Pallekassetipper, udstyr til aflæsning\nForside / Produkter / Tilpassede emballageløsninger / Aflæsningssystem til pallekasser\nHvis du modtager pakkede varer, som har behov for at blive aflæsset inden sortering, behandling, ompakning eller hyldedisplay, så har du al mulig grund til at læse mere om denne enhed.\nAflæsningssystemet til pallekasser forvandler en kompleks og tidskrævende operation til en glat og enkel proces, som kun tager få minutter. Systemet er designet til at passe til alle typer gaffeltrucks og alle standard størrelser af pallekasser. I en kort og enkel sekvens kan operatøren løfte pallekassen og vippe den over i den ønskede vinkel, hvorefter varerne hurtigt kan aflæsses fra pallekassen.\nFordele ved aflæsningssystemet:\n• sammenlignet med andre komplekse maskiner anvender denne tyngdekraft og er meget let at bruge;\n• er en uundværlig enhed til at optimere din arbejdsgang.\n• er en omkostningseffektiv løsning til din virksomhed.\nHvis det lyder for godt til at være sandt, så kan du tage et kig på videodemonstrationen af aflæsningssystemet til pallekasser, som du kan finde på denne side. Derefter vil en af vores emballageeksperter være blot et telefonopkald væk og klar til at behandle din ordre.


Smørrebrød i Århus | Prøv vores delikate og højtbelagte håndmadder\nSmørrebrød i Århus\nHer hos Havnens Perle elsker vi at lave dansk mad i Århus. Vi er ikke kun succesfulde med vores traditionelle fastfood,vi tilbyder nemlig også et stort udvalg af delikate smørrebrød i Århus. Og her er kun de bedste råvarer gode nok til os og selvfølgelig også til dig. Derfor kan du være sikker på, at du altid kan få smørrebrød i Århus hos Havnens Perle, hvor kvalitet er afgørende. Vi samarbejder med mange af de forskellige fiskevirksomheder her på havnen, så du både er garanteret friske råvarer, men også sådan at vi kan tilbyde høj kvalitet til en ordentlig pris.\nHos Havnens Perle tilbyder vi smørrebrød i Århus på hverdage mellem: 11.00 og 14.00. Du kan dog ringe og bestille smørrebrød til afhentning på øvrige tidspunkter og dage – du kan blot give os et kald på: 86132256, så snakker vi om det.\n“Vi er altid meget tilfredse, når vi får leveret smørrebrød fra Havnens Perle. Det er altid frisksmurt og der har aldrig været nogen negative bemærkninger fra vores besøgende. Tværtimod kommer der tit folk der roser smørrebrødet“\n– Karl Nøhr Sørensen, Søfartsmuseet.\nPrøv delikat og højbelagt smørrebrød i Århus\nHvis du er på udkig efter kvalitets smørrebrød i Århus, og hvor prisen stadig er til at overkomme – så er du mere end velkommen her hos Havnens Perle. I er også mere end velkommen, hvis I er en større gruppe – her vil vi dog anbefale, at I ringer og laver en forudbestilling, så vi er sikre på, at I bliver mætte. Alle vores højbelagte smørrebrød er nemlig frisksmurt til kl. 11.00, hvorefter vi ikke har kapacitet til større, ekstra smørrebrødsportioner, medmindre vi er varslet.\nDe lækre smørrebrød i Århus kan sagtens nydes her hos Havnens Perle. Vi er et af mange spisesteder i Århus, men hos Havnens Perle er vi samlepunktet for rigtig mange mennesker, hvor vi vægter en munter atmosfære og altid glade medarbejdere. Udover vores lækre smørrebrød, kan du også finde en af de bedste burger i Århus.\nSkal du bruge smørrebrød i Århus, i weekenden? Så kan vi også hjælpe med det. Du skal bare bestille forud og minimum 35 stk.\nVores tilbud på 3 stk. for 57 kr. gælder kun på hverdage.\nBestiller du over 75 stk. smørrebrød til weekenden fratrækker vi 5% af det samlede beløb ved betaling.\nLeder du efter en udsøgt frokost i Århus? Så kom forbi og smag vores lækre smørrebrød. Vi glæder os til at se dig.


Internet forretninger med fixie bike cykler\nCykelpartner.dk er nu en af de største internet virksomheder der sælger cykler og tilbehør. Virksomhedens sortiment indbefatter opimod 11000 varer fra en række brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,6 af 10 indikerer god tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 24460 bedømmelser, hvoraf 22028 af disse giver topkarakter. På Facebook er 41558 personer fans af Cykelpartner.dk, og her har forretningen modtaget 396 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,5 ud af 5, hvilket lige så vel er særdeles overlegent.\nCykler.dk er aktuelt en af de mest populære internet firmaer med cykler og tilbehør. Forhandlerens sortiment spænder over over 3000 varer fra diverse brands. Firmaets Trustpilot-evaluering på 9,3 af 10 demonstrerer god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 2505 ratings, hvoraf 1901 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2863 brugere tilhængere af Cykler.dk, og her har netbutikken modtaget 49 vurderinger med en middel vurdering på 4,7 ud af 5, som ligeså er ekstremt beundringsværdig.\nPedalatleten.dk er pt. en af de største internet handler inden for cykler og tilbehør. Deres sortiment omfatter opimod 2000 produkter fra flere brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,1 af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 175 vurderinger, hvoraf 114 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 392 mennesker fans af Pedalatleten.dk, og her har virksomheden modtaget 12 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,5 af 5, hvilket ligeså er særdeles overlegent.\nCykelexperten.dk er nu en af de førende e-butikker der sælger cykler og tilbehør. Netshoppens udvalg rummer mere end 4000 varer fra flere producenter. Netshoppens Trustpilot-rating på 9,1 ud af 10 vidner om utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1560 evalueringer, hvoraf 1174 af disse giver topkarakter. På Facebook er 14379 brugere tilhængere af Cykelexperten.dk, og her har de modtaget 100 vurderinger med en middel rating på 4,1 af 5, som tillige er temmelig overlegent.\nFribikeshop.dk er i dag imellem de største online webshops med cykler og tilbehør. Butikkens udvalg omfatter flere end 5000 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 8 af 10 bevidner en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 1740 anmeldelser, hvoraf 1184 af disse giver topkarakter. På Facebook er 35097 brugere tilhængere af Fribikeshop.dk, og herpå har webshoppen modtaget 72 ratings med en middel vurdering på 4,2 ud af 5, hvilket tillige er meget godt.\nFixie Bike cykler efterspørges over nettet\nFlere online outlets giver nu en række forskellige leveringstyper. Et hit er for øjeblikket at få leveret til et udleveringssted, og så kan du blot hente de nyindkøbte varer når det passer ind i din hverdag. Leveringsmetoden er nemlig virkelig problemfri, samt oftest endvidere den mindst kostelige metode til levering.\nDu burde endvidere tænke over at få pakken bragt til din lejlighed eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden er somme tider en lille smule mere bekostelig, men desuden rigtig bekvem. Den mest prisbevidste mulighed for levering af fixie bike cykler er dog at du selv henter pakken, men dette står og falder med at du bor i nærheden af fixie bike cykler internet forretningens tilholdssted.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være særligt væsentlig i tilfælde af at du har brug for dine nye varer fluks, og herved er det virkelig centralt at vi checker det estimerede leveringstidspunkt for det pågældende produkt.\nMasser af fixie bike cykler outlets på nettet reklamerer med 1 hverdags levering på de fleste varenumre, men vær på vagt da det er betinget af at bestillingen indsendes før et fastslået tidspunkt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få fixie bike cykler på posthuset forud for at medarbejderne har fri.\nEn hel del online shops yder fragt uden gebyr, men for det meste er det under forudsætning af at der aftages for et præcist beløb. I øvrigt bør du snuppe den mest betalelige leveringsmodel, der i mange tilfælde – ligegyldigt om man bor ved Holstebro, Brønderslev eller Hundested – vil være at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden i høj grad nemt for købere at finde frem til de bedste priser på fixie bike cykler i blandt flere online varehuse, og på grund af dette har masser af netbutikker fundet det uundgåeligt at trykke udsalgspriserne på en række af deres varer – til drenge og piger, og ligeledes også til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nMen det kan alligevel være tiden værd at efterse visse e-butikker efter fixie bike cykler rabat forud for at du bestiller, således at du er tryg ved at indhente den mindst kostelige pris.\nMan skal blot ikke undervurdere, at i tilfælde af at en internet butik markedsfører fixie bike cykler til salg for en udsalgspris der anses for ekstraordinært overkommelig, bør det for det meste være et karakteristika der viser en falsk internet butik. Handler med kort er imidlertid indbefattet af en forordning, der beskytter os imod uærlige forretninger på nettet.\nVi tilråder generelt betalinger med kort eller MobilePay. Alternativt kan du overveje en afdragsordning som f.eks. ViaBill, ifald du har til hensigt at afdrage regningen over flere uger.\nInden folk handler fixie bike cykler hos en e-handler behøver de de facto få overblik over netbutikkens forretningsbetingelser, det er dog undertiden et omfattende arbejde.\nEt nemt alternativ kan derfor være at efterse om webshoppen er verificeret af e-mærket, siden det skulle være en påvisning af at e-butikken accepterer gældende dansk lovgivning, tillige med at e-forretningen undertiden besigtiges af fagfolk som kender de gældende love. Desuden får du anledning til hjælpende service, når du bliver udsat for vanskeligheder som følge af dit indkøb.\nDerudover foreslåes det at kunden er på vagt for de mest essentielle vedtægter der spiller ind i forbindelse med ordren, f.eks. hvilken ombytningspolitik på fixie bike cykler forretningen anvender. Her er det også relevant, at man til enhver tid opbevarer ens kvittering, så man altid vil kunne eftervise sit køb, uafhængig om man skal shoppe til en herre eller dame.\nTrustpilot resulterer i regulære tiltalende løsninger til at dechifrere forskellige forhenværende køberes tanker og derved støtter vi, at du analyserer webbutikkens fixie bike cykler omtaler før du færdiggør din shopping.\nFacebook leverer derudover stort set strålende genveje til at få indsigt i internet firmaets kundetilfredshed. Derudover er der nogle shops på nettet som giver kunderne mulighed for at publicere en vurdering af købsoplevelsen, som tilmed kan drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi har tætte samarbejder med en samling af internet forretninger og formidler forretningernes varer, og får honorar hvis den besøgende vi sender videre foretager en ordre.\nInformationer omkring fixie bike cykler og internet webshops understøttes rutinemæssigt, men vi giver ingen garanti imod justeringer der eventuelt er implementeret siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.


Test: 4iiii Viiiiva pulsbælte | CykelStart.dk\nSkrevet af Noel Christensen Tests 29. januar 2019\nFirmaet 4iiii Innovations er et mindre firma som primært beskæftiger sig med udvikling af wattmålere, men deres sortiment rummer også et pulsbælte og ikke bare et traditionelt pulsbælte, men et der kan lidt mere end de andre på markedet.\nViiiiva kommer i en pæn hvid æske med en quick guide til hurtig opstart – that’s it!\nSelve pulsbæltet er en blød rem hvor selve pulsmåleren klikkes på bæltet som vi kender det fra eksempelvis Garmin’s Soft Strap pulsbælte. Pulsbæltet kan nemt justeres i omkredsen og selve pulsmåleren opleves ikke som generende under brug.\nPulsbæltet drives af ét enkelt CR2032 knapcelle batteri som nemt udskiftes hvis det skulle være nødvendigt – men der er til over 200 timers brug i ét batteri.\nViiiva pulsbæltet understøtter både ANT+ og Bluetooth, hvordan det helt præcist virker kommer vi tilbage til. Pulsbæltet er, ifølge 4iiii 10x mere følsomt end andre pulsmålere – min uvidenskabelige sammenligning med mit Garmin ANT+ pulsbælte viser dog ikke umiddelbart nogle forskelle i målingerne, så hvorvidt dette er rigtig eller forkert lader vi stå hen i det uvisse – det er i hvert fald lige så godt som Garmin’s ANT+ pulsbælte!\nPulsbæltet har hukommelse, hvilket betyder at man rent faktisk kan bruge det “stand-alone” i op til 65 timer! Data’en lagres i pulsmåleren og kan overføres til 4iiii app’en ved lejlighed.\nPulsbæltet kan naturligvis bruges som et helt klassisk pulsbælte som kan kobles til din smartphone eller anden enhed som understøtter bluetooth sensorer, eksempelvis i Zwift, Bkool eller anden online træningsplatform.\nDer hvor Viiiva skiller sig ud fra mængden er ved Bridge-funktionen, en funktion der gør det muligt at parre ANT+ sensorer med pulsbæltet, for at sende informationen videre via Bluetooth. Og hvorfor så det, tænker du måske. Er man én af de mange der kører på hometrainer over vinteren, så benytter man formentlig en iPad, PC eller et AppleTV til at afvikle Zwift eller Bkool og her kan man være udfordret af at de sensorer der sidder på cyklen er ANT+ baserede, hvilket en iPad eller et AppleTV ikke understøtter. Ved at bruge Viiiva pulsbæltet kan man samle signalet fra alle ens ANT+ enheder på cyklen, eksempelvis kadence, fart og watt – for at sende dem, sammen med pulsmålingerne, via bluetooth til en iPad, et Apple TV eller en anden enhed der understøtter bluetooth sensorer.\nSærligt brugere der afvikler Zwift via AppleTV vil kunne få glæde af Viiva, for her er kun én bluetooth forbindelse ledig – med Viiva slipper man da for at vælge om den skal bruges til puls, kadence eller watt, her man kan samle signalerne fra ANT+ sensorerne og sende dem videre via bluetooth.\nParringen af ANT+ enheder sker nemt og hurtigt via app’en og skal kun gøres én gang.\nViiiva pulsbæltet er dyrere end de fleste andre klassiske pulsbælter på markedet, men det har også funktionalitet der retfærdiggøre den højere pris, nemlig Bridge-funktionen der gør det muligt at samle signalet fra flere ANT+ enheder og sende dem videre via Bluetooth – noget der løser en del for hometrainerr-folket der kører Zwift via en iPad eller et AppleTV.\nDerudover er det en fed feature at pulsbæltet kan bruges alene, eller sammen med app’en og har hukommelse til 65 timers data.\nKan man kåre det bedste pulsbælte til Zwift og hometrainere generelt, så må Viiiva være oplagt kandidat hertil!\nSet til 659,-\nKøb 4iiii Viiiiva\nMed de rigtige apps så kan telefonen være en rigtig god cykelcomputer og GPS med navigation. Det kræver bare at telefonen sidder fast på…


