Indsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram - - PDF\nIndsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram -\nDownload "Indsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram -"\n1 DET SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAKULTET KØBENHAVNS UNIVERSITET Indsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram - En undersøgelse af institutionelle identiteter i konteksten af Det Kognitive Færdighedsprogram og Fængslet Pernille Petersen Bird Nr. 247/2008 Projekt- & Karrierevejledningen\n2 Projekt- & Karrierevejledningens Rapportserie Nr. 247/2008 Indsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram En undersøgelse af institutionelle identiteter i konteksten af Det kognitive Færdighedsprogram og fængslet Pernille Petersen Bird ISSN: ISBN: Se øvrige udgivelser i rapportserien og foretag bestillinger direkte på Projekt- & Karrierevejledningens hjemmeside. Projekt- & Karrierevejledningen Det Samfundsvidenskabelige Fakultet Københavns Universitet Center for Sundhed og Samfund Øster Farimagsgade København K\n3 - En undersøgelse af institutionelle identiteter i konteksten af Det Kognitive Færdighedsprogram og fængslet. Pernille Petersen Bird Speciale Sociologisk Institut Københavns Universitet\n4 Indsattes identitetsarbejde i Det Kognitive Færdighedsprogram - En undersøgelsen af indsattes institutionelle identiteter i konteksten af Det Kognitive Færdighedsprogram og fængslet Speciale i sociologi, udarbejdet af Pernille Petersen Bird Afleveret august 2008 Vejleder: Margaretha Järvinen 2\n5 ENGLISH SUMMARY The intention with this dissertation is to shed light upon the identity work of Danish prisoners and construction of institutional identities, in the context of the Cognitive-Skills Program, which aims to strengthen the cognitive skills and in a broader perspective to reduce their recidivism. The main focus of this inquest is identity work and the construction of an institutional identity, rather than recidivism. The qualitative inquiry is based on an institutional and interactionist approach and seeks to contribute with new perspectives to the existing research concerning the interaction between organisations of the welfare state and the individual. Furthermore, the inquiry is based on a Governmentality approach, which with its power perspective can contribute with new understandings of the program s institutional conditions for the prisoners' identity work. The work is based on 8 interviews with prisoners and an interview with two instructors in the Cognitive-Skills Program. All the informants were in open prisons and the prisoners participated in the programme at the time of the interview. The analysis should be understood as one out of many possible narratives about prisoners identity work in the Cognitive-Skills Program and is based on the actual context of the prison and the prisoner s present awareness of the program. The work first discusses the programme s discourse about being educational rather than therapeutic. The analysis shows how the institutional conditions, with its technologies of governance, facilitate a more personal transformation than the intervention is defined to be. As a result, some participants will undergo a life changing experience with little or no support from instructors who insist the programme is educational with no dealings in personal issues. The programme is defined to be a free choice and the participant is said to be able to choose whether to use the program s tools or not. Yet, the different technologies of management that seeks to create rational, responsible and self-controlled individuals indicates that the program is more a management of the individual, than a free choice. The second part of the analysis presents participant stories, where they all appear to have acquired the same perspective on things. The participants can thus be said to have internalised the new institutional identity; an identity which, unlike the criminal identity, is rational with self-control and good planning skills in correlation with the rationality present in societies of late modernity. Consistent with the governmentality 3\n6 perspective where the technology, govern to govern, seeks to promote a feeling of independence, the participants see the behavioural changes as results of their own desire for a change. Although this leaves them with a feeling of coherence and satisfaction in the present context, several of the participants admittedly doubt their ability to maintain these changes following their release. The third and final part of the analysis shows how the context of the prison enables, accepts and challenges the new institutional identity. The participants are perceived to be well-functioning prisoners due to their enhanced understanding of the disciplinary framework of the prison; they are better at avoiding conflicts with for example prison guards. Despite the sometimes harsh environment of prison, participants also use the tools of The Cognitive-Skills Program in relation to other prisoners. It gives them an empowering experience here and now, but since the context plays a crucial role in the ongoing identity work, it is more unpredictable whether it is possible to maintain this new institutional identity in a context outside of the prison. 4\n7 FORORD Dette speciale er udarbejdet på baggrund af et projekt formidlet af Videnskabsbutikken, Københavns Universitet. Projektstiller er Kriminalforsorgen, der i sit opslag ønskede at få mere viden om Det Kognitive Færdighedsprogram, men havde ingen specifikke krav til undersøgelsens udformning eller indhold. Undersøgelsens udformning er således alene mit ansvar. Tak til Kriminalforsorgens kontaktperson psykolog Malene Windfelt, som hjalp med formidling af kontakt til de pågældende fængsler, litteratur og afklaring af faglige spørgsmål omhandlende Det Kognitive Færdighedsprogram. Også en tak til Cand.scient.soc., Ph.d. stud. Linda Kjær Minke, min eksterne vejleder, som blev stillet til rådighed af Kriminalforsorgen, for god faglig sparring. Den største tak skal gå til de indsatte og ansatte i de to fængsler, hvor jeg foretog mine interviews. Alle var yderst hjælpsomme og imødekomme, og delte velvilligt ud af deres erfaringer med Det Kognitive Færdighedsprogram. Pernille Petersen Bird, august\n8 KAPITEL 1: INDLEDNING AFGRÆNSNING OG PROBLEMFORMULERING LÆSEVEJLEDNING KAPITEL 2: KRIMINOLOGISK OVERBLIK, DEN KOGNITIVE TILGANG OG KFP FRA INDESPÆRRING TIL ANSVARLIGGØRELSE Disciplinering og opkomsten af humanvidenskaberne Den behandlende velfærdsstat Den allestedsnærværende kriminalitet i det senmoderne samfund GRUNDANTAGELSER I DEN KOGNITIVE TILGANG At behandle eller ikke at behandle Den kognitive tilgangs forståelse af det kriminelle individ og mulighed for forandring DET KOGNITIVE FÆRDIGHEDSPROGRAM I EN DANSK KONTEKST KAPITEL 3: DET TEORETISKE AFSÆT ET INTERAKTIONISTISK PERSPEKTIV Genstandsfeltet som et flertydigt fænomen og fraværet af en objektiv sandhed Den institutionelle ramme Skabelsen af det sociale individ ET GOVERNMENTALITY PERSPEKTIV En governmentality-analytik Styring til selvstyring og fællesskaber Disciplinering og omsorgsfuld magt Kategorisering KAPITEL 4: METODE OG EMPIRI INDIVIDUELLE INTERVIEW MED DE INDSATTE Det interaktionistiske interview som metode Interviewpersonerne Interviewguide og interviewerens rolle INTERVIEW MED INSTRUKTØRERNE Et interaktionistisk dobbeltinterview Interviewguiden og interviewerens rolle ANALYSESTRATEGI KAPITEL 5: DE INSTITUTIONELLE BETINGELSER FOR IDENTITETSARBEJDET MÅLGRUPPEN OG DEN KRIMINELLE PROBLEMIDENTITET Kategorisering Motivation DET ER IKKE HVEM DU ER, MEN HVORDAN DU FORVALTER DET DU ER Læring og ikke behandling Styring til et frit valg PROGRAMMETS INSTITUTIONELLE RAMMER SKABER FORANDRING Aktiv og personlig deltagelse Et kontraktbaseret fællesskab AFRUNDING\n9 KAPITEL 6: IDENTITETSARBEJDET I KFP ERKENDELSE AF DEN KRIMINELLE PROBLEMIDENTITET Mathias Lars Kenneth RECIDIV, SELVKONTROL OG PLANLÆGNING Kriminalitetsforebyggelse ved at tænke sig om Selvkontrol og en ikke-voldelig adfærd Planlægning og målrettede individer AFRUNDING KAPITEL 7: DEN NYE INSTITUTIONELLE IDENTITET I FÆNGSELSKONTEKSTEN AT FORSTÅ SYSTEMET De tydelige sanktioner Kontakten med vagterne LIVET PÅ AFDELINGEN Et distanceret og omsorgsfuldt samvær Et hårdt miljø Muligheden for at være anderledes AFRUNDING KAPITEL 8: DISKUSSION OG PERSPEKTIVERING AT TALE OM LÆRING OG IKKE BEHANDLING STYRING TIL FRISÆTTELSE KONSEKVENSERNE AF KONTEKSTENS BETYDNING AFRUNDING KAPITEL 9: METODEKRITIK OG OPSUMMERING METODISKE OG TEORETISKE REFLEKSIONER OPSUMMERING LITTERATURLISTE BILAGSOVERSIGT: Bilag 1: Kontrakten til Det Kognitive Færdighedsprogram Bilag 2: Interviewguide individuelle interviews Bilag 3: Interviewguide dobbeltinterview 7\n10 KAPITEL 1: INDLEDNING Dannelsen af institutionelle identiteter er et centralt aspekt ved socialt arbejde i det senmoderne samfund. Nærværende speciale har til hensigt at belyse dannelsen af institutionelle identiteter i forbindelse med Det Kognitive Færdighedsprogram (fremover KFP). KFP er et tilbud til indsatte i danske fængsler om at få styrket deres kognitive færdigheder, der bl.a. på sigt kan nedbringe deres recidiv 1. Midtpunktet for denne undersøgelse er identitetsarbejdet, herunder dannelsen af en institutionel identitet, frem for recidiv. Der er således tale om en kvalitativ undersøgelse med en institutionel og interaktionistisk indfaldsvinkel, der henter inspiration fra, men søger også at bidrage med nye perspektiver til, den allerede foreliggende forskning, der beskæftiger sig med mødet mellem velfærdsinstitutioner og den enkelte borger (bl.a. Järvinen & Mik-Meyer 2006; Villadsen 2003; Mik-Meyer 2004; Åkerstrøm Andersen 2006; Carstens 1998). KFP, som et velfærdsstatsligt tilbud til danske indsatte, skal ses i konteksten af de generelle samfundsmæssige tendenser, der gør sig gældende i dag. Der er generelle forventninger om, at vi skal være ansvarlige og selvforvaltende i håndteringen af vores eget liv. Det er forventninger, som bliver stillet fra politisk side, men også forventninger vi har til os selv og hinanden. Det indvirker på vores almindelige livsførelse og vores identitetsarbejde, hvor der hersker normer om fortløbende udvikling og optimering af vores liv på såvel det økonomiske, sociale og materielle plan. Vi søger hjælp til disse udfordringer i litteratur om selvudvikling, vejledning fra coaches og deltager i kurser og terapier. Alt sammen med henblik på at få støtte til en optimering af vores egen skabelsesproces, hvor resultatet bør være ansvarlige, produktive og unikke individer. Et sociologisk spændingsfelt som spiller ind på mange forskellige niveauer af samfundet og de fleste menneskers hverdagsliv. En måde at begribe den samfundsmæssige udvikling og dens indvirkning på menneskers liv, som også vil indgå i nærværende speciales teoretiske referenceramme, er med governmentalityperspektivet, der især har fokus på styringsstrategier i det senmoderne samfund. Sociologen Nikolas Rose har blandt mange beskæftiget sig med dette perspektivs forståelse af det sociale og politiske livs udvikling i det senmoderne. I forbindelse med styringen af det sociale sker der, ifølge Rose, en udskillelsesproces; dem der er med og kan leve op til de samfundsmæssige krav om selvforvaltning, og dem der ikke kan (Rose 1996). Den gruppe af mennesker, som ikke formår at 1 Recidiv betyder tilbagefald, og i nærværende sammenhæng er der tale om tilbagefald i kriminalitet. 