I et indledende litteraturstudie viser det sig at rum og materialer spiller en stor rolle i forhold til læreprocesser – men hvilken betydning de to elementer har for læreprocesser med legende tilgange er et uudforsket felt. Dén udforskning har Helle Hovgaard Jørgensen og Vibeke Schrøder taget på sig. Se med på webinaret, hvor de to seniorforskere bad webinar-deltagerne om at gå ud i deres PlayLabs og kigge på, hvad der er unikt for præcis deres læringsrum – og bliv klogere på hvad forskningen foreløbigt peger på.\nAt træde ind i en rolle - et dramaturgisk blik på leg\nVi har inviteret Martha Lagoni, ph.d.-studerende i Playful Learnings forskningsprojekt, ind til en snak om hvad rollespillet kan gøre for undervisningen med legende tilgange. Martha er oprindeligt uddannet dramaturg, og i sit forskningsarbejde samarbejder hun med undervisere og studerende på pædagoguddannelsen UC Lillebælt. Hun har et særligt kendskab til drama og teater som kunstform, og giver os blandt andet et indblik i, hvilke greb vi med fordel kan gøre brug af for at øve os i vores rollespilsevner og hvad rollespil kan gøre for dine professionsfaglige kompetencer.\nWebinar: Stå af ræset og leg\nEn række af Playful Learnings forskere har zoomet ind på uddannelseskulturen med et særligt blik for mulighederne ved legende tilgange til læring. For hvad betyder kultur egentligt for leg og læring i videregående uddannelser, og hvordan kan leg påvirke kulturen, der i høj grad består af målbare præstationer og et højt tempo? Det bliver du klogere på i dette webinar, hvor Julie Jensen, Ole Lund, Oline Pedersen og Helle Marie Skovbjerg uddyber deres litteraturstudie og forskning inden for området.\nArtiklen undersøger og udvikler begrebet om legekvaliteter, og Helle Marie Skovbjerg og Helle Hovgaard Jørgensens forskning peger på, at legekvalitetsbegrebet har følgende karakteristika: Legekvaliteter er bundet til konkrete situationer. Legekvaliteter er nært knyttet til handlinger. Legekvaliteter er fluktuerende og er altid legekvaliteter for nogen.\nMen hvorfor udvikle et legekvalitetsbegreb?\nDet beskrives i artiklen, hvordan den nuværende litteratur på området finder, at sammenkoblingen mellem det legende og uddannelse er omdiskuteret og modsætningsfyldt. Leg er holdt på afstand fra både det faglige indhold og fra kernen ved uddannelse. Men legende tilgange til undervisning kan imødekomme nogle af de udfordringer, fremtidens uddannelser står over for; at tiltrække dygtige og engagerede unge til professioner som pædagog- og læreruddannelse og skabe en nær relation mellem uddannelse og profession.\nDerudover fremhæver artiklen, at den eksisterende forskning peger på et behov for dybere indsigt i, hvordan det legende kan være til stede i uddannelserne. Denne artikels fokus og centrale bidrag er udviklingen af legekvalitetsbegrebet. Intentionen er at gøre det muligt at se på eksisterende undervisning og spørge til legekvaliteterne i disse. Ligeledes kan vi benytte begrebet som princip for at designe og forme den undervisning, der skal planlægges i fremtiden.\nSidst i artiklen, kan du også læse diskussionen af begrebets teoretiske og praktiske implikationer for professionsuddannelserne.\nLegekvaliteter - Udvikling af et begreb om det legende i lærer- og pædagoguddannelsen\nUdgivet hos Tidsskriftet Læring Og Medier\nSkovbjerg, H. M. & H. Jørgensen, H. 2021\n“Det her med fokus på legekvaliteter professionaliserer på en måde vores arbejde” siger en af pædagogerne, der deltager i en workshop om naturfaglighed i dagtilbud til Playful Learning programmets seniorforsker og underviser fra UCL, Helle Hovgaard. Under workshoppen tog en række pædagoger fra Odense og Vejle kommune del i et taroteksperiment, hvor de kunne opleve at blive spået med op til 16 forskellige tarotkort, som hver afspejler en bestemt legekvalitet. Helle Hovgaard og Playful Learning-programmets forskningsleder og professor Helle Marie Skovbjerg står bag kortene, der fortsat er under udvikling. Kortene skal kunne stille skarpt på hvad legekvaliteter er, og hvad underviserne og de studerende på pædagog- og læreruddannelserne samt praktikere kan få ud af at indgå i en konkret dialog om og med de forskellige legekvaliteter.\nTarotkort med legekvaliteter kan hjælpe med at udforske fortiden og gisne om fremtiden\nVi befinder os til workshoppen. Helle Hovgaard har lagt den sorte velourdug på bordet og de 16 forskellige tarotkort er med til at danne den æstetiske ramme for eksperimentet. Fyrfadslysene glitrer og pædagogernes uvished overfor det, der skal ske, er med til at skabe den rette stemning af mystik. De deltagende er åbne over for det, der er i vente, og enkeltvis træder de op til bordet, hvor tarotkortene venter på dem.\nFørst skal deltageren udforske sin fortid. Pædagogerne går ind i en dialog med tarotkortene, med udgangspunkt i en helt konkret oplevelse med leg fra deres praksis. I dette eksperiments tilfælde er Helle Hovgaard spåkonen, der vender tarotkortene mod den deltagende, som med udgangspunkt i den konkrete legeoplevelse, får mulighed for at reflektere over og dykke ned i hvilke legekvaliteter hun har oplevet. Deltageren trækker et kort, hvorpå der står: Byggeren bygger. Nu skal deltageren genkalde sig hvilke handlinger fra oplevelsen, hun kan forbinde med netop dette kort samt beskrive hvordan netop den legekvalitet var til stede.\nDernæst skal deltageren spås om sin fremtid. Deltageren vælger en række kort, hun kan forestille sig at praktisere i fremtiden. Øvelsen går ud på, at deltageren skal reflektere over, hvordan hun forestiller sig, de valgte legekvaliteter kan bidrage til at førnævnte situation bliver endnu mere legende. Dette skal være med til at styrke fagligheden. I eksperimentet vælger deltageren blandt andet kortet: Samleren samler. Med udgangspunkt i dette kort åbnes dialogen om, hvorledes denne legekvalitet potentielt kan gøre situationen endnu mere legende. Efter eksperimentet fortæller Helle Hovgaard:\n“De deltagende pædagoger opdager nye facetter ved den leg de ser og sætter i gang i deres hverdag. De opdager også sig selv som forskellige ’legere’ og opdager, hvilken slags leg, der er meget af i deres respektive dagtilbud.”\n- HELLE HOVGAARD\nSeniorforsker ved Playful Learning-programmet og lektor ved UCL\nIfølge Helle Marie Skovbjerg er det netop det, der er et af formålene med kortene; at de deltagende bliver i stand til at sætte ord på de oplevelser, de gør sig. Legeoplevelser kan være enormt svære at indfange og forklare sprogligt, og her kan tarotkortene som værktøj være en hjælp til at finde ord for det, den deltagende har oplevet. Fordelen ved tarotkortene er, at kortene ikke har svaret, men at den deltagende gennem en dialog med kortene og de heri repræsenterede legekvaliteter, bliver inviteret ind i en samtale med sig selv om, hvordan hun oplever de forskellige legekvaliteter. Derudover skal tarotkortene hjælpe den der bliver spået til at fastholdes i den konkrete situation, hun bringer med ind i dialogen med kortene.\nEt sprog for dét, der er svært at finde sprog for\nTaroteksperimentets fundament består af to lag. Det ene lag er metaforen, hvor tarottens værdier trækker på det legende og åbne, ligesom det ses og forstås ved en legende tilgang. Derfor er “udøvelsen med tarotkortene på mange måder legens udøvelse,” siger Helle Marie Skovbjerg. Som deltagende, er du nødt til at udvise åbenhed samt have tillid til kortene og de øvrige deltagende, for at kunne give dig hen til kortene. Fordi værktøjet er udformet som tarotkort, skabes der et rum, hvor de æstetiske rammer fremkalder noget i de deltagende, som ikke nødvendigvis ville blive fremkaldt ellers. Det er et rum, hvor intet er givet på forhånd, og som insisterer på, at de deltagende ikke ved, hvad der kommer til at ske.\nDet andet lag i fundamentet er den videnskabelige metode bag formatet. Dialogen med tarotkortene er metodisk baseret på episodiske interviews, der sikrer at den deltagende dykker ned i en konkret og specifik episode. Metoden stammer fra psykologien og den sikrer at dialogen ikke baseres på den interviewedes generelle holdninger. Derimod skal man forholde sig – og spørge ind til en helt konkret situation, som i dette tilfælde er et eksempel på en situation, den adspurgte har haft med legende undervisning.\nHensigten med kortene – og deres berettigelse – findes i tesen om, at de kan hjælpe med at finde et sprog for legens kvaliteter. Som i al anden forskning for Helle Marie Skovbjerg, gør det sig nemlig også gældende her, at hun søger et sprog for dét, der kan være svært at finde et sprog for. Hun forklarer:\n“Jeg vil finde et sprog for de erfaringer af leg, jeg er i. Når barnet eksempelvis er på gyngen, vil jeg finde et sprog for, hvordan den oplevelse kan beskrives. Når den studerende er i en undervisningssituation, der har legende kvaliteter, vil jeg gerne finde et sprog for de oplevelser, der forekommer. Man er samtidig nødt til at være enormt sensitiv over for dét, man søger et sprog for. De ord jeg bruger, må jo afspejle erfaringen.”\nProfessor og forskningsansvarlig, Playful Learning-Programmet\nDet er vigtigt at finde et sprog, for at vi som mennesker er i stand til at dele vores erfaringer med hinanden. Sproget er med til at skabe vores virkelighed og kan pege på hvilke mulige handlinger, vi kan foretage os. Uden sproget, mangler der en ramme for vores handlinger. Tarotmetaforen skaber et godt fundament for dét sprog om legekvaliteter, som Helle Marie gerne indrømmer ikke er fastlagt og færdigt. Tarotmetaforen skaber rum til mystik, gisninger og det uvisse, som alle tre er begreber, der også passer rigtig godt på den usikkerhed, der er et vilkår i brugen af kortene.\nEt forskningstiltag med – og i praksis\nTarotkortene er et pragteksempel på, hvad der sker når forskningen tager et hovedspring lige ned i praksis. Siden foråret i år, har tarotkortene nået at rejse fra Designskolen i Kolding til seniorforskerseminar i Playful Learning-programmet. De har været til nationalt seminar med Playful Learning-programmets ambassadører og projektledere. De har rejst til UCL, hvor de sammen med underviser Linda Ahrenkiel har slået sine folder hos de pædagogstuderende, og hvor Helle Hovgaard har inddraget dem i sin undervisning. Derudover har tarotkortene, som ovennævnte indikerer, også taget rejsen ud til en række praktiserende pædagoger i workshops om naturfaglighed i dagtilbud i Odense – og Vejle Kommune.\nBlandt de erfaringer taroteksperimentet har bragt med sig, gjorde det stort indtryk på underviser Linda Ahrenkiel at; “de pædagogstuderende foreslog, at tarotkortene kunne være gode at tage med ud i praktikforløbet. De ser et potentiale i at have denne slags reflekterende snak om legekvaliteter med eksempelvis deres praktikvejleder, for derigennem at få øje på, om der er visse legekvaliteter, de bør rette deres fokus mod, for at være alsidige i deres tilgang og omgang med legen.”\nPrototypen af tarotkortene er udviklet og designet af Keila Zari Pérez Quiñones, som er legedesigner fra Designskolen Kolding. Hendes design er inspireret af barokken, og tarotkortene er udformet i collager. I denne type af processer, er der ikke langt fra tanke til handling, hvorfor den allerførste designproces tog knap 14 dage. Helle Marie Skovbjerg fortæller, at det handlede om at få skabt kortene, så der var et værktøj at tage udgangspunkt i, i takt med undersøgelsen af kortenes egenskaber i praksis blev og bliver ført ud i livet. Det er i udgangspunktet også det, den designbaserede forskningstilgang går ud på. Et design og en prototype skabes, de afprøves i praksis og er i konstant udvikling. Seniorforsker Oline Pedersen nævnte på Playful Learnings seniorforskerseminar, hvor kortene første gang blev introduceret, at “forskningen gør en forskel allerede inden vi overhovedet har publiceret noget om det” – fordi afprøvningerne er med til at sige noget vigtigt om, hvad kortene kan bidrage til. Det er samtidig af stor værdi for den videre forskning at indsamle viden om de aspekter af værktøjet som ikke fungerer, og der er allerede nogle ændringer undervejs i næste udgave af kortene. I efteråret trykkes en ny runde af tarotkort, der kommer ud til en række undervisere på de forskellige professionshøjskoler, således de kan afprøve kortene i deres undervisning. De nye kort oversættes fra engelsk til dansk, og for at kortene bedst muligt rammer den primære målgruppe, skiftes børnefigurerne ud med voksne karakterer.