januar 2021 - www.musikforsjov.dk\ndet er et udmærket år dette her\njeg graver et kæmpehul ude i skrænten ved musikstuen\nog når jeg graver, så sprøjter jorden omkring mig og noget af det kom ind i musikstuen ,fordi mor havde ladet døren stå åben\nmor arbejder nemlig i hønsegården\nHun synes ikke ,at hønsegården er stor nok til de tre høns og Ninus og så mig, når jeg leger derude, så nu skal den gøres større\nDerfor skal alle de brædder, som mor skruede sammen i foråret, nu skrues fra hinanden og bruges på en anden måde\nMor kalder det at være kreativ.Jeg kalder det mere at bære sig underligt ad\nMen mor siger, at hun lige har set på fjernsynet ,at der var en voksen mand, som byggede en bil af lego klodser\nSå gør det da mere gavn ,det jeg laver, siger hun og så skruer hun videre\nJeg er med hele tiden, for det er sjovt\nMan skal hoppe fra brædderne ned på jorden eller også så skal man kravle nedenunder brædderne\nMan bliver dejlig beskidt ,men det gør ikke noget\nMor har sådan noget på, der hedder en flyverdragt\nDen flyver altså ikke, men den hænger sammen alle vegne, så hun ikke bliver kold på ryggen eller numsen -----og så er den grå.Det er en slags sort ,som bare er blevet vasket ---det er nærmest en slags lyse-sort---tror jeg\nHønsene og Ninus er også med til det\nHønsene gokker en hel masse og Ninus farer rundt\nDet må da også være sjovere, end at sidde og glo i det kedelige bur.\nMen han skal ind i buret om natten\nDet har han ikke helt forstået endnu\nMor skal løfte ham op, fordi buret står højt oppe væk fra jorden\nI går da hun løftede Ninus op ,kom han til at sparke med det ene bagben\ndet ramte mor lige på munden og det gjorde ondt --men det var ikke med vilje\nSå da hønsene og Ninus var lagt i seng ,så gik vi ind\nMor har sådan en creme ,hvor der står '8 timer' på\nDet betyder, at den er god til at tage rifter væk.\nDen smurte hun på og i dag er 'kradset' næsten helt væk.\nNinus er ikke kommet ud endnu, for det er frysevejr i dag.\nDa vi var på gaden ,var vandet i vandpytterne blevet stift,\nså det er rigtig koldt\nMor skal i byen efter hønsemad og kaninmad---og et kødben til mig.\nDet gør hun om lidt.Når hun så kommer hjem ,så skal vi bygge videre i hønsegården\nMåske skal Ninus have et nyt bur/hus,som ikke er så højt oppe, så mor skal bære ham. Det må gerne ligge en smule højt, men så skal han have en trappe og så skal han lære selv at gå i seng om aftenen .\nSå skal vi bare hjælpe ham med at lukke døren, så ræven ikke kan komme ind til ham,.\nHalvdelen af brædderne er allerede skruet væk. Nogle af dem er blevet brugt til det nye stakit.\nder kommer plankeværk højt højt oppe ,så kan hønsene ikke komme ud og Ræven kan ikke komme ind.Noget af det er allerede sat på plads,og det skal være færdigt i dag. Så kommer det der, der hedder 'rydde op.'\ndet er det værste ,siger mor\nfor alle de gamle brædder, de skal bæres igennem musikstuen og stuen for at komme ned til pladsen ved siden af bilen .\nSå bagefter skal vi finde en flink mand eller dame ,som vil køre det hele på lossepladsen.\nVi har ikke en trailer mere, fordi vores smarte lille bil er for lille til at have en trailer på sig.Derfor har mor givet den væk.\nMen det tager vi bare helt roligt. For gamle brædder ,de løber ikke deres vej, siger hun\nDe venter pænt på, at vi får tid (eller kræfter) og lyst til at slæbe rundt på dem'\nHun behøver ikke at gå i trænings-centret ,siger hun\nHun går bare rundt i haven med sine gamle brædder og det er gratis.