8\n11 leve som ansvarlige og selvforvaltende individer, kan betegnes som ekskluderede, og behøver støtte og hjælp til at tilpasse sig den senmoderne selvansvarlige måde at leve på. Velfærdsinstitutionerne har i det senmoderne påtaget sig opgaven med at yde hjælp og støtte til disse ekskluderede personer med såkaldte problemidentiteter (Gubrium & Holstein 2001:9; Järvinen & Mik-Meyer 2006). På forskellige måde forsøger velfærdsstaten at støtte mennesker med sociale problemer med at komme på rette spor, fx i form af aktivering, revalidering, støttekontaktpersoner eller alkohol- og misbrugsbehandling. KFP kan ligeledes betragtes som et velfærdsstatsligt tilbud til indsatte om at komme tilbage på rette spor. Et gennemgående træk for de senmoderne velfærdstatslige interventioner er en individualisering af problemstillingerne. Det indebærer, at der i den sociale intervention i mindre grad fokuseres på de sociale aspekter ved den enkeltes situation, men i højere grad personens motivation og villighed til at tage ansvar for sit eget liv. I et interaktionistisk og institutionel perspektiv sker udviklingsprocessen og skabelsen af en ny (institutionel) identitet ikke desto mindre i konteksten af den velfærdsstatslige institution. Det indebærer, at identitetsarbejdet med at erstatte problemidentiteten med en anden og mere positiv institutionel defineret identitet sker på den pågældende velfærdsinstitutions præmisser, der som oftest er afstemt det senmoderne samfundsrationale. KFP kan ligeledes forstås som en social intervention, der igangsætter identitetsarbejde, der stemmer overens med det senmoderne samfundsrationale. Der er tale om en kriminalitetsforebyggende indsats med fokus på individet, og en oprustning af den enkeltes kognitive færdigheder med henblik på at nedbringe fremtidig recidiv. Programmet er de sidste 10 år blevet udbredt i det danske fængselsvæsen, og har i det justitspolitiske system opnået anerkendelse for sit formål og effekter (Kyvsgård 2006). Forskning viser, at programmerne har en god effekt i forhold til recidiv (fx Lipsey, Landenberger & Wilson 2007; Lipsey & Landenberger 2006; Landenberger & Lipsey 2005; Wilson, Bouffard & McKenzie 2005; Pearson, Lipton, Cleveland & Yee 2002; Lipsey, Chapman, & Landenberger 2001). En nyere Campbell-forskningsoversigt (Lipsey, Landenberger & Wilson 2007) viser, at forskellige kognitive programmer har varierende positiv effekt på recidiv. Af kriminelle, der ikke deltager i kognitive programmer, vender fire ud af ti tilbage til kriminalitet, men de kognitive programmer reducerer gennemsnitligt tilbagefaldet til tre ud af ti. De mest effektive programmer reducerer tilbagefaldet fra fire til to ud af ti. Ifølge forskningsoversigten er programmernes kvalitet afgørende for effekten, herunder hvor veludførte programmerne, og hvor 9\n12 veluddannede personalet er. Ydermere viser forskningsoversigten, at omgivelserne ikke påvirker resultaterne, dvs. at det ikke har nogen betydning om deltagerne befinder sig i fængslet, er prøveløsladt eller i andre resocialiseringsprogrammer, i forbindelse med deres deltagelse i programmet (Lipsey, Landenberger & Wilson 2007; Nordisk Campbell Center 2008). Det forskningsmæssige fokus på recidiv er ikke overraskende set i et bredere samfundsmæssigt perspektiv, hvor det både økonomisk og sikkerhedsmæssigt er formålstjenligst at reducere omfanget af kriminaliteten. Der er dog bemærkelsesværdigt få kvalitative undersøgelser, der beskæftiger sig med de identitetsforandringer, der finder sted i forbindelse med programmet. Jeg finder det derfor relevant at have identitetsarbejdet som midtpunktet for denne kvalitative undersøgelse af KFP AFGRÆNSNING OG PROBLEMFORMULERING Nærværende kvalitative undersøgelse af danske indsattes identitetsarbejde i forbindelse med KFP baserer sig på interviewmateriale bestående af 8 individuelle interviews med deltagere i KFP og et dobbeltinterview med to instruktører, der underviser i KFP. Jeg benytter mig af en institutionel (strukturel) tilgang med henblik på at kaste lys over KFPs institutionelle betingelser for deltagernes identitetsarbejde, samt fængslets institutionelle betingelser for udfoldelsen af dette identitetsarbejde. Såvel indsatte som ansatte befandt sig i åbne fængsler på interviewtidspunktet. Fokus i undersøgelsen afgrænser sig til det kontekstuelle og aktuelle. Dvs. at der ikke er mulighed for at gå i dybden med personens identitetsarbejde forud for sin deltagelse i KFP, ligesom der heller ikke er mulighed for at beskrive, hvilket identitetsarbejde der gør sig gældende efter programmet er afsluttet. Samtlige interviewpersoner deltager i programmet på interviewtidspunktet. Det er således det aktuelle som dannede afsæt for interviewet, og også danner udgangspunkt for analysen. Qua den interaktionistiske tilgang er det et grundvilkår i analysen, at mennesker hele tiden er i gang med et fortløbende identitetsarbejde. Det skyldes, at man som menneske er i konstant interaktion med sine omgivelser, og derfor også er i løbende forhandling med sine omgivelser om bestemte selvfremstillinger. KFP har, som vi skal se i det videre, mange lighedsstræk med socialt arbejde i det senmoderne. Jeg vil derfor undervejes i analysen referere til KFP som en social intervention, selvom det i anden forskning beskrives som et trænings- eller behandlingsprogram. 10\n13 Jeg ønsker ikke, at undersøgelsen skal læses som en generel beskrivelse af identitetsarbejdet, der finder sted i forbindelse med KFP. De to teoretiske perspektiver, som undersøgelsen bygger på, henholdsvis det interaktionistiske og governmentality-perspektivet foregiver heller ikke at indfange alle dimensioner ved et problemfelt, og dermed kunne beskrive tingene som de virkelig er. Undersøgelsen skal snarere læses som én fortælling om identitetsarbejdet i KFP, der er bestemt af de pågældende interviews og de anvendte teoretiske tilgange. Jeg vil ikke bestræbe mig på at foretage en normativ vurdering af, hvorvidt KFP er et velegnet program til brug i danske fængsler. Ej heller, vil jeg forholde mig til om identitetsarbejdet, der finder sted i KFP i sig selv er positivt eller negativt. Intentionen med undersøgelsen er at beskrive mødet mellem KFP og dets institutionelle rammer og deltagerne, og hvilken betydning det møde kan have for deltagernes identitetsarbejde. Mere præcist lyder min problemformulering: Jeg vil med afsæt i en governmentality-analytisk og interaktionistisk forståelsesramme undersøge danske indsattes identitetsarbejde i forbindelse med KFP. Undersøgelsen er styret af følgende forskningsspørgsmål: - Hvilke institutionelle betingelser er der for deltagernes identitetsarbejde, og på hvilke måder italesættes programmets målgruppe og interventionsform? - Hvorledes italesættes deltagernes identitetsarbejde i forbindelse med KFP, herunder italesættelsen af den kriminelle problemidentitet og måden hvorpå den erstattes af en anden og mere positiv defineret institutionel identitet? - På hvilke måder bekræfter, accepterer og udfordrer fængselskonteksten deltagernes nye institutionelle identiteter? 1.2. LÆSEVEJLEDNING For at gøre det lettere for læseren at orientere sig i den videre tekst, vil jeg kort præsentere specialets opbygning. I kapitel 2 vil jeg kort introducere til det kriminologiske felt, især med fokus på statens kriminalitetshåndtering og definitionen af det kriminelle individ. Derudover vil jeg præsentere den kognitive tilgangs forskningsgrundlag, og tilgangens forståelse af det kriminelle individ. Til sidst i kapitlet vil implementeringen og udformning af KFP i en dansk kontekst bliver skitseret. I kapitel 3 11\n14 præsenteres undersøgelsens videnskabsteoretiske og teoretiske fundament bestående af den interaktionistiske tilgang og governmentality-perspektivet. I kapitel 4 beskrives undersøgelsens metodiske og empiriske grundlag, der skal skabe gennemskuelighed omkring frembringelsen af datamaterialet som udgør analysegrundlaget. Kapitlet afsluttes med en analysestrategi, der præciserer min tilgang til datamaterialet og analysen. Kapitel 5, 6 og 7 udgør undersøgelsens analysedel. Første del af analysen vil belyse KFPs institutionelle betingelser for deltagernes identitetsarbejde, anden del vil gå i dybden med deltagernes italesættelse af identitetsarbejde, hvoraf det intentionelle i programmet vil fremgå. I den tredje og sidste del af analysen, vil jeg brede perspektivet på deltagernes identitetsarbejde ud ved at inddrage fængselskonteksten, der både muliggør, begrænser og udfordrer identitetsarbejdet. I kapitel 8 vil jeg diskutere og perspektivere undersøgelsens resultater. Specialet afsluttes med kapitel 9, hvor jeg opridser nogen metodiske og teoretiske refleksioner og runder af med en kort opsummering. 12\n15 KAPITEL 2: KRIMINOLOGISK OVERBLIK, DEN KOGNITIVE TILGANG OG KFP Nærværende kapitel har to formål. For det første at introducere til det kriminologiske felt ved at beskrive dets udvikling frem til i dag. Beskrivelsen fokuserer hovedsageligt på de forskellige historiske opfattelser af det kriminelle individ og statens kriminalitetshåndtering. Redegørelsen befinder sig på et makrosociologisk niveau, og vil fungere som overordnet ramme for den videre analyse, der som nævnt tidligere afgrænser sig til fængslet og KFP. Kapitlets andet formål er at præsentere den kognitive tilgangs grundantagelser om det kriminelle individ og dets muligheder for at få styrket de kognitive færdigheder. Afslutningsvis beskriver jeg implementeringen af KFP i Danmark og dets konkrete praksisudformning FRA INDESPÆRRING TIL ANSVARLIGGØRELSE Statens kriminalitetshåndtering skal ses i relation til moderniseringsprocessen og velfærdsstatens opkomst, da disse udviklingsforløb ikke kan forstås uafhængigt af hinanden, og som det videre vil vise, har statens udvikling haft væsentlig betydning for forståelsen af det kriminelle individ og håndtering af gruppen af kriminelle, bl.a. set i lyset af fængselsvæsenets udvikling. Disciplinering og opkomsten af humanvidenskaberne I 1800-tallet er staten en territorialt afgrænset stat med monopol på voldsmidler og skatteopkrævning med en klar adskillelse mellem stat og samfund (Kaspersen 2007:9). Statens rolle er at regulere befolkningen, og kriminelle betragtes blot som endnu en gruppe, der skal reguleres med henblik på at sikre den moralske samfundsorden. Individet, og også den kriminelle, tænkes at være styret af den frie vilje, hvorfor forbedringsarbejdet er målrettet denne med troen om, at man med viljens kraft moralsk kan forbedres (Borch 2005:34). I løbet af 1900-tallet intervenerer staten i stigende grad i samfundet, og det sociale ansvar overgår efterhånden til at blive et statsligt anliggende. Som en del af dette fokus på det sociale spørgsmål, opstår kriminologien som videnskab. Det sker bl.a. med lægen Cesare Lombrosos lancering af en anatomisk funderet kriminalpsykologi 2, hvis mest afgørende konsekvenser er introduktionen af den kriminelle som en kategori, dvs. som objekt der kan underkastets undersøgelse (Borch 2005:35; Borch 2002:60). 