\nEn af de foreløbige erfaringer, Helle Marie Skovbjerg og Helle Hovgaard har gjort sig med tarotkortene er, at det ikke blot er vigtigt at have adgang til kortene. Det er derimod også vigtigt, at den der spår, og dermed anvender kortene og træder ind i rollen som spåkone, er klædt ordentligt på og har et nært kendskab til – samt fyldestgørende vidensgrundlag, inden for de legekvaliteter, der er repræsenteret på kortene.\nEn anden af de foreløbige erfaringer, taroteksperimenterne har båret med sig er, at der er gode tegn på potentialer ved kortene. Ifølge Helle Marie Skovbjerg kan tarotkort med legekvaliteter grundlæggende set være et bud på, hvordan forskningen kan være med til at underbygge at det legende, i forhold til det pædagogiske, bliver et fagprofessionelt vidensområde, som har samme status som eksempelvis forældresamarbejde eller inklusion.\nLinda Ahrenkiel og Helle Hovgaard har samarbejdet om taroteksperimenter på UCL, og de oplever at have gjort sig mange af de samme erfaringer med eksperimenterne. Linda fortæller blandt andet at:\n“Jeg, Helle og de studerende fik nogle virkelig gode analyserende og reflekterende snakke om, hvilke legekvaliteter de studerende oplevede i undervisningen. I forlængelse heraf, fik vi øje på udviklingsmuligheder, men også på hvilke legekvaliteter vi selv synes om, foretrækker og måske endda har tilbøjelighed til at fremelske, mens andre udskammes.”\n— LINDA AHRENKIEL\nLektor ved UCL\nDet er netop det, der er pointen med tarotkortene, hvis du spørger Helle Marie Skovbjerg. Ifølge hende, skal kortene kunne indbyde til en dialog med både de legekvaliteter, den deltagende oplever at ty til, men samtidig også give rum til at reflektere over de legekvaliteter, vedkommende ikke oplever i en konkret situation. Den refleksion kan give anledning til, at den studerende, underviseren eller pædagogen bliver bevidst om at være åben og skabe plads til alsidighed i legen.\nHvorfor taler vi om legekvaliteter?\nIfølge Helle Marie Skovbjerg er begrebet om legekvaliteter et bud på, hvordan vi kan tale om legende undervisning. Den legende tilgang kan være med til at udfordre den måde vi normalvis tænker på undervisning, fordi der i det legende findes uforudsigelighed, selvforglemmelse og skabes rum for det deltagerdrevne og lystfyldte. Hun tilføjer:\n”Der er flere lag i dialogen om legende undervisning, da vi på den ene side er dybt interesserede i, hvad det legende tilføjer og byder ind med, og vi på den anden side samtidig tager uddannelseskonteksten alvorligt og har forståelse for det formål uddannelse også har.”\nTarotkortene er som nævnt et værktøj, der er under konstant udvikling, og som kan bidrage til at sætte fokus på legekvaliteter og den legende tilgang, som potentielt kan bidrage til en kvalificering og professionalisering af undervisningsmetoder og praksis. På nuværende tidspunkt er kortene ved at blive videreudviklet og oversat, og i den nærmeste fremtid er forhåbningen, at designet og værktøjet kan blive tilgængeligt for alle pædagog- og lærerstuderende samt praktikere.\nHvis du er nysgerrig på at høre mere om tarotkortene, er du velkommen til at kontakte Helle Marie Skovbjerg eller du kan høre meget mere om legekvaliteter i vores podcastafsnit med professoren lige her.\nDet er omdrejningspunktet for dette afsnit af Playful Learning Podcast, hvor vi har besøg af to af vores egne folk fra udviklings- og forskningsprogrammet. Mathilde Knage, som er underviser på pædagoguddannelsen og projektleder i P+L, og Mikkel Boysen, som er seniorforsker i P+L, diskuterer sammenhængen mellem legende undervisning og udviklingen af pædagogfaglige kompetencer.\nVil du i dybden med legekvalitetsbegrebet? Lyt til afsnit 9 af P+L podcast med Helle Marie Skovbjerg, som er ophavskvinde til begrebet.\nDet var nogle spændte, modige og meget engagerede skoler, der var mødt op til en dag, som både bød på vidensoplæg, leg med teknologi og masser af relationsdannelse på kryds og tværs af skoler og professionshøjskoler.\nSkoleleder på Lyngholmskolen


Af Martin Kreutzer Aktiv Træning nr. 5, 2009 Maraton\nFormen er skarpsleben, men alligevel risikerer du at sætte det hele over styr, hvis du begår en af de mange klassiske maratonfejl. For meget tøj\nForholdsregel: Klæd dig på efter vejrforholdene. Det betyder i langt de fleste tilfælde minimale mængder tøj. For at undgå at stå og fryse ved start ifører du dig en slidt, gammel joggingdragt eller andet tøj, som du kan undvære. Lige før startskuddet lyder, tager du overtrækstøjet af og smider det ud til siden. Nødløsning: Har du fået for meget tøj på, må du overveje, om du vil ofre noget af det og smide det under løbet. Særligt huer og handsker holder på varmen og kan betale sig at sige farvel til. Ellers gælder det om at bruge tøjets ventilationsmuligheder og fx åbne lynlåsen i jakken eller i løbetrøjen. Alternativt kan du binde jakken om livet eller pakke den sammen i en lomme. For høj udgangsfart\nFejl: Du lader dig rive med af stemningen og drøner af sted, når startskuddet lyder. Resultatet er, at pulsen tordner i vejret, og syren brænder i lårene – en overanstrengelse, som vil sætte sine spor senere i løbet. Forholdsregel: Læg en plan for de første kilometer, og hold den. Hvis du som en anden væddeløbshest har svært ved at tøjle temperamentet, når du er omgivet af de hurtige drenge, så placér dig længere nede i feltet, hvor adrenalinsuset er mindre. Eller slut dig til en fartholder, hvis der er sådan en. Disse er koldblodige nok til at lægge fornuftigt ud og dermed gode at orientere sig efter i hvert fald det første stykke vej. Nødløsning: Kom du til at give den for meget gas, så sæt bevidst farten ekstralangt ned, og træk vejret dybt igennem, indtil du er nede på den puls, som du er trænet til at kunne holde. Hold det tempo 1-2 km. Ret i øvrigt fokus på din løbestil, så skuldrene kommer ned på plads, armsvinget bliver kontrolleret, landing og afsæt bliver, som det skal være, og du løber roligt og helt afslappet. Mangelfuld nedtrapning\nFejl: Træner du hårdt lige op til løbet, betyder det, at du stiller til start med en krop, der er unødig slidt og ikke er tilpas restitueret og derfor ikke kan yde sit maksimale. Forholdsregel: Trap fornuftigt ned de sidste 2 uger før løbet. Det betyder, at du holder fast i dit træningsmønster, men reducerer omfanget markant. 2 uger inden løbet nøjes du med at træne 75 pct. af den vanlige mængde, og i ugen op til løbet halverer du træningspassenes omfang. Nødløsning: Er skaden sket, gælder det om at få blus på restitutionen i de sidste dage op til løbet. Skru helt ned for træningen. Spis proteinrigt i form af kød, fisk og fjerkræ, og supplér med frugt og grønt for at få de restitutionsfremmende antioxidanter. Overvej også et besøg hos massøren. For meget og forkert mad\nFejl: Du spiser et større måltid mad for tæt på start. Du risikerer mavesmerter og pludselig at skulle på tønden under løbet. Risikoen er særlig stor, hvis du startede dagen på et hotel og lod dig friste af den tunge morgenbuffet. Forholdsregel: Stå op i god tid, også selv om det næsten er midt om natten, og spis et måltid, du ved, kroppen har det godt med, og som du har testet forud for dine lange træningspas. Bor du på hotel, så tjek inden løbet, om hotellet serverer din favoritmorgenmad, ellers må du selv medbringe den. Tyg hver mundfuld grundigt, så den fordøjes hurtigst muligt, og skyl eventuelt maden ned med en kop kaffe, der sætter lidt ekstra skub i systemet. Nødløsning: Har du ikke fået afprøvet, hvad kroppen fungerer på, så vær forsigtig, og hold dig fra fast føde. Drik i stedet et par glas æblemost blandet med vand. Det giver dig både væske og kulhydrater. Trænger du til lidt fylde i maven, kan du supplere med en banan eller en enkelt skive hvidt brød. For lidt energi\nFejl: Du springer de første depoter over, fordi du hverken føler dig træt eller tørstig. Prisen er snigende dehydrering og energimangel senere i løbet, og du tvinges ned i fart og til længerevarende depotstop. Forholdsregel: Det er ikke nogen hemmelighed, at du både mister væske og energi fra start. Og selv om kroppen først bemærker tabet på et senere tidspunkt i løbet, bør du fylde på tanken fra første depot. På den måde forebygger du en tidsrøvende præstationsnedgang og slipper med lidt held for at møde den berømte mur ude omkring 30- km-mærket. Det er vigtigt, at du træner dit energiindtag forud for løbet. Medbring et væskebælte med energidrik på dine lange træningsture, og træn maven og kroppen i at løbe på den søde drik. Vænner du dig ikke til energidrikken, kan du få dårlig mave. Nødløsning: Er du gået sukkerkold, så bevar fatningen, og få slæbt dig hen til det næste depot. Kroppen har akut behov for energi og væske, så drik en halv liter energidrik, tag et par bægre i hånden, og trav af sted igen. Ved at vælge energidrikken sikrer du, at energien hurtigst muligt stryger ud i blodbanen. Så selv om det er fristende, bør du styre uden om den faste føde, der er for længe om at blive optaget i kroppen. Nyt outfit\nFejl: Du stiller op i nye sko og ny garderobe til løbet. Selv om det går fint til at starte med, kan problemerne hurtigt melde sig. I yderste instans kan det koste store vabler, knæproblemer og slidsår på brystvorter, armhuler og inderlår. Forholdsregel: Har du lyst til at investere lidt penge i grej, der potentielt forbedrer din løbeoplevelse, så gør det senest 4 uger inden løbet. Selv om du kender skomodellen og har hørt meget godt om tøjmærket, er det ikke sikkert, at din krop trives med det. Meget udstyr skal også løbes til. Køb derfor alle nye ting så rettidigt, at du kan nå at teste dem grundigt på de lange løbeture. Nødløsning: Når du ikke at afprøve det nye tøj før start, så stil op i det gamle. Alternativt må du prøve at forebygge eventuelle gener ved at tape brystvorterne til med sportstape og smøre vaseline i armhulerne og på lårenes inderside. Smid også lige lidt vabelplaster i bukselommen, hvis de nye, uprøvede løbesko skulle vise sig at gnave. Når løbet er slut\nHvor hurtig en løber kan jeg blive?\nTræn med din smartphone\nTop 3: Skrupskøre maratonrekorder\nLøb vinterløb - og vær klar til foråret\nFire klassiske fejl i løb\nFartleg - øvet\nMest læste Kom i gang med løb - NU!\nLøb 5 km i godt tempo om kun 12 uger. ... Kom i gang med at løbe Aldrig mere sidestik Sidestik |\nEksperterne er uenige om årsagen til ... Aldrig mere sidestik Træn med din smartphone\nEr du træt af at have din smartphone ... Læs mere Undgå klassiske marathonfejl\nVi guider dig her uden om de allermest ... Undgå de klassiske maratonfejl Storbyferie i løbesko\nSkal du på storbyferie i pinsen? Så ... Læs mere Nyeste Storbyferie i løbesko\nSkal du på storbyferie i pinsen? Så ... Læs mere Træn med din smartphone\nEr du træt af at have din smartphone ... Læs mere Top 3: Skrupskøre maratonrekorder\nHvad gør man ikke for at komme i ... Læs mere 6 TIP: Bliv en hurtigere løber\nDu har mange knapper at skrue på, når ... Læs mere Planlæg - og få dit livs løbesæson\nDen nye løbesæson kan blive din bedste ... Lær af eliteløberne og planlæg din sæson Øvelse | Hvad fjerner topmaven?