Kæmpe billedserie: Her er årets bedste pressefotos | Kultur | Fyens.dk\nKæmpe billedserie: Her er årets bedste pressefotos\nÅrets Pressefoto. Drømmen om et bedre liv. over en million flygtninge og migranter søgte i 2015 til Europa. langt de fleste betalte menneskesmuglere for at fragte dem over havet fra tyrkiet eller det nordlige Afrika til Europa. presset har faet Eu's asylregler til at bryde sammen og medlemslandene til at konkurrere om, hvem der kan holde flest flygtninge væk fra deres egne grænser. pigtradshegn, taregas, grænsekontrol, asylstramninger og manglende humanitær hjælp har ikke kunnet stoppe strømmen af mennesker pa flugt fra krig, undertrykkelse og fattigdom, men har i stedet skabt kaotiske tilstande mange steder pa flygtningenes vej.\nFoto: Jacob Ehrbahn / Politiken\nÅrets Pressefotograf: Horgos /Serbien, Flygtninge krise. 16/9-2015 Flygtninge bliver mødt af den nyopførte ungarske mur og ma finde en ny vej op igennem europa. en ung dreng vager over en sovende pige pa grænsen mellem Serbien og Ungarn. Flygtningene, som habede pa, at de kunne komme igen- nem Serbien og videre op igennem Ungarn, blev mødt af en nybygget grænsemur og et stort opbud af kampklædte betjente. Sa de blev tvunget til at overnatte under den abne himmel, inden turen næste dag gik videre mod Kroatien og den nye vej videre op i europa.åbede på at de kunne komme igennem Serbien og videre op igennem Ungarn blev mødt af en nybygget grænse mur og et stort opbud af Kampklædte betjente. Så de blev tvunget til at overnatte under den åbne himmel, inden turen næste dag gik videre mod Kroatien og den nye vej videre op i Europa.\nFoto: Joachim Ladefoged / Morgenavisen Jyllands-Posten\nÅrets Pressefotograf: Århus, Aros museum d. 13/12-2015 Luciaoptog i Olofur Eliassons Regnbue på toppen af Aros museum i Århus.\nÅrets Pressefotograf: Århus, d. 27/1-2015 Misrat vagnede op en morgen og opdagede til sin rædsel, at hendes to børn var blevet kidnappet til Somalia af hendes eksmand. Nu er hun blevet genforenet med dem, men sorgen og smerten over ikke at have set dem vokse op sidder stadigvæk dybt i hende.\nÅrets Pressefotograf: Blåvand, Militær øvelsesterræn vestkysten 28/6-2015 En familie hygger sig ved siden af en pansret FN-vogn. Det danske militær holder abent hus for alle i militærets øvelsesterræn ved Blavand pa den jyske vestkyst. Det tiltrækker en masse nysgerrige danskere og turister, som med stor interesse kigger pa alt isenkrammet, der bliver vist frem, gamle ka- noner, nye kampvogne, soldater der leger krig. F-16-fly drøner rundt i luften, og der bliver sprunget i faldskærm.\nÅrets Pressefotograf: Tovarnik, Kroatien 17/9-2015 Flygtninge bliver mødt af den nyopførte ungarske mur og ma finde en ny vej op igennem europa. en ældre flygtningemand far hjerte-massage pa grænsen mellem Serbien og Kroatien. efter at Ungarn havde lukket sin grænse til Serbien med et nyt hegn, blev flygtningene tvunget til at finde en ny vej op i europa og satte kursen mod Kroatien, som stadigvæk var abent. For at komme ind i Kroatien blev de nødt til at vandre 3 km fra Serbien ind i Ungarn i 38 graders varme, og her skulle de vente pa videre transport. Men varmen gjorde turen og ventetiden ulideligt hard.\nÅrets Danske Hverdagsbillede (vinder): Danskerne skulle vænne sig til at se svært bevæbnet politi i gaderne efter terrorangrebene i Paris og Køben- havn. To betjente holder vagt over for den franske ambassade pa Kgs. Nytorv, bagved dem pryder et stort maleri af Kgs. Nytorv muren ind til metrobyggeriet.\nFoto: Bax Lindhardt / Berlingske media/Scanpix\nHædrende omtale, Portræt: Hel gennem helvede - Daniel Rye har lige været afsted pa sin første tur til en konfliktzone, efter han slap fri fra Islamisk Stat. For at lave en positiv historie om sport som et billede pa nationalfølelsen. "Sportsfolk er nogle af dem, der tør at drømme for et land. De vil til OL og VM. Det er en made at lave en fortælling fra den tredje verden, der ikke er bare endnu en historie om børn, der sulter," siger Daniel Rye.\nFoto: Asbjørn Sand / Freelance\nHædrende omtale, Portræt: Hel gennem helvede - Pa spørgsmalet om, hvorfor han ikke bare fotograferer farehyrder i Island, svarer Daniel Rye: "Det kan jeg ikke! Ikke efter jeg har været sa dyb en del afverdenshistorien. efter jeg har prøvet, hvad det vil sige at være et offer. efter jeg har prøvet, hvad det vil sige at sulte og være syg og frygte at dø hvert øjeblik. Det er jo det, som mange i verden lever under. Sa kan det godt være, det ikke er det, jeg skal fotografere konkret, men det er en kæmpedel af historien. Jeg har endnu mere lyst til at fortælle de historier nu, fordi det er nødvendigt, og der ikke er særlig mange, der gør det."\nHædrende omtale, Portræt: Hel gennem helvede - Løsesummen for at fa Daniel Rye fri fra Islamisk Stat bestod af private bidrag samlet sammen uden for offentlighedens opmærksomhed. "Jeg ved da godt, at de ikke betaler igen," siger Daniel Rye. Men hans research til den seneste tur har været sa grundig, at han til sidst blev sendt tilbage til de samme menne- sker, han allerede havde talt med. Og sa dækker hans forsikring bedre denne gang.\nHædrende omtale, Portræt: Hel gennem helvede - Selv om Daniel Rye mærkede hardcore tortur, kom han ikke ud med had. Han forstar, at det ikke var ham personligt, hans bødler hadede. De hadede den vestlige verden og brugte ham som modtager af deres vrede. Højt sat kommer kun en ud af 25 gidsler hjem uden posttraumatisk stress syndrom. Daniel Rye er den ene. Og sa passer han heller ikke ind i tommelfingerreglen med, at for hver maned i fangenskab skal man bruge et ar pa at komme sig. "Jeg er pissestolt af, at min psykolog siger, at jeg har sprængt rammerne for, hvordan man kommer sig over sadan en oplevelse. Sa føler jeg, at det er en styrke," siger han.\nHædrende omtale, Portræt: Hel gennem helvede - en del af forklaringen pa, hvorfor Daniel Rye har klaret sig sa godt, efter han kom hjem fra Syrien, er formentlig, at han kunne udleve sin drøm om at bygge et kolonihavehus, og at han kan fortælle om sine oplevelser. Daniel Ryes psykolog forklarer det ogsa med er- faringer med fraskilning af frygt og en robusthed, som Daniel Rye har fra at være elitegymnast. Men ogsa med at være en "glasset er halvt fuldt-type". Og at være en sindig jyde.\n30.000 danskere er samlet pa Gunnar Nu Hansens Plads pa Østerbro i København for at mindes de to ofre, Finn Nørgaard og Dan Uzan, der mistede livet under terrorangrebet, der ramte København den 14. februar 2015. Anita Bundgaard betragter mindehøjtideligheden fra afstand i sin lejlighed pa Østerbrogade.\nFoto: Asger Ladefoged / Berlingske Media/Scanpix\nTerror i Paris - i det forløbne ar har talrige terrorangreb fundet sted verden over. Mange af dem har haft isla- misk stat som afsender, enten som udøver eller inspirator, og Frankrig var ingen undtagelse. bade i januar og november 2015 blev paris ramt af, hvad der nu ses som værende, det største angreb pa landet siden 2. Verdenskrig. i alt mistede 149 mennesker livet i de to terrorangreb. Fortovet foran Le Carillon, en af restauranterne, der fredag aften den 13. november 2015 blev ramt af terrorangrebet. Kort efter attentatmændene havde abnet ild mod Le Carillon, vendte de sig om og fortsatte angre- bet pa en anden restaurant, Le Petit Cambodge. 14 mennesker blev skudt og dræbt, mens de opholdt sig pa restauranterne.\nTerror i Paris - En kvinde er mødt op for at lægge blomster foran Le Carillon. For under et døgn siden sad gæster og spiste aftensmad pa restauranten. Dagen efter, den 14. november 2015, er stedet lukket og over 120 personer meldt dræbt i terrorangrebet.\nTerror i Paris - Jean-Pierre har boet pa Place de la Republique i over 20 ar, men har aldrig før set sa mange mennesker samlet der pa en gang. Den 11. januar 2015 mødte op mod 1,5 millioner franskmænd op pa Place de la Republique for at mindes ofrene for terrorangrebet, der ramte det satiriske magasin Charlie Hebdo og et jødisk supermarked.\nTerror i Paris - Den 7. januar 2015 trængte to terrorister, der senere viste sig at være fra Islamisk Stat, ind pa Charlie Hebdos redaktion midt i Paris. Syv personer fra magasinet blev skudt og dræbt - adskillige andre saret.\nTerror i Paris - Natten til mandag, fa dage efter terrorangrebet i november. en mand sørger foran to af cafeerne, der blev ramt under angrebet. Fem personer mistede livet fa meter fra kantstenen, hvor han sidder.\nTerror i Paris - Dagen efter angrebet pa Charlie Hebdo holdt alle kirker i Frankrig et minuts stilhed til ære for ofrene. Pa daværende tidspunkt var verden endnu uvidende om det kommende angreb, der ville ramme et jødisk supermarked og koste endnu fire personer livet. Terrorangrebet i januar havde stærkt symbolske mal: ytringsfrihed og religionsfrihed, hvorimod angrebet i november var af en anden og bredere karakter: et stadion, cafeer og en koncertsal.\nTerror i Paris - Fortovet foran restauranten Le Carillon formiddagen efter terrorangrebet i november.\nTerror i Paris - Fredag aften den 13. november 2015 kl. 21.40 stormede tre svært bevæbnede terrorister spillestedet Bataclan i Paris. Under tre timer senere havde de sprunget sig selv i luften og dræbt 89 personer samt saret 99 andre. Her tre dage efter angrebet samles folk foran spillestedet for at lægge blomster og udtrykke deres følelser.\nKrigen er først slut, nar den sidste soldat er begravet. Rus- siske børn og unge graver stadig efter de soldater, der i mere end 70 ar har ligget i skovbunden øst for Skt. Peters- borg. De er i lære som patrioter.\nFoto: Bax Lindhardt - BERLINGSKE MEDIA/SCANPIX\nRosenheim. I den sydtyske by Rosenheim, tæt pa den østrigske grænse, oplever politiet en stor stigning i antallet af mennesker, som kommer til landet for at søge om asyl. en ung mand har gemt sig under et sæde i toget fra Østrig og politiet hiver ham ud for senere at registrere ham.\nFoto: Tycho Gregers / Morgenavisen Jyllands-Posten\nI nationalparker i namibia kan de vilde dyr studeres pa nært hold efter mørkets frembrud, ved sparsomt oplyste vandhuller. Elefanternes hakkeorden, næsehornenes magtkampe, de sky giraffer og sjakalerne der kommer listende. Næsehornene udkæmper drabelige kampe, indimellem at de drikker en tar eller bader i vandhullet.\nFoto: Jakob Carlsen / Freelance\nTo elefanter deler en stille stund, efter tørsten er slukket.\nEn enlig sjakal holder udkig, inden den vover at drikke.\nEn giraf afventer, at der bliver tomt ved vandhullet, sa den kan drikke i fred.\nNæsehorn holder øje med hinanden pa hver sin side af vandhullet.\nElefanterne kommer i store flokke til vandhullet. Indimellem opstar der tumult, nar en, der ikke tilhører flokken, prøver at mænge sig.\nMan skal over fire broer for at komme fra langeland til hovedstaden. Hvor øen nok mest er kendt for langelandsfestival og pølser, man kan kende pa knækket. Og sa fra fortællingerne om bagsiden af den maleriske landsbyidyl. Om skolerne, der lukker og arbejdspladserne, der forsvinder. Langeland havde i 2014 bade danmarks laveste indkomst per indbygger og landets højeste skattetryk. Men hvordan ser livet egentlig ud, derude i vandkanten? Hvem gemmer sig bag de smukke hattebakker, hvem skubber pa udviklingen og hvem holder øen i udkanten oppe? »Vi er jo alle pa alder med vores biler«, griner Dora Hansen. Det er dog ikke hendes bil, der har startvanskeligheder. Den kører, som den skal. Rover Club Danmark er pa 30 ars jubilæums-tur i det sydfyn- ske. Langeland ligger lige midt imellem Jylland og Sjælland, sa derfor mødes de her.\nFoto: Janus Engel Rasmussen / Politiken\nSognepræst Rebecca Aagaard Poulsen flyttede til øen i 2013, nyskilt fra sin kone, med sine tvillingepiger. Hun ved, hvordan det er at være i centrum af øens sladderspalte. Men ogsa, at det egentlig ikke betyder noget for folk. »Pa Langeland bliver du set mere ned pa, hvis du er illoyal eller egoistisk. Det er ligesom det, man gar op i. Jeg har aldrig mødt mere abne og tolerante mennesker,« siger Rebecca. Hun føler, at hun kan give sine børn en helt anden frihed i opvæksten hernede end i Køge, hvor hun kom fra.\nSøren Cilla bor pa Lejebøllegaard med sine to hunde. Pa Langeland kunne han fa en hel herregard for sin pension. »Jeg kan bo her, til jeg skal dø,« siger Søren, der har taget sit efternavn fra sin første hund, der er afgaet ved døden.\nBenjamin Vessengaard Arnoldsen fløjter blidt ad malkekøerne for at fa dem til at ga pænt pa række ind i malkestationen. Det er en beskeden malkestation, stadig kun halvautomatisk. Og det kommer Benjamin til gode. Han kan nemlig godt lide sit job som landmand. »Det er dejligt at ga for sig selv. Her er ingen, der retter pa en, og jeg er egentlig ikke sa vild med sa mange mennesker«, siger Benjamin. Han kom til Michael Bay Hansens gard for lidt over et ar siden.\nDer er saftig strip, og de mandlige tjenere har faet revet polotrøjerne af. Nogle er gift, andre i familie, men alle synger med pa 'Vagner i natten' og 'Cotton eye Joe'. »Der er da ingen, der giii'er det der«, fik Katja og Nina at vide, første gang de ville lave Arets Pigefrokost for tre ar siden. Dengang kom der 200 i alderen 18-70. Til arets arrangement har de solgt 300 billetter pa 40 minutter.\nPa grundlovsdag mødes en gruppe af Humbles mænd og sætter flagstænger op langs byens hoved- gade. Sadan har det været i 37 ar, og sadan bliver det helst ved med. I sin tid fik en gruppe initiativrige mænd lov til at bruge overskudspenge fra opsætningen af gade- lygter til at købe flagstænger for. Gravearbejdet gjorde mændene frivilligt. Ligesom de frivilligt sætter flagstængerne op i dag. Flagsætterkrigen mod Tryggelev diskuteres i en munter tone. Deres stænger er kortere. »Lagkageflag« eller »Flag i øjenhøjde« grines der. Som man siger: »Alle er velkomne her i byen. Syrere, grønlændere, ja selv folk fra Tryggelev.«\n»Jeg er lige sa blød, som jeg er hard«, siger Bo Mortensen. Han har en broget fortid og plejer sine krydderurter, som min mor ville. Og sa er han i virkeligheden ret ked af det. »Folk accepterer mig ikke pa grund af mit udseende, og ingen hilser rig- tig pa mig«. Pa hans bord star et fyldt askebæger og et glas vodka med cola. Han byder konstant pa cigaretter og far tarer i øjnene, da jeg siger farvel til ham.\nSolen er blevet orange, og skyggerne knækker, nar væggen møder jorden pa badeanstalten. et par stykker sidder pa bænken og drikker Gajol-shots. en star pa taget af de nymalede træskure og nasser smøger af Linea, der star nedenfor. Pia Sørensen fylder 21 i dag; det er hendes shots. Og emma ryger en tur i vandet.\nFoto: Jeppe Carlsen / Freelance/Jeppe Carlsen\nLille nyfødte Fie er syg. Hjertet er hullet, og hun er alt for lille. Lægerne ved ikke, hvad hun fejler. Fie er nu tre døgn gammel. Thomas og Kamilla har lagt tøjdyr ned til Fie. De ved nu, at hun har huller i hjertet og en ganespalte. Begge dele kan opereres. Men lægerne har en mistanke om, at hun muligvis ogsa har en sygdom, der gør, at hun er væksthæmmet. Det ved de bare ikke med sikkerhed endnu.\nFoto: Joachim Adrian / Politiken\nHorgos /Serbien, Flygtninge krise. 16/9-2015 Flygtninge bliver mødt af den nyopførte ungarske mur og ma finde en ny vej op igennem europa. en ung dreng vager over en sovende pige pa grænsen mellem Serbien og Ungarn. Flygtningene, som habede pa, at de kunne komme igen- nem Serbien og videre op igennem Ungarn, blev mødt af en nybygget grænsemur og et stort opbud af kampklædte betjente. Sa de blev tvunget til at overnatte under den abne himmel, inden turen næste dag gik videre mod Kroatien og den nye vej videre op i europa.åbede på at de kunne komme igennem Serbien og videre op igennem Ungarn blev mødt af en nybygget grænse mur og et stort opbud af Kampklædte betjente. Så de blev tvunget til at overnatte under den åbne himmel, inden turen næste dag gik videre mod Kroatien og den nye vej videre op i Europa.\nÅrhus, Aros museum d. 13/12-2015 Luciaoptog i Olofur Eliassons Regnbue på toppen af Aros museum i Århus.\nÅrhus, d. 27/1-2015 Misrat vagnede op en morgen og opdagede til sin rædsel, at hendes to børn var blevet kidnappet til Somalia af hendes eksmand. Nu er hun blevet genforenet med dem, men sorgen og smerten over ikke at have set dem vokse op sidder stadigvæk dybt i hende.\nBlåvand, Militær øvelsesterræn vestkysten 28/6-2015 En familie hygger sig ved siden af en pansret FN-vogn. Det danske militær holder abent hus for alle i militærets øvelsesterræn ved Blavand pa den jyske vestkyst. Det tiltrækker en masse nysgerrige danskere og turister, som med stor interesse kigger pa alt isenkrammet, der bliver vist frem, gamle ka- noner, nye kampvogne, soldater der leger krig. F-16-fly drøner rundt i luften, og der bliver sprunget i faldskærm.\nTovarnik, Kroatien 17/9-2015 Flygtninge bliver mødt af den nyopførte ungarske mur og ma finde en ny vej op igennem europa. en ældre flygtningemand far hjerte-massage pa grænsen mellem Serbien og Kroatien. efter at Ungarn havde lukket sin grænse til Serbien med et nyt hegn, blev flygtningene tvunget til at finde en ny vej op i europa og satte kursen mod Kroatien, som stadigvæk var abent. For at komme ind i Kroatien blev de nødt til at vandre 3 km fra Serbien ind i Ungarn i 38 graders varme, og her skulle de vente pa videre transport. Men varmen gjorde turen og ventetiden ulideligt hard.\nPa odessa college i texas, usa, har de, udover de sædvanlige sportsgrene, ogsa et rodeohold. unge mænd og kvinder træner hver dag pa collegets ranch 10 km uden for byen og drager hver weekend mod en ny by i texas for at konkurrere mod regionens andre skoler om en plads i den arlige, nationale finale. alt efter hvilke discipliner de stiller op i, kan rodeo være en dyr sport at dyrke. nogle af eleverne kommer fra velhavende familier, der sponsorerer deres ophold, mens andre ma arbejde som daglejere pa forskellige lokale ranches for at fa rad til at fodre deres heste. Ty ellis gør sig klar til weekendens første bullride. Bullriding er bade en af de farligste, men samtidig ogsa en af de billigste discipliner at deltage i, da den ikke kræver, at man har en hest. Ty har tidligere pa sæsonen faet en skade pa sin ene akillessene, som er blevet opereret. Det gør, at han næsten ikke kan bevæge sin højre fod op og ned og derfor har svært ved at løbe væk, efter han er blevet smidt af tyren. Alligevel stiller han op, da han haber pa stadig at kunne kvalificere sig til finalerne.\nFoto: Kasper Thorup Løftgaard / Freelance\nTy ellis pa Odessa College Ranch, hvor alle eleverne kommer hver dag for at træne. Tys skade gør, at han kun kan ride en-to tyre, før hans ben gør for ondt til, at han kan fortsætte. I bullriding skal man holde sig pa tyren i 8 sekunder. Alt efter de 8 sekunder tæller ikke med, men falder man for tidligt af, far man en score pa 0. Scoren bliver udregnet pa baggrund af, hvor godt man har siddet pa tyren kombineret med en score, der viser, hvor godt tyren præsterede.\nHagen Thomas (t.h.) far sig en snak med Odessa College's assisterende træner, Shawn Hogg (midten), efter arets sidste college rodeo i Stephenville, Texas. Shawn var selv bullrider i 10 ar, inden han valgte at blive pensioneret. Han startede med at ride pa sma tyrekalve, da han var 8 ar gammel, hvilket ikke er unormalt. Kort efter han var blevet gift med Amber (t.v.), hang hans vielsesring fast i rebet pa en tyr under et rodeo. De to yderste led pa hans venstre hand blev revet direkte af, og han gar nu med vielses- ringen i en kæde om halsen.\nHawkins Boyce gar til køjs. Han gar pa 4. ar pa Odessa College og ligger nummer 1 i re- gionen i sin disciplin 'Saddle Bronc Riding'. Reglerne er de samme som 'Bullriding', men foregar pa en opsadlet, vild hest i stedet for pa en tyr. Midt pa hans kollegieværelse star en stor buk med to special-sadler til netop 'Saddle Bronc Riding'. Mindst en gang om dagen sidder han pa bukken og træner sin position og holdning. Disciplinen er for fysisk krævende til, at han kan træne pa vilde heste hver dag, da hestene kaster rytteren meget langt frem og tilbage og giver dem noget, der minder om piskesmæld.\nHawkins Boyce (t.h.) far ikke penge af sine forældre og er derfor nødt til at arbejde næsten hver dag for at fa rad til at ga pa college. Udover et fast job hos en elektriker er han flere gange om ugen med assisterende træner Shawn Hogg ude at arbejde som cowboy pa forskellige ranches i omradet. De hyrede cowboys mødes som regel kl. 5 om morgenen, inden solen er staet op, for at spise morgenmad sammen, inden de begiver sig ud til dagens indhegning for at indfange kvæget.\nKoty Kamm far fat i hornene pa sin kalv til et college rodeo i Brownwood, Texas. Disciplinen hedder 'Bulldogging' og gar ud pa, at man pa kortest mulig tid skal indfange og nedlægge en kalv. Disciplinen er farlig, fordi den foregar i meget høj fart, og fordi risikoen for at blive ramt af kalvens horn er langt større end i de andre discipliner. Inden for de sidste 2 ar er det blevet et krav, at deltagerne i 'bullriding' skal bære hockey-hjelme, nar de stiller op i college-regi. Men i de andre discipliner er der endnu ikke krav, og næsten alle deltagere vælger blot at bære cowboyhat.\nHead Coach, C.J. Aragon og Jake Trujillo beder, inden dagens discipliner pabegyndes. Hver dag, nar rodeoet starter, synges der nationalmelodi, og der bedes en fælles bøn.\nZach Nevell træner pa ranchen. Hans primære disciplin er 'Bulldogging'. Zach kommer oprindelig fra Chicago, og da han startede pa Odessa College, blev han blot sat af pa skolens kollegium af sine for- ældre uden en hest og uden en bil. Han er derfor nødt til at lane trænerens hest og bede om lift hver dag for at komme ud og træne. Alligevel endte han sæsonen med at vinde det næstsidste rodeo i Brownwood, Texas, samt slutte i top 5 til det sidste i Stephenville.\nDen 14. og 15. februar udførte en sakaldt "lone gunman" i alt to terrorangreb i København. To civile mænd blev dræbt og 5 politifolk blev saret af skud. Søndag den 15. februar kl. 04.50 bliver gerningsmanden til de to terrorangreb i København anrabt af Politiets Aktionsstyrke pa Svanevej. Den 22-arige Omar Abdel Hamid el-Hussein vælger at affyre skud mod aktionsstyrken, som besvarer beskydningen og dræber ham pa stedet.\nFoto: Kenneth Meyer / Ekstra Bladet\nPa kirkegarden i Santiago de Sacatepequez i Guatemala er der efterhanden ikke plads til at begrave folk i jorden. Man har derfor bygget etage-grave med mulighed for at købe gravpladser til familien pa forhand. Døderitualerne er ofte en blanding af katolske og oprindelige ritualer.\nFoto: Klaus Bo / Freelance\nEn brahminsk kvinde brændes pa Manikanika Ghat. I hinduismen er døden en overgang fra et liv til det næste. Vi fødes pa ny igen og igen i det store hjul, Samsara. Hvordan vi genfødes, afhænger af vores gerninger som levende. Men malet er ikke evig genfødsel. I stedet skal sjælen be- fries for alle menneskelige længsler og lidelser og smelte sammen med det guddommelige - den udfrielse kaldes Moksha. Sædvanligvis kræver det mange genfødsler. Men dør man, og bliver man brændt i den nordindiske pilgrimsby Varanasi, opnar man Moksha med det samme.\nI Madagascar har den religiøse missionering haft et godt tag i befolkningen, og en begravelse minder i høj grad om en traditionel katolsk begravelse. Den døde ligger 'lit de parade' i familiens hjem natten efter døden er indtruffet, sa familie og venner kan tage afsked. Antsirabe, Madagascar (20-7-2015)\nHønse- farmeren Joseph Huno Nomo blev begravet i en hønseformet kistet. I Ghana kaldes en begravelse 'a celebration of life'. Udover musik, mad og fest afspejles det i Ga-stammen ogsa ofte i valget af kiste. Hvis økonomien er til det, kan den døde begraves i en kiste, som afspejler vedkommendes erhverv, sociale status eller passion i livet.\nFamiliegravene i højlandet i Madagascar er ofte meget store med separate rum til de forskellige grene af familien. De døde forfædre er svøbt i silke, og familien har skrevet de dødes navne eller initialer pa silken, sa de kan kende de forskellige forfædre fra hinanden.\nTil en famadihana i Madagascar. Ifølge malagassisk tro er mennesket ikke lavet af jord, men af forfædrenes kroppe. Og ifølge troen har forfædrene ikke forladt de levendes verden, før deres kroppe er fuldstændigt forgaet. Indtil da er det muligt at kommunikere med de døde, som behandles med stor respekt og kærlighed ved famadihana-ritualet. Ritulaet afholdes hvert syvende ar blandt Merina- og Betsileo-folket i Madagascar. Familiegravene abnes, og de døde bæres ud i det fri, hvor de æres og svøbes i silke. Herefter danser familierne rundt om graven med deres forfædre, inden de lægges tilbage.\nMaame Konadu Abbysinia fra Ashanti-stammen i Ghana ligger 'lit de parade' i sit hjem i Kumasi. Hun er iklædt sit fineste tøj og sine dyreste smykker som tegn pa status og familiens velstand. Før i tiden var det normalt at begrave den døde med disse smykker (der kan bruges til at betale for rejsen til døderiget), men i dag fjernes de fleste inden den endelige begravelse. Begravelsesritualerne i Ashanti-stammen omfatter som regel bade katolske og oprindelige ritualer.\nI Grønland nord for Polarcirklen ligger kirkegardene pa bygdernes bedste grunde, sa fangerne har udsigt over deres tidligere 'jagtmarker'. Pa grund af permafrosten er det umuligt at begrave folk i jorden. I stedet stilles kisterne oven pa jorden, og sten og beton klappes op omkring. Til sidst dekoreres med plastikblomster (der gror ikke rigtige blomster) og et kors. Upernavik, Grønland\nDe hændelser, der er sket i Claus' tidlige liv, har haft en stor betydning for ham. Frygten for tab og manglen pa omsorg hviler stadig i ham, og han har en helt speciel made at bearbejde det pa. Hans livsstil er uden for normen, og det er svært at kombi- nere med et parforhold.\nFoto: Louise Koustrup / DMJX & Kenneth Lysbjerg Koustrup / DMJX\nVi har alle en forestilling om, hvor- dan vores alderdom bliver. For mange gar livet langsomt ned i gear. Men pa plejehjemmet i Haslev gar det den anden vej!\nFoto: Kristina Herlev Wulff / DR NYHEDER\nFarvel Danmark. Zlatan Ibrahimovic scorer sit andet mål og sender Sverige til sommerens EM i stedet for Danmark.\nFoto: Liselotte Sabroe / Berlingske media/Scanpix\nRed Bull Cliff Diving og verdens 14 bedste ud- springere besøgte i juni Operaen i København, hvor den ikoniske bygning blev forvandlet til et udspringstarn.\nFoto: Mads Claus Rasmussen / Freelance\ni en verden fyldt med photoshoppede reklamer, size zero modeller og tilbud om at fa modificeret sin krop er det svært for mange teenagere at navigere. anoreksi er den 3. mest almindelige sygdom blandt unge i dag, og pa verdensplan lider en ud af fem mennesker af spiseforstyrrelser som anoreksi og bulimi. sygdommen kan lede til, at ens hjerte og indre organer stopper med at fungere og er derfor yderst dødelig. i den lille by Malawa i det sydlige polen ligger drzewo Zycia, et behandlingshjem for unge med anoreksi og bulimi. Hvert ar fyldes huset med unge, som far hjælp til at handtere sygdommen. Det er 34 grader varmt, og Kaia, Karolina, Ania, Carolina, Agata og Nikola sidder pa græsset uden for det hus, de hele sommeren har kaldt for deres hjem. Pauserne mellem maltider og terapitimer spenderes for det meste pa tæpper i haven. Huset Drzewo Zycia, som betyder livets træ, blev i sin tid oprettet af forstanderinden, ella, hvis datter selv led af bulimi. Hun følte ikke, at hospitalernes metoder virkede, og besluttede sig derfor for at abne sit eget behandlingshjem baseret pa en amerikansk behandlingsform.\nFoto: Marie Hald / Freelance\n17-arige Agata har lidt af anoreksi i 2 ar. "Det hele startede i biologi, hvor vi lærte om kalorier. Jeg kunne lide den kontrol, jeg følte, da jeg havde tabt mig 3 kilo. Jeg følte mig udenfor og havde svært ved at tale med nogen om mine følelser. Af en eller anden grund tænkte jeg, at jeg ville fa flere venner, hvis jeg kunne vise, hvor tynd jeg blev. Og hver gang jeg følte mig sulten, følte jeg mig ogsa stærk. Jeg havde aldrig løjet for mine forældre før, men det blev jeg nødt til. Jeg havde tusinde tricks til, at de ikke skulle opdage mig - fx lavede jeg tit aftensmad til dem."\nAnia pa 16 ar pa sit værelse. 'Jeg lærte først for meget kort tid siden, at modellerne i bladene og dem fra Hollywood ikke ser sadan ud, som de gør i bladene. Jeg vidste faktisk ikke, de kunne blive photoshoppede'.\nKarolina (18) og Kaia (19) blev hurtigt tætte veninder, da de startede i 'Drzewo Zycia'. De har begge været indlagt pa sygehuse før deres forløb i Malawa og har lidt af hhv. bulimi og ano- reksi i ca. tre ar. efter aftensmaden sidder de hver dag og ryger en e-cigaret. Tiden efter hvert maltid er ofte svær for pigerne, og de føler, de har gjort skade pa sig selv ved at spise.\nEfter klokken 20 er det tilladt for pigerne at opholde sig pa deres værelser, hvor de sover tre og tre. Agata og Wiktoria spiller guitar, mens Ania synger. De er alle store fans af den amerikanske sangerinde Demi Lovato, som ogsa selv har lidt af bulimi. Nar Ania er meget trist, hjælper det hende ofte at synge eller lytte til musik. et fællestræk for pigerne i huset er, at de alle er perfektionister. De var flittige og pligtopfyldende i skolen og søde veninder.\nPa græsset efter morgenmaden. Agata læser mange bøger i dagenes løb. Hun glæder sig til at blive rask. At blive fotograf er hendes store drøm. Og at komme til koncert med Adele.\nDagene i Malawa er bygget op med faste skemaer og regler, som snor sig omkring fem faste maltider og skiftevis gruppe- og personlig terapi. Det tager ofte mere end en time at fa spist de store portioner mad, som skal spises op. efter hvert maltid skal pigerne sidde en time rundt om bordet sammen, inden de ma ga ud. Skal man pa wc, skal man tælle højt til 20, sa pædagogerne kan høre, at man ikke kaster op. 18-arige Karolina venter, mens mange af de andre piger læser og løser krydsord.\nDet er sidste dag i Drzewo Zycia for Kaia og Natalia pa 17. Kaia er nervøs for, hvordan hun skal klare sig derhjemme uden al terapien og de faste regler og rammer. Hun har besluttet sig for at flytte hjem til sin far i stedet for sin mor, hvor hendes sygdom startede. Kaias anoreksi begyndte for tre ar siden, da hendes forældre blev skilt. Hun kunne mærke, at anoreksien gjorde, at forældrene snakkede sammen igen, og det fik hende til at fortsætte sin slankekur ud i det ekstreme.\nCAMPINGPLADSEN KÆRLIGHEDEN Smukfest Skanderborg festival 2015 Ikke alle festivaldeltagere sover i telt. Her i lejren har de medbragt en campingvogn og bruger det meste af dagen pa alternative druklege.\nFoto: Mathias Svold Maagaard / DMJX\ni september kom flygtningekrisen for alvor til danmark. tusindvis ankom til Danmark i Rødby og Padborg. Mange ville ikke søge asyl i danmark, men ville videre til sverige. derfor lod de sig ikke registrere. i Padborg begyndte en stor gruppe flygtninge i stedet at ga ad motorvejen E45 i habet om at na sverige pa den ene eller den anden made. Den 9. september begynder en flok flygtninge at vandre nordpa ad motorvej E45. De vil ikke søge asyl i Danmark. De fleste vil videre til Sverige. Gruppen bestar mest af unge mænd, men der er ogsa mange kvinder, børn og ældre mennesker iblandt dem.\nFoto: Michael Drost-Hansen / Freelance\nTi kilometer nord for Padborg er gruppen ved godt mod. Den lange tur tager dog hardt pa børnene. Flere bliver kørt pa kufferter, mens andre ma bæres.\nI en pause finder en politimand tid til at ga med pa en lille piges leg. Pigen hedder Noor Al-Saedi. Hun er seks ar gammel og kommer fra Irak. I hvilken er hand er ringen? Legen hedder mheibes og er en populær leg i Irak under ramadanen.\nPolitiet spærrer den videre færden pa motorvejen ved en afkørsel. en lille gruppe fremtrædende unge mænd diskuterer, hvordan de skal fortsætte.\nGruppen vælger at storme igennem politiets barrikade. De bryder nemt igennem og fortsætter deres vandring pa motorvejen.\nTuren gar nu hurtigt væk fra politiet. I løb spredes den store gruppe af flygtninge. Ved afkørslen har mange danskere med anden etnisk herkomst samlet sig for at give flygtningene mad og drikke. I forvirringen greb flygtningene, hvad de kunne bære og fortsatte deres flugt fra politiet.\nPa torvet i Vollsmose ligger Q's barbershop, hvor de skarpe drenge far deres hou-separtys, low fades og army cuts. »kvinder bruger makeup - vi har vores frisurer. de er en del af, hvem vi er«, siger Q, der har lært sig selv at klippe. - det Er har. Men ikke et har rører sig. tæt pak- ket ligger det ind mod hovedbunden. i korte, sorte, smukke strøg. som nar man ser ned pa et mørkt hav fra et vindue i en flyvemaskine. Qasim ahmed er 32 ar og indehaver af Q's bar- bershop. født i somalia, kom til danmark som 12- arig. Q's barbershop er hans butik. HOUSePARTy. Tager 30-45 minutter. Abdifatah Ahmed, 18 ar, gar i 3.g pa hhx. Født i Aalborg, bor i Vollsmose. »Jeg har set frisuren pa Instagram. Jeg kan godt lide at prøve nye ting med mit har«.\nFoto: Miriam Dalsgaard / Politiken/POLFOTO\nARMyCUT MeD KANT OG STReG. Tager 30 minutter. elias Ahmed H. Boore, 26 ar. Bor i Bramming, er vokset op i Vollsmose og har stadig familie her. »Det er min kone, der har bestemt, at jeg skal have denne frisure. Jeg elsker min kone«.\nRONALDO-STyLe. Tager 30 minutter. Jahja Adel, 5 ar. Ny i barbershoppen. »Han kom med sin far og sagde, at han skulle klippes som Ronaldo. Han sa glad ud, da han gik«.\nHOUSEPARTY - eller en firkantet Will Smith. Tager 30 minutter. Zakaria Ali, 19 år, går i 3.g. Bor i Odense, født i Odense. Håret har været dobbelt så højt. »Q er den bedste til at lave fade«\nBALOTELLI style - efter fodboldspilleren Mario Balotelli fra AC Milan. Tager 30 minutter. Said Ahmed, 28 år, arbejder som servicevagt i Vollsmose. Blev også klippet for 10 dage siden.\nLINE UPS - dvs. fik bare rettet kanterne. Tog 10 minutter. Mohammed Ali, 22 år, studerer folkesundhedsvidenskab på SDU. Er i gang med at bygge en afro op, har haft det før. »Det var fedt. Måden, man ser ud på. Man skiller sig ud«.\nAFRO. Fik bare line ups - dvs. rettet kanterne. Tog 5 minutter. Abdirahman Abdikarin Ali Abdi, 14 år. Bor i Vollsmose, født i Kolding. Vil gerne have en afro, fordi hans storebror har en. Det er en somalisk tradition at gå med afrokammen i håret.\nReportage fra Copenhagen Ironman. 3,8 km svømning, 180 km cykling og 42,2 km løb. en Ironman far sin medalje overrakt efter at være kollapset, da han krydser malstregen.\nFoto: Nikolai Linares / Berlingske Media/Scanpix\nMalene Cecilie Pedersen, 16 ar, 70 kg, BK Stevns.\nDaniel Heinze, 27 ar, 75 kg, Ringsted BK.\nMichael Sabbagh, 17 ar, 64 kg, Valby IK.\nTobias Kristensen, 17 ar, let sværvægt, Haslev.\nKevin R. Nielsen, 18 ar, +91 kg, Valby IK.\nAlexander Dukic, 26 ar, 91 kg, Hvidovre BK.\nArrash Karimi, 16 ar, 64 kg, HSK.\nMathias Kirud, 21 ar, 69 kg, Valby IK.\nEn gummibad fyldt med ca. 45 flygtninge og migranter ankommer til kysten pa den græske ø Lesbos. Øen har i 2015 set hundredetusindvis ankomme fra Tyrkiet i gummibad.\nFoto: Rasmus Degnbol / Freelance\nOver 100.000 redningsveste og gummibade i en næsten 10 meter høj bunke pa Lesbos, Grækenland. Grækenland har i 2015 set over 800.000 flygtninge og migranter ankomme til deres land, primært pa Lesbos med bad fra Tyrkiet.\nFlygtninge og migranter hviler sig i den privatdrevne lejr OXY uden for byen Molivos pa Lesbos, Grækenland. Øen har i 2015 set hundredetusindvis af flygtninge og migranter strømme til fra Tyrkiet, men har til dato ingen officiel hjælp eller modtagecenter haft pa nordkysten, hvor størstedelen ankommer. Derfor har private frivillige abnet lejre som OXY for private donationer, hvor de sørger for, at flygtninge og migranter kan blive kørt de ca. 60 km til et modtagecenter ved Myti-lini pa øen.\nEn gruppe syriske flygtninge fra Aleppo gar langs grusvejen pa kysten af Lesbos kort efter, de er ankommet med gummibad fra Tyrkiet.\nDen 18. november 2015 lukkede Slovien sin grænse for, hvad de definerede som migranter, hvilket var alle andre nationaliteter end Syrien, Afghanistan og Irak. Denne praksis blev hurtigt adopteret af resten af Balkan-landene. Makedonien opførte pa under 7 dage deres grænsehegn til Grækenland, hvilket førte til sammenstød med de afviste migranter.\nen række pa ca. fire kilometer med busser venter uden for den serbiske by Presevo. Busserne har sat flygtninge af til et modtagecenter i byen og venter nu pa at blive fyldt op igen for at køre flygtningene videre nordpa. Alle busserne er privatejede og -drevne og tager oftest overpriser for billetterne.\nFlygtninge og migranter marcheres til toget i den kroatiske vinterlejr i Slavonski Brod. De har opholdt sig i lejren i 5-6 timer, hvor de har haft adgang til varme telte, mad og lægehjælp. Toget tager dem til den slovenske grænse og deres tur videre nord pa i europa.\nRedningsbade, gummibade og redningsveste ligger pa stranden pa den græske ø Lesbos. Dags dato er der fortsat ingen løsning pa tilstrømningen af hver- ken flygtninge eller migranter pa øen, og antallet har over aret ramt dage med over 10.000 ankomne om dagen, ligesom der har været dage med over 30 døde. Vinteren har nu sat ind, og antallet er faldet til ca. 1.000 om dagen, men lokalsamfundet og de mange frivillige pa øen frygter for 2016, safremt man ikke far holdbare politiske løsninger.\nEn ung mand falder pa knæ pa stranden, rækker hænderne mod himlen og takker de højere magter. Andre kaster sig jublende og grædende om halsen pa hinanden. en kvinde kollapser af udmattelse, mens hendes barn skriger. Dagens 26. gummibad er kommet i land ved den lille turistby Skala Sikamineas pa den græske ferieø Lesbos.\nFoto: Rasmus Flindt Pedersen - Freelance / Ekstra Bladet\nKørestolens hjul sidder igen fast i et af de mange huller i markvejen. Faiz er tavs, men hans hand klemmer ekstra hardt om armlænet, da folk omkring ham forsøger at fa stolen fri. Faiz er 75 ar og har taget turen hele vejen fra Deir ez-Zor i Syrien med sine to døtre Mariam og Hamda og sit barnebarn Murhaf. De har været pa flugt i næsten en maned og er nu naet til Ungarn. egentlig ville Faiz gerne til Sverige, men kørestolen kan ikke holde til mere, sa de ma lade sig registrere af myndighederne. Derefter haber de, at Tyskland vil tage imod dem, selv om de har faet taget fingeraftryk i Ungarn.\nEt 175 kilometer langt pigtradshegn blev hen over sommeren opført i Ungarn for at holde flygtningestrømmen ude. Tusindvis af mennesker - deriblandt denne pige og hendes familie - strandede pa den forkerte side af EU, da hegnet var færdigt, og grænsen blev lukket natten til 15. september.\nUnder aben himmel, omgivet af skrald og efterladenskaber, venter en mor med sit barn i en midlertidig flygtningelejr uden for grænsebyen Roszke i Ungarn. Tusindvis af mennesker har hastet gennem Grækenland, Makedonien og Serbien for at na over grænsen, inden pigtradshegnet stod færdigt. I halve og hele nætter star de nu i kø til de busser, der skal transportere dem videre til registreringscentrene.\nEn gruppe flygtninge forsøger at skærme sig mod politiets taregas og vandkanon. Grænsen til Ungarn er lukket, og stemningen har været pa kogepunktet i halvandet døgn, da der opstar uroligheder mellem flygtninge pa den ene side af grænsen og det ungarske politi pa den anden.\nEn ung mand er blevet ramt i baghovedet og slaet bevidstløs, da der opstar slas- kampe mellem syriske og afghanske flygtninge ved togstationen i den lille kroatiske by Beli Manastir. Byen har i løbet af natten modtaget mere end 2000 flygtninge - tre gange sa mange, som de lokale myndigheder var forberedt pa - og det ender i kaos, da de mange mennesker forsøger at skaffe tog- og bus- billetter for at komme videre.\nEn lille pige ligger pa fortovet og sover foran Keleti banegarden i Budapest. Tusindvis af mennesker ma sove under aben himmel, da politiet stopper al togdrift og lukker stationen for at fa kontrol over den store mængde flygtninge.\nAntallet af mennesker, der er flygtet til Europa i løbet af 2015, rundede i december en million. Det oplyser Den Internationale Organisation for Migration (IOM). Og mens EU- landenes politikere endnu ikke har fundet en holdbar løsning pa den akutte flygtningekrise, fortsætter menneskestrømmen mod nord. Tusinder af skæbner med hver deres forestilling og drømme om et nyt liv og en bedre fremtid.\n22-arige Dem- bale venter pa at blive flyttet til et andet mere permanent asyl- center efter at have tilbragt 12 dage pa centret i Pozzallo. Han er en af de 167 immigranter, der ankom til modtagelsescentret i Pozzallo den 20. marts.\nFoto: Sofie Amalie Klougart / Freelance\nPa modtagelsescentret far badflygtningene tag over hovedet, mad tre gange om dagen og en køjeseng at sove i - hvis der ikke ankommer for mange ad gangen. Men bortset fra de allermest basale behov er det ikke nogen varm velkomst, der møder dem. Ved 'landingen', som ankomsten af nye badflygtninge ofte betegnes, far de udleveret en velkomstpakke, et sæt joggingtøj, et identifikationsnummer og far lov til at fa et telefonopkald til at fortælle deres familie, at de er i live. En samtale, som varer i mindre end et minut, og som flere efter 13 dage i Pozzallo endnu ikke har ført.\nDer er ikke meget at give sig til i centret, og selv om der ligger en gul plasticbold, er der ikke mange, der bruger den, da de er bange for at begynde at svede i det ene sæt tøj, de har. Pa sengen ligger et hjemmelavet spil dam. Brikkerne bestar af kapsler fra vandflasker og af klumper af ler, som de har formet som runde brikker\nSolen skinner fra en skyfri siciliansk himmel udenfor, men indenfor ma over 30 unge afrikanske mænd fra Mali, Elfenbenskysten, Senegal, Gambia, Guinea og Guinea-Bissau nøjes med at nyde de striber af lys, der falder ind gennem de sma, kvadratiske vinduer. Sadan har det været siden deres ankomst til centret for 13 dage siden. Ikke en gang har de faet lov til at komme ud i sollyset og trække frisk luft. De er tvunget til at holde sig indendørs i den indelukkede lugt af sødlig gammel sved, for politiet spærrer alle udgange. Pa sengen sidder 20-arige Ali fra Gambia.\nTv'et dur ikke. For første gang i de 13 dage, de har opholdt sig pa modtagelsescentret, har en medarbejder taget sin bærbare computer med. Han afspiller en voldelig, italiensk actionfilm. Pa nær lyden fra de medbragte højtalere er der fuldstændig stille i rummet.\nFor tusindvis af badflygtninge, der ankommer til Sicilien, bliver modtagelsescentret i Pozzallo deres første møde med Europa. Men det er ikke altid et kærligt møde. Pa trods af menneskerettigheder holdes de indespærret pa ubestemt tid, mens de kæmper med bade fysiske og psykiske men efter deres flugt gennem Afrika og over Middelhavet.\n22-arige Al Has- san kommer fra Elfenbenskysten.\nMere værdig pleje og et mere værdigt liv til landets svækkede ældre. Sådan lød det i uge 40, da regeringen, DF, Konservative og Liberal Alliance blev enige om at give én milliard kroner til landets kommuner.\nFoto: Stephan Brandt Lilliecrona\nVerner, 2 uger gammel. I regnbuehjemmet er der højt til loftet og en duft af nybagte boller. Storebror Viggo pa 3 ar afprøver tøj, som spænder fra kjoler til Pjerrotkostume. Verner er nyfødt og er blevet til ved et match mellem et bøssepar og en enlig lesbisk kvinde. "Vi fandt hinanden over et website og fire flasker Cremant", siger Jesper Balsløv Fransen, der er far til Verner. Forældrene bor separat, men ser hinanden sa ofte som muligt.\nFoto: Steven Achiam / Freelance\nAfskarne blomster. Jeg selv er flyttet ind i kvarteret for to ar siden, og sammen med min kæreste er jeg repræsentant for den kreative klasse. Marianne er ph.d. og forsker og vil gerne kaldes hustru, ikke kone. Vi giftede os pa en rejse til Hawaii, og vi har ingen børn. Ofte spiser vi ude og køber økologisk, helst lokalt. Vores venner er ogsa opvokset uden for byen, og Istedgade trækker i os.\nKærlighed. Hundrede meter ... længere flyttede Ib ikke væk fra sin barndomskarre; han døde i en hospitalsseng pa femte sal. Her delte Ib og Rigmor Byø et liv. Rigmor var seks ar og fra Lol- land, da hun flyttede ind i samme opgang som Ib. De legede godt. "Vi har diskuteret, men aldrig skændtes i vores ægteskab, for vi accepte- rede hinanden", siger Rigmor pa 74 ar. I lejligheden levede og indandede de den samme luft fra ungdomsarene gennem saneringen og til deres guldbryllup. Inden kræften slog Ib omkuld, nød han at sta pa den nye altan, hvor han kunne vinke til tre familiegenerationer.\nKurderens kanariefugle. Indtil popduoen Nik og Jay flyttede fra Vesterbro, kom de fast i salonen. Chemal Hussein Rashid er kurder fra Irak, og som frisør kender de fleste ham i kvarteret. Pauserummet bruger Chemal pa Oddset og kanariefuglene i baglokalet. De bliver lukket ud af buret og far lov til at strække vingerne.\nMønsterbryderen. 1975 var aret for den første hjemmefødsel pa Christiania. Sofie Nørregaard blev født pa Fredens Ark. Begge forældre eksperimenterede med stoffer og alkohol og er døde af det. "Ideen om at bo pa Istedgade med narkomaner og ludere var absolut en fjern tanke, men jeg forelskede mig i en lejlighed over for Mændenes Hjem," siger Sofie Nørregaard, som nu er voksen og selvstændig butiksindehaver og tøjdesigner.\nDøren til bagtrappen. Michelle Forchhammers søn tegnede en struds med hvide kridtstreger pa hjemmets dør, inden han flyttede ud. I dag er han voksen, og tegningen star der endnu. Pa hver en vandret flade star der ting i det lille hjem - sma figurer, en keramisk krage og et sværd, der tilhørte drengen.\nOndulering. Kvinden er halvanden meter høj og gar ned ad Istedgade for at blive klippet. Frisuren bliver kort og præcis. Sadan er det hver maned.\nHan Solo vagner.\nFoto: Stine Bidstrup / Morgenavisen Jyllands-Posten\nSkuespiller Jesper Christensen er med i den kommende Bond-film 'Spectre'.\nFoto: Søren Bidstrup - Berlingske Media/Scanpix\n04. marts 2016 kl. 14:59\nDe bedste danske pressebilleder i 2015 blev fredag kåret ved en stor prisfest i København.\nÅrets bedste foto blev taget af Jacob Ehrbahn, mens Joachim Ladefoged blev kåret som Årets Pressefotograf.\nFlere fynske islæt\nKonkurrencen havde adskillige fynske islæt, bl.a Miriam Dalsgaards portrætserie fra en odenseansk frisør, der gør sig i spektakulære frisurer.\nFlere fynske fotografer, der vil være velkendte af Fyens.dk's læsere blev også hædret.\nTV-2-fotograferne Stephan Brandt Liljekrone og Anders Albjerg var nomineret til en af priserne i tv-kategorierne, hvor Anders Albjerg vandt kategorien for korte tv-indslag.\nLouise Koustrup, Fyens Stiftstidende/Fyns Amts Avis, vandt en førstepris i kategorien Årets Åben Klasse, tv/web.\nKasper Løftgaard, tidligere Fyens Stiftstidende/Fyns Amts Avis, vandt kategorien Årets Sportsbillede Reportage med en serie fra highschool-rodeo i Texas\nAsbjørn Sand, freelance-fotograf i Odense, fik hædrende omtale for sin originale og følsomme portrætserie af Daniel Rye, der er fotograferet for Fyens Stiftstidende. Hans billeder kan ses HER.\nÅrets Pressefoto uddeles af Pressefotografforbundet.\nSe Louise Koustrups vinderprojekt her\nReturn To Infancy from DMJX photojournalism on Vimeo.\n4. marts 2016 14:22\nÅrets Pressefoto: Flygtningekrisen set fra drone\n4. marts 2016 14:07\nÅrets Pressefoto: Vollsmose-portrætter hædret med pris\n4. marts 2016 13:50


