1 INTEGRATION: STATUS OG UDVIKLING 2016 April\n2 INTEGRATION: STATUS OG UDVIKLING 2016 Udgiver: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, april 2016 Hjemmeside: Redaktion: Heino Jespersen ISBN nr\n3 INDHOLD OPBYGNING BEFOLKNINGSTAL Indvandrere og efterkommere i Danmark Oprindelsesland Vandringer Udviklingen i antallet af indvandrere og efterkommere i Danmark Aldersfordeling Geografisk fordeling Statsborgerskab IGANGVÆRENDE UDDANNELSE årige indvandrere og efterkommere årige indvandrere og efterkommere HØJEST FULDFØRTE DANSKE UDDANNELSE Grundskole Ungdomsuddannelse Videregående uddannelse Andel af en ungdomsårgang, som forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse BESKÆFTIGELSE Beskæftigelsen blandt personer i den erhvervsaktive alder Beskæftigelsen blandt årige Udviklingen i beskæftigelsesfrekvensen blandt årige\n4 OPBYGNING Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets publikation Integration: Status og udvikling 2016 indeholder en række hovedtal om indvandrere og efterkommere i Danmark. 1 Publikationen omfatter fire kapitler, der hver især belyser forskellige aspekter af integrationsområdet befolkningstal, igangværende uddannelse, højeste fuldførte uddannelse, beskæftigelse. Første kapitel beskriver befolkningstallene med tal for 2016, herunder indvandrere og efterkommeres fordeling på herkomst, oprindelsesland og alder samt udviklingen i antallet af indvandrere og efterkommere. Andet kapitel omhandler indvandrere og efterkommeres igangværende danske uddannelse med tal for skoleåret 2014/2015. Tredje kapitel omhandler indvandrere og efterkommeres højeste fuldførte danske uddannelse med tal for Fjerde kapitel indeholder analyser af beskæftigelsen blandt indvandrere og efterkommere med tal for 2015 Det andet, tredje og fjerde kapitel opdateres, når der foreligger nye tal. Det bemærkes, at afrunding af tallene kan medføre, at tallene i publikationens tabeller og figurer ikke summer til totalen, og at tallene i teksten ikke nødvendigvis er lig med tallene i publikationens tabeller og figurer. 1 Redaktionen er afsluttet den 1. april\n5 1 BEFOLKNINGSTAL 1.1 Indvandrere og efterkommere i Danmark Pr. 1. januar 2016 var der i alt indvandrere og efterkommere i Danmark, svarende til 12,3 pct. af den samlede befolkning, jf. figur 1.1. Figur 1.1: Danmarks befolkning fordelt på herkomst, pr. 1. januar 2016, pct. 2,9% 9,5% Personer med dansk oprindelse Indvandrere Efterkommere 87,7% Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK1. 7,9 pct. af befolkningen i Danmark er indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, mens 4,4 pct. af befolkningen er indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse, jf. tabel 1.1. Tabel 1.1: Danmarks befolkning fordelt på oprindelse og herkomst, pr. 1. januar 2016, pct. og antal Personer Andel af hele befolkningen Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere ,5 % Efterkommere ,4 % I alt ,9 % Vestlig oprindelse Indvandrere ,0 % Efterkommere ,4 % I alt ,4 % Alle indvandrere og efterkommere ,3 % Dansk oprindelse ,7 % Hele befolkningen ,0 % Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK1. 5\n6 1.2 Oprindelsesland Ca. 60 pct. af alle indvandrere og efterkommere, der er bosat i Danmark, har oprindelse i 17 lande, jf. tabel 1.2. Personer med tyrkisk oprindelse udgør den største gruppe. Lidt under hver ellevte indvandrer og efterkommer tilhører denne gruppe. De tre næststørste grupper udgøres af personer, som stammer fra Polen (6,0 pct.), Tyskland (4,6 pct.) og Irak (4,5 pct.). Det bemærkes at antallet af efterkommere med oprindelse i Libanon er større end antallet af indvandrere. Tabel 1.2: Indvandrere og efterkommere fordelt på oprindelsesland, pr. 1. januar 2016, pct. og antal Indvandrere Efterkommere I alt Andel af alle indvandrere og efterkommere i Danmark Tyrkiet ,8 % Polen ,0 % Tyskland ,6 % Irak ,5 % Syrien ,9 % Libanon ,7 % Pakistan ,5 % Rumænien ,4 % Bosnien-Hercegovina ,2 % Somalia ,9 % Iran ,8 % Afghanistan ,4 % Norge ,4 % Sverige ,2 % Jugoslavien ,2 % Vietnam ,1 % Storbritannien ,1 % Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK Vandringer Det bemærkes, at dette afsnit bygger på data fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, hvor der anvendes en anden opgørelsesmetode end i Statistikbanken i Danmarks Statistik. Det fremgår af tabel 1.3, at knap indvandrere og efterkommere udvandrede fra Danmark i I samme år indrejste knap indvandrere og efterkommere til landet. 