Så at lægge mange timer på 10. klasse er helt ok, for at forberede den typisk kraftige stigning i sværhedsgrad på gymnasierne.\nUg.dk ser ud som den plejer\nUddannelses guiden siger stadig det er rart at være lærer. Hvad mener du ?\nDen siger det er et godt job med mulighed for mangt og meget.\nMen det ligner mere at lærerne nu også skal være bureaukrati slaver. Slaver til enevældet i toppen.\nDer er nogen der godt kan lide og bestemme over alt og alle i vores samfund, og det er nu gået ud over folkeskolen ligner det.\nDet er ikke en demokratisk process, det er også en af tingene der har fået mange lærere til at sige op. Selve reformen er trukket ned over hovedet på lærerne, udenom lærerforeningen.\nLærerforeningen har intet haft at sige, end ikke fået lov at se på reformen før den trådte i kræft.\nDet er de vise politikere der har udformet den, i ægte diktatorisk enevælde stil.\nGodt nok har vi dem til at træffe meninger for os, men når det drejer sig om menneskenære ting er det meget vigtigt at spørge folk der har med mennesker at gøre.\nDet virker som om de har glemt at spørge pædagoger, lærere mv. om det var en god idé at indføre reformen, og køre udelukkende på at der var økonomisk incitament til det. (red: at ødelægge folkeskolen som den var).\nHvad mener du, overvejer du at blive lærer efter folkeskole reformen? Er du lærer og overvejer at sige op?\nPolitikerne lytter ikke til kritik. Reform er kommet for at blive lyder det.\nDet er jo definitionen på makværk. At indføre noget med bind for øjnene, uden at lytte til om man kunne have begået fejl.\nSkole holder krisemøde: Folkeskolens lærere flygter fra deres arbejde\nTim Redke fra Christianshavns Skole er en af de lærere, som overvejer at forlade skolejobbet på grund af skolereformen og de nye arbejdstidsregler\n2016-09-01 - Af Jesus Is Precious\nOther Articles in the Category Folkeskolen\nVenstre wants to close primary schools in whole Denmark\nReform helvede - Staten behandler folk som kriminelle\nFolkeskolereformen - Lærer: Folkeskolen får problemer


Dansk salg af snus skal prøves ved retten - Avisen.dk\nDansk salg af snus skal prøves ved retten\nDanmark lever ikke op til et forbud i EU mod at sælge snus. Nu lægger EU-Kommissionen sag an for at få os til at overholde reglerne. (Foto: Foto: Colourbox/free)\nEU-Kommissionen har mistet tålmodigheden med Danmarks ulovlige salg af snus.\n10. juli 2014 12:42\nEU-Kommissionen gør torsdag alvor af sin trussel om at trække Danmark for EU-Domstolen for ikke at leve op til et 12 år gammelt forbud mod salg af snus.\nSalg af snus har været forbudt i alle andre EU-lande end i Sverige siden 1992, men i Danmark bliver der stadig solgt løs snus.\nKommissionen sendte allerede i oktober 2010 en såkaldt åbningsskrivelse, der advarede Danmark om en kommende sag ved domstolen, hvis ikke salget af snus i løs vægt blev stoppet.\n- Danmark har indtil videre ikke oplyst kommissionen om tiltag i den retning og handler fortsat i strid med EU-retten. Kommissionen har derfor besluttet at indbringe sagen for EU-Domstolen, hedder det i en pressemeddelelse fra kommissionen.\nRegeringen har forsøgt at få indført forbuddet for at kunne leve op til EU's tobaksregler. Men det er ikke lykkedes at få samlet flertal for sagen.\nDaværende sundhedsminister Astrid Krag (dengang SF) erkendte selv, da hun 20. marts sidste år fremsatte forslaget, at det var noget af en umulig opgave at få forbuddet igennem i Folketinget.\n- På nuværende tidspunkt vurderes der ikke at være flertal i Folketinget for et lovforslag, der fastsætter et dansk forbud mod løs snus, hed det blandt andet i den skriftlige indstilling fra Sundhedsministeriet.\nDet fremgik også af indstillingen, at ministeriet vurderede, at Danmark ville tabe en eventuel kommende sag ved EU-Domstolen.\nNår svenskerne som de eneste i EU lovligt kan købe snus, skyldes det, at Sverige fik forhandlet sig til en særordning, inden landet i 1995 trådte ind i EU. Dén særordning blev bibeholdt, da EU sidste år efter flere års forhandlinger vedtog en opdatering af tobaksdirektivet.\nDen danske regering nedtonede under forhandlingerne forsøget på at få åbnet for dansk salg af snus og valgte primært at gå efter at beskytte den danske skråtobak og at sikre en lidt længere udfasning af mentolcigaretter, end der oprindeligt var lagt op til.