26. juni 2010 – Familien Berg Foged\nDay: 26. juni 2010\nFerie- og barnedåbsforberedelser…\nPosted on 26. juni 2010 by gitte@familien-berg.dk\nI dag har den stået på rengøring af Campingvognen. Den skal jo være klar til vi skal på ferie. Ihh, hvor vi glæder os. Vi satte os i den og nød en kold (jeg) Somersby, (Chili) Pepsi og (John) Øl – det var hygge! Svend Åge kiggede også forbi og fik en med. Ellers har vi siddet og ventet på Bent ringede at nu presser han. Men han har ikke ringet endnu. Så vi finder på en masse projekter at fordrive ventetiden med.\nJohn er lige pt. kørt over på vores anden mark for at slå alt ukrudtet ned. Hestene går ikke derovre alligevel og marken har godt af at blive slået ned, så der kan komme nyt friskt græs op. Jeg sidder imens ude med min bærbar i solen. Lotus ligger trygt og sover i sin barnevogn og jeg ærger mig gul og blå over at Jens IGEN har rykket mere hår af sig selv. Dumme hest. Det var lige blevet så flot hans hår. øv altså!\nMorfar var her også lige en tur i formiddags og han vil gerne være sponsor for lidt mad til barnedåben. Jeg fik bestilt lidt ude fra Bondestuen så det passer lidt sammen med det vi allerede har købt ind af grillmad. Det skal nok blive godt.\nBilen fik også nye dæk på igår. Så nu kører den fint igen. Tak til nabo Lasse for den super-gode og hurtige service. Guld værd at have sådanne naboer, når det brænder på.\nOg så har vi smagt Pindsvin i dag!?! Jow jow – det var en oplevelse. John var inde for at handle ind i Superbest og kom hjem med en kold steg, der lignede flæskesteg. Det smagte nu også sådan. Lidt fed i det – men ok. Det var så Pindsvin… Altså det smagte da udmærket men jeg brød mig ikke helt om tanken om det var et Pindsvin. Så det skal jeg ikke have igen da. John synes godt nok jeg var sart. He he.\nJeg må vist hellere trække mine ord i mig igen. Lotus ligner sin far – det er der ingen tvivl om. Dette billede kunne lige så godt have været af Lotus. Men det er altså John da han var lille