6\n7 Dermed er der en nettoindvandring på lidt under indvandrere og efterkommere i Efterkommere med vestlig baggrund er den eneste gruppe, hvor flere personer er udvandret end indvandret. Tabel 1.3: Vandringer fordelt på oprindelse og herkomst, 2015, antal Ikke-vestlig oprindelse Indvandring Udvandring Nettoindvandring Indvandrere Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Dansk oprindelse Hele befolkningen Note 1: Nettoindvandringen udregnes som antal indvandringer minus antal udvandringer. Note 2: Bemærk, at der er en væsentlig forskel mellem nettoindvandringen og befolkningstilvæksten. En vigtig grund til dette er fødsler og dødsfald, samt at der i nettoindvandringen ikke tages højde for de personer, der har forladt landet uden at oplyse det til myndighederne. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMVAN1. Figur 1.2 viser udviklingen i nettoindvandringen fordelt på oprindelse fra 2006 til Frem til 2008 var nettoindvandringen af personer med vestlig og ikke-vestlig oprindelse stigende. Fra 2008 til 2009 skete der et fald i nettoindvandringen af personer med vestlig og ikke-vestlig oprindelse. Siden 2009 har nettoindvandringen af personer med vestlig oprindelse været stigende, hvorimod nettoindvandringen af personer med ikke-vestlig oprindelse var konstant fra 2009 til Siden 2012 er nettoindvandringen for personer med ikke-vestlig oprindelse steget fra at udgøre omkring i 2012 til lidt mere end i Nettoindvandringen for personer med dansk oprindelse steg fra 2006 til 2009 og er herefter faldet frem til 2011 og stort set været konstant siden. 7\n8 Figur 1.2: Nettoindvandring fordelt på oprindelse, , antal Personer med dansk oprindelse Vestlige lande Ikke-vestlige lande Note: Bemærk, at der en væsentlig forskel mellem nettoindvandringen og befolkningstilvæksten. En vigtig grund til dette er dødsfald og fødsler, samt at der i nettoindvandringen ikke tages højde for de personer, der har forladt landet uden at oplyse det til myndighederne. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMVAN1. Figur 1.3 og 1.4 viser indvandring og nettoindvandring i 2010 og 2015 blandt de ti lande med flest indvandrede med hhv. ikke-vestlig oprindelse og vestlig oprindelse i Syriske indvandrere og efterkommere havde både den højeste indvandring og nettoindvandring blandt ikke-vestlige lande i Det er også den gruppe, hvor indvandringen og nettoindvandringen er steget mest i forhold til Figur 1.3: De ti største ikke-vestlige indvandringslande fordelt på vandringstype, 2010 og 2015, antal Syrien Eritrea Indien Kina Filippinerne Ukraine Iran Pakistan Tyrkiet Nepal Indvandring Nettoindvandring Note: De 10 ikke-vestlige oprindelseslande med det største antal af indvandrere og efterkommere, som indvandrede i 2015, er inkluderet i figuren. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMVAN1. 8\n9 Grupperne med rumænsk og polsk baggrund havde den højeste indvandring og nettoindvandring blandt vestlige lande i Litauen havde et fald i nettoindvandringen fra 2010 til Figur 1.4: De ti største vestlige indvandringslande, fordelt på vandringstype, 2010 og 2015, antal Rumænien Polen USA Tyskland Litauen Norge Italien Bulgarien Storbrit. Spanien Indvandring Nettoindvandring Note: De 10 vestlige oprindelseslande med det største antal af indvandrere og efterkommere, som indvandrede i 2014, er inkluderet i figuren. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMVAN1. 9\n10 Udviklingen i antallet af indvandrere og efterkommere i Danmark Det samlede antal indvandrere og efterkommere er vokset med knap personer i perioden Det betyder, at indvandrere og efterkommeres andel af den samlede befolkning er steget med 9,3 pct.point siden 1980 fra knap 3,0 pct. i 1980 til godt 12,3 pct. i 2016, jf. figur 1.5. Andelen af både indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse er steget jævnt siden Heroverfor var udviklingen i andelen af indvandrere med vestlig baggrund tilnærmelsesvis konstant indtil midten af nullerne (der er en stigning på 0,4 pct.point fra 1980 til 2004). Siden da har andelen af vestlige indvandrere været stigende. Figur 1.5: Indvandrere og efterkommeres andel af den samlede danske befolkning fordelt på oprindelse, pr. 1. januar 1980 til 1. januar 2016, pct. 14,0% 12,0% 10,0% 8,0% 6,0% 4,0% 2,0% 0,0% Indvandrere, vestlig oprindelse Efterkommere, ikke-vestlig oprindelse Indvandrere, ikke-vestlig oprindelse Efterkommere, vestlig oprindelse Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK2. De 10 nationaliteter med den største andel i den samlede befolkningstilvækst i Danmark fra 2015 til 2016 kan ses i tabel 1.4. Personer med syrisk oprindelse er med 27,4 pct. øverst på listen over grupper med den højeste andel af den samlede befolkningstilvækst. Derefter følger Rumænien, hvis andel i befolkningstilvæksten er 7,6 pct. Generelt kan næsten hele den samlede befolkningstilvækst på personer i 2015 tilskrives indvandrere og efterkommere. 10\n11 Tabel 1.4: Befolkningsudvikling fordelt på oprindelseslande med den største andel i den samlede befolkningstilvækst i Danmark, pr. 1. januar januar 2016, pct. og antal Vækst, antal personer Vækst, pct. Gruppens andel af den samlede befolkningstilvækst Syrien ,6 % 27,4 % Rumænien ,8 % 7,6 % Polen ,7 % 6,4 % Eritrea ,9 % 6,0 % Indien ,3 % 2,7 % Litauen ,8 % 2,2 % Bulgarien ,8 % 2,0 % USA ,6 % 1,9 % Italien ,6 % 1,8 % Kina ,9 % 1,7 % Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse ,1 % 97,6 % ,0 % 2,4 % Hele befolkningen ,8 % 100,0 % Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK Aldersfordeling Aldersprofilen for henholdsvis indvandrere, efterkommere og personer med dansk oprindelse er meget forskellig. Det fremgår af tabel 1.5, at efterkommere gennemsnitligt er betydeligt yngre end indvandrere og personer med dansk oprindelse. Tendensen gør sig særligt gældende for efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, hvor lidt over 55 pct. er under 16 år. Gruppen af indvandrere med både vestlig og ikke-vestlig oprindelse omfatter hovedsageligt personer i den erhvervsaktive alder, dvs år. 82,5 pct. af indvandrere med vestlig oprindelse, og 86,6 pct. af indvandrere med ikke-vestlig oprindelse er i alderen år. Andelen af personer over 64 år er størst blandt personer med dansk oprindelse (20,5 pct.). De efterfølges af indvandrere med vestlig oprindelse (12,6 pct.). 11\n12 Tabel 1.5: Aldersfordelingen fordelt på oprindelse og herkomst, pr. 1. januar 2016, pct. Aldersgrupper Ikke-vestlige lande 0-15 år år år år 65+ år I alt Indvandrere Efterkommere I alt 6,7 % 9,9 % 36,4 % 40,3 % 6,6 % 100 % 55,4 % 27,6 % 15,2 % 1,8 % 0,0 % 100 % 21,6 % 15,3 % 29,9 % 28,6 % 4,6 % 100 % Vestlige lande Indvandrere 4,9 % 14,8 % 37,8 % 29,9 % 12,6 % 100 % Efterkommere 56,4 % 12,0 % 12,7 % 13,7 % 5,2 % 100 % I alt 10,1 % 14,5 % 35,2 % 28,3 % 11,9 % 100 % Alle indvandrere og efterkommere Dansk oprindelse Hele befolkningen 17,5 % 15,0 % 31,8 % 28,5 % 7,2 % 100 % 18,1 % 11,3 % 16,2 % 34,0 % 20,5 % 100 % 18,0 % 11,7 % 18,1 % 33,3 % 18,8 % 100 % Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF02. 