Fremover kan man godt risikere, at udsmiderne på Hippodrome Casino slår under bæltestedet, hvis man ikke opfører sig ordentligt.\nCasinoet har i hvert fald sat en jobannonce i avisen Metro, hvor de søger seks dør-dværge, da de ifølge eget udsagn er ved at sætte et hold af Englands mindste udsmidere sammen.\nDer er ingen, der ønsker at starte ballade med en dværg\n“Der er ingen, der ønsker at starte ballade med en dværg”, udtaler administrerende direktør for Hippodrome, Simon Thomas til den engelske avis The Telegraph.\nHan begrunder det med, at ingen ønsker at komme i håndgemæng med nogle, der er væsentlig mindre end en selv.\n”Det er ikke specielt macho at slå på en dværg, så det er en god måde at holde ro og orden på”, argumenterer Simon Thomas.\nLang tradition for at ansætte dværge\nSamtidig begrunder Simon Thomas stuntet med, at det også er et forsøg på at holde Hippodromes mere end 114-årige tradition for at ansætte dværg-entertainere i live. Hippodrome har tidligere haft trapez-svingende dværgakrobater og den berømte cirkusdværg Little Tich ansat til at underholde deres gæster.\nKritik af Casinoet om at ansættelsen af de knapt så høje udsmidere, er med til at opfordre dets gæster til at gøre grin med en minoritet, affærdiges af den administrerende direktør.\n“Der på ingen måde tale om diskrimination. Vi lever i en verden, der er ved blive rundtosset af politisk korrekthed. Jeg leder et stort underholdningsetablissement. Jeg har mange forskellige typer mennesker, med mange forskellige talenter ansat, og jeg har valgt, hvilke fysiske attributter og evner, der passer til disse jobs”, forklarer Simon Thomas\nDværgenes forbund byder de nye jobs hos Hippodrome velkommen\nLigeledes har det engelske Restricted Growth Society udsendt en pressemeddelelse, hvor de byder jobs henvendt til dværge velkommen, så længe, der er tale om rigtige jobs. Organisationen ytrer yderligere, at de selvfølgelig ser, at Hippodrome lader alle de ansætter til jobbet, tage autoriserede kurser som dørmænd.


- Ikke sikkert at vi nogensinde kommer over det – Ekstra Bladet\n28. apr. 2020 kl. 09:22\n- Ikke sikkert at vi nogensinde kommer over det\nCoronaviruskrisen betyder, at SAS må fyre halvdelen af deres ansatte. En gigantisk krise, som vi måske aldrig kommer os over\nCoronakrisen betyder nu, at SAS må fyre op mod 5000 ansatte. Forstå hvordan krisen påvirker økonomien her. Foto: Marie Ravn, Ritzau Scanpix: Henning Bagger, Ida Guldbæk Arentsen, Claus Fisker, Mikkel Berg Petersen, Anthon Unger, Philippe Lopez, Liselotte Sabroe. Grafik: Mikkel Lund. Animation: Emma Svendsen\nEn gigantisk krise for, som aldrig er set før, og vi måske aldrig kommer os 100 procent over.\nSådan lyder vurderingen fra chefrådgiver hos Realise og luftfartsekspert Hans Christian Stigaard.\nDen dystre analyse kommer i kølvandet på nyheden om, at SAS fyrer halvdelen af sine medarbejdere.\n- Den her krise er kæmpe stor. Det er aldrig set før, og jeg ved ikke, om der kommer til at gå mange år, før vi kommer os, hvis vi nogensinde kommer over det.\n- Det er utroligt synd for SAS og alle deres medarbejdere, men som situationen er nu, så er det desværre nok et nødvendigt onde, siger Hans Christian Stigaard til Ekstra Bladet.\nSAS gør klar til at fyre op mod 5000 fuldtidsansatte\nStaten kan hjælpe\nIfølge eksperten kan staten godt hjælpe SAS yderligere, som man har set det i Tyskland, hvor regeringen har indvilget i at hjælpe luftfartsselskabet Lufthansa med en redningspakke på omkring ni milliarder euro.\nMen der er bare en række problemer.\n- Hvis de går ind over siger, at de giver ekstra støtte til SAS, hvad vil de andre brancher så sige. Hvad med busbranchen eller taxabranchen? SAS er jo allerede blevet hjulpet af hjælpepakkerne, og det var ikke nok, så jeg ved ikke rigtigt, hvad man kan gøre.\n- Jeg tror, at mere hjælp vil ramme som en boomerang, da de andre brancher også vil kræve samme særbehandling, og jeg ved heller ikke, hvornår statens pengepung ikke kan følge med længere, siger Hans Christian Stigaard.\nTil sidst peger eksperten på, at den her krise fortsat er skruen uden ende. Uden tegn på bedring.\n- Der sker ikke noget, før grænserne åbner op igen, og det er der jo intet, der tyder på. Hvis man skal til at sende halvt fyldte fly i luften, hvor passagerne skal sidde med to meters afstand, så er der ikke økonomi i det, og så stiger priserne, eller staten skal støtte.\n- Derfor vil vi helt sikkert se flere selskaber, der ikke klarer sig. Vi har ikke set det sidste flyselskab, der går konkurs, siger han.\nSAS oplyser, at i alt 5000 ansatte står til at blive fyret. 1700 af stillingerne skal findes i Danmark, mens 1900 står til at blive afskediget i Sverige og 1300 i Norge.\nSAS lægger ikke skjul på, at fyringsrunden skyldes coronakrisen, der har ramt selskabets økonomi hårdt.\n- Covid-19 har tvunget SAS til at møde en ny og hidtil uset virkelighed, der vil give genlyd ikke bare i de kommende måneder, men også i de kommende år, siger Rickard Gustafson, administrerende direktør i SAS, i pressemeddelelsen.\nSAS har tirsdag varslet, at selskabet vil afskedige lidt under halvdelen af sine fuldtidsmedarbejdere på grund af coronakrisen.\nAfskedigelserne kommer til at ramme op mod 5000 medarbejdere - 1700 i Danmark.\nLæs mere om SAS her:\n* SAS blev grundlagt i 1946 ved en sammenlægning af de nationale luftfartsselskaber i Danmark, Norge og Sverige.\n* Før coronakrisen havde SAS mere end 800 daglige afgange, og om året fløj selskabet omkring 30 millioner passagerer til over 125 destinationer i verden.\n* Coronakrisen har dog givet et stort dyk i antallet af afgange og passagerer, og det har naturligt nok gjort ondt på SAS' økonomi.\n* I marts fløj selskabet eksempelvis med omkring en million passagerer. Det var cirka 60 procent færre passagerer end i samme måned året før.\n* Sverige og Danmark ejer 29 procent af aktierne i SAS. Tidligere har den norske stat også været aktionær.\n* SAS har i alt 13.000 ansatte. Det er dog inklusive deltidsansatte. Opgjort i fuldtidsstillinger har selskabet samlet 11.000 ansatte.


⇒ Køb Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur* – 4095 kr.\nEn række internet forhandlere tildeler heldigvis en lang række forskellige leveringsmodeller. En der er meget anvendt er i vore dage at få leveret til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de købte produkter når det passer ind i din kalender. Fragtmetoden er nemlig ret gnidningsløs, og desuden desuden den mest prisbevidste fragttype ved køb af Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur*.\nDu burde lige så vel tænke over at bestille pakken til levering til din lejlighed eller hus eller til hvor du arbejder. Løsningen bliver tit en smule mere bekostelig, men også rigtig nem. Den mest prisbevidste leveringsmanér vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter produkterne, men dette stiller krav om at du fysisk befinder dig i kort afstand af internet webshoppens tilholdssted.\nFragttiden på Køkken og Catering / Borddækning / Middagsserviet / Dunisoft er naturligvis rigtig relevant når vi står og skal bruge produktet med det samme, og derfor er det faktisk aktuelt at man gransker den estimerede leveringstid på den pågældende vare.\nEn stor portion internet butikker lover 1 dags levering på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur*, som trods alt er regnet ud fra at der bestilles før et konkret klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få pakken hen til fragtfirmaet inden lagerpersonalet har fyraften.\nNogle enkelte online shops frembyder portofri levering, men undertiden er det betinget af at der handles for et konkret beløb. I øvrigt må du udvælge den mest letkøbte mulighed for levering, som tit – hvad end man befinder sig tæt på Herning, Skanderborg eller Hørning – vil blive at få fragtmanden til at køre dine varer til et udleveringssted.\nDet er jo super uproblematisk for enhver at sammenligne priser (via fx PriceRunner) fra flere internet handler, og til gengæld har adskillige e-handler set sig tvunget til at stampe priserne på deres varer – til drenge og piger, men også til herrer og damer – voldsomt, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nTrods dette kan det alligevel vise sig fordelagtigt at efterse nogle enkelte online outlets efter udsalg på Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur* inden du gennemfører din handel, sådan at du er tryg ved at indhente den skarpeste pris.\nMan skal ikke desto mindre huske på, at såfremt en online virksomhed forhandler produkter til en salgspris der anses for himmelråbende billig, kunne det mange gange være et faresignal om en bedragerisk e-handler. Handler med kort er dog omfattet af et lovbud, hvilket redder køberen imod fup internet foretagender.\nVi anbefaler køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du udnytte en afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, hvis du ønsker at dække pengene af flere omgange.\nInden nogen shopper hos en forretning på nettet kunne de når alt kommer til alt se på e-shoppens regler, det er dog mange gange ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning kan derfor være at se nærmere på om e-firmaet er e-mærke godkendt, hvilket kan være et signal om at webbutikken efterfølger de gældende danske regler, og at webbutikken jævnligt undersøges af fagmænd som er indført i lovgivningen. Desuden får du genvej til at blive assisteret, ifald du oplever besvær ved din bestilling.\nFor øvrigt er det godt at kunden er opmærksom på de grundlæggende betingelser der spiller ind i forbindelse med ordren, som for eksempel hvilken ombytningsrettighed webbutikken tilsikrer. I den relation er det tilmed vigtigt, at man når som helst bevarer sin faktura e-mail, så man en anden gang vil kunne påvise sin ordre af Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur*, uafhængig om man er på udkig efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot medfører regulære solide genveje til at inspicere en hel del øvrige kunders meninger og på grund af dette slår vi et slag for, at du gennemsøger internet webshoppens kritik af Middagsserviet, Dunisoft Elwin, 1-lags, 1/4 fold, 40x40cm, greige *Denne vare tages ikke retur* forud for at du bestiller.\nFacebook byder på også nogenlunde værdifulde muligheder for at få indtryk af netshoppens kundefokus. Foruden det møder vi mange online forhandlere som tilbyder folk at frembringe en omtale af virksomhedens service, hvilket desuden burde drages fordel af til afvejning af kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder tæt sammen med forskellige butikker på nettet og formidler firmaernes varer, og får kommission ifald de besøgende vi sender videre realiserer en bestilling.\nOrientering vedrørende tilbud og netbutikker vedligeholdes tit, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der eventuelt er udarbejdet siden sidste opdatering af vores data.