Biomaterialer - Produktudvikling ud fra plantefibre og restmaterialer - Ydelser - Teknologisk Institut\nDyrkning og håndtering af biomasser\nBodil Engberg Pallesen\n+45 72 20 32 81\nPå grund af en teknisk fejl kan din henvendelse desværre ikke modtages i øjeblikket. Du er velkommen til at skrive en mail til Send e-mail eller ringe til +45 72 20 32 81.\nUdslip af drivhusgasser, mangel på råvarer samt affalds- og forureningsproblematikker udgør en stigende trussel for vores klima. Forbrugere og virksomheder efterspørger derfor også innovative biomaterialer som aldrig før, og der er stor fokus på cirkulær økonomi, bioøkonomi og bæredygtighed.\nBiobaserede produkter er bionedbrydelige og mindre forurenende, fordi de giver mindre affald, kan recirkuleres og udleder mindre CO2 ved fremstilling. Foruden miljømæssige fordele kan produkterne endda have bedre tekniske egenskaber med hensyn til styrke, lethed og isoleringsevne. Plantefibre fx er velegnede til brug i formstøbte kompositter.\nBiomaterialer kommer fra land- eller skovbruget eller det akvatiske miljø som fx majs, korn, hamp, hør, halm, tang og træ. Det kan dog være en stor udfordring for en virksomhed at anvende nye råvarer i produktionen, herunder udnyttelse af affaldsfraktioner fx fra træindustien eller landbruget. Her kan Teknologisk Institut tilbyde hjælp til produktudvikling af biobaserede råvarer til brug i nye materialer, optimering af værdikæden fra mark til marked, og ofte upcycling efter endt brug.\nUdvikling af nye biobaserede produkter og til nye formål fx anvendelse af plantefibre som hør, hamp, tang og halm i kompositter, isoleringsmaterialer eller andre byggematerialer, vækstmedier i væksthuse, tekstiler mm\nOptimering af hele værdikæden for biomaterialer fra mark til marked – og upcycling efter end brug, fx håndtering af råvare fra bjergning og høst, forbehandling, fraktionering, brug af bindemiddel mm\nMarkedsopbygning – hjælp til afprøvninger, identificering af industrielle aftagere, produktion, og godkendelser.\nStøtte virksomheder, der ønsker at fremme bæredygtige produkter og fokusere på cirkulær økonomi og forbedre deres miljøprofil.\nUdnytte hele planten til højværdiprodukter, fx hamp til såvel fiber- som fødevare-, foderformål og medicinsk anvendelse.\nDyrkning, høst, tørring, lagring/konservering og udvinding af værdistoffer, dokumentation, godkendelse og markedsopbygning\nKoncept til produktion af bæredygtige hampetekstiler\nKan vi erstatte plastik med naturfibre?\nGreenPack - Grønne flasker af papir\nHamp og majs som proteinfoder til fjerkræ og svin\nTang-Tørv til stråtage – nyudviklet langtidsholdbar tangmønning\nProjekt - Koncept til produktion af bæredygtige hampetekstiler\nProjekt - MixBioPells\nTræ og overfladebeskyttelse - Træ og biobaserede materialer\nNye metoder skal udvinde mere biogas fra nye ressourcer