2 Tilgangen var funderet på en kombination af antropologi, frenologi, degenerationslære, darwinistisk evolutionslære og psykologi. Med dette perspektiv gør Lombroso op med forestillingen om den frie vilje. Han promoverede en ny subjektkonstruktion ved på baggrund af fysiologiske, psykologiske og anatomiske karakteristika at vise sammenhæng mellem bestemte individer og forbryderisk anlæg (Borch 2002:36). 13\n16 Staten sigter mod at bevare den sociale orden, og fængslet har nu til formål at korrigere, disciplinere og normalisere den afvigende kriminelle, der kan komme tilbage til samfundet, når denne vurderes som værende moralsk forbedret. Hvis dette ikke er muligt, neutraliseres det kriminelle individ gennem internering (Borch 2002:61, Balvig 1999:126). Den behandlende velfærdsstat I løbet af det 20. århundrede bliver velfærdsstatens rolle mere omfattende, størrelsesmæssigt såvel som betydningsmæssigt, og den påtager sig et yderligere socialt ansvar for de afvigende borgere. Kriminalitetshåndteringen er i højere grad karakteriseret som en social intervention, hvor målet er at behandle frem for at disciplinere. Den moderne kriminologi betragter det kriminelle individ ud fra sociale og samfundsøkonomiske perspektiver, og kriminalitet forstås som et socialt problem, der kommer til udtryk gennem den enkeltes kriminelle handlinger. Disse symptomatiske afvigende handlinger er således et udtryk for dårligt socialiserede og utilpassede individer, som velfærdsstatslige behandlingstiltag er målrettet imod (Garland & Sparks 2000:8). En behandlingsindsats, som i stigende grad er funderet på et klinisk grundlag, hvor alle informationer omkring den pågældende er relevante i tilvejebringelsen af den mest hensigtsmæssige behandling (Borch 2005: 107, Garland & Sparks 2000:8). Der er tale om tilrettelæggelse af individuelle og langsigtede forløb, hvor der arbejdes hen imod en forandring af personligheden. Familien inddrages og superviseres, og der gennemføres generelle reformer på det velfærdsstatslige område, der skal komme de socialt depriverede (kriminelle) individer og deres familier til gode (Garland & Sparks 2000:9). Fængselsvæsnet bliver udbygget med opdragelsesorienterede institutioner som fx ungdomsfængsler, alkoholbehandlingsfaciliteter og særlige institutioner for psykopater 3, hvor behandling og rehabilitering står i centrum. I denne periode er velfærdsstatens kriminalitetshåndtering karakteriseret ved fraværet af det kriminelle aspekt pga. antagelsen om, at kriminelle handlinger hovedsageligt skyldes sociale forhold. Der er således bemærkelsesværdig lidt fokus på fx den kriminelle situation, offeradfærd, forskellige grader af kriminalitetsforebyggelse, som ellers er kendetegnende for kriminologiens fokus både før og efter denne periode (ibid:9). 3 Samtidig sker der også en indespærring af særlige farlige (såkaldte anstalter for psykopater) med henblik på en beskyttelse af samfundet. 14\n17 Op igennem 1970erne bliver velfærdsstaten udfordret på flere fronter 4. Behandlingstanken og dens relaterede institutioner og praksisser problematiseres, og velfærdsstaten beskyldes for en generel magtudøvelse og klientliggørelse af borgerne gennem en centralbureaukratisk regulering, der ifølge kritikerne også viser sig ineffektiv og kontraproduktiv i forhold til den aktuelle finansieringskrise. På det kriminologiske område sker der en afstandtagen til eksperternes autoritet, der forstærkes af deres magt til at iværksætte tidsubestemte sanktioner. Kritikken bunder bl.a. i, at staten fratager det enkelte individ ansvaret for at handle på sin egen situation, og derved gøres magtesløs (Borch 2005:121). De kritiske røster mener, at den sociale og kriminologiske indsats skal erstattes med en anti-psykiatri og tidsbegrænsede fængselsstraffe, og udvikling går herefter i retningen af flere åbne fængsler og introduktionen af samfundstjenesten (Balvig 2004:176ff). Den allestedsnærværende kriminalitet i det senmoderne samfund Fra 1970erne og frem til i dag sker der gennemgribende samfundsforandringer, der er med til at karakterisere det senmoderne samfund 5. Garland & Sparks (2000) beskriver udviklingen ved, at den kapitalistiske produktion og det private masseforbrug er i vækst. Globalisering, omstruktureringer på arbejdsmarkedet og redefineringer af kernefamiliens funktion medfører flydende grænser og en reducering af det lokales betydning. Processer, som forstærkes af informationsteknikker og massemedier, der bl.a. åbner op for dannelsen af nye sociale rum. Med disse udviklingstendenser følger en øgede frihed og nye valgmuligheder, men med individualisering følger også et ansvar for egen sikkerhed og lykke (Garland & Sparks 2000:15f). Disse samfundsmæssige forskydninger kommer til at have en indvirkning på kriminalitetsforståelsen og håndtering af kriminalitet. Kriminalitet betragtes ikke længere som noget, der begås af patologiske individer, men er allestedsnærværende og kan begås af alle 6. Kriminalitet og sikkerhed kommer således til at præge den politiske diskurs, der diffunderer ud i befolkningen og det sociale rum generelt (Borch 2002:63; Garland & Sparks 2000:16). Flere nyere kriminologiske teorier argumenterer for en rational choice tilgang til kriminalitetshåndteringen, hvor lovbruddet forstås som et resultat af lovovertræderens rationelle overvejelser ved omkostninger ved handlingen (Hauge 2001:131). En tilgang, som ifølge 4 Fx den internationale oliekrise, der førte til høj arbejdsløshed i de fleste vestlige lande (Hirst 2000:134), og Danmarks indtræden i EF-markedet (Kaspersen 2008:15). 5 Hvorvidt det vestlige samfund i slutningen af det 20. århundrede betegnes det senmoderne, postmoderne eller posttraditionelle samfund er omdiskuteret indenfor sociologien, på trods af generel enighed om udviklingens karakteristika. En uinteressant diskussion i nærværende sammenhæng, og jeg har valgt betegnelsen det senmoderne på baggrund af de anvendte kilder (Garland & Sparks 2000, Borch 2005). 6 Professor i strafferet Vagn Greve skriver i 1970 bogen Kriminalitet som normalitet. Bogen bidrog til det samtidige opgør med den patologiske forståelse af den kriminelle og behandlingstanken. 15\n18 Borch, dominerer den internationale mainstreamkriminologi, og det bemærkelsesværdige ved tilgangen er, at offeret betragtes som medansvarlig for kriminaliteten, dvs. individet/offeret selv skal undgå situationen, der inviterer til kriminalitet (Borch 2002:63). Social undertrykkelse er ikke længere forklaringen på kriminalitet, men ansvaret for kriminalitet tillægges nu den enkelte, både gerningsmanden og offeret (Balvig 2004:180). Kriminalitetskurven har været opadgående de sidste 50 år 7 (Balvig 1999:60), og har bl.a. medført at kriminalitet er en forventet begivenhed i hverdagslivet. Staten må derfor benytte sig af nye strategier til at håndtere kriminalitetsproblemet, hvor den på den ene side giver befolkningen redskaber til at håndtere denne risiko (fx gennem oprettelsen af Det Kriminalpræventive Råd), og på den anden side øger strafferammen med længere og hårdere straffe (Balvig 2004:168; Hirst 2000:128). På den måde er kriminalitetsstrategierne målrettet den generelle befolkning med henblik på at forebygge kriminalitet og optimering af den generelle sikkerhedsfølelse, men strategierne er også målrettet det enkelte kriminelle individ, der må udstå en længere straffetid end tidligere for den pågældende lovovertrædelse, jf. individualisering af kriminalitetsproblemet. Jeg vil nu gå videre til at introducere forskningsgrundlaget som den kognitive tilgang og KFP bygger på, hvor jeg indledningsvis vil placere den kognitive tilgang og programmet i den ovennævnte historiske gennemgang GRUNDANTAGELSER I DEN KOGNITIVE TILGANG Der foreligger et omfattende internationalt forskningsmateriale omhandlende kognitiv behandling og anvendelsen af kognitive programmer i fængsler, der viser den kognitive tilgangs positive effekter på recidiv 8 (fx Lipsey, Landenberger & Wilson 2007; Lipsey & Landenberger 2006: Landenberger & Lipsey 2005; Wilson, Bouffard & McKenzie 2005; Pearson, Lipton, Cleveland & Yee 2002). Følgende beskrivelse af den kognitive tilgangs grundantagelser og principper vil hovedsageligt baseres på det centrale værk på området Time to Think. A Cognitive Model of Delinquency Prevention and Offender Rehabilitation af Robert R. Ross og Elizabeth A. Fabiano 7 Ifølge Balvig skal nogen af forklaringerne findes i den øgede velstand, der medfører flere anmeldelser af tyveri og det høje fødselstal lige efter anden verdenskrig. Derudover kan forklaringen findes i de samfundsmæssige forhold, som øgede muligheder for at stjæle biler, begå indbrud i tomme sommerhuse, og i huse og lejligheder der står tomme i løbet af dagen. Endnu en forklarende faktor er de ændrede moralske opfattelser og solidariske forestillinger og en svækkelse af den uformelle kontrol bl.a. betingede af familiens ændrede struktur (Balvig 1999:62f). 8 En nyere Campbell-baseret forskningsoversigt viser, at det er den kognitive tilgang generelt, og ikke de specifikke programmer, der er ansvarlige for den positive effekt på recidiv (Lipsey, Landenberger & Wilson 2007). 16\n19 (1985) 9. Bogen giver en udførlig beskrivelse af den kognitive tilgangs forståelse af det kriminelle individ, og mulighederne for at få styrket de kognitive færdigheder. At behandle eller ikke at behandle Den kognitive tilgang opstår i kølvandet af den omtalte velfærdsstatskritik i midten af 1970erne, hvor der sættes spørgsmålstegn ved eksperternes autoritet til at diagnosticere og behandle borgerne. På det kriminologiske felt knytter denne tvivl an til effekten af diverse fængselsprogrammer, hvor forskning viser at rehabiliterende og resocialiserende programmer ikke har nogen betydning for bl.a. recidiv (Kyvsgaard 1998b:209). Som følge af denne behandlingskritik bliver den kognitive tilgang udviklet og anerkendt for sit fokus på adfærdsændringer frem for grundlæggende personlighedsændringer. Indsatsen beskrives som en introduktion til en række redskaber, der kan styrke den kriminelles kognitive færdigheder (fx interpersonelle færdigheder og problemløsning), men hævder ikke at igangsætte grundlæggende terapeutisk personlighedsarbejde (Ross & Fabiano 1985:74). De kognitive programmer kan således siges at have en senmoderne karakter. Det kriminelle individ betragtes ikke som sygt, der skal kureres med individuelle behandlingstiltag, men som et individ der mangler kognitive færdigheder, der gennem programdeltagelse kan indlæres med henblik på at håndtere sig selv, og sit eget liv på en mere hensigtsmæssig måde. Den kognitive tilgang er således afstemt med udviklingstendenser i det senmoderne samfund med en afstandtagen til behandlende eksperter og fratagelse af den enkeltes handlefrihed. Den kognitive tilgangs egen forståelse af programmernes indsats vil jeg inddrage, og til dels problematisere, undervejs i analysen, og samle op på i den afsluttende diskussion. Den kognitive tilgangs forståelse af det kriminelle individ og mulighed for forandring Grundlæggende set baserer den kognitive tilgang sin indsats på forskning, der indikerer at en stor del af grupper af kriminelle menes at have mangler i deres kognitive færdigheder. Det begrænser den enkelte i fx at have meningsfulde interpersonelle relationer og være i stand til at udføre hensigtsmæssig problemløsning (Ross & Fabiano 1985; Porporino, Fabiano & Robinson 1991; Scheel & Sjøberg 2005). De kognitive programmer 10 har ifølge Ross & Fabiano (1985) til formål at styrke den kriminelles kompetencer på følgende fire områder: For det første arbejdes der på at styrke den enkeltes 9 Begge forfattere har forestået udviklingen og implementeringen af Det Kognitive Færdighedsprogram til brug i canadiske fængsler (Windfeldt 2006:6). 