Redaktion, skribent på Duci\nGår du rundt med en iværksætterdrøm i maven, og har du lyst til at arbejde for Danmark? Så er du kommet til det rette sted – for herunder finder du et par tips til dig, der drømmer om at kunne kalde sig selv virksomhedsejer. Hav realistiske mål Især som nybagt virksomhedsejer er det udelukkende din…\nIkke kategoriseretRedaktion 26. april 2020\nDet er super vigtigt at skifte stolene på en cafe eller restaurant ud, når de er slidt op og ikke længere er stabile. Dog kan det være svært at finde nogle stole, der både passer ind stilmæssigt, er billige i pris, tåler at blive brugt meget og er stabile. Alt dette opfylder stole fra mærket…


!DOCTYPE html> Efter Storebælt-skandalen: Transportminister vil overveje mere kontrol | Indland | jv.dk\nEfter Storebælt-skandalen: Transportminister vil overveje mere kontrol\nPubliceret 01. november 2018 kl. 21:03 | Opdateret kl. 21:14\nStålværket Ilva i den italienske by Taranto ligger klos op ad boligkvarterer, og stålværket producerer stadig store mængder stål, uden at forureningen fra værket er stoppet. Foto: Thomas Greve.\nTransportminister Ole Birk Olesen (LA) forsikrede på et samråd i Folketinget torsdag, at historien om Storebæltsbroens brug af et skandaleramt italiensk stålværk ikke vil gentage sig, men vil overveje mere kontrol af underleverandører på opfordring fra Karsten Hønge, politisk ordfører for SF.\nI september kunne Avisen Danmark og Tv 2 Fyn fortælle, at de 80.000 ton stål, der i 1990'erne blev brugt til at opføre Storebæltsbroen, blev leveret af et skandaleramt italiensk stålværk. Forureningen fra stålværket Ilva har gjort indbyggerne i byen Taranto syge af en række alvorlige sygdomme, og mindst 400 mennesker er over en periode på 10 år døde af forureningen. Det reelle antal kan dog være langt højere. Allerede da stålet blev produceret var der advarsler om problemerne, men intet tyder på, at de danske myndigheder var opmærksom på forureningen og dens konsekvenser, selv om man fulgte stålproduktionen på tæt hold.\nEfter afsløringen kaldte politisk ordfører for SF, Karsten Hønge, transportminister Ole Birk Olesen (LA) i samråd for at afklare, hvordan man kan forhindre, at noget lignende kan ske igen og skabe bedre kontrol med brug af materialer fra underleverandører uden for landets grænser.\nKarsten Hønge vil sikre sig, at offentlige byggerier ikke længere bruger materialer fra leverandører som stålværket Ilva, der leverede stål til Storebæltsbroen. Arkivfoto: Robert Wengler.\nI september afdækkede Avisen Danmark og Tv 2 Fyn, hvordan det skandaleramte italienske stålværk, Ilva, leverede 80.000 ton stål til Storebæltsbroen. Stålværket har i årtier tilsidesat miljølovgivningen. Siden har det vist sig, at forureningen fra stålværket har været skyld i mindst 400 dødsfald og en lang række alvorlige sygdomme i lokalbefolkningen i den syditalienske by Taranto, hvor Ilva ligger klos op ad indbyggernes boliger.\nAllerede da stålet til Storebæltsbroen blev produceret, var der advarsler om store miljøproblemer på Ilva og i Taranto. Men det blev tilsyneladende ikke opdaget af de danske myndigheder. I kontrakten med den italienske entreprenør var der dansk side kun fokus på kvaliteten og leveringstiden. Det samme gælder de mange tilsynsbesøg på stålværket\nDet havde fået SF's Karsten Hønge til at kalde Ole Birk Olesen i samråd for at få klarsyn over, hvad der i dag bliver gjort for at undgå en lignende skandale i de kommende store danske anlægsprojekter. Karsten Hønge er klar til at stramme kravene for kommende underleverandører yderligere, og han var positivt stemt over for ministerens reaktion efter samrådet.\n- Han valgte jo at åbne op for en mere robust, opsøgende og aktiv kontrolmodel med bedre mulighed for sanktioner. Jeg må jo hænge mig fast i de små indrømmelser, der kommer, så det var jeg da tilfreds med. Aftalen er nu, at vi vender tilbage til at se på, hvilke kommende projekter der kunne have gavn af det, siger han.\nVi vil nu trevle igennem, hvad vi kan gøre videre, og vi har allerede sendt spørgsmål til ham, så vi kan finde en mere omfattende og restriktiv model. Så er det spændende, hvordan vi inden for hele den offentlige sektor kan sikre os, at underleverandører producerer materialer under ordentlige forhold, siger Karsten Hønge.\n16:10 Naboer til kampfly føler sig svigtede: Kræver opkøb af 107 boliger\n16:05 60 småbørn og børnepassere indtog Naturrum Sdr. Omme\nSe med live: Følg guldfesten på Torvet i Esbjerg med paradekørsel gennem byen\nEfterskole overtaget: Her er den nye ejers planer


Sæt Ikke Dig Selv På Skadens Måde Ved Brændstofpumpen 🔧🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nSådan Installeres Vægskabinetter Som Basiskabiner\nSådan Laver Du En Fuglebadpiedestal\nDer er en usynlig kraft, der kan sætte dig i fare ved brændstofpumpen. Det er statisk elektricitet, og det kan antænde en potentielt dødelig brand, hvis du ikke er forsigtig, når du tanker dit køretøj eller fylder en bærbar brændstofbeholder. "Bensinrøg er flygtige. Statisk elektricitet kan skabe en gnist, der kan forårsage brand, hvis den er tæt på gasdampe", siger Philadelphia Fire Department Commissioner Harold Hairston.\nDer er en usynlig kraft, der kan sætte dig i fare ved brændstofpumpen. Det er statisk elektricitet, og det kan antænde en potentielt dødelig brand, hvis du ikke er forsigtig, når du tanker dit køretøj eller fylder en bærbar brændstofbeholder.\n"Bensinrøg er flygtige. Statisk elektricitet kan skabe en gnist, der kan forårsage brand, hvis den er tæt på gasdampe", siger Philadelphia Fire Department Commissioner Harold Hairston. "Det er vigtigt at fylde brændstofbeholdere sikkert for at beskytte dig selv, din familie og selv mange sikkerhedsbevidste mennesker er måske ikke opmærksomme på den rigtige måde at fylde en bærbar brændstofbeholder på. "\nDe fleste forbrugere er opmærksomme på statisk elektricitet. Almindelige eksempler er, at choket mærkes, når du trækker dine fødder over et tæppe eller Elektrisk ladning ses og mærkes, når du fjerner tøj fra tørretumbleren.\nDette fænomen er forårsaget af friktionen mellem to forskellige typer af materier, der bærer modsatte elektriske ladninger. Selvom disse eksempler er ufarlige, kan tilstedeværelsen af statisk elektricitet ved brændstofpumpen i betragtning af visse usikre fremgangsmåder have tragiske resultater.\n"Hver gang du pumper benzin, opbygges en elektricitetsladning på benzinen, når den strømmer gennem et rør eller en slange, og denne opladning tager flere sekunder til flere minutter at sprede sig, når benzinen har nået brændstoftanken eller beholderen, "siger Bob Renkes, administrerende direktør for Petroleum Equipment Institute.\nI de fleste tilfælde er denne situation ikke farlig, fordi benzindispenseren og køretøjet er jordforbundne, hvilket betyder, at der er en direkte vej, hvorigennem elektriciteten kan udledes til jorden.\nNår denne elektricitet ikke er jordforbundet, f.eks. Når en bærbar brændstofbeholder er i bagagerummet eller trucken, mens den bliver fyldt, kan statisk elektricitet forårsage en gnist, som kan antænde brændstofdampe.\n"For sikkerhed skal du placere brændstofbeholderen på jorden og fylde den på jorden," sagde Renkes. "Placering af beholderen på jorden gør det lettere for den elektriske ladning at flygte." Statisk elektricitet kan også opbygge, når benzin strømmer ind i brændstofbeholderen; forbrugerne kan forbedre grundingsprocessen ved at holde pumpens dyse i kontakt med brændstofbeholderen under påfyldningsprocessen. Denne kontakt opretter en jordforbindelse mellem pumpen og beholderen.\nHer er nogle grundlæggende trin for sikker brænding, ifølge National Highway Traffic Safety Administration (NHTSA), American Petroleum Institute og andre sikkerheds- og brændstofeksperter:\nPlacer altid bærbare brændstofbeholdere på jorden og ude af kontakt med køretøjet ved tankning - dette hjælper jorden med beholderen. Fyld ikke beholderen, mens den er i bagagerummet eller trucken.\nBrug kun bærbare beholdere, der er godkendt til den type brændstof, du hælder.\nHold pumpens dyse i kontakt med beholderen gennem hele brændstofprocessen for at etablere og vedligeholde jordforbindelse.\nBrug ikke en automatisk pumpehåndteringsenhed - Fyld beholderen manuelt og langsomt. Dette hjælper med at mindske risikoen for opbygning af statisk elektricitet samt spild eller sprængning.\nHold hånden på brændstofdysen igennem genopfyldningsprocessen, og genindfør aldrig køretøjet, mens brændstof stadig pumpes i tanken.\nRyg ikke ved tankning af et køretøj eller påfyldning af en brændbar beholder.\nUsikker praksis ved brændstofpumpen kan og har tragiske konsekvenser. Husk at du beskæftiger dig med stærkt volatile dampe, der kan give en gnist fra statisk elektricitet antændt med kraftig kraft. Beskyt dig selv og dine passagerer ved at fokusere på sikre brændstofprocedurer.\nVideoer Relaterede Artikler: Immune system, part 1: crash course a.\nVigtigste » Biler » Sæt Ikke Dig Selv På Skadens Måde Ved Brændstofpumpen\nLicensing En Gummibåd\nTræ Vs Aluminium Dock: Omkostninger, Holdbarhed Og Sikkerhed\nHvordan Man Installerer Rustfri Stålbremser\nHvad du har brug for Hvis du vil forbedre din bilbrydningsydelse, skal du installere bremser i rustfrit stål. Disse installeres, fordi bremsevæsker har en tendens til at blive temmelig varme og lægge pres på dine sædvanlige bremsestrækninger. Når bremsevæskerne bliver varme og ekspanderende, begynder de at bøje sig og bremserne føles ret bløde.


Helårsgrund - Skarvadvej 240, 9382 Tylstrup\nByg jeres helt eget drømmehus i naturskønne omgivelser!\nMed alle hverdagens behov dækket i Tylstrup\nNu får du muligheden for at opføre dit helt eget drømmehus på en dejlig stor grund på 889 m2. Grunden på Skarvadvej 240 er yderst charmerende og er placeret midt i grønne områder, og rolige omgivelser, hvor der er rig mulighed for at nyde den danske natur. Grunden, der beliggende i Tylstup byder på gode landlige naturomgivelser med sin korte afstand til den fantastiske Kraghedesø som byder på godt og hyggeligt fiskeri. Her er der plads til børneleg, grillning, solbadning og en masse skønne stunder med familien og vennerne.\nMed under 6 km kørsel til Byen Tylstrup er der alt lige fra indkøb, et godt foreningsliv, Tylstrup Hallen, daginstitution og skole.Tylstrup er en satellitby 18 km fra Aalborg i det sydlige Vendsyssel med ca. 1.200 indbyggere. Der er derudover gode busforbindelser fra Tylstrup by til gymnasier i Brønderslev, Nørresundby og Aalborg.\nDet nærmeste busstopsted befinder sig 650 meter fra ejendommen, hvor der er mulighed for offentlig transport til de nærmeste skoler.\nTag en tur rundt i området og lad os vide, om I også er faldet for området og det store potentiale - så klarer vi resten!\nVed de større shoppeture er der under 15 minutters kørsel til Brønderslev, der ligeledes byder på indkøbsmuligheder, shopping og alverdens spændende specialforretninger. I Brønderslev er der desuden skole, børnehus samt gymnasium til de ældre børn.