Tilbagebrand - Stoker Pro\nIndlæg af Aakerman » 07 maj 2013 21:29\nI mit foregående indlæg bad jeg om hjælp til kalibrering af lambdasonde, og selve kalibreringen gik også lige efter bogen, men, da jeg skulle starte fyret igen var der sket noget.\nSneglen ville ikke køre rundt, der var vådt der inde. Selvfølgelig var hele 350 literkammeret fyldt til randen med piller, og alle poser var væk.\nDet tog tid, for materialet omkring sneglen var lidt ligesom beton (lidt overdrevet).\nJeg havde taget pladen af til bagkassen (fyrkassen) og bemærkede at der var piller under sneglegennemføringen fra lagertank til fyr, og der lå flere stykker paknings materiale, den grå asbest agtige pakning.\nJeg fik tanken, at hvis den pakning var brudt (uvist af hvilken årsag) så ville dette kunne give falsk luft til en tilbagebrand.\nI dag kom smeden og skiftede pakningen, jeg slukkede fyret en time før han kom, og havde kørt lagertanken næsten i bund.\nIgen viste det sig at der havde været tilbagebrand i forbindelse med min slukning af fyr, og igen tror jeg at den er blevet næret af den falske luft, fra den stort set manglende pakning.\nHvis der er nogen der har prøvet noget lignende, eller kan bestyrke min opfattelse eller det modsatte, er jeg meget interesseret i et bud.\nMedens vi er ved det, så læser jeg jo her at folk taler om meget eller lidt "smuld". Jeg ved ikke hvad "meget smuld" er. Er smuld altså savsmuld et problem for en Baxi ? Bør man støvsuge det væk når man ser det ?\nIndlæg af Ugelvig » 07 maj 2013 21:57\nJeg er på ingen måde orakel udi Baxi (det lader jeg Thy om ), men en Multiheat er vel en stoker? Derfor burde savsmuld vel ikke være et problem for den? Jeg kan forstå at de "små" træpillebrændere med deres plastik flexsnegle, kan have problemer. Men ikke en Multiheat!?\nMåske Thy kan kaste lidt klarhed over dette?\nIndlæg af thy » 07 maj 2013 23:54\nIngen problemer med smuldret piller. Normalt kan dog under lavt indstilling få fyret til at gå ud hvis ikke røgtemp kan holdes over de 90-100 grader mindst en gang Per 30 minutter. Men kan justeres til at køre rent smulder.\nKlart at baxien ikke må være utæt , som du beskriver.\nIndlæg af Aakerman » 08 maj 2013 00:01\nHa, og medens jeg skrev mit indlæg, begyndte "hun at hyle" med en A-10 alarm.\nJeg trykkede "alarm reset" og gik over til min dampede fisk igen, med den tanke: Nu er der nok vand igen. Nu skal vi huske på at fyret har kørt perfekt fra klokken 12 til nu.\nJeg havde ikke kommet så mange piller på, så kammeret var hurtigt tømt, sneglen var tør, og der var stadig gløder opdagede jeg da jeg åbnede kedellågen (det burde jeg nok havde gjort først). Den fik en spand piller, og lidt fremrulning, og der var flamme med det samme.\nDen eneste forskel i adfærd over dagen jeg kan se er, at døre og vinduer har været åbne hele dagen, hvilket jo blot har betydet at jeg har fyret for fuglene og resten af Danmark, her til aften er alt lukket. Kan det give en A-10 ? Eller er der noget andet i vejen ?\nIndlæg af thy » 08 maj 2013 00:17\nAakerman skrev: Ha, og medens jeg skrev mit indlæg, begyndte "hun at hyle" med en A-10 alarm.\nnår du lukker ned for forbruget på den måde bliver der jo selfølgelig pausefyring.. og er tanken næsten tom da fyret skal starte op igen kan ilt% falde for langsomt og derfor kommer fejlen...\nkommer den igen skal vi lige finjustere nogle små ting..\nIndlæg af Aakerman » 08 maj 2013 01:06\nTak skal du have, jeg har lige været i fyrrummet og nu rumler "hun" som hun plejer. Jeg har hældt tre sække mere på, åbnet lidt mere for en lang radiator i stuen (hvor vi egentlig kun befinder os i weekenden). Nu vil jeg observere, og meddele her. Går det i kludder, så henvender jeg mig til dig direkte.\nIndlæg af Ugelvig » 08 maj 2013 07:39\nAakerman, du kan roligt lade Dr. Thy hjælpe dig med at finjustere din Baxi. Han er et orakel udi Baxi