17\n20 rationelle selvanalyse, og deltageren skal lære at være opmærksom på og kritisk vurdere sin egen tænkning. For det andet er formålet at styrke den enkeltes selvkontrol, hvor vedkommende trænes i at stoppe op, tænke og analysere konsekvenser før der handles. For det tredje skal deltageren lære et middel-mål ræsonnement, hvor der på passende vis kan findes de rette midler til at tilfredsstille den enkeltes behov. For det fjerde er formålet med programmerne at lære den enkelte kritisk tænkning med fokus på logisk, objektiv og rationel tænkning uden at overgeneralisere, fordreje fakta eller eksternalisere skyld. Derudover beskæftiger programmerne sig med interpersonel kognitiv problemløsning. Her skal deltageren lære at analysere interpersonelle problemer, forstå og tage hensyn til andre menneskers værdier, adfærd og følelser, herunder at se effekten af den enkeltes adfærd på andre og opnå forståelse for andre menneskers reaktionsmåder. Det sætter deltageren i stand til at udvikle alternative måder at reagere på i interpersonelle konflikter, der i højere grad er prosociale frem for antisociale (Ross & Fabiano 1985:12f). Ross & Fabiano understreger, at de kognitive fejl ikke skal betragtes som direkte årsager til, at individer begår (gentagende) kriminalitet, ligesom det heller ikke er alle kriminelle der har mangler i den kognitive tænkning. De kognitive mangler kan dog sætte den enkelte i en ugunstig position akademisk, arbejdsmæssig og socialt, og dermed gøre ham mere åben over for kriminelle miljøer, hvor muligheden for umiddelbar succes og behovstilfredsstillelse er højere. Kriminalitet er et komplekst fænomen, og forfatterne anerkender, at årsagen hertil ikke kan reduceres til en enkelt faktor. I forklaringsmodellen inddrages således også socioøkonomiske faktorer og familieforhold som medvirkende årsager til, at et individ udvikler en kriminel adfærd (Ross & Fabiano 1985:140). Det er dog ikke ensbetydende med en tilbagevenden til 1960erne, hvor vi i det foregående så, at kriminalitet blev forklaret ud fra sociale forhold, og velfærdsstaten indirekte fratog den enkelte ansvaret for sine handlinger. De to forfattere pointerer derimod, at det er op til den enkelte at forme sin egen skæbne, og trods svære opvækstvilkår stadig kan vælge eller fravælge kriminelle handlinger. Med dette understreges tilgangens underliggende aspekt om det rationelle individ, hvor Ross & Fabiano anfører, at den kriminelle som oftest er fuldt ud bevidst om sine kriminelle handlinger og konsekvenserne heraf. De manglende kognitive færdigheder skal derfor ikke ses som undskyldning for den kriminelle adfærd; de kan blot gøre det mere vanskeligt for individet at se fordelene ved en lovlydig og prosocial adfærd. Når det kriminelle individ har mangler i de kognitive færdigheder, betragtes vedkommende som havende begrænsede forestillingsevner om alternative 10 En nyere Campbell baseret forskningsoversigt viser, at det er den kognitive tilgang generelt, og ikke de specifikke programmer, der er ansvarlige for den positive effekt på recidiv (Lipsey, Landenberger & Wilson 2007). 18


Afbrydelse af hypertensive kriser - Kvægleukose 2022\nEn af de hyppigste komplikationer ved hypertension er hypertensive kriser. Det er kendetegnet ved en uventet stigning i blodtrykket (BP), en alvorlig hovedpine i hovedet, svimmelhed og kvalme. Somme tider opstår opkastning.\nEn stærk stigning i blodtrykket er normalt ledsaget af smerte i hjertet, svaghed og dårligt helbred. Mere sjældent - kuldegysninger, kvalme, blødning fra næsen. Efter en hypertensive krise kan patienten have en hyppig vandladning i nogen tid.\nNår hypertonisk rhiza hos mennesker forekommer følgende symptomer oftest:\nVed måling af tryk viser de nedre (systoliske) tal værdier større end 110 mm Hg;\nDer er hovedpine, især i ryggen af hovedet. Svimmelhed begynder. I nogle tilfælde opstår kvalme og opkastning;\nSom en form for komplikation kan næseblader begynde. Dette symptom er ret positivt, da det kan redde patienten fra indre blødning.\nVed de første tegn på patologi skal du straks give dig selv eller offeret nødhjælp.\nMål hjertefrekvens og blodtryk\nTag en vandret position, hoved over skuldre.\nHvis trykket er højt, ring til en ambulancebrigade;\nI sygdommens kroniske forløb skal du drikke det lægemiddel, som lægen har ordineret.\nI tilfælde af høje puls- og trykfrekvenser kan der anvendes specielle medicinske præparater. For eksempel "Captopril" eller dets analoger i aktion ("Capoten", "Capozid"), "Nifedipin", "Kordaflex", "Nifesan". Enhver sådan medicin med hurtig handling.\nEn halv time efter at have taget stofferne måles blodtrykket igen! Hvis tallene ikke falder, ring til ambulancen.\nFjern følelsesmæssig stress og spænding. Prøv at berolige offeret og juble;\nLæg personen på sofaen og læg en stor pude under hovedet;\nFor at berolige nervesystemet, fortynd og drik Corvalol, motherwort eller valerian;\nBed offeret om at følge det glatte tempo af vejrtrækning. På dette tidspunkt skal rummet være ventileret. Hvis en person har en skjorte eller andet tøj med en lukket krave, skal den fortrydes;\nOffret skal tage et lægemiddel, der sænker blodtrykket, som blev ordineret af den behandlende læge;\nAlle handlinger skal udføres hurtigt og i en rækkefølge. Glem ikke at ringe til en ambulance, hvis tonometerdiagnosen viser meget høje afvigelser.\nAfhjælpning af hypertensive kriser ved hjælp af folkemekanismer kan være meget effektiv. Især dem, der aldrig har taget stoffer og ikke er blevet registreret hos en kardiolog.\nGodt hjælp til at reducere blodtrykseddikesyre! Det er nødvendigt at fugte gasbind eller flere servietter med æblecidereddike og påføre (eller male) en komprimering til hæle i 7-10 minutter. Efter en halv time gentages proceduren, hvis der ikke ses nogen forbedring.\nDu kan også massage halsen og hovedet. Dette er en forholdsvis effektiv måde at berolige nervesystemet på, fjerne hovedpine og stabilisere trykket. Under massagen er det nødvendigt at fokusere på bagsiden af hovedet.\nAt bringe trykket ned med lægemidler er berettiget kun ved meget høje tal af tonometeren. Det er vigtigt, at stofferne ikke har bivirkninger og kan bruges i næsten alle kategorier af patienter.\nDu skal også være opmærksom på handlingshastigheden. Når en krise opstår, er lægemidler med et hurtigt respons vigtige ("Furosemid", "Carvedilol", "Amlodipin" osv.).\nProtokol over aktioner og narkotika til afhjælpning af hypertensive kriser\nArteriel hypertension er en af de mest almindelige patologier: Ifølge statistikker er der øget tryk i hver tredje person.\nMed denne sygdom er det vigtigt at måle niveauet af tryk jævnligt og anvende de nødvendige lægemidler. Manglende terapeutiske foranstaltninger kan forårsage hypertensive kriser. Dette fænomen er sundhedsfarligt, og enhver forsinkelse kan koste livet, så det er vigtigt at vide, hvordan arrestationen af den hypertensive krise udføres.\nHypertensive krise og dens tegn\nHypertensive krise - en kraftig stigning i blodtrykket over 180/120 millimeter, hvilket resulterer i en øget belastning på kar og hjerte.\nUnder en krise producerer de endokrine kirtler visse stoffer, der virker på skibene og bidrager til deres brud.\nDenne tilstand forekommer oftest hos voksne i alderen. Patologi forekommer dog ofte hos mennesker under 40 år.\nHurtig udvikling er karakteristisk for patologi: Et problem kan opstå om få timer. En kraftig stigning i blodtrykket betragtes som en krise i tilstedeværelsen af sådanne symptomer på hjerneskade:\nintenst hovedpine lokaliseret hovedsagelig i det okkipitale område\nkvalme, opkastning, ikke forårsager lindring\nUdseendet foran øjnene af flydende pletter, midlertidigt tab af syn;\nfølelsesløshed af hænder, ansigts muskler;\ntab eller reduktion af følsomhed af tungen, læberne;\nkuglepenne på hænderne;\nkortsigtet tab af evne til at tale\nTegn på en krise fra hjertets arbejde:\nsmertefulde tryk der opstår i brystet;\nudseendet af åndenød i en rolig tilstand;\nfremkomsten af urimelig angst, frygt, irritabilitet;\nføler sig varm i kroppen\noverdreven vandladning efter nedsættelse af blodtrykket.\nBaseret på kursets karakteristika kan sværhedsgraden af sygdommen variere sygdommens manifestationer.\nUdviklingen af krisen kan skyldes følgende grunde:\nregelmæssig stress, følelsesmæssig stress - disse situationer bidrager til frigivelsen af adrenalin i blodbanen, hvilket medfører en stigning i hjertefrekvensen, hvilket igen bevirker en stigning i trykket;\npatologier i det endokrine system - skjoldbruskkirtlen normaliserer kroppens hormonelle baggrund, som følge af en fejlfunktion opstår der en kraftig stigning i trykket;\nbrug af antihypertensiva lægemidler uden lægens recept eller ignorere hans anbefalinger - reducere eller hobble dosis, uafhængigt afbrydelse af brugen af lægemidlet\nTilsætte en stor mængde salt til mad, drikke alkohol, kaffe, te, andre koffeinholdige fødevarer eller drikkevarer;\npludselige vejrændringer - varme, magnetiske storme forårsager ofte forringelse af meteoafhængige mennesker;\nTyper og konsekvenser af hypertensive kriser\nLæger opdeler hypertensive kriser i to typer:\nukompliceret - karakteriseret ved transience og mangel på konsekvenser i de fleste tilfælde;\nSidstnævnte er opdelt i flere underarter:\nCerebral. Opstår på grund af nedsat blodgennemstrømning i hovedets hjernebark. Kan forårsage slagtilfælde, fuldstændigt tab af syn og hørelse, encefalopati.\nCABG. Konsekvenserne af denne type patologi kan være cardiac astma, lungeødem, andre livstruende komplikationer.\nAstmatiker. Kan forårsage lungeødem, hjerteastma, hjertesvigt.\nEnhver form for patologi kan provokere forekomsten af angina pectoris, aorta-vægdissektion, nyresvigt, hævelse af hovedets hjerne, iskæmisk hjertemuskulatur, udseende af blodpropper, retinopati, kardiogent chok.\nHvad er en katastrofehjælp?\nAt stoppe en hypertensive krise er et kompleks af terapeutiske foranstaltninger, der er presserende. Ved hjælp af disse foranstaltninger elimineres patologiens manifestationer, risikoen for farlige komplikationer er reduceret, funktionen af patientens kardiovaskulære system normaliseres.\nEffektiviteten af lindring af hypertensive kriser afhænger af overholdelse af en specifik algoritme for procedurerne. Det er værd at vide, at i 2 timer efter angrebet skal det øvre blodtryk sænkes med højst en fjerdedel af den samlede mængde. I de næste 6 timers tidsindikatorer, hvis dette ikke er sket endnu, kan det reduceres til 160/100 millimeter.\nDet er forbudt at lette trykket, når du cupper - det kan forårsage forringelse af blodets strømning af hjerte, hjernebark i hovedet og andre organer. Sådanne handlinger kan forårsage alvorlig hypertension, som er fyldt med hjerteanfald, blødning, hævelse af lungerne.\nVed at identificere de første tegn på en hypertensive krise har du brug for:\nRing til ambulancen, åben frontdøren på forhånd.\nMål blodtrykket, tag medicinen, hvis det er nødvendigt og muligt at sænke det.