Charmerende studio med privat have – Nice Gambetta – ETACS\nCharmerende studio med privat have – Nice Gambetta\nCharmerende studio med privat have - Nice Gambetta\nBy: Nice (Gambetta)\nEjendomsstørrelse: 28 m² m²\nRef. ID: 6853526\n1 Terrace (10 m²)\nMeget charmerende studie med have på 36m²!\nVelkommen til denne sjældne lejlighed beliggende 15 minutters gang fra havet i Nice, bestående af entré, stue/soveværelse med åbent køkken og udgang til terrasse med tag på 10m², der åbner op til den solrige sydvendte have af 36 m².\nDenne lejlighed er perfekt til dem, der leder efter bolig, hvor du kan nyde alt, hvad den franske riviera har at byde på. Tæt på togstationen, der fører dig langs hele kysten, en kort gåtur væk har du det velkendte marked i Liberation og madbutikker og andre faciliteter er rundt om hjørnet.


Skatteministeriet J. nr Udkast. Forslag til Lov om ændring af registreringsafgiftsloven (Udenlandske firmabiler og leasede biler) - PDF\nSkatteministeriet J. nr Udkast. Forslag til Lov om ændring af registreringsafgiftsloven (Udenlandske firmabiler og leasede biler)\nDownload "Skatteministeriet J. nr. 2008-511-0021 Udkast. Forslag til Lov om ændring af registreringsafgiftsloven (Udenlandske firmabiler og leasede biler)"\nHolger Gregers Kristensen\n1 Skatteudvalget (2. samling) SAU alm. del - Bilag 172 Offentligt Skatteministeriet J. nr Udkast Forslag til Lov om ændring af registreringsafgiftsloven (Udenlandske firmabiler og leasede biler) 1 I lov om registreringsafgift af motorkøretøjer m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 804 af 29. juni 2007, foretages følgende ændringer: 1. I 1, stk. 2, ændres 3 a, stk. 7 til: 3 a, stk I 1, stk. 3, ændres 3 a, stk. 3 eller 7 til: 3 a, stk. 3 og 4 eller 9 og 3 a, stk. 3 til: 3 a, stk. 3 og a og 3 b, affattes således: 3 a. Told- og skatteforvaltningen afgør efter ansøgning, om et motorkøretøj omfattet af 1, stk. 4, skal afgiftsberigtiges efter denne lov, jf. 1, stk. 5, eller om motorkøretøjet er undtaget fra afgiftspligten. Stk. 2. Ved ansøgningen skal ansøger afgive en erklæring om, at motorkøretøjet er omfattet af 1, stk. 4, samt hvor og i hvilket omfang køretøjet skal anvendes inden for en 12-måneders-periode, jf. 1, stk. 5. Stk. 3. Told- og skatteforvaltningen kan efter ansøgning tillade, at afgiften af registreringspligtige motorkøretøjer, der er afgiftspligtige, jf. 1, stk. 5, kan betales kvartalsvis forud. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 2 pct. point af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned efter første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt i de første 3 måneder, og herefter anvendes ordningen i 3. pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder, og herefter anvendes ordningen i 4. pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i\n2 - 2 - Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1/2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. Stk. 4. Ved betaling tillægges endvidere en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Tillægget fastsættes hvert femte år som en gennemsnitlig difference mellem Nationalbankens udlånsrenten og pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle virksomheder. Ved betaling første gang betales desuden et depositum svarende til første kvartals afgift og tillæg til dækning af eventuelle restancer vedrørende registreringsforholdet. Stk. 5. For betaling af afgift hæfter den, der stiller køretøjet til rådighed for den herboende arbejdstager. Hæftelsen for betaling af afgift vedrørende selvstændigt erhvervsdrivende følger af 19, stk. 2. Stk. 6. Pligten til betaling af afgift og tillæg ophører ved udgangen af den måned, hvori registreringspligten i Danmark ophører eller motorkøretøjet udgår af ordningen, jf. 1, stk. 3. Ophører registreringspligten, eller udgår motorkøretøjet af ordningen, jf. 1, stk. 3, tilbagebetaler told- og skatteforvaltningen depositummet samt for meget betalt afgift. Told- og skatteforvaltningen tilbagebetaler endvidere depositummet, når den samlede afgift er betalt eller der sker afgiftsberigtigelse efter stk. 8. Stk. 7. På det tidspunkt, hvor køretøjet udgår af ordningen, jf. stk. 6, fastsætter told- og skatteforvaltningen efter ansøgning køretøjets aktuelle afgiftspligtige værdi efter 10. Hvis den beregnede afgift, jf. stk. 3, overstiger den beregnede afgift, jf. stk. 7, 1. pkt., tilbagebetales differencen. Hvis den beregnede afgift, jfr. stk. 3, er mindre den beregnede afgift, jf. stk. 7, 1. pkt., opkræves differencen. Stk. 8. Overgår et motorkøretøj, der hidtil har været afgiftsfrit, jf. 1, stk. 4, til en person eller virksomhed, der ikke er omfattet af 1, stk. 4, ved salg eller anden overdragelse, forfalder resten af afgiften, medmindre afgiften af motorkøretøjet i stedet berigtiges efter reglerne i 4. Stk. 9. Bestemmelserne i stk. 1-8 finder tilsvarende anvendelse for motorkøretøjer, som er registreret med udenlandske nummerplader. Stk. 10. Efter ansøgning fritages for afgift motorkøretøjer, der er indregistreret som hyrevogne i udlandet, og som af en herboende her i landet udelukkende anvendes til erhvervsmæssig personbefordring. Stk. 11. Skatteministeren kan fastsætte regler om meddelelse og fremvisning af tilladelse og om betaling af de i stk nævnte afgifter og tillæg. 3 b. Efter ansøgning kan told- og skatteforvaltningen meddele tilladelse til, at afgiften af registreringspligtige leasingkøretøjer, der registreres med henblik på tidsbegrænset anvendelse her i landet, betales efter reglerne i stk. 2 og 3, når motorkøretøjet tilhører en virksomhed eller et fast driftssted, der er beliggende i udlandet eller i Danmark, og når køretøjet i en tidsbegrænset periode leases til en fysisk eller juridisk person, der er bosiddende her i landet i henhold til en\n3 - 3 - skriftlig aftale. Kontrakten skal indeholde nøjagtige oplysninger om den aftalte leasingperiode. Ansøgningen skal indgives af enten leasingvirksomheden eller den person, som leaser køretøjet. Stk. 2. Der betales afgift af køretøjer, der skal registreres efter færdselsloven. Registreringspligten og derved afgiftspligten indtræder den dato, hvor køretøjet tages i anvendelse her i landet af en herboende. Afgiften opkræves for hele den kontraktfastsatte leasingperiodes varighed. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned efter første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt i de første 3 måneder, og herefter anvendes ordningen i 5. pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder, og herefter anvendes ordningen i 6 pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1/2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. Stk. 3. Ved betaling tillægges endvidere en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Tillægget fastsættes hvert femte år som en gennemsnitlig difference mellem Nationalbankens udlånsrenten og pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle virksomheder. Stk. 4. For betaling af afgiften hæfter den, i hvis navn køretøjet er registreret som ejer (leasingvirksomheden). Stk. 5. I tilfælde, hvor parterne ønsker at forlænge den kontraktaftalte leasingperiode, skal told- og skatteforvaltningen ansøges herom, senest 14 dage inden den gældende kontrakt udløber. Der skal på ansøgningstidspunktet foreligge en skriftlig aftale mellem den herboende bruger og leasingvirksomheden. Aftalen skal indeholde oplysninger om den præcise tidsperiode, som kontrakten forlænges med. Afgiften og renten beregnes efter stk. 2 og 3. Stk. 6. Hvis leasingkontrakten afbrydes eller køretøjet udgår af ordningen, jf. 1, stk. 3, 5. og 6. pkt., skal leasingvirksomheden eller leasetager meddele det til told- og skatteforvaltningen, og køretøjets nummerplader skal afleveres. Told- og skatteforvaltningen tilbagebetaler den afgift og det tillæg, der eventuelt er betalt for meget. Stk. 7. På det tidspunkt, hvor leasing kontrakten afbrydes eller køretøjet udgår af ordningen, jf. stk. 6, fastsætter told- og skatteforvaltningen efter ansøgning køretøjets aktuelle afgiftspligtige værdi efter 10. Hvis den beregnede afgift, jf. stk. 2, overstiger den beregnede afgift, jf. stk. 7, 1. pkt., tilbagebetales differencen. Hvis den beregnede afgift, jf. stk. 2, er mindre den beregnede afgift, jf. stk. 7, 1. pkt., opkræves differencen. Stk. 8. Hvis køretøjets nummerplader ved leasingkontraktens udløb ikke afleveres rettidigt, skal køretøjets nummerplader snarest fjernes ved politiets foranstaltning. I tilfælde heraf skal der\n4 - 4 - efterfølgende betales afgift og tillæg for den periode, der forløber fra leasingkontraktens udløb, til køretøjets nummerplader indleveres eller fjernes. Afgift og rente opkræves pr. påbegyndt måned, som fristen overskrides med, jf. stk. 2 og 3. Skatteministeren kan efter forhandling med justitsministeren fastsætte nærmere regler herom. Stk. 9. Der skal udfærdiges en skriftlig leasingkontrakt for leasingkøretøjer, der skal afgiftsberigtiges efter stk. 2 og 3. Kontrakten skal omhandle køretøjet i den skikkelse, hvori det skal leases, og indeholde nærmere oplysninger til identifikation af køretøjet, navn og adresse på den leasingvirksomheden og leasetager samt leasingbeløbet. Kontrakten skal indeholde oplysninger om, hvorvidt der er aftalt en køberet og købepligt, samt betingelserne herfor. Leasingkontrakten skal indeholde en præcis angivelse af leasingperioden. Samtlige brugere skal fremgå af leasingkontrakten. Kontrakten skal være bilagt specifikation af bilens beskaffenhed og udstyr. Stk. 10. Overgår et motorkøretøj til varig anvendelse her i landet ved salg eller anden overdragelse, forfalder resten af afgiften, medmindre afgiften af køretøjet i stedet berigtiges efter reglerne i 4, 5, 5 a eller c, stk. 2, affattes således: Stk. 2. Afgiften betales kvartalsvis forud. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned efter første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt i de første 3 måneder, og herefter anvendes ordningen i 3. pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder, og herefter anvendes ordningen i 4. pkt. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder regnet fra første registrerings- eller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet, udgør afgiften 1/2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. Ved betaling tillægges endvidere en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Tillægget fastsættes hvert femte år som en gennemsnitlig difference mellem Nationalbankens udlånsrenten og pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle virksomheder. Ved betaling første gang betales desuden et depositum svarende til første kvartals afgift og tillæg til dækning af eventuelle restancer vedrørende registreringsforholdet. 5. I 19, stk. 1, ændres 3 b, stk. 3 til: 3 b. 6. I 19, stk. 2, ændres 3 a, stk. 4 til: 3 a, stk. 5.