Godsrekord på Aabenraa Havn - LTL.dk - Lager & Transport Logistikmagasinet\nDet er især det såkaldte bulkgods, der er forklaringen på den nye rekord. Bulk er enten tørt eller flydende gods, der transporteres upakket.\nTør bulk er eksempelvis korn, kalk, gødning, cement, granitskærver og sand, imens flydende bulk kan være forskellige former for olie, gas, brændstof og kemikalier.\n- Mængden af bulk, vi håndterer på Aabenraa Havn, har været støt stigende igennem 2021. Det skyldes, at bulken er livsnerve for rigtig mange sønderjyske og nordtyske virksomheder inden for bl.a. industri, bygge- og anlægsbranchen og landbruget. Deres drift og produktion er afhængig af bulken, der enten ankommer til eller udskibes fra Aabenraa Havn, forklarer havnedirektør Henrik Thykjær.\n- Rigtig mange havne er forsvundet, og af dem, der er tilbage, er det langt fra alle, der har havnedybde, kajmeter og kapacitet nok til at håndtere bulk. Nærmeste alternativ er Nyborg havn, der dog slet ikke kan håndtere samme mængder, som vi kan her i Aabenraa. Samtidig ville det blive rigtig dyrt for både pengepung og miljø, hvis de 1,9 millioner tons bulk i stedet skulle transporteres i lastvogne fra Østfyn til Sønderjylland. Så havnens strategiske beliggenhed er en vigtig faktor, siger Henrik Thykjær.\n- Imens Ensted kun har knap 500 meter kaj, har byhavnen faktisk over 1,5 kilometer. Det er derfor, vi i dag har en førerposition i Aabenraa og er blandt de største havne i Danmark målt på godsomsætning. Byhavnens samlede areal er helt afgørende for at kunne følge med erhvervslivets efterspørgsel på bulktransport, og mange steder kan man også rent fysisk se, at vi er en travl bulkhavn, siger Henrik Thykjær.\nMere end halvdelen af al bulkgods bliver håndteret på Sønderjyllandskajen, men også østhavnen er meget vigtig for bulkgodset.\nFor imens bulk som cement og skærver dominerer Aabenraa Havns øvrige areal, har østhavnen en langt bredere sammensætning.\nDe synlige og karakteristiske siloer er f.eks. hjertet i håndteringen af al flydende bulk på Aabenraa Havn som olieprodukter, sprit, sprinklervæske, håndsprit, flydende gødning og i stigende grad produkter, der er nødvendige i den grønne omstillings biogasproduktion.\nLigeledes er østhavnen omdrejningspunkt for landbrugets godstransport, da eksempelvis korn, gødning og kalk til markerne også håndteres her. Alt i alt udgør bulkaktiviteterne på østhavnen næsten 20 % af Aabenraa Havns samlede omsætning.\n- Vi er en erhvervshavn, og når det går erhvervslivet godt, går det os godt. Prognoserne er positive, og derfor er det ikke urealistisk at tro, at vi igen kommer til at se en stigning inden for både bulkgods, men også projektgods som f.eks. komponenter til vindmølle- og offshorsektoren, der er Aabenraa Havns andet stærke ben.\n- Samtidig kan vi i endelig sætte vores tredje skib i søen, nemlig Ensted som centrum for grøn energi og genbrug. Så vi glæder os enormt til et travlt 2022, slutter Henrik Thykjær.


Gå-hjem-mødet blev afholdt på Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø den 18. september 2019. Læs mere og find program og links til præsentationerne.\nDet Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø har for fjerde gang taget temperaturen på danskernes arbejdsmiljø. Spørgeskemaundersøgelsen 'Arbejdsmiljø og Helbred i Danmark 2018' er besvaret af knap 38.000 beskæftigede. Resultaterne tegner et detaljeret billede af arbejdsmiljø og helbred blandt beskæftigede i Danmark, og de bruges af myndigheder, forskere og arbejdsmiljøaktører til at følge udviklingen i arbejdsmiljøet og som grundlag for arbejdsmiljøindsatser.\nOm gå-hjem-mødet den 18. september 2019\nPå gå-hjem-mødet præsenterede forsknings- og analysechef Peter Linde fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) resultaterne fra undersøgelsen, og forskere fra NFA satte fokus på aktuelle arbejdsmiljøtendenser, -udfordringer og paradokser inden for hhv. det psykosociale område, arbejdsulykker, muskel- og skeletbesvær. Som deltager fik man desuden lejlighed til at drøfte tendenser i danskernes arbejdsmiljø samt muligheder og dilemmaer i brug og tolkning af undersøgelsens resultater.\nProgram for gå-hjem-mødet og links til power point-præsentationerne\n15.10 Introduktion til undersøgelsen Arbejdsmiljø og Helbred i Danmark: Se power point-præsentation af forsknings- og analysechef Peter Linde, NFA.\n15.25 Fagligt oplæg ved NFA-forsker inden for det psykosociale området: Se power point-præsentation af videnskabelig assistent Jeppe Karl Sørensen, NFA.\n15.45 Fagligt oplæg ved NFA-forsker inden for arbejdsulykker: Se power point-præsentation af seniorforsker Johnny Dyreborg, NFA.\n16.00 Dialog og spørgsmål - derefter pause, networking, kaffe og kage.\n16.15 Fagligt oplæg af NFA-forsker inden for muskel- og skeletområdet: Se power point-præsentation af professor Lars L. Andersen, NFA.


Det er altid sjovest at dele sine oplevelser med en rejseven på turen. Derfor har vi via denne portal gjort det nemt at finde en god rejsepartner og helt gratis kunne oprette et rejseopslag. Alle vores rejsepartner opslag bliver automatisk arkiveret efter et halvt år så du kun ser alle de relevante rejseopslag.\n@ → Torben\nFrisk kvinde der vil sidde bagpå MC\n@ → Thomas Nordholt\nBali og resten af Indonesien i laaaang tid\n@ → Rasmus Nielsen\n3-5 uger under varmere himmelstrøg - 2022\n@ → Stefan\nLang rejse til Asien med backpack\n@ → Emma Rydder\n1,5 måneds rejse til Adirm\n@ → Carsten\nFast rejsepartner søges\n@ → Jens Olsen\nSmuttur til London & to musicals\n@ → Anders Le\nrejsepartner december og januar\n@ → Josefine\nRigtigt mange af vores bruger er på udkig efter singlerejser i søgen efter den eneste ene. En rejsepartner til singleferien er en perfekt måde at lære hinanden at kende på. Søg efter din næste singlerejse her på siden nu. Det er blevet rigtigt populært med singlerejserne omkring juletid eller nytår hvor familietiden starter.\nDen 3. April 2015 bragte Go' Aften Danmark et indslag med Charlotte og Rikke her fra portalen. De snakkede om hvor fedt det var at finde en rejsemakker samt en at dele oplevelserne med. Både Rikke, Charlotte og 5000+ rejselystne danskere har fundet deres rejsepartner igennem vores rejseportal. Se indslaget her:\n@ → Niels Ebbe Huus\nAutocamper ferie i Spanien\n@ → Carlo\nSøger kvindelig rejsepartner\n@ → Lars Henrik Sørensen\nItalien sol vandre nyde\nItalien eller bare sydpå - nyde vandre\n@ → Børge\nRejsepartner Gran Canaria februar 2022\nNår du rejser i udlandet er der mange valutaenheder at holde styr på. Vi har derfor lavet en valutakurser app til din iPhone samt Android mobil. Du kan også finde de valutakurser samt bruge valutaomregneren.\nHusk altid at få styr på din mobilabonnement før du rejser. Det kan nemlig blive rigtigt dyrt hvis du glemmer at få slået dit mobil internet fra. Vi har samlet en liste over de bedste og billigste telefonabonnementer her.\nFornøjelser koster mange penge! Heldigvis er det så nemt at låne penge online i dag. Hvis du hellere vil gamble dig til en ferie, så husk at deltag i årets julekonkurrencer i stedet. Alle skal have en chance for at opleve verdenen.\n@ → Lærke\n@ → Annika\nSKIFERIE 2020 - efter uge 5\n@ → Mathias\nSøger rejsepartner til Cypern uge 33-34\n@ → Rasmus Bach\nPensionist søger rejsepartner\n@ → Nicolai\nsmuttur 3 dage til en uge i november\n@ → Rune Krüger\nCamino rejse partner i september\nBrug for en taxi? Tjek Uber estimator for at se hvad din tur koster med Uber. Skal du rejse rundt i USA så er Lyft taxi også super populært, du kan tjekke priserne her på Lyft estimate. Det er billigere end de normale taxaer.


Overskud på 27 millioner skal bruges til god rådgivning og udvikling\nSparekassen for Nørre Nebel og Omegn kommer ud af 2017 med et overskud på 27 millioner kroner, som er det bedste resultat i sparekassens historie.\nDet er blandt andet øget efterspørgsel på sparekassens produkter, der leverer overskuddet, og derfor vil direktøren ansætte mere personale, så rådgivningen fortsætter med at være i top.\n”Når vi laver flere sparekasse- og realkreditlån, tjener vi også flere penge. Samtidig stiger vores udgifter, fordi vi får behov for flere dygtige medarbejdere. Det er vigtigt for os at give vores kunder den bedste rådgivning.”\nSolidt kapitalgrundlag efterlever kapitalkrav\nØget indtægt og færre nedskrivninger betyder, at Sparekassen for Nørre Nebel og Omegn ved udgangen af 2017 har et kapitalgrundlag på 266 millioner. Direktør Sidsel Marie Løvvang forklarer, at det er nødvendigt med et solidt kapitalgrundlag for, at det lokale pengeinstitut kan leve op til skærpede kapitalkrav fra EU.\n”Vi ved, at der er kommet og kommer nye krav til pengeinstitutternes kapitalgrundlag, krav der bliver rullet ud frem til 2023. For at opfylde disse krav, har vi regnet ud, at vores kapitalgrundlag skal være 227 millioner. Derfor er det vigtigt, at vi har en stabil indtægt,” siger direktør Sidsel Marie Løvvang.\nHun forsikrer dog, at kravene ikke bliver en udfordring for sparekassen.\n”Vores kapitalgrundlag er i dag 266 millioner kroner, så vi er allerede dækket godt ind. Det gør, at vi kan udvikle os og vækste til gavn for vores kunder,” slutter direktøren.\nSparekassen for Nørre Nebel og Omegn blev stiftet i 1869 og er i dag en af de få indskydersparekasser tilbage i Danmark\nSparekassens kapitalprocent er 21,2%, kapitalbehovet er opgjort til 10,2%\nSparekassen har kunder i hele landet\nSparekassen har hovedsæde i Nørre Nebel og filialer i Lunde og Outrup