\nLæg dig ned, prøv at roe ned og justere vejret.\nAt massere øreskaller.\nHvis der opstår en chill, tag dækket med et tæppe, sæt en varmepude under den.\nI hypertensive kriser skal du først normalisere patientens psykologiske tilstand. Med en kraftig stigning i blodtryk og forringelse af helbredet har næsten alle mennesker en følelse af angst, frygt, som har en negativ indvirkning på effektiviteten af lindringen af en hypertensive krise.\nDen næste fase af at stoppe krisen - samle anamnese. Lægen har brug for at få svar på spørgsmålene:\nHvor længe lider patienten af hypertension?\nHvilke indikatorer for pres for offeret er normen, og som - sænkes og hæves?\nHvor lang tid begyndte en hypertensive krise?\nHvilke lægemidler bruger en person til at normalisere det kardiovaskulære system?\nHar personen taget medicin før lægen ankom?\nEr der nogen relaterede sygdomme (arthrose, arthritis, diabetes)?\nFuldstændighed og sandhed af de opnåede data påvirker direkte effektiviteten af lindringen af en hypertensive krise.\nDerefter vælger specialisten grupper af lægemidler for at eliminere symptomerne på sygdommen.\nHjælp med den første type krise\nHypertensive krise af den første type begynder abrupt. Han ledsages af følgende symptomer:\nflimrer for øjnene;\nøget systolisk tryk, op til 200 og højere.\nHvis den læge har forstået, at en krise af hypertension af den første type er udviklet, vil han sandsynligvis injicere Dibazol intravenøst. Der er praktisk taget ingen kontraindikationer til brugen af dette lægemiddel, men i mange patienter efter et par dage stiger trykket igen. Dette giver anledning til samtidig at indtaste et diuretisk lægemiddel.\nFor at stoppe et angreb anvendes propranolol ofte. Betablokkere kan ikke anvendes i tilfælde af bronchial astma, fuldstændig tværgående hjerteblok, bradykardi og svær hjertesvigt.\nHjælp med den anden type krise\nSymptomer på den anden type krise udvikler sig langsomt, men intensivt. Hovedpine stiger i flere timer. Følgende symptomer vises:\nMed disse symptomer anvendes kapapresan eller clonidin ofte. Hyperstat har en hurtig hypotensiv effekt. Det skal dog bruges med forsigtighed i tilfælde af krænkelse af koronar og cerebral kredsløb. Også efter indførelsen kan en sammenbrudstilstand forekomme. I dette tilfælde injiceres en opløsning af mezaton intravenøst.\nFørstehjælp til kompliceret krise\nPå baggrund af højt tryk kan akut koronar insufficiens udvikle sig i form af lungeødem eller hjerteastma. Andre alvorlige komplikationer er også mulige, så førstehjælp til en hypertensive krise bør leveres hurtigt og effektivt.\nHvis tegn på nedsat koronar eller cerebral cirkulation er minimal, anvendes antipsykotika til at lindre. Helseforholdet forbedres ved intravenøs administration af droperidol og glucoseopløsning. For at forbedre virkningen af droperidol anvendt antihypertensive stoffer.\nHvis krisen er kompliceret af akut koronarinsufficiens, anvendes også nitrater og smertestillende midler. Til afhjælpning af smerte anvendes retsmidler afhængigt af dens intensitet.\nTil lindring af hypertensive kriser gælder mange grupper af stoffer. Doktorens opgave er at vælge, på basis af patientens individuelle egenskaber, den mest effektive til bestemmelse af deres dosering, varigheden af behandlingsforløbet.\nNormaliser blodtrykket, antallet af sammentrækninger af hjertet i hypertensive kriser. Effekten opnås ved at udføre blokering af beta-adrenerge receptorer. Denne gruppe af tabletter, der anvendes til ødem, har følgende virkning:\nreducerer intensiteten og frekvensen af sammentrækninger af hjertemusklen;\nreducerer blodniveauet af renin;\nreducerer den øgede spænding i nervesystemet\nreducerer tone i vaskulærvægge.\nDer er to grupper af betablokkere:\nkardioselektive - Lokren, Bisoprolol;\nAfhængigt af metode til eliminering allokere:\nLipofile beta-blokkere. Opløst i fedtceller og behandlet i leveren.\nHydrofile midler. Ikke behandlet i leveren, udskilles i urinen.\nFordel beta blokere af ny generation. Disse værktøjer er sikre og har øget effektivitet. Disse stoffer omfatter Nebilet, Concor.\nDiuretika bidrager til udskillelsen af overskydende salt og væske fra kroppen. Natriumioner udskilles i urinen, hvilket reducerer trykket i blodkarrene. Diuretika reducerer hævelse og stress på hjertet.\nAdskil flere typer af diuretika:\nThiazid. Har en mindre udtalt effekt. Men når de bruges, falder trykket gradvist, hvilket minimerer mulige risici. Denne type produkt understøtter kroppen med den rigtige mængde calcium. Thiazidlægemidler indbefatter Dichlothiazide, Furosemid.\nDiuretisk kaliumsparende stoffer. Anvendes i kombination med andre typer diuretika. De har en mere udtalt effekt, fjern overskydende salte fra kroppen. Dette er Veroshpiron, Spironolactone.\nLoop diuretika. Har den stærkeste og hurtigste effekt. Denne art omfatter Torasemide, Bumetadine.\nOfte i kampen mod hypertensive kriser bruger antagonister af calciumioner. Disse værktøjer omfatter:\nVirkningen af lægemidler er at blokere og forhindre indtrængning af calcium i cellerne, hvilket bidrager til stabilisering af puls og tryk, hvilket reducerer hjertefrekvensen.\nForberedelser til lindring af hypertensive kriser varieres ved hjælp af beroligende midler, sedativer og hypnotika. Takket være disse lægemidler er den øgede excitation af receptorer i nervesystemet hæmmet.\nDenne handling bidrager til at sænke trykket, normalisere den psyko-statiske tilstand, forbedre søvnkvaliteten og det generelle trivsel.\nNeurotropiske medikamenter omfatter Clophelin, Dopegit, Rilmenidin.\nRehabilitering efter at have stoppet krisen\nEfter at have stoppet krisen, skal du være opmærksom på dit helbred. Ofte, efter at have taget medicin, falder blodtrykket, men hovedpine, angst og svaghed forbliver. For ikke at forværre tilstanden og ikke forårsage et tilbagefald, er det værd at udføre nogle forebyggende foranstaltninger.\nFor at forbedre den psyko-følelsesmæssige tilstand efter at have stoppet krisen, anbefales det at bruge urtete fra mynte, kamille, calendula og timian.\nEfter at have stoppet krisen bør der ændres kost. Det er nødvendigt at nægte sådanne produkter:\nkrydrede, fede, røgede retter;\nalkoholholdige drikkevarer, stærk kaffe, te, sodavand;\nsøde, søde kager;\nDu bør spise mad med et minimum af kulhydrater og fedtstoffer:\nMos kartofler og grøntsagssuppe;\nDet er nødvendigt at ændre livsstilen - at tilbringe tilstrækkelig tid til at sove for at undgå overdreven fysisk anstrengelse. Du kan gå i frisk luft, cykle, svømme eller yoga.\nDet vigtigste er at undgå angst, stressfulde situationer, regelmæssigt overvåge blodtrykket og ansvarligt behandle dit eget helbred.\nHurtig stigning i blodtryk (BP) er ofte en trussel for en patient med hypertension, da det kan føre til komplikationer fra hjerte, hjerne og andre organer. Afbrydelse af en hypertensive krise bør udføres af en læge eller en ambulancemedicinsk assistent i henhold til en særlig algoritme under hensyntagen til aktuelle kliniske retningslinjer.\nEn krise er ikke kun en stigning i trykket over de sædvanlige værdier for patienten. Det fører til overbelastning af hjerte og blodkar. Under disse forhold er der forudsætninger for udvikling af alvorlige komplikationer. Ud over det store tryk begynder stoffer, der produceres af endokrine kirtler som reaktion på stress at virke på skibene under en krise. Dette forårsager en spasme af hjertets og hjernens arterier. Som et resultat kan de bryde.\nØget blodtryk på mere end 180/120 mmHg betragtes som en krise. Art. Men hos personer med mild hypertension kan symptomer på denne tilstand også forekomme ved lavere værdier. Under alle omstændigheder skal øget tryk, ledsaget af en forringelse af helbredet og usædvanligt for patientens tegn, du hurtigt søge lægehjælp.\nHypertensive krise er karakteriseret ved en hurtig indtræden. Det udvikler sig normalt inden for et par timer. Patienten bør kende hans sædvanlige antal blodtryk, hvis overskud tjener som et signal fra krisens begyndelse.\nIkke enhver stigning i blodtrykket betragtes som en krise. Denne patologiske tilstand ledsages af klager. Tegn på en hjerne krise:\nsvær hovedpine, ofte i det okkipitale område\nkvalme og opkastning, ikke lindre patienten\nUdseendet af "flyver" eller slør for øjnene, et midlertidigt tab af syn;\nfølelsesløshed i ansigt og øvre lemmer;\nfald i følsomheden af læberne, tungen;\nsvaghed og gåsebumper i hænderne;\nPludselig muskelsvaghed i arme eller ben;\ntab af tale i kort tid;\nSymptomer på hjerteskader:\npresser smerter i venstre side af brystet eller bag brystet;\nKlager relateret til aktiveringen af det autonome nervesystem:\nefter et fald i blodtrykket er det muligt at urinere voldsomt.\nAfhjælpningen af arteriel hypertension fører til forsvinden af disse tegn, det vil sige, de er midlertidige, forbigående. Når du ringer til en ambulance, er det tilrådeligt at oplyse forsendelsen, der modtager opkaldet, patientens tegn. Dette vil hjælpe lægerne med mere nøjagtigt at vurdere patientens tilstand og begynde behandling hurtigere.\nLægen, der kom til opkaldet, bør ikke kun undersøge patienten, udføre auskultation af hjerte og lunger, måle blodtrykket, vurdere ødem, leverstørrelse, neurologiske symptomer, men også få svar på følgende spørgsmål:\nHar der været en stigning i blodtrykket før?\nAlmindelig for patienttryk tal?\nHvordan manifesterer en stigning i blodtryk normalt? Er klagerne forskellige i øjeblikket?\nTager patienten regelmæssigt medicin? Hvilke lægemidler ordineres?\nHar patienten forsøgt at sænke blodtrykket alene?\nJo tidligere var det muligt at reducere det pludseligt øgede tryk?\nDer skal laves et elektrokardiogram. Det hjælper med at identificere kontraindikationer til brug af individuelle grupper af stoffer, og det bruges også til at diagnosticere forstyrrelser i koronar blodgennemstrømning og rytme.\nPatienten tilbydes hospitalsindlæggelse i følgende situationer:\nførste registrerede krise;\nineffektiviteten af behandlingen i præhospitalfasen;\nI hjemmet, i mangel af komplikationer, anvendes følgende midler til at standse en hypertensive krise:\nDisse lægemidler anvendes i form af tabletter. Deres handling udvikler sig inden for en halv time og varer op til 6 timer. Effekten afhænger af dosis, så det er forudsigeligt. Disse lægemidler kan bruges i næsten alle patienter, de er billige og er tilgængelige på apoteker.\nNifedipin (Corinfar) udvider aktivt de små arterier, hvilket reducerer forhøjet blodtryk. Udløsning af blodårene fører til et refleks adrenalinhastighed, hvilket forårsager hjertets hjertebank og rødme i ansigtet. Når en krise tager en pille 10 mg under tungen, kan den tygges, men ikke sluges. Derefter skal blodtrykket inden for 20 minutter falde med 20%. Hvis dette ikke sker, skal du tage en anden pille. Den maksimale tilladte dosis - 4 tabletter på 10 mg.\nhjerteinsufficiens III - IV funktionsklasse (åndenød og hævelse i roen);\nalvorlig hjertesygdom - aorta stenose;\nalvorlig angina (angreb af brystsmerter i hvile)\nalvorlig aterosklerose af cerebrale karre (hovedpine, svimmelhed i ro, slagtilfælde);\nHvis du har brug for en hurtig og sikker lindring af hypertensive kriser, er de valgte lægemidler ACE-hæmmere, især captopril (capoten). Det anvendes under tungen i en dosering på fra ½ til 2 tabletter på 25 mg. Nedgang i blodtrykket begynder om 5 minutter og varer op til 8 timer. Captopril anvendes ikke til gravide og ammende kvinder, børn under 18 år, samt i tilfælde af individuel intolerance.