\n5 I 25, stk. 1, ændres 3 a, stk. 1, 3 eller 7 til: 3 a, stk. 1, 3, 4 eller I 27, stk. 1, nr. 2, ændres 3 a, stk. 1, 3 og 8 til: 3 a, stk. 1, 3, 4 og Loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende. Stk. 2. For køretøjer, der efter den 1. december 2003 er afgiftsberigtiget efter de hidtil gældende regler i registreringsafgiftslovens 3 b, kan der efter ansøgning foretages omberegning af registreringsafgiften efter registreringsafgiftslovens 3 b, som affattet ved denne lov. Hvis omregningen viser, at den tidligere betalte afgift overstiger afgiften beregnet efter 3 b, stk. 7, 1. og 2. pkt., tilbagebetales differencen. Ansøgningen om omberegningen skal være modtaget hos told- og skatteforvaltningen inden den 1. marts Almindelige bemærkninger Bemærkninger til lovforslaget 1. Lovforslagets formål og baggrund Kommissionen har indledt to traktatkrænkelsesprocedurer mod Danmark i forhold til registreringsafgiftslovens 3 a om forholdsmæssig betaling af registreringsafgift for henholdsvis udenlandske firmabiler, der skal anvendes eller i det væsentlige anvendes varigt i Danmark, og registreringsafgiftslovens 3 b om registreringsafgift af udenlandske leasingkøretøjer. Kommissionen har senest den 15. december 2006 fremsendt to begrundede udtalelser. Det er Kommissionens opfattelse, at registreringsafgiftslovens 3 a er i strid med EF-Traktatens artikel 39 om arbejdskraftens fri bevægelighed, artikel 49 om fri udveksling af tjenesteydelser og artikel 90 om diskriminerende interne afgifter. I relation til registreringsafgiftslovens 3 b har Kommissionen påberåbt sig, at EF-Traktatens artikel 49 er overtrådt. Grundet den opståede uenighed om reglernes overensstemmelse med EU-retten har der efterfølgende været afholdt møder mellem embedsmænd fra Skatteministeriet og Kommissionen med henblik på at opnå en forståelse mellem parterne. Det er Skatteministeriets opfattelse, at den nuværende udformning af registreringsafgiftslovens 3 b vedrørende køretøjer leaset i udlandet indebærer en uhensigtsmæssig forskelsbehandling af de indenlandske leasingselskaber i forhold til de udenlandske leasingselskaber. Dette skyldes bl.a., at det kun er de udenlandske leasingselskaber, der har mulighed for at betale den forholdsmæssige registreringsafgift. Det har desuden vist sig, at hæftelsesbestemmelsen i registreringsafgiftslovens\n6 - 6-3 b, stk. 3 i visse situationer har en utilsigtet konsekvens i forhold til momsafregningen af leasingydelsen til ugunst for indenlandske leasingselskaber. Dette ændres ved de foreslåede ændringer. Forslaget har til formål at sikre, at registreringsafgiftslovens bestemmelser vedrørende betaling af den forholdsmæssige registreringsafgift forsat er i overensstemmelse med EU-retten, herunder at sikre en ligestilling mellem indenlandske leasingselskaber og udenlandske leasingselskaber, der leaser til det danske marked. 2. Gældende regler Efter registreringsafgiftslovens 1, stk. 1, skal den fulde registreringsafgift som udgangspunkt betales i forbindelse med køretøjets første registrering i Danmark. Registreringsafgiften beregnes ud fra køretøjets almindelige pris inklusive moms, jf. for nye køretøjer 4 og 8 i registreringsafgiftsloven og for brugte køretøjer 10. Efter registreringsafgiftslovens 7 b og 7 c kan afgiften af et brugt motorkøretøj, der er afgiftsberigtiget efter registreringsafgiftslovens 4, 5, 5 a eller 6, godtgøres, hvis køretøjet afmeldes fra motorregisteret og udføres fra landet. Godtgørelsesbeløbet fastsættes som den registreringsafgift, der skulle betales, hvis det helt samme køretøj blev indført fra udlandet, jf. registreringsafgiftslovens 10. Registreringsafgiftslovens 3 a (udenlandske firmabiler), 3 b (biler leaset i udlandet) og 3 c (udlændinge biler) er undtagelser til betaling af den fulde registreringsafgift ved køretøjets første indregistrering i Danmark. Nedenfor vil registreringsafgiftslovens 3 a og 3 b blive gennemgået mere uddybende. Registreringsafgiftslovens 3 c vedrører de såkaldte udlændinge biler. Efter bestemmelsen kan der kan efter ansøgning gives tilladelse til kvartalsvis betaling af registreringsafgift for udlændinge biler. Dvs. indregistreringspligtige motorkøretøjer tilhørende en udlænding og af denne benyttet under et tidsbegrænset ophold her i landet. Ved udlændinge forstås personer, der ikke har dansk statsborgerskab. Tilladelse udstedes for en periode på højst 2 år. Afgiften beregnes på samme måde som efter registreringsafgiftslovens 3 a Udenlandske firmabiler Registreringsafgiftslovens 3 a blev med virkning fra den 1. juli 1999 indsat ved lov nr. 385 af 2. juni Baggrunden for lovændringen var indledningen af den traktatkrænkelsesprocedure, som resulterede i dommen af 15. september 2005 i sag C-464/02, Kommissionen mod Danmark (firmabilsagen).\n7 - 7 - Ved indførelsen af bestemmelsen i registreringsafgiftslovens 3 a blev der givet mulighed for, at afgiften af udenlandske firmabiler, dvs. køretøjer, som en virksomhed eller et fast driftssted i udlandet som led i et arbejdsforhold stillede til rådighed for en herboende med henblik på arbejdsmæssig og privat anvendelse i udlandet eller Danmark, kunne betales pro rata per kvartal. Det var dog en betingelse, at beskæftigelsen hos virksomheden eller det faste driftssted i udlandet var den pågældende arbejdstagers hovederhverv. Efter dommen i firmabilsagen, hvor EF-Domstolen underkendte hovederhvervskriteriet, er registreringsafgiftslovens 3 a blevet ændret. Dette skete ved lov nr. 519 af 7. juni Herved blev navnlig hovederhvervskriteriet afskaffet - og reglerne blev i øvrigt udformet i overensstemmelse med EF-Domstolens dom i firmabilsagen. Reglen om muligheden for kvartalsvis betaling af registreringsafgiften blev imidlertid videreført uændret i 3 a, stk. 3, således at det også fremtidigt er muligt frivilligt at vælge mellem to betalingsmåder. Henholdsvis betaling af fuld registreringsafgift, jf. registreringsafgiftslovens 1, stk. 1 kombineret med reglerne om godtgørelse af afgift, jf. lovens 7 b og 7 c eller kvartalsvis betaling af registreringsafgiften, jf. lovens 3 a. Det skal præciseres, at dommen i firmabilsagen ikke tog stilling til beregningen af den forholdsmæssige registreringsafgift. Efter registreringsafgiftslovens 3 a, stk. 3 skal der betales 3 procent per påbegyndt kvartal af den beregnede fulde afgift. Hertil kommer et tillæg med 1,5 procent pr. påbegyndt kvartal af den resterende registreringsafgift. Endvidere skal der ved første betaling betales et depositum svarende til første kvartals afgift og tillæg til dækning af eventuelle restancer vedrørende registreringsforholdet. Det følger af registreringsafgiftslovens 3 a, stk. 5, at hvis registreringspligten ophører i løbet af et kvartal eller køretøjet udgår af ordningen som følge af reparation eller ombygning, tilbagebetales depositum samt for meget betalt afgift og tillæg Biler leaset i udlandet registreringsafgiftslovens 3 b Registreringsafgiftslovens 3 b er ligeledes en undtagelse til betaling af den fulde registreringsafgift ved køretøjets første indregistrering i Danmark. På baggrund af EF-Domstolens dom af 21. marts 2002 i sag C-451/99, Cura Anlagen, blev bestemmelsen i registreringsafgiftslovens 3 b indsat ved lov nr. 154 af 12. marts Registreringsafgiftslovens 3 b finder alene anvendelse på udenlandske leasingselskaber. Registreringsafgiftslovens 3 b giver mulighed for, at afgiften af registreringspligtige leasingkøretøjer, der registreres med henblik på tidsbegrænset anvendelse her i landet, kan betales som en forholdsmæssig registreringsafgift. Det følger af registreringsafgiftslovens 3 b, stk. 2, at afgiften opkræves for hele den kontraktfastsatte leasingperiode.\n8 - 8 - For køretøjer, der er ældre end 3 måneder, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned. Ved betalingen tillægges endvidere 0,5 pct. pr. påbegyndt måned af den del af den beregnede registreringsafgift, som resterer efter betaling. Der skal desuden betales et tillæg på kr., såfremt køretøjet er under 1 år. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder, udgør den forholdsmæssige afgift 2 pct. af den beregnede fulde registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de første 3 måneder og 1 pct. af den beregnede fulde registreringsafgift pr. påbegyndt måned for de efterfølgende måneder. Ved betalingen tillægges endvidere 0,5 pct. pr. påbegyndt måned af den del af den beregnede fulde registreringsafgift, der resterer efter betaling. Der skal ligeledes betales et tillæg på kr., såfremt køretøjet er under 1 år. Efter hæftelsesbestemmelsen i registreringsafgiftslovens 3 b, stk. 3 hæfter både leasingvirksomhed og leasingtager for betaling af afgiften i fællesskab. Det følger af registreringsafgiftslovens 3 b, stk. 5, at hvis leasingkontrakten afbrydes eller køretøjet udgår af ordningen, tilbagebetaler told- og skatteforvaltningen den afgift og det tillæg, der evt. er betalt for meget. Der tilbagebetales kun afgift og tillæg for hele måneder. 3. Lovforslagets indhold Det vil stadigvæk være muligt at betale registreringsafgiften på to måder. Enten ved at betale den fulde registreringsafgift ved køretøjets indregistrering i Danmark eller ved at betale en forholdsmæssig registreringsafgift, jf. registreringsafgiftslovens 3 a, 3 b eller 3c. I forhold til gældende ret indeholder forslaget primært to ændringer. For det første ændres beregningen af den forholdsmæssige afgift. Dernæst foreslås det, at der indføres en mulighed for at få en endelig vurdering af køretøjets værditab sammenholdt med den betalte afgift, når køretøjet ikke er omfattet af ordningen længere. For meget betalt afgift vil blive tilbagebetalt og modsat vil for lidt blive opkrævet. Det foreslås desuden, at ændringerne i registreringsafgiftslovens 3 a (udenlandske firmabiler) med hensyn til afgiftsberegningen foretages i registreringsafgiftslovens 3 c (udlændinge biler). Dette skyldes, at den forholdsmæssige registreringsafgift i registreringsafgiftslovens 3 c beregnes på samme måde som efter registreringsafgiftslovens 3 a. Klager over told- og skatteforvaltnings afgørelse i disse sager vil kunne påklages til Landsskatteretten efter gældende regler. Dog med undtagelse af told- og skatteforvaltningens afgørelse, jf. registreringsafgiftslovens 10, der vil kunne påklages til motorankenævnene, jf. registreringsafgiftslovens 11, stk. 1, nr. 2.\n9 Udenlandske firmabiler Det skal indledningsvis præciseres, at betingelserne for at være omfattet af bestemmelsen er uændret. Disse følger af lovens 1, stk. 4. Det vil sige, at der skal være tale om en herboende arbejdstager, som får køretøjet stillet til rådighed af en virksomhed med hjemsted eller fast forretningssted i et andet EU/EØS-land eller en herboende selvstændig erhvervsdrivende, som er etableret eller udfører tjenesteydelser i et andet EU/EØS-land, og køretøjet anvendes som led heri. Det er således muligt for den udenlandske arbejdsgiver at lease det køretøj, som der stilles til rådighed for den herboende arbejdstager. I den situation vil køretøjet skulle afgiftsberigtiges efter 3 a (udenlandsk firmabil) og ikke 3 b (leasede biler). Afgiftsberegningen tager udgangspunkt i køretøjets alder regnet fra køretøjets første registreringseller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet. Afgiften betales kvartalvis. Det foreslås, at for køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned de første 3 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder, udgør afgiften ½ pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. Det foreslås samtidig, at ved betaling tillægges en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Disse datoer svarer til datoerne i rentelovens 5, stk. 1. Renten og tillægget skal sikre en ligestilling mellem de firmaer eller selvstændige erhvervsdrivende, der vælger at betale den fulde registreringsafgift og de firmaer eller selvstændige erhvervsdrivende, der vælger at betale den forholdsmæssige afgift. Sammenligningsgrundlaget er pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle virksomheder offentliggjort af Danmarks Statistik. Denne rente har gennemsnitlig siden 2002 været 2,4 pct. point højere end Nationalbankens udlånsrente. Det skal til orientering nævntes, at i dette udkast er der taget udgangspunkt i Nationalbankens udlånsrente pr. 1/5-08, dvs. 4,25 pct. For løbende at sikre, at tillægget er udtryk for dette gennemsnit forslås det, at der hver femte år foretages en ny gennemsnitsberegning af tillægget. Hvis denne beregning viser, at gennemsnittet er enten lavere eller højere end de 2,4 pct., vil tillægget blive ændret i overensstemmelse hermed.