Mit affald i Lejre Kommune\nCoronavirus Job Nyheder Kontakt Om Kommunen Kort Kultur og Fritid\nDin beholder til restaffald bliver tømt hver 14. dag på faste ugedage. I ugerne 26-33 tømmer vi hver uge. Dine beholdere til plast, metal og papir bliver tømt hver 4. uge.\nJeg har ikke fået tømt\nTast lidt af din adresse ind, så kan du vælge den rigtige adresse i rullemenuen - og tryk næste\nVælg den type beholder eller type affald som du ikke har fået hentet - og tryk næste\nSæt kryds i de rigtige bokse. Her kan du også skrive en bemærkning eller vedhæfte et billede - og tryk næste\nTast dine kontaktoplysninger ind.\nHvis der ikke kommer nogle affaldsbeholdere eller typer affald frem, når du indtaster din adresse, betyder det, at du skal bruge en anden adresse for at få beholderne frem. Det sker, fordi du enten er lejer af din bolig, eller fordi din boligforening har en fælles løsning. Send os en mail med dine oplysninger på affaldoggenbrug@lejre.dk, så finder vi adressen til dig.\nHvornår får jeg hentet affald?\nSkriv lidt af din adresse - og vælg herefter din adresse i rullemenuen.\nDu kan også finde ud af, hvornår vi henter hos dig ved at downloade appen Affaldsportal til din smartphone og slå op der. Affaldsportalen henter du der, hvor du normalt henter dine apps.\nTilmeld eller afmeld dig huske-på-service\nTilmeld dig huske-på-service og få en SMS eller mail, inden du får hentet affald. Du kan også se eksisterende tilmeldinger, afmelde dig eller ændre kontaktoplysninger.\nDu tilmelder dig ved at oplyse dit mobilnummer eller din mailadresse. Herefter du finder din adresse og vælger, hvilke skraldespande du ønsker at modtage beskeder om. Når du er tilmeldt modtager du en SMS eller mail med en bekræftelse. Du kan til enhver tid afmelde dig servicen.\nDet sker, fordi du enten er lejer af din bolig, eller fordi din boligforening har en fælles løsning. Send os en mail med dine oplysninger på affaldoggenbrug@lejre.dk, så finder vi adressen til dig.\nAnmeld ødelagt beholder\nTast lidt af din adresse ind og vælg den fulde adresse i rullemenuen - og klik næste\nVælg den beholder, der er ødelagt - og klik næste\nSæt flueben i boksen Beholder ødelagt - og klik næste\nDu vil modtage en anden beholder i løbet af ca. en uge.\nHvis der ikke kommer nogle affaldsbeholdere frem, når du indtaster din adresse, betyder det, at du skal bruge en anden adresse for at få skraldespandene frem. Det sker, fordi du enten er lejer af din bolig, eller fordi din boligforening har en fælles løsning. Send os en mail på affaldoggenbrug@lejre.dk, så finder vi adressen til dig.\nJeg vil have en anden beholder\nDu kan ændre din skraldespand via Selvbetjening. Det koster altid 210 kr. i ombytningsgebyr som opkræves på næste renovationsregning. Derudover er der ekstra betaling, hvis du skal have en større skraldespand til rest- eller madaffald.\nTil restaffald kan du vælge mellem størrelserne 180, 240, 360 eller 660 liter.\nTil madaffald kan du vælge mellem størrelserne 180 eller 240 liter.\nTil den todelte rest/madaffaldsbeholder kan du vælge mellem størrelser 180, 240 eller 360 liter.\nTil plast kan du vælge mellem størrelserne 180, 240 eller 360 liter.\nTil metal kan du vælge mellem størrelserne 180 eller 240 liter.\nTil den todelte plast/metalbeholder kan du vælge mellem størrelserne 180, 240 eller 360 liter.\nTil papiraffald kan du vælge mellem størrelserne 140 eller 660 liter.\nSe også målene på de forskellige skraldespande\nDet sker, fordi du enten er lejer af din bolig, eller fordi din boligforening har en fælles løsning. Send os en mail på affaldoggenbrug@lejre.dk, så finder vi adressen til dig.\nHer må beholderne stå\nSkraldemanden tømmer mange skraldespande i løbet af en dag. Derfor er det vigtigt, at han kan køre skraldespandene ud til skraldebilen uden forhindringer og uden, at han skal løfte eller skubbe skraldespandene.\nUd til vejen\nHar du ikke mulighed for at stille dine skraldespande, så du lever op til kravene, skal du stille dem ud til vejen inden kl. 5.00, den dag vi tømmer dem.\nFor meget affald\nFyld aldrig mere i din skraldespand, end du kan lukke låget. Har du i en periode ekstra meget restaffald, kan du købe en "Ekstrasæk" hos de fleste lokale købmænd og supermarkeder. Den er lavet af grå plast og der står Lejre Kommune - Ekstrasæk på den. Den koster 41 kr. inklusiv, at vi henter den. Du stiller blot sækken ud til vejen, den dag du får tømt dit restaffald.\nListe over købmænd, der sælger ekstra sække\nPriser for at få hentet affald\nAlle husstande skal betale et fast og variabelt gebyr.\nDet faste gebyr\nAlle husstande skal betale det faste gebyr, som dækker udgifter til:\n• Grundgebyr: kommunens administration og selvbetjeningsløsninger\n• Genbrugsgebyr: indsamling af papir, plast, metal, batterier, småt elektronik og glas fra kuberne\n• Genbrugspladsgebyr: adgang til genbrugspladser, farligt affald og indsamling af storskrald og haveaffald\nDet variable gebyr\nGebyret afhænger af beholderstørrelsen til restaffald og madaffald.\nDet er ikke muligt at fravælge nogle af ordningerne.\nDu kan se gebyrerne for 2020 - og de foregående år i den grønne boks til højre her på siden.\nLejre Kommune laver ikke refusionsopgørelse for renovation. Vi har desværre ikke mulighed for at hjælpe med oplysninger omkring betaling af renovation ved salg af ejendomme.\nVi skal derfor henvise til at indhente oplysningerne gennem sælger af ejendommen eller ved køb af en ejendomsdatarapport.\nVi sender årsopgørelse og opkrævning for 1. rate renovation ud i februar måned, enten i e-Boks eller med almindelig post med betalingsfrist i marts.\n2. rate renovation udsendes i august måned med betalingsfrist i september.\nHvis sælger er tilmeldt Betalingsservice, vil betalingen fremgå af PBS-oversigten for marts og september.\nOplysninger om eventuelle restancer vil også fremgå af ejendomsdatarapporten for den enkelte ejendom.\nNye skraldespande i 2018\nI foråret 2018 har alle borgere i Lejre Kommune fået to nye skraldespande\nDen ene nye beholder er til restaffald og madaffald. Den anden er til plastaffald og metalaffald. Din beholder til papir beholder du. De nye beholdere rummer som standard 240 liter hver.\nDu kan læse mere om Lejre Kommunes nye affaldsordning\nLæs vores sorteringsguide og lær mere om, hvordan du sorterer dit affald korrekt\nVi holder affaldet adskilt\nSkraldebilen har to rum\nNår du som borger har sorteret dit genanvendelige affald i forskellige typer, bliver det ikke blandet igen. Når skraldemanden henter din todelte beholder, tømmer han den i skraldespand i skraldebiler med to rum. Affaldet bliver derfor holdt adskilt, så ressourcerne kan blive genbrugt.\nSe også Miljøstyrelsens film: Vi blander ikke dit affald\nNyt hus - tilmeld dig til affaldsordningen her\nEr du flyttet til en ny bolig, der endnu ikke er tilmeldt affaldsordningen, så skriv en mail til affaldoggenbrug@lejre.dk. I mailen skal du oplyse din adresse, og hvilke skraldespande du ønsker. Se her, hvilke skraldespande du kan vælge i mellem, og hvad de måler.\nPap skal på genbrugspladsen\nDu må ikke lægge pap i din skraldespand til papir og karton. Pap kan du aflevere på genbrugspladsen\nEt hurtigt måde at afgøre, om der tale om karton eller pap, er ved at rive i det. Flosser det som papir, må du komme det i din beholder til papir. Er der derimod bølger, når du river, er der tale om pap, som skal afleveres på genbrugspladsen. Billedet herunder er et eksempel på karton, der flosser ligesom papir.\nGrunden til, at papir og karton ikke skal blandes sammen med pap er, at papir og karton er af en væsentlig bedre kvalitet end pap, da fibrene er finere og længere og derfor kan genanvendes flere gange.\nÆggebakken, havregrynspakken og pakken til tandpasta er eksempler på karton, som du godt må putte i din beholder til papir.\nFlyttekasser, papkasser fra internethandel og papkassen til æbler er eksempler på pap, som du ikke må putte i din beholder til papir. Pap skal på genbrugspladsen.\nFold dit karton sammen\nHvis du folder dit kartonaffald sammen, inden du smider det ud, får du meget mere plads i din skraldespand til papir og karton. Samtidig bliver pladsen i papirskraldebilen udnyttet bedre, så den kan køre længere, før den skal læsse af.\nDerfor skal du bruge de grønne poser til dit madaffald\nDe grønne poser gør det lettere for skraldemanden at se, om der er fejlsorteret affald i beholderen til madaffald. Det er med til at sikre, at fraktionen holdes ren, så affaldet kan genvendes på bedste vis.\nPoserne består af tre bestanddele: majsstivelse, PLA og PBAT, og indeholder derfor også fossilt plast. Sammenlignet med almindelige plastikposer indeholder madaffaldsposerne dog 30 % færre petrokemikalier (kulbrinter, der primært fremstilles af råolie). Vi bruger derfor mindre plastik ved at bruge de grønne madaffaldsposer.\nPoserne er desuden 100 % bionedbrydelige og komposterbare, men selvom poserne er bionedbrydelige, bliver de ikke helt opløst, før de ankommer til modtageanlægget. På anlægget bliver poserne sprættet op og blandet op med vand, mens der røres rundt. Når der er dannet en ensartet pulp bliver størstedelen af det, der ikke har opløst sig siet fra. Det gælder blandt andet den del af de grønne poser, der endnu ikke er opløst. Pulpen bliver herefter bioforgasset, og restproduktet bliver brugt som gødning på landbrugsjorden.\nSkulle lidt poserester alligevel smutte med i gødningen til landbrugsjorden vil poserne kompostere over tid – og hurtigere end almindelige plastposer\nSe en film, der viser hvordan modtageranlægget fungerer, og hvordan madaffaldsposerne bliver frasorteret.\nBehandling af madaffald er et område, hvor udviklingen går hurtigt med ny viden og teknologi. Vi holder os derfor løbende opdateret, så vi er sikre på, at de poser vi vælger både gavner miljøet og borgerne i Lejre Kommune.\nAfhentning af storskrald Afhentning af haveaffald Anmeld ikke hentet affald Bestil en anden beholder Bestil nye poser til madaffald Beholder ikke sat tilbage Find din genbrugsplads Anmeld en ødelagt beholder Tilmeld eller afmeld huske-på-service\nPrint en sorteringsvejledning\nPrint a sorting guide - English


Ydelser – Createnx\nFå designet et professionelt og tidsløst logo.\nKnivskarpe og professionelle billeder til ethvert behov og medie.\nFå professionel hjælp til at fortælle historier i levende billeder.\nDronebilleder og video\nFå taget knivskarp 4k video og billeder fra højderne!\nFå en rød tråd igennem dit brand og få strømlinet din identitet.\nBliv set online med målrettede annoncer og en veldefineret strategi.\nBenyt annoncer, der engagerer, inspirerer og sætter tanker i gang.\nFå hjælp til dine tryksager, visitkort, posters, flyers, roll-ups, osv.\nHar du andre ønsker, så lad os tage en snak om det.\nCreatenx arbejder primært på projektbasis og udarbejder derfor individuelle konkurrencedygtige priser – enten på time eller projektbasis.\nJeg driver en privat psykologpraksis, hvor vi ofte har brug for at annoncere i fagblade, aviser og på Facebook. Til dette formål bruger vi altid Christian Engkebølle, som altid leverer et godt resultat til de aftalte deadlines og med mulighed for at vi som kunder selv kan have indflydelse på processen.\nMaria Hancock, Klinikchef ved Psynaps\nChristian går altid yderst professionelt til opgaven og kommer med gode input og ideer. I en af vores seneste projekter hjalp Christian os med en reklamevideo. Her blev der lavet en meget struktureret plan fra Christians side og sammen med hans professionelle tilgang, resulterede det i det perfekte resultat.\nJonas Jørgensen, ejer Shopiii\nChristian er utrolig hjælpsom, og yderst kompetent indenfor grafisk layout. Vi har nydt godt af samarbejdet med Christian, dels på grund af den ekstraordinær service, men også hans professionalisme. J Network kan varmt anbefale Christian som en imødekommende og engageret samarbejdspartner.\nNikolaj Ekins, ejer af J Network.


Begivenheder Arkiv · Carl Nielsen Selskabet\nBesøg Carl og Anne Marie Carl-Nielsens bolig i Frederiksholms Kanal\n26. september 2017 @ 16:00 - 18:00\nTirsdag den 26. september kl. 16-18 er der en helt enestående mulighed for at se den smukke atelierlejlighed , som Anne Marie Carl-Nielsen og Carl Nielsen boede i fra 1915 og livet ud. Det var Anne Marie Carl Nielsen, der fik det ærefulde tilbud at overtage det gamle atelier med lejlighed, hvor billedhuggerne Johannes Wiedewelt, H.E. Freund og to generationer Bissen før havde arbejdet og boet. Ægteparret Carl Nielsen overtog lejligheden på et kaotisk tidspunkt, hvor deres ægteskabelige krise var stærkt tiltagende og…\nNielsen og Nørholm\n2. november 2017 @ 19:30 - 21:30\nStore Kannikestræde 10A, Store Kannikestræde 10A + Google Map\nTorsdag den 2. november: Med koncerten ”Nielsen og Nørholm” kl. 19.30 sætter vi fokus på den indflydelse Carl Nielsens musik har fået på nutidens musik. Derfor har vi inviteret den nu 86-årige komponist og tidligere konservatorieprofessor Ib Nørholm, som ofte har følt både slægtskab og glæde ved Carl Nielsens musik. Mange af Nørholms sange har samme rigdom som Nielsens, både melodisk og harmonisk; de har især ligheder med Carl Nielsens ’lied-periode’ i 1890’erne. De medvirkende er pianist Hans Andersen og…\n16. marts 2018 @ 19:30 - 21:30\nChristianskirken, Strandgade 1 + Google Map\nChristians Kirke Fredag den 16. marts kl. 19.30 kan man opleve koncerten Carl Nielsen i ord, toner og billeder i Christians Kirke på Christianshavn. Trompetist Dorthe Zielke og organist Søren Johannsen har i jubilæumsåret 2015 skabt en musikalsk fortælling, hvor Nielsens musik kombineres med billeder, tekst og film på storskærm. På programmet er alt fra salmer og sange til værker for soloinstrumenter og orkesterværker. Den visuelle fremvisning er lavet i samarbejde med Mathias Hammer fra DR og Carl Nielsen Museet.\n11. april 2018 @ 17:00 - 19:00\nHammerensgade 1, 2. sal 1267 + Google Map\nDer er indkaldt til Carl Nielsen Selskabets årlige generalforsamling. Alle medlemmer er velkomne.\nCarl Nielsen versus Karl Aage Rasmussen\n5. maj 2018 @ 19:00 - 21:00\nCinemateket, Gothersgade 55 1123\nLørdag den 5. maj kl. 19 vises Karl Aage Rasmussens film Lyset og Mørket om Carl Nielsens liv og værk i biograf Asta. Komponisten og forfatteren Karl Aage Rasmussen vil fortælle om filmen og om sit forhold til Carl Nielsens musik. Som forfatter har Karl Aage Rasmussen markeret sig med en lang række læseværdige musiker biografier, som komponist har han bevæget sig ad veje, der adskiller sig noget fra Carl Nielsens. Bagefter vil der blive lejlighed til at få en drink og…\nNiels Krabbe fortæller om Carl Nielsen Udgaven\n27. november 2018 @ 17:00 - 19:00\nKompagnisalen, Kompagnistræde 39 København K Danmark + Google Map\nGå-hjem-foredrag. Professor emeritus Niels Krabbe fortæller om den kildekritiske udgave af alle Carl Nielsens værker under overskriften: Carl Nielsen Udgaven – et projekt til 42 mill. kroner: baggrund – udfordringer – resultater. Foredraget vil blive ledsaget af mange lystige musikeksempler, og der vil blive lejlighed til at nyde et glas vin. Niels Krabbe Indgang via porten til Kompagnisalen, der er også elevator.\nmarts 11 @ 20:00 - 22:00\nDronningesalen, Den sorte Diamant, Søren Kiekegaards Plads\nKøbenhavn, + Google Map\nHasse Borup og Andrew Staupe spiller Nielsens violinværker Carl Nielsen havde et nært forhold til violinen. Det var det første instrument, han lærte at spille på, med sin far, der selv var en ivrig amatør-violinist, som læremester. Senere blev violinspillet Carl Nielsens profession, som medlem af Det Kgl. Kapel. Som komponist var det naturligvis også oplagt for ham at skrive for violinen, og værkerne viser hans dybtgående kendskab til instrumentet. Violinisten Hasse Borup er dansk uddannet på bl.a. Det Kgl.…