\nDenne medicin skal ordineres til samtidig hjertesvigt, efter et hjerteanfald og ældre patienter.\nClonidin (clonidin) udvider små fartøjer, sænker pulsen, reducerer udslippet af blod fra hjertet til aorta. Når den tages under tungen, starter handlingen om en halv time og varer op til 4 timer. Den maksimale dosis er 4 tabletter på 0,075 mg. Hovedindikationen er en stigning i blodtrykket med en abrupt afslutning af behandlingen med clonidin, såvel som hos patienter med nedsat nyrefunktion.\nDenne medicin forårsager mange bivirkninger. Det er kontraindiceret under sådanne forhold:\naterosklerose af de cerebrale, koronære og arterier i ekstremiteterne;\natrioventrikulær blok II - III grad (diagnosticeret af EKG);\ntager antidepressiva eller alkohol\nAnvendelsen af clonidin er begrænset på grund af dårlig forudsigelighed af virkning og bivirkninger. Efter at have taget det, kan blodtrykket endda øges.\nPropranolol (anaprilin) bør ordineres til kriser hos unge såvel som på baggrund af aterosklerose i hjernen og hjertekarrene, især for angina pectoris. Det er tilladt at tage under tungen eller inde i op til 4 tabletter på 10 mg. Effekten udvikler sig om en halv time og varer op til 4 timer.\npuls mindre end 55 pr. minut;\nhjertesvigt III - IV funktionelle klasse;\nakut hjertesvigt (hjerte astma, lungeødem).\nHvis behandlingen med tabletter ikke gav resultater, indlægges patienten på hospitalet.\nSådan stopper du en hypertensive krise med tablernes ineffektive virkning eller med et kompliceret kursus:\nDisse lægemidler administreres intravenøst under tilsyn af en læge. Ved brug af dem er det nødvendigt at undgå for hurtig reduktion af trykket, da dette kan føre til utilstrækkelig blodforsyning til hjerte og hjerne. Du kan ikke selv bruge disse lægemidler.\nFurosemid til hypertensive kriser anvendes sparsomt. Det indikeres kun ved akut venstre ventrikulær svigt, hvilket er manifesteret ved kvælning i ryglinjen, udseendet af lyserøde skum fra munden og en skarp forringelse af patientens tilstand. Det kan også bruges til patienter, der lider af åndenød og ødem alene. Denne medicin har mange bivirkninger og kontraindikationer.\nI alvorlige tilfælde, der ikke kan anvendes til konventionel terapi, anvendes uradipil.\nMagnesiumsulfat anvendes normalt ikke ved hypertensive kriser. Desuden bør følgende stoffer ikke bruges til at reducere blodtrykket:\nclonidin (med undtagelse af klonidin-tilbagetrækning).\nGrundlaget for kriseforebyggelse er den rationelle behandling af hypertension under kontrol af blodtryk. Hvis en patient regelmæssigt tager foreskrevet medicin, men de ikke holder blodtrykket inden for normale grænser, bør man kontakte en kardiolog eller en læge i tide for at rette behandlingen.\nSådan forhindrer du udviklingen af krisen:\nundgå hårdt fysisk arbejde og stress\nforhindre et kraftigt fald i blodtrykket\ntil behandling af menopausal lidelser\nkonsultere en læge, hvis vandladningen er unormal og har problemer med prostata.\nVær opmærksom på snorken i en drøm og slippe af med det.\nSå hypertensive krise - en tilstand, der kræver nødhjælp. Med et mildt sygdomsforløb kan blodtrykket reduceres i hjemmet ved hjælp af piller. Med symptomer på læsioner af de indre organer er indlæggelse og intravenøs lægemiddeladministration nødvendig. For at forhindre denne livstruende tilstand er det nødvendigt at følge alle anbefalinger fra læger og føre en sund livsstil. Hovedbetingelsen, uden hvilken det er umuligt at forhindre en krise, bevarer blodtrykket inden for det normale område ved hjælp af konstant antihypertensiv behandling.\nForberedelser og midler til lindring af hypertensive kriser\nHypertensive kriser er en tilstand, der truer en persons sundhed og liv, hvor der er en pludselig stigning i blodtrykket til et niveau på 220 til 120 mmHg. Art. eller højere. Hvis du ikke stopper et angreb af arteriel hypertension i tide, kan det forårsage patologiske forandringer i arbejdet i hjertet, blodkarrene, hjernen og andre vitale organer.\nKonceptet cupping GK, indikationer for manipulation\nLette hypertensive kriser - tage nødforanstaltninger med henblik på at sænke blodtrykket, stabilisere patientens tilstand og forhindre de konsekvenser, der er farlige for hans helbred. Udtrykket "stop" betyder et øjeblikkeligt svar på situationen. Det betyder, at det er nødvendigt at begynde manipulationer på at reducere blodtrykket umiddelbart efter at have ringet til ambulancen før lægerne ankom.\nDet er nødvendigt at tage nødforanstaltninger, hvis patienten hurtigt udvikler symptomer på et hypertensionangreb. Denne patologiske tilstand manifesterer sig:\nøget sved mod baggrund af kulderystelser og rysten i lemmerne;\nstøj, ringe, skælende i ørerne og høretab;\net skynd af blod til ansigt og nakke, som følge heraf får huden en skarp rød farve;\nintenst, svært at håndtere hovedpine;\nangreb af panikanfald, fri frygt, angst og angst;\nSådanne symptomer opstår pludselig, så du skal handle hurtigt. Det er imidlertid vigtigt at forstå, hvilke stoffer der kan bruges til dette formål, da ikke alle antihypertensive stoffer er tilladt til brug uden medicinsk vejledning.\nHvis patienten allerede har haft et hypertensive beslag, skal han få et blodtrykssænkende lægemiddel, der ordineres af en læge. Overholdelse af den dosering, der er specificeret af specialisten, er obligatorisk!\nStandarder og akutpasningsalgoritme\nUnder lindring af hypertension er standarderne for akutpleje af afgørende betydning, da det er under overholdelse af dem, at en vellykket eliminering af farlige symptomer og fuldstændig stabilisering af patientens tilstand afhænger. Ifølge dem bør nedgangen i blodtrykket ikke være skarpt - det skal skrånes glat, helst ved 10 mm Hg. Art. hver time\nI de første 2 timer efter angrebets begyndelse er det tilladt at sænke blodtrykket med 20-25% af de samlede indikatorer. Inden for de næste 6 timer er det nødvendigt at rette alle anstrengelser for at bringe trykket op til værdier på 160/100.\nHvis vi ignorerer denne forsigtighed, er det muligt at provokere udviklingen af en alvorlig form for hypertension hos patienten med alle de følgevirkninger heraf.\nFor et vellykket resultat af en terapeutisk intervention er det nødvendigt at handle konsekvent. Det anbefales at overholde følgende algoritme:\nLæg patienten på ryggen på en sådan måde, at hovedet er lidt hævet.\nDet er vigtigt at stabilisere patientens psyko-følelsesmæssige tilstand, berolige ham og fjerne angrebet af et panikanfald.\nGiv en kontinuerlig strøm af frisk luft. Hvis patientens tilstand tillader det, kan du gøre flere vejrtrækninger med ham. De vil fjerne panik og angst, og også noget forbedre det generelle velfærd hos en person, der lider af et angreb af hypertension.\nVedhæft is eller et håndklæde gennemblødt i isvand til templerne og en varmt vandflaske til patientens fødder. Proceduren kan ikke vare længere end 20 minutter.\nGiv patienten et lægemiddel til at reducere blodtrykket i den dosis, som lægen har ordineret. Hvis patienten ikke tidligere har bedt om hjælp fra en kardiolog eller en læge med klager over hypertension, bør der ikke tages piller efter eget valg.\nDu kan tage 30 dråber spiritus tinktur af morwort, valerian eller hagtorn eller så mange dråber af stoffet Trikardin. Den indeholder alle ovennævnte urter. Derefter kan der ikke gøres noget før ambulancepersonalet ankommer.\nDet er nødvendigt at måle tryk hver 10-15 minutter. De opnåede data registreres i en notesbog - de vil være nyttige for lægen for at korrigere eller ordinere antihypertensiv behandling.\nHvis patienten i en episode af hypertension klager over smerte i hjertet, er det en kompliceret GK. I denne situation gives patienten et nitroglycerin-granulat sublinguelt (under tungen). Derudover bør der ikke gøres noget - det er nødvendigt at forvente lægernes ankomst.\nFor at eliminere symptomerne på et arterielt hypertensionangreb anvendes specielle medicinske præparater. De er opdelt i flere grupper, der hver især har sin egen handlingsmekanisme og udfører sine opgaver.\nNedenfor ses et overblik over de mest effektive lægemidler, der bruges til at lindre et hypertensive beslag.\nBetablokkere er en gruppe af antihypertensive stoffer, der anvendes i tilfælde, hvor HA ledsages af alvorlig takykardi. Sådanne lægemidler har mange kontraindikationer og kan forårsage en række bivirkninger, så de bør kun tages på råd fra en læge og under hans omhyggelige tilsyn.\nHyppigheden af hypertension udføres ved hjælp af disse lægemidler i denne gruppe:\nProksodolola. Lægemidlet har vasodilaterende egenskaber og hjælper med at reducere perifer vaskulær resistens. Til hurtig lindring af hypertension er det foretrukket at anvende midlet i form af en 1% opløsning til intravenøs administration i en dosering på 1-2 ml.\nOm nødvendigt udføres gentagen administration af lægemidlet efter 5 minutter og så flere gange i træk. Den maksimale tilladte dosis af medicin til HA bør ikke overstige 5-10 ml.\nEsmolol. Dette er et meget effektivt lægemiddel, der giver mulighed for hurtig og vedvarende reduktion af blodtrykket. Hovedfunktionen ved lægemidlet er dets evne til at forhindre udviklingen af myokardieinfarkt.\nIndtast opløsningen intravenøst, langsomt (over 1 minut) ved en dosering på 500 μg pr. 1 kg legemsvægt. Endvidere reduceres dosis af lægemidlet til 50 μg / kg pr. Minut. I fravær af den forventede effekt gentages administrationen af lægemidlet på samme måde.\nOvennævnte stoffer er udskiftelige. Anvend dem på CC uden anbefaling fra en specialist kan ikke. Dette skyldes vanskeligheden ved at vælge den optimale dosis i hvert enkelt tilfælde såvel som manglen på erfaring i indførelsen af sådanne midler.\nDiuretika eller stoffer, der har en vanddrivende effekt, er nødvendige for at fjerne overskydende væske og salte fra kroppen. De reducerer deres pres på blodkarrene og derved hæmmer deres spasmer.\nMen diuretika er ikke egnet som selvmedicin til GC. De skal kombineres med andre antihypertensive stoffer (beta-blokkere eller ACE-hæmmere). Desuden vaskes diuretika sammen med overskydende vand og natrium ud af kroppen og nyttige elementer (calcium, magnesium, kalium), så du bør ikke misbruge dem.\nFor at lindre et angreb er det tilrådeligt at bruge:\nKlopamid. Det er et vanddrivende middel med langvarige virkninger på kroppen. Det udpeges i en dosis på 1 tablet til 1 modtagelse. Den terapeutiske effekt begynder 1-2 timer efter brug af lægemidlet og varer fra 10 til 24 timer.\nFurosemid. Dette lægemiddel bruges oftest til afhjælpning af HA, fordi det ikke kun er i form af tabletter, men også i form af en opløsning til intramuskulære og intravenøse injektioner. I denne situation foretrækkes en intravenøs bolusinjektion.\nEn enkelt dosis kan variere fra 20 mg til 40 mg. Om nødvendigt kan den justeres - alt afhænger af sværhedsgraden af patientens tilstand og dens terapeutiske respons på behandlingen.\nLasix. Hurtigt fungerende diuretika, administreret intravenøst. Hvis det er umuligt at bruge denne medicin intramuskulært. Den indledende dosis af lægemidlet kan variere fra 20 mg til 40 mg. Det kan justeres af lægen afhængigt af den terapeutiske effekts sværhedsgrad.