\n10 Det nye tillæg vil blive offentliggjort på skatteministeriets hjemmeside Som efter de gældende regler, skal der ved betaling første gang desuden betales et depositum svarende til første kvartals afgift og tillæg til dækning af eventuelle restancer vedrørende registreringsforholdet. Den forholdsvise registreringsafgift fastsættes ved køretøjets registrering i Danmark. Ved beregningen tages der udgangspunkt i generelle beregningsregler, hvor typiske afskrivninger er forudsat. På dette tidspunkt kendes køretøjets konkrete værditab i sagens natur ikke. Det er først, når køretøjet udgår af ordningen, at køretøjets konkrete brugtbils værdi kan fastsættes. Det foreslås derfor, at der indføres en mulighed for at få en endelig vurdering af den residuale afgift, der er i køretøjet på det tidspunkt, hvor køretøjet udgår af ordningen. Vurderingen vil alene blive foretaget, såfremt ejeren af bilen ansøger herom. Hvis det viser sig, at der oprindeligt er betalt for meget i registreringsafgift, vil differencen blive tilbagebetalt. Modsat hvis der oprindeligt er betalt for lidt i registreringsafgift, vil differencen blive genopkrævet. Rentetillægget som beskrevet ovenfor sikrer, at for lidt eller for meget betalt registreringsafgift bliver forrentet. Det er den person/virksomhed, som har betalt afgiften, jf. registreringsafgiftslovens 3 a, stk. 4, der får afgiften igen ved en tilbagebetalingssituation. Det samme gælder, såfremt der skal opkræves yderligere afgift Leasede biler I forhold til gældende ret foreslås det at udvide muligheden for at betale en forholdsmæssig registreringsafgift til også at omfatte leasingselskaber med hjemsted i Danmark. Dermed opnås en ligebehandling mellem indenlandske og udenlandske leasingselskaber på det danske marked i forhold til registreringsafgiften. Afgiftsberegningen tager udgangspunkt i køretøjets alder regnet fra køretøjets første registreringseller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet og betales på en gang for hele den kontraktfastsatte leasingperiodes varighed. Det foreslås, at for køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned de første 3 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder, udgør afgiften ½ pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder.\n11 Det foreslås samtidig, at ved betaling tillægges en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Disse datoer svarer til datoerne i rentelovens 5, stk. 1. Renten og tillægget skal sikre en ligestilling mellem de leasingselskaber, der vælger at betale den fulde registreringsafgift og de selskaber, der vælger at betale den forholdsmæssige afgift. Sammenligningsgrundlaget er pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle virksomheder offentliggjort af Danmarks Statistik. Denne rente har gennemsnitlig siden 2002 været 2,4 pct. point højere end Nationalbankens udlånsrente. Dette tillæg vil ligeledes blive reguleret hvert femte år. Der henvises til bemærkningerne til 3.1. Det foreslås ligeledes, at der indføres en mulighed for at få en endelig vurdering af den residuale afgift, der er i køretøjet på det tidspunkt, hvor køretøjet udgår af ordningen. Vurderingen vil også i denne situation alene blive foretaget, såfremt ejeren af bilen ansøger herom. Hvis det viser sig, at der oprindeligt er betalt for meget i registreringsafgift, vil differencen blive tilbagebetalt. Modsat hvis der oprindeligt er betalt for lidt i registreringsafgift, vil differencen blive genopkrævet. Rentetillægget som beskrevet ovenfor sikrer, at for lidt eller for meget betalt registreringsafgift bliver forrentet. Det foreslås endvidere at ændre hæftelsesbestemmelsen, således at det fremover alene er leasingselskabet, der hæfter for den forholdsmæssige afgift, da det er leasingselskabet, der ejer køretøjet. Dette betyder, at det også er leasingselskabet, der efter ansøgning vil få evt. for meget betalt afgift tilbagebetalt og modsat vil det være ved leasingselskabet, at for lidt betalt afgift vil blive opkrævet. Dette svarer til hæftelsesbestemmelsen i registreringsafgiftslovens 3 a, stk. 4, hvor det er der den udenlandske arbejdsgiver, som stiller køretøjet til rådighed for den herboende arbejdstager, der hæfter for den forholdsmæssige afgift. Denne ændring kan få en afledet effekt i forhold til momsafregningen af leasingydelsen, da det ikke længere vil være muligt for udenlandske leasingselskaberne at lade leasingtager betale registreringsafgiften separat og dermed holde afgiften udenfor den samlede leasingydelse og momsafregningen heraf. Danske leasingselskaber har ikke denne mulighed. Leasingselskaber som er etableret i udlandet betaler moms i det land hvor ydelsen bliver udbudt eksempelvis i Sverige. Fra 1. januar 2010 ændres momsreglerne for leasing til erhvervsdrivende, således at momsen skal betales i det land, hvor ydelsen forbruges, dvs. i Danmark, hvis bilen\n12 bruges her. Fra 2013 ændres reglerne for leasing til private også til moms i forbrugslandet. Der henvises til EUT L 44 af 20. februar 2008 s Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige 4.1. Økonomiske konsekvenser for det offentlige Antallet af leasede biler i Danmark skønnes at udgøre biler, der er leaset hos danske leasingselskaber, hvor til kommer ca biler leaset fra udenlandske leasingselskaber. Antallet af udenlandske firmabiler i Danmark skønnes at være begrænset. De ændrede regler for beregning af den forholdsmæssige registreringsafgift for udenlandske leasingselskaber vil føre til en reduktion i registreringsafgiften på kr. for en typisk leasingbil. Det vil medføre et årligt provenutab på ca. 10 mio. kr. Hvad angår danske leasingselskaber, som med forslaget får mulighed for at anvende den forholdsmæssige registreringsafgift, vil der på kort sigt opstå et provenutab som følge af forskydninger i de regnskabsmæssige periodiseringer af statens indtægter fra registreringsafgiften. De danske leasingselskaber får således mulighed for kun at betale en forholdsmæssig andel af den samlede registreringsafgift i modsætning til gældende regler, hvor de danske leasingselskaber betaler den fulde afgift ved køretøjets registrering i Danmark. Omfanget af de provenumæssige forskydninger afhænger af i hvor høj grad leasingselskaberne vælger at anvende den forholdsmæssige registreringsafgift frem for traditionel afgiftsberegning. Under den beregningstekniske forudsætning, at det vil være tilfældet for 20 procent af leasingbilerne, vil der de første år være et provenutab på ca. 450 mio. kr. årligt. Efter 3-4 år vil statens indtægter fra registreringsafgiften blive forøget med ca. 125 mio. kr., der modsvarer forrentningen af de midlertidige provenutab i de første 3-4 år. Tages der højde for renteeffekten, vil denne del af forslaget således være provenuneutralt på sigt. Forslagets samlede provenumæssige konsekvenser som følge af ændringer i den forholdsmæssige registreringsafgift er: Tabel 9. Forslagets samlede provenuvirkning Finansår Indkomstår mio. kr Varig virkning -10 Anm: Forudsat virkning fra 1. juli 2008 Hvad angår den momsmæssige behandling af leasingydelsen, skønnes statens indtægter fra moms, hvis der ikke ændres i hæftelsesbestemmelsen for de udenlandske leasingselskaber, at blive\n13 reduceret med 90 mio. kr. årligt på kort sigt og op mod 1,6 mia. kr. på sigt. Det vil være tilfældet frem til 2013, hvor moms ved leasing i udlandet skal betales i Danmark. Ved at ændre reglerne, så leasingselskabet selv hæfter for registreringsafgiften, undgås disse fald i statens indtægter. Forslaget har ingen økonomiske konsekvenser for regioner og kommuner Administrative konsekvenser for det offentlige SKAT vurderer, at forslaget kan få væsentlige administrative konsekvenser på sigt. Ændringerne kan medføre et yderligere ressourceforbrug for SKAT, som det ikke er muligt på forhånd at fastsætte, da vurderingen af udbredelsen af ordningen bygger på skøn. Derfor vil de administrative konsekvenser reelt først stå klart, når ordningen har fungeret et stykke tid. Skatteministeriet vil løbende følge udviklingen. SKAT skønner desuden, at forslaget vil medføre engangsudgifter til annoncering på ca kr. Forslaget har ingen administrative konsekvenser for regioner og kommuner. 5. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet 5.1. Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet Med forslaget får de danske leasingselskaber også mulighed for at betale den forholdsmæssige registreringsafgift Administrative konsekvenser for erhvervslivet - 6. Administrative konsekvenser for borgerne Med forslaget videreføres den eksisterende ansøgningsprocedure. Forslaget skønnes således ikke at medføre yderligere administrative konsekvenser for borgerne. 7. Miljømæssige konsekvenser Forslaget skønnes ikke at medføre miljømæssige konsekvenser. 8. Forholdet til EU-retten Forslaget har bl.a. til formål at sikre registreringsafgiftslovens 3 a og 3 b forsatte overensstemmelse med EU-retten. 10. Høring Forslaget sendes i høring hos Advokatrådet, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Autobranchens Handels-og Industriforening i Danmark, Business Danmark, Dansk Automobilforhandler Forening, Dansk Bilforhandler Union, Danske Biludlejere, Dansk Erhverv, Dansk Industri, Dansk Transport og Logistik, De Danske Bilimportører, Den Danske Bilbranche, Den Danske\n14 Skatteborgerforening, Finans og Leasing, Finansministeriet, Finansrådet, FDM, Foreningen Danske Revisorer, Foreningen af Registrerede Revisorer, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, Håndværksrådet, Justitsministeriet, Landsskatteretten, Miljøministeriet, Rigspolitiet, Statsministeriet, SKAT, Retssikkerhedschefen i SKAT, Økonomi- og Erhvervsministeriet, Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Høringsskema samt høringssvar vil efterfølgende blive sendt til Folketingets Skatteudvalg. 11. Sammen fatning af lovforslagets økonomiske og erhvervsmæssige konsekvenser Økonomiske konsekvenser for stat, regioner og kommuner Administrative konsekvenser for stat, regioner og kommuner Positive konsekvenser/mindreudgifter (hvis ja, angiv omfang) x x Negative konsekvenser/merudgifter (hvis ja, angiv omfang) Forslaget skønnes at medføre et årligt provenutab på ca. 10 mio. kr. SKAT vurderer, at forslaget kan få væsentlige administrative konsekvenser på sigt. Ændringerne kan medføre et yderligere ressourceforbrug for SKAT, som det ikke er muligt på forhånd at fastsætte, da vurderingen af udbredelsen af ordningen bygger på skøn. Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for erhvervslivet Miljømæssige konsekvenser Administrative konsekvenser for borgerne x x Ingen. Ingen. Forslaget skønnes desuden at medføre engangsudgifter til annoncering på ca kr. x x Ingen. Ingen. Forholdet til Forslaget har bl.a. til formål at sikre registreringsafgiftslovens 3 a og 3 b forsatte overensstemmelse med EU-retten.\n15 EU-retten Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til 1 Til nr. 1 og 2 Der er tale om konsekvensrettelser som følge af de forslåede ændringer i 3 a. Til nr. 3 3 a, stk. 1 og 2 Der er tale om en videreførelse af de gældende bestemmelser. 3 a, stk. 3 De foreslåede ændringer vedrører beregningen af afgiften. Afgiftsberegningen tager udgangspunkt i køretøjets alder regnet fra køretøjets første registreringseller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet og betales kvartalvis. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned de første 3 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder, udgør afgiften ½ pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. 3 a, stk. 4 Det foreslås, at ved betaling tillægges en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. Som nævnt tidligere skal renten og tillægget sikre en ligestilling mellem de firmaer eller selvstændige erhvervsdrivende, der vælger at betale den fulde registreringsafgift og de firmaer eller selvstændige erhvervsdrivende, der vælger at betale den forholdsmæssige afgift. Sammenligningsgrundlaget er pengeinstitutternes rente ved udlån til ikke-finansielle\n16 virksomheder offentliggjort af Danmarks Statistik. Denne rente har gennemsnitlig siden 2002 været 2,4 pct. højere end Nationalbankens udlånsrente. For løbende at sikre, at tillægget er udtryk for dette gennemsnit forslås det, at der hver femte år foretages en ny gennemsnitsberegning af tillægget. Hvis denne beregning viser, at gennemsnittet er enten lavere eller højere end de 2,4 pct., vil tillægget blive ændret i overensstemmelse hermed. Det nye tillæg vil blive offentliggjort på skatteministeriets hjemmeside 3 a, stk. 5 og 6 Der er tale om en videreførelse af de gældende bestemmelser i 3 a, stk. 4 og 5 med konsekvensrettelser. 3 a, stk. 7 Der er tale om en ny bestemmelse, hvor der foreslås indført en mulighed for at få en endelig vurdering af den residuale afgift, der er i køretøjet på det tidspunkt, hvor køretøjet udgår af ordningen. Vurderingen vil alene blive foretaget, såfremt ejeren af bilen ansøger herom. Vurderingen tager udgangspunkt i køretøjets afgiftspligtige værdi, jf. registreringsafgiftslovens 10, og fastsættes af told- og skatteforvaltningen. Hvis det viser sig, at der oprindeligt er betalt for meget i registreringsafgift, vil differencen blive tilbagebetalt. Modsat hvis der oprindeligt er betalt for lidt i registreringsafgift, vil differencen blive genopkrævet. Det er den person/virksomhed, som har betalt afgiften, jf. registreringsafgiftslovens 3 a, stk. 3 og 4, der får afgiften igen ved en tilbagebetalingssituation. Det samme gælder, såfremt der skal opkræves yderligere afgift. 3 a, stk. 8 Der er tale om en videreførelse af den gældende bestemmelsen i 3 a, stk. 6 med konsekvensrettelser. 3 a, stk. 9, 10 og 11 Der er tale om en videreførelse af de gældende bestemmelsen i 3 a, stk. 7, 8 og 9 med konsekvensrettelser. 3 b, stk. 1 Det foreslås, at bestemmelsen udvides til også at omfatte danske leasingselskaber. Derudover er der ingen ændringer i forhold til den gældende bestemmelse. Der er bl.a. således stadigvæk et krav om, at selskabet skal ansøge om at få en konkret bil afgiftsberigtiget efter bestemmelsen. 3 b, stk. 2\n17 De forslåede ændringer vedrører beregningen af afgiften. Afgiftsberegningen tager udgangspunkt i køretøjets alder regnet fra køretøjets første registreringseller ibrugtagningstidspunkt, uanset om det er i Danmark eller udlandet. For køretøjer, der er mellem 0 og 3 måneder gamle, udgør afgiften 2 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned de første 3 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 3 måneder, udgør afgiften 1 pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende 33 måneder. For køretøjer, der ved registreringspligtens indtræden er ældre end 36 måneder, udgør afgiften ½ pct. af den beregnede registreringsafgift pr. påbegyndt måned i de efterfølgende måneder. 3 b, stk. 3 Det foreslås, at ved betaling tillægges en forrentning af den del af den beregnede registreringsafgift, der resterer efter betaling. Forrentningen sker med den seneste offentliggjorte officielle udlånsrente på tidspunktet for afgiftsberegningen, som Nationalbanken har fastsat henholdsvis pr. den 1. januar og den 1. juli det pågældende år med et tillæg af 2.4 pct. point p.a. For så vidt angår den løbende regulering af tillægget henvises der til bemærkningerne til 3 a, stk b, stk. 4 Hæftelsesbestemmelsen foreslås ændret, således at det fremover er leasingselskabet, der hæfter for afgiften. Dette betyder, at det også er leasingselskabet, der efter ansøgning vil få evt. for meget betalt afgift tilbagebetalt og modsat vil det være ved leasingselskabet, at for lidt betalt afgift vil blive opkrævet. Køretøjer, der er omfattet af registreringsafgiftslovens 3 b, skal være indregistreret i Danmark og have danske nummerplader. Dette betyder, at disse køretøjer også er omfattet af enten vægtafgiftsloven eller brændstofforbrugsafgiftsloven. Dette svarer til gældende ret. 3 b, stk. 5 Afgiftsberegningen i bestemmelsen ændres i overensstemmelse med den forslåede ændring i stk. 2 og 3. 3 b, stk. 6 Der er tale om en videreførelse af den gældende bestemmelse i 3 b, stk b, stk. 7\n18 Der er tale om en ny bestemmelse, hvor der foreslås indført en mulighed for at få en endelig vurdering af den residuale afgift, der er i køretøjet på det tidspunkt, hvor køretøjet udgår af ordningen. Vurderingen vil alene blive foretaget, såfremt ejeren af bilen ansøger herom. Vurderingen tager udgangspunkt i køretøjets afgiftspligtige værdi, jf. registreringsafgiftslovens 10, og fastsættes af told- og skatteforvaltningen. Hvis det viser sig, at der oprindeligt er betalt for meget i registreringsafgift, vil differencen blive tilbagebetalt. Modsat hvis der oprindeligt er betalt for lidt i registreringsafgift, vil differencen blive genopkrævet. Eksempel 1 (for meget betalt registreringsafgift) Der tages udgangspunkt i en personbil, der leases i 36 måneder, og hvor den fulde registreringsafgift er kr. Den forholdsmæssige registreringsafgift for de 36 måneder udgør kr., beregnet som * (0,02*3 + 0,01*33). Den ikke betalte afgift udgør kr., beregnet som kr kr. Renteelementet udgør 0,0665*3* = kr. Den samlede ex ante betaling af den forholdsmæssige registreringsafgift er summen af den forholdsmæssige registreringsafgift og renteelementet bliver kr. Efter leasingperiodens ophør sker der en vurdering, jf. 10, der viser at den faktiske afskrivning er 30 pct., hvilket er mindre end de 39 pct., der lå til grund for ex ante betalingen. Som konsekvens skal leasingselskabet have kr. tilbage i registreringsafgift (ex post regulering). Eksempel 2 (for lidt betalt registreringsafgift) Der tages ligeledes udgangspunkt i en personbil, der leases i 36 måneder og hvor den fulde registreringsafgift er kr. Ex ante skal der jf. eksempel 1 betales kr., som dækker over de forventede typiske afskrivninger på 39 pct. samt forrentning af residualafgiften. Ved en vurdering, jf. 10 efter periodens ophør viser det sig, at bilens værdi er faldet med 50 pct., og der skal derfor ske efterbetaling af afgift på kr. Eksempel 1 Betalt for meget i afgift, da køretøjet har haft et lavere værditab end forudsat Eksempel 2 Betalt for lidt i afgift, da køretøjet har haft et højere værditab end forudsat Første 3 måneder 2% Resten af periode 1% I alt forholdsmæssig registreringsafgift I alt, procent Residual afgift Renteelement 6,65%\n19 Ex ante betaling Faktisk afskrivning (1) 30,0% (2) 50% % (1) (2) Ex post regulering b, stk. 8 Der er tale om en videreførelse af registreringsafgiftslovens 3 b, stk. 6 med konsekvensrettelser. 3 b, stk. 9 og 10 Der er primært tale om en videreførelse af registreringsafgiftslovens 3 b, stk. 7 og 8. Stk. 8 indeholder en opremsning af hvilke oplysninger, som den leasingkontrakt, der forevises, skal indeholde. Udover de allerede nævnte oplysninger foreslås det, at kontrakten også skal indeholde oplysninger om, hvorvidt det er en del af leasingaftalen, at der er en køberet og/eller en købepligt, samt den aftalte pris og øvrige betingelser ved overtagelsen af bilen. Til orientering skal det nævnes, at der er tale om en køberet, hvis leasingstager har mulighed for at overtage køretøjet efter leasingperiodens ophør. Der er tale om en købepligt, hvis leasingtager har pligt til at overtage køretøjet, eller finde en køber af køretøjet, efter leasingperiodens udløb. Det er alene køretøjer, som er ejet af et leasingselskab, som er omfattet af muligheden for at betale den forholdsmæssige afgift. Hvis told- og skatteforvaltningen vurderer, at kontrakten er udformet på en sådan måde, at der ikke er tale om en leasingaftale men om et kreditkøb, vil køretøjet ikke være omfattet af muligheden for at betale den forholdsmæssige afgift. En sådan afgørelse vil kunne påklages til Landsskatteretten. Til nr. 4 Det foreslås, at de forslåede ændringer i registreringsafgiftslovens 3 a med hensyn til afgiftsberegningen foretages i registreringsafgiftslovens 3 c. Dette skyldes, at den forholdsmæssige registreringsafgift i registreringsafgiftslovens 3 c beregnes på samme måde som efter registreringsafgiftslovens 3 a. Der henvises til bemærkninger til 3 a. Til nr. 5-8 Der er tale om konsekvensrettelser som følge af de forslåede ændringer i 3 a. Til 2 Det foreslås, at lovforslaget træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende. Stk. 2. Det forslås samtidig, at køretøjer, der efter den 1. december 2003 er afgiftsberigtiget efter de hidtil gældende regler i registreringsafgiftslovens 3 b, efter ansøgning kan få en omberegning af registreringsafgiften efter den forslåede 3 b. Hvis omregningen viser, at den\n20 tidligere betalte afgift overstiger afgiften beregnet efter 3 b, stk. 7, 1. og 2. pkt., tilbagebetales differencen. Ansøgningen om omberegningen skal være modtaget hos told- og skatteforvaltningen inden den 1. marts 2009.


Wilson Ultra Elite | Padel Bat → Køb her ⇒ Fri fragt!\nEt padel bat, der som resten af Ultra-serien leverer 'powerful' perfomance!\nAnerkendte teknologier og 'powerful' performance - Wilson Ultra Elite V2\nUltra Elite V2 er et padel bat, der henvender sig til de mere erfarne og aggressive spillere. Battet har et diamantformet hoved samt en lav balance, hvilket betyder at dette padel bat, som leverer massere af power uden at gå ned på kontrol! Hertil har Wilson inkorporeret en række af deres mest anerkendte teknologier og materialer;\nInfinity Edge er teknologien, hvor Wilson inkorporere et konkav design i rammekanten, hvilket udvider battets sweetspot samt 'spiloverflade'.\nCarbon Fiber Composit er teknologien, hvor Wilson kombinerer materialerne carbon og fiberglas, hvilket generere power samt gør battet mere slidstærkt.\nSoft EVA Foam er det bløde skum, der ligger i hovedets kerne, som har en hurtig genvinding.\nOpti-Grip er teknologien bag battets strukturerede overflade. Overfladen har en nubret overfladestruktur, hvilket giver bedre kontrol ved aggressive og kraftfulde skud.\nPower Pillar er teknologien der ligger bag battets 'bro'. Den special designet Power Pillar 'bro' giver rammen en stivere profil samt generere mere power!\nSublime Grip er grebet, der har en ideel blanding af blødhed, 'tack' og komfort. Hertil har grebet ekstra fugtabsorption, idet grebet er mikroperforeret.\nKøb dette 'power' padel bat i dag - til en skarp pris\nDKK 1.199,00 1.449,00 DKK