\nTil lindring af hypertension er det foretrukket at anvende opløsninger til injektion. Men hvis der ikke findes nogen, kan patienten tage en diuretisk pille.\nHvis du er nødt til straks at stoppe et angreb fra GB, kan du ty til brug af antihypertensive stoffer i denne gruppe:\nMagnesiumsulfat. Lægemidlet administreres intravenøst eller intramuskulært i en dosis på 10-20 ml.\nFarmadipina - dråber til oral administration. Lægemidlet indeholder det aktive stof nifedipin og bidrager til et hurtigere fald i blodtrykket end tabletformen af antihypertensive stoffer. For at lindre et angreb af GB tager 3-5 dråber medicin (til sukker). Den terapeutiske effekt forekommer allerede efter 20-40 minutter efter at have taget lægemidlet.\nCalciumantagonister bidrager til normalisering af hjerte og nyretryk. For at stoffet skal arbejde hurtigere, skal patienten være i en tilstand af fuldstændig fysisk og mental hvile.\nNår man fjerner angrebet af hypertension, er det vigtigt at fastslå patientens psyko-følelsesmæssige tilstand. Til dette bør han få en beroligende. Til dette formål kan du bruge:\nBifren dosering 1 kapsel om morgenen og aftenen.\n2 tabletter af bulgarsk valerian til 1 modtagelse.\n30 dråber Barbovala eller Corvalol.\n1 tablet Corvortaba oral eller Corvalment - sublinguelt.\nHypertensive krise - en meget snigende og farlig tilstand, der kræver hurtig indgriben. I denne situation spiller udførelsen af førstehjælp til patienten en stor rolle, da et rettidig stop angreb reducerer risikoen for komplikationer for patientens helbred og liv.\nStandarder og trin-for-trin-algoritme til standsning af en hypertensive krise, såvel som narkotika og andre midler\nHypertension kaldes med rette pandemien i det XXI århundrede. En af hendes forfærdelige komplikationer er hypertensive kriser. For at kunne stoppe det rigtigt og hurtigt, skal du kende de generelle regler for reduktion af tryk.\nEn hypertensive krise er en hurtig og skarp trykstigning til høje tal. Det kan være:\nKompliceret HA omfatter et angreb, der ledsages af udviklingen af akut hjerte-kar-sygdomme:\nforbigående overtrædelse af cerebral blodtilførsel\naorta dissekerer aneurisme\npræeklampsi og eclampsia hos gravide kvinder.\nDerudover betragtes trykstigninger i baggrunden som livstruende i baggrunden:\nsubaraknoide blødninger og hjerneskade\nnår du tager amfetamin.\nLægehjælp i sådanne tilfælde skal gives inden for en time.\nHvis de ovennævnte komplikationer ikke findes, anses den hypertensive krise for ukompliceret, dens lettelse skal være inden for 24 timer.\nAfhjælpning af hypertensive kriser skal udføres nødvendigvis.\nDe førende symptomer, der ledsager en stigning i blodtrykket, er:\nPatienten kan forstyrres af et af de ovennævnte symptomer eller en kombination deraf.\nNogle gange føler en person, især en ældre, ikke højt tryk.\nTilvejebringelse af akutpleje af læger er reguleret af internationale standarder. Der er betingelser, hvor henvisningen til et hospital er obligatorisk.\nNyligt registreret ukompliceret HA.\nHøj arteriel hypertension af ukendt oprindelse.\nGentagen eller kompliceret hypertensive krise.\nI andre tilfælde er tilstanden anerkendt, der ikke kræver indlæggelsesbehandling, terapi udføres hjemme eller i klinikken.\nVed behandling af ukompliceret HA er det nødvendigt gradvist at reducere trykket med 20-25% fra den første i de første 2 timer. Så inden for 6 timer skal du nå målniveauet. Til dette mest almindeligt anvendte orale medicin. De skal opfylde følgende kriterier:\nhar en hurtig indsats for handling - ikke mere end 15-30 minutter og en varighed af effekt op til 6 timer;\naltid føre til et forudsigeligt resultat\nhar mulighed for udbredt anvendelse og fraværet af et stort antal kontraindikationer\nFor at undgå irreversible ændringer på hjerte, hjerne og andre indre organer, for at lindre komplicerede kriser er et tilstrækkeligt hurtigt fald i trykniveauet på ca. 25% fra det indledende niveau nødvendigt. Med et så hurtigt fald i blodtrykket skal patienten ligge ned for at forhindre mulig hypotension.\nFølgende parenterale lægemidler anvendes til behandling af disse patienter:\nDet er vigtigt at bemærke, at symptomerne på en krise i en ung alder er tilstrækkeligt udtalte med relativt lavt tryk. Tværtimod giver ældre, selv en signifikant stigning i blodtrykket ofte ikke typiske symptomer.\nForsøg først at roe ned. Ring en ambulance brigade. Tag en liggende stilling. Dette vil gøre det muligt at deponere hoveddelen af blodet i underekstremiteterne og reducere belastningen på hjertet.\nHvis du har oplevet lignende trykstigninger, skal du huske hvilke stoffer der hjalp dig med disse og klare dem. Ofte hjælper tiden med selvhjælp til at undgå formidable kardiovaskulære komplikationer.\nEvaluering af effektiviteten og korrektionen af nødbehandling bør udføres efter den tidsperiode, som er nødvendig for at starte lægemidlets virkning - fra 15 til 30 minutter.\nFortæl ambulancepersonalet, som ankom hvilke stoffer og hvor mange doser du tog, hvor længe du har lider af hypertension, hvilken række grundlæggende terapi du har taget, og om du tager regelmæssigt pillerne. Dette vil hjælpe lægen og medicinsk assistent til at vælge yderligere behandlingstaktik og bestemme behovet for indlæggelse.\nTransport til hospitalet udføres i den bageste stilling!\nFor hurtigt og tilstrækkeligt at reducere blodtrykket i hjemmet gælder:\nblokkere af langsomme calciumkanaler.\nBlandt de beroligende stoffer er ret effektive:\nValeriana officinalis. Dens medikamenter er ikke medtaget i den officielle protokol til behandling af hypertension, men kan ordineres for at forbedre virkningen af hovedterapien med øget angst, hyper-excitabilitet, langvarig stress.\nMorwort indeholder et stort antal aktive stoffer. Reserpine sænker blodtrykket ved at virke på nervesystemet. Rutin og papaverin virker på de glatte muskler i blodkarrene og hjælper med at lindre spasmer.\nCorvalol er et multikomponentmiddel, der indeholder phenobarbital, bromholdige stoffer, pebermynteolie. Phenobarbital har en beroligende effekt, reducerer hjertefrekvensen. Bromforbindelser og pebermynteolie har en antispasmodisk virkning, som gør det muligt at fjerne vaskulær spasme og reducere tryk.\nMed en hypertensive krise skal du tage 2 tabletter af valerian - dette vil øge beroligende virkning af andre lægemidler.\nModerne lægemidler har også en beroligende effekt, som er nødvendigt, hvis en person er nervøs eller føler en følelse af frygt.\nI hypertensive kriser virker disse stoffer på kroppen som følger: de reducerer styrken og hyppigheden af hjertesammentrækninger, regulerer hjerteledning. Alt dette fører til en anti-iskæmisk effekt. Ofte brugt:\nMetoprolol er en repræsentant for gruppen lipofile beta-blokkere, den absorberes godt fra maven, den maksimale koncentration i blodplasmaet observeres ret hurtigt efter 1-2 timer. Dette stof og dets virkninger på kroppen er godt undersøgt, som det blev brugt i de fleste store kliniske undersøgelser. Derfor er det oftest metoprolol, der er det valgte lægemiddel blandt betablokkere.\nPropranolol - dets kendetegn er hurtig absorption. På kun 15-20 minutter er det allerede påvist i blodplasmaet. Den maksimale koncentration nås på 1,5 - 2 timer. Dette lægemiddel er imidlertid ikke selektivt, hvilket betyder, at mængden af sidestoffer, sammenlignet med metoprolol, stiger signifikant.\nNebivolol er en tredje generation beta blokker. Det er et meget selektivt lipofilt lægemiddel med gode vasodilaterende egenskaber. Sammenlignet med andre beta-blokkere reducerer ikke kun forsigtigt trykket, men reducerer også kolesterol-, triglycerid- og glukoseniveauerne. Varigheden af nebivolols virkning er 24 timer, så det tages en gang om dagen, hvilket også er et klart plus.\nAnvendelsen af diuretika i hypertensive kriser er begrundet i, at de hurtigt reducerer mængden af cirkulerende blod, hvilket reducerer byrden på hjertet.\nDet vigtigste og mest populære diuretikum til cupping er lasix. Dette skyldes dets hurtige diuretiske virkning, som, når den indgives parenteralt, begynder efter 5 minutter. Det er afledt af nyrerne.\nTorasemid henviser til loop diuretika. Dens kendetegn er biotilgængelighed, en lang halveringstid på cirka 24 timer. Det er mindre sandsynligt at forårsage hypokalæmi. Når parenteralt administreres, forekommer effekten efter 15 minutter. Ved oral administration er virkningen af virkningen den samme som for furosemid efter 1 time. Udskåret fra kroppen gennem nyrerne og leveren.\nNifedipin er det valgte lægemiddel til ukompliceret HA uden takykardi. Succesfuldt brugt til at lette krisen hos gravide kvinder. Når resorption under tungen udvikler terapeutisk virkning på 5-10 minutter og varer 4-6 timer. Kontraindikationer: akut myokardieinfarkt, takykardi.\nVerapamil anvendes til kompliceret hypertensive kriser, hvis der er kontraindikationer til brugen af beta-blokkere. Brug parenteral form af lægemidlet. Oral administration i hypertensive kriser er ikke vist.\nMed en hypertensive krise hos en gravid kvinde vurderer lægen altid fordelene til moderen og barnets skade. Mange lægemidler trænger ind i placenta barrieren og forårsager en teratogen virkning. For fosteret er højt blodtryk også meget farligt. Når man lider af en krise hos gravide kvinder, er det brug for parenterale lægemidler at foretrække for orale, da en stopper intravenøs infusion letter det at forhindre utilsigtet hypotension.\nHypertensive kriser hos en gravid kvinde kan forårsage eclampsia. Må ikke selvmedicinere!\nProtokollen til afhjælpning af hypertensive kriser hos børn er praktisk talt den samme som behandlingsregimen for voksne.\nAmbulancepersonalet er sikker på at måle dit blodtryk, puls, EKG. Du vil også blive spurgt, hvor længe du har lider af hypertension, hvilke lægemidler du tager, du tidligere har lidt et myokardieinfarkt og et slagtilfælde, find ud af, hvad der er bekymrende, kontroller din neurologiske status.\nDe vil forsøge at stoppe din hypertensive krise med orale eller parenterale lægemidler. Ved vurderingen af din tilstand bestemmes lægerne af behovet for indlæggelse.\nUkompliceret hypertensive krise er ikke en indikation for indlæggelse af hospitaler.\nHypertensive krise er en forfærdelig komplikation af hypertension, hvorefter patienten kan mærke svaghed, træthed, hovedpine i lang tid. Derfor er der i løbet af rehabiliteringsperioden følgende foranstaltninger nødvendige:\nOverhold regimet af arbejde og hvile. Normaliser søvn, indtast daglige gåture i frisk luft.\nGiv op for dårlige vaner - glem alt om rygning og alkohol.\nGennemgå din kost, spis mindre mel og konfekture, giv præference til lette fedtfattige retter.\nUndgå stressende situationer, psyko-motionelle og fysiske overbelastninger.\nSørg for at tage dine ordinerede medicin.\nI videoen nedenfor lærer du nyttige oplysninger om førstehjælp i hypertensive kriser:\nHypertensive krise - det er altid stress for vores krop. Stop det nødvendigvis. Hvis du lider af forhøjet blodtryk i lang tid, skal du sørge for at have hurtigtvirkende antihypertensive lægemidler ved hånden.\nI alle medicinske anbefalinger siges det, at korrekt valgt behandling for hypertension reducerer antallet af kriser betydeligt. Følg råd fra din læge, gå ikke glip af at tage medicin. Og husk at forhindre sygdommen er meget lettere end at helbrede!


Amy's Restaurant, Crawley - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Crawley Restauranter i nærheden af Amy's Restaurant\nAlle aktiviteter i Crawley Aktiviteter i nærheden af Amy's Restaurant\nEuropa Storbritannien (UK) England West Sussex Crawley Restauranter i Crawley Amy's Restaurant\nNr. 73 af 213 Restauranter i Crawley $$ - $$$\nInternational, Britisk, Glutenfri retter South Terminal | London Gatwick Airport, Crawley RH6 0LL, England+44 1293 518080Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 209 anmeldelserFremragende25 %Rigtig god38 %Gennemsnitlig19 %Dårlig8 %Frygtelig10 %4 uger siden“Good option at airport hotel”5 uger siden“Worth a visit”Lukket nusø - lø6:00 pm - 10:45 pmAlle åbningstider KØKKENER International, Britisk, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING South Terminal | London Gatwick Airport, Crawley RH6 0LL, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til særlige lejligheder?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en britisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende54Rigtig god76Gennemsnitlig40Dårlig18Frygtelig21Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (106)Engelsk (203)Fransk (1)Flere sprog Sprog Dansk (106)Engelsk (203)Fransk (1)Tysk (1)Italiensk (1)Norsk (1)Portugisisk (1)Spansk (1)\nclijuTruro, Storbritannien7538Anmeldt 4 dage siden Ok but no moreGoogle Oversæt MereTak, cliju Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHypercriticLondon5360Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Undgå for enhver prisMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpaulm2101UK359174Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Fremragende fine spisestederMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBarry BHoddesdon, Storbritannien875892Anmeldt 4 uger siden God mulighed på airport hotelMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris HRomford, Storbritannien9861Anmeldt 5 uger siden Et besøg værdHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOwly50Bedfordshire, Storbritannien158Anmeldt 18 maj 2017 Early holiday departureGoogle Oversæt MereTak, Owly50 207davebGravesend, Storbritannien5614Anmeldt 17 maj 2017 fra mobile enheder over rated Google Oversæt MereTak, 207daveb Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPmstudiosSurrey, Storbritannien7666Anmeldt 11 maj 2017 Skolen for dyr madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNeil TFelixstowe, Storbritannien3026Anmeldt 6 maj 2017 AfslapningHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaliGSouthampton, Storbritannien31Anmeldt 3 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenJaiHo at The Coppingham Arms882 anmeldelser 0,65 km væk La Brasserie at the Sofitel London Gatwick521 anmeldelser 1,24 km væk Giraffe981 anmeldelser 0,33 km væk Thyme Restaurant379 anmeldelser 1,31 km væk Seværdigheder i nærhedenAspire Lounge Gatwick635 anmeldelser 1,44 km væk No1 Lounge - Gatwick North1.127 anmeldelser 1,45 km væk Archway Theatre Horley28 anmeldelser 1,22 km væk Clubrooms - Gatwick North17 anmeldelser 1,43 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Amy's Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\nSouth Terminal | London Gatwick Airport, Crawley RH6 0LL, England Placering:


Politikerlogik og motorvej\nRed. | 28. apr 2022 | Artikler, Debat | 0\nPolitiet skulle have nyt EDB-system. I stedet for at købe et program i udlandet, der allerede fungerede, bestilte man et helt nyt program hos et dansk firma. Det måtte skrottes.\nDSB skulle have nye IC3-tog. I stedet for at købe et velfungerende tog i udlandet, bestilte man et helt nyt tog hos et italiensk firma. Var det en god idé? Eller logisk?\nSamme totale mangel på logik præger Holstebro-motorvejen. Læs bare videre!\nNu er der så smidt et par millioner til hovedvej 26 og 11, så de visse steder kan udbygges til tre-sporet\nHolstebromotorvejen blev åbnet i 2018. Dermed er der motorvejskørsel helt fra Holstebro til Rom. Ikke? Det er det, vi thyboer har sat snuden op efter, ikke?\nLad os sige, at du kommer fra Thy og skal sydpå og drømmer lidt om, hvordan det kunne have været. Du kører glad og gerne til venstre i lyskrydset nord for Holstebro og sænker først farten til 70, så til 80 og endelig til 130 og følger den meget fine motorvej mod syd - og tror, at du nu kan slappe af og køre hele vejen til Rom på motorvej.\nNej, nej, nej, det får du ikke lov til.\nFor syv kilometer nord for Herning ændrer motorvejen sig pludselig til den gamle motortrafikvej, og du må sætte hastigheden ned til 90 i timen, dem bag dig er lige ved at køre ind i dig, og foran dig kører fire lastbiler med 73 i timen. Dit adrenalin og blodtryk antager faretruende højder, for motortrafikvejen er ikke indrettet til overhalinger. Den går konstant i halvcirkler og er uoverskuelig. Du ser, at andre kaster sig ud i farlige overhalinger, og avisen vil snart fortælle om antallet af dræbte og sårede på netop denne del af motorvejen Holstebro-Rom.\nEfter syv kilometers nervekørsel kan du endelig igen ånde befriet op, for nu er der atter motorvej, og du kan fortsætte med et mere roligt åndedræt glad over, at du overlevede.\nMen hvorfor i alverden skal disse syv kilometer motortrafikvej ikke være motorvej ? Hvordan kan det dog være, at der skal ligge en motortrafikvej på syv kilometer på en 2.091 kilometer motorvejsstrækning?\nSvaret er politikerlogik\nI marts 2019 indgik den daværende regering (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti) og Dansk Folkeparti en trafikaftale, som bl.a. ville udbygge den 9,5 km lange motortrafikvej nord om Herning til motorvej i forlængelse af Midtjyske Motorvej. Ved folketingsvalget i juni 2019 skiftede regeringen til Socialdemokratiet, som ikke var bundet af trafikforliget. Da der ikke længere fandtes et flertal bag trafikforliget, meddelte den nye trafikminister Benny Engelbrecht umiddelbart efter folketingsvalget, at trafikforliget skal genforhandles.\nSå var vi igen i kulkælderen.\nMen endelig for et års tid siden i foråret 2021 besluttede regeringen i ny infrastrukturplan, at der skal laves 2+1 vej tre steder her i landsdelen. Det er på Rute 15 fra Ringkøbing til Herning, på Rute 26 fra Hanstholm til Sallingsund og på Rute 34 fra Skive til Haderup nord for Herning.\nDerudover skal motorvejshullet nord for Herning lukkes!\nLad os håbe, at denne gang bliver det gennemført.\nDu husker måske Farøbroen? Der bestemte Folketinget, at den skulle opføres som en halv motorvej og så senere udbygges til en hel, hvilket var normalt dengang. Det viste sig desværre også at være en 12% dyrere løsning samlet set samt, hvad der nok var det værste, kostede en hel del trafikdræbte på grund af, at motorvejen pludselig blev afbrudt af en motortrafikvej.\nBurde denne artikel i virkeligheden være satire-rubriceret?\nForrige Sådan er pot-kast\nNæste Hva med en motorvej?\nMikronyheder: Kan man leve uden mobil?\nDoktor Louise Gade: Hvem var hun?


Crossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg - FitnessBuddy\nHome / Shop / Professionel Tilbud / Pro Vægtstænger Tilbud / Crossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg\nCrossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg\nBrand: CrossmaxxEAN: 5714434029043 Varenummer (SKU): 9036600131396959 Kategorier: Pro Vægtstænger, Pro Vægtstænger Tilbud, Vægtstænger, Vægtstænger Tilbud\ner en fleksibel vægtstang uden rotation. Vægtstangen vejer 24 kg og måler 214 cm i længden og 59 cm mellem hvert håndtag. Vægtstangen er fremstillet til brug i fitness\nTræner du seriøst, og har brug for en Crossmaxx, er Crossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg den rigtige løsning for dig. Den er udført i en solid og sikker kvalitet, der hjælper dig til at give det bedste resultat af din træning. Så vil du opnå de bedste resultater, så du får den krop, du altid har drømt op, skal du slå til og bestille Crossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg fra en af vores samarbejdspartnere i dag.\nCrossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg til hjemmebrug\nCrossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg er i samme høje kvalitet som det udstyr, du finder i fitnesscenteret. Og giver dig alle de samme muligheder for at træne seriøst og sikkert.\nSå vil du gøre noget godt for din krop, dit helbred og dit udseende, skal du købe en Crossmaxx Open Trap Bar PRO Vægtstang 24 kg fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Fitnessbuddy.dk.


Powermom: Anita Jakobsen - Fru Lykke Mor\nJeg synes egentlig selv, at jeg er rimelig fyldt op med power for tiden, selv om jeg efterhånden virkelig savner at have noget seriøs tid for mig selv. Heldigvis for det. For i denne uge er jeg alene med Felix, da Frans og Lulu er på sommerferie på Bornholm (læs mere om vores sommerferie her >>).\nMen man kan altid bruge et ekstra skud jo, og jeg synes faktisk også, der er liiiidt lang tid til farmands hjemkomst søndag, når jeg sådan tænker over det.\nDenne omgang mom power kommer fra Anita Jakobsen, som den sidste power mom, Mette Egelund, sendte stafetten videre til.\nAnita er 25 år og enlig mor til Mille på 5 år og Maya på 3 år.\nHun studerer til pædagog, og i sin fritid fotograferer hun en del.\nI januar 2018 gik Anita fra sine børns far efter nogle komplicerede år, hvor hun oplevede psykisk vold. Forældrene er stadig ikke enige om bruddet og rammerne for det, så der er flere instanser i spil for at hjælpe dem til enighed eller i hvert fald en løsning.\nHun har også sine egne kampe at slås med, da Anita udviklede en depression og angst i forholdet. I dag er det dog “kun” mild angst ved bestemte lejligheder, og hun kan oftes kontrollere den.\njeg kæmper for mine børn, og jeg giver ikke op, selvom det er det, jeg på de ekstra hårde dage har mest lyst til (kl. 3 om natten). Kampene med det danske system er seje, så jeg får slugt en masse kameler. Jeg er også power mom, fordi jeg på trods formår at give mine børn den bedst mulige opvækst. De klarer hverdagen til UG.\ntager et break fra hverdagen og hygger sammen med dem uden vasketøj, mobil eller andre forstyrrelser. En dag hvor jeg bare nyder dem.\nmin tålmodighed bliver brugt op. Når jeg føler mig magtesløs i en situation. Eller hvis jeg er tidspresset.\ntrækker vejret og tænker rationelt. En gåtur i naturen eller en god snak med en nær hjælper mig rigtig godt.\nMit største mor-forbillede lige nu er...\nnok min mor. Hende beundrer jeg. Hun har selv gennemgået næsten det samme som jeg, og hun har klaret det så godt. Jeg vil dog sige, at jeg hviler ret godt i mig selv og min rolle som mor.\nJeg passer på mig selv ved at..\ntage mig tid til Anita-tid. Så forkæler jeg mig selv og lader op. Enten alene på sofaen eller sammen med mine venner.\nNicoline Malene, @nicolinemalene. Fordi hun fortjener en kæmpe highfive. Hun kæmper og er kommet så langt.\nStafetten er hermed sendt videre. Tak til Anita. I kan finde hende på Instagram, @_anitasandager. Men ha’ respekt for at hendes konto er privat.\nPowermom: Nicoline Malene