12\n13 1.6 Geografisk fordeling Indvandrere og efterkommere fordeler sig ikke jævnt ud over hele landet. Tabel 1.6 viser således, at næsten halvdelen af samtlige indvandrere og efterkommere i Danmark er bosiddende i 10 ud af landets 98 kommuner. Det fremgår desuden, at landets to største kommuner København og Aarhus huser næsten 30 pct. af alle indvandrere og efterkommere. Tabel 1.6: De 10 kommuner med flest indvandrere og efterkommere, pr. 1. januar 2016, pct. og antal Antal Andel København ,1 % Aarhus ,5 % Odense ,3 % Aalborg ,1 % Frederiksberg ,7 % Høje-Taastrup ,9 % Gladsaxe ,8 % Vejle ,8 % Esbjerg ,7 % Gentofte ,7 % Øvrige ,5 % Hele Landet % Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF13. I figurerne 1.6 og 1.7 fremgår andelen af indvandrere og efterkommere med hhv. ikke-vestlig og vestlig oprindelse i forhold til den samlede befolkning i de enkelte kommuner. Vestegnens kommuner, først og fremmest Ishøj (31,1 pct.), Brøndby (26,3 pct.), Albertslund (23,2 pct.) og Høje-Taastrup (20,9 pct.), er de kommuner, som har de højeste befolkningsandele af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse. Kommunerne København, Frederiksberg, Gentofte og Aabenraa har de højeste befolkningsandele af indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse. 13\n14 Figur 1.6: Indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse i pct. af kommunernes befolkning, pr. 1. januar 2016, pct. Note: Tallene i parentes angiver, hvor mange kommuner der tilhører den enkelte gruppering. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF13. 14\n15 Figur 1.7: Indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse i pct. af kommunernes befolkning, pr. 1. januar 2016, pct. Note: Tallene i parentes angiver, hvor mange kommuner der tilhører den enkelte gruppering. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF13. I figurerne 1.8 og 1.9 fremgår andelen af 0-17-årige indvandrere og efterkommere med hhv. ikke-vestlig og vestlig oprindelse i forhold til den samlede befolkning i samme aldersgruppe, fordelt på de enkelte kommuner. Vestegnens kommuner, først og fremmest Ishøj, Brøndby, Albertslund og Høje-Taastrup, er de kommuner, som har de højeste befolkningsandele af indvandrere og efterkommere med ikkevestlig oprindelse i alderen 0-17 år. Samsø Kommune har den højeste andel af indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse i alderen 0-17 år, efterfulgt af kommunerne Aabenraa, Gentofte og Ishøj. 15\n16 Figur 1.8: 0-17-årige indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse i pct. af kommunernes befolkning i samme aldersgruppe, pr. 1. januar Note: Tallene i parentes angiver, hvor mange kommuner der tilhører den enkelte gruppering. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF13. 16\n17 Figur 1.9: 0-17-årige indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse i pct. af kommunernes befolkning i samme aldersgruppe, pr. 1. januar Note: Tallene i parentes angiver, hvor mange kommuner der tilhører den enkelte gruppering. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF13. 17\n18 1.7 Statsborgerskab Knap 4 ud af 10 indvandrere og efterkommere har dansk statsborgerskab. Som det fremgår af figur 1.10, er der som forventet en større andel af danske statsborgere blandt efterkommere end blandt indvandrere. Figur 1.10: Indvandrere og efterkommere fordelt på statsborgerskab, pr. 1. januar 2016, pct. Indvandrere, ikke-vestlige lande 33,8% 66,2% Efterkommere, ikke-vestlige lande 72,2% 27,8% Indvandrere, vestlige lande 13,6% 86,4% Efterkommere, vestlige lande 39,6% 60,4% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Dansk statsborgerskab Udenlandsk statsborgerskab Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMBEF34. Efterkommere med ikke-vestlig oprindelse har den højeste andel af personer med dansk statsborgerskab (72,2 pct.). Indvandrere med vestlig oprindelse har den højeste andel af personer med udenlandsk statsborgerskab (86,4 pct.). Fra 2006 til 2010 er andelen af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, som har dansk statsborgerskab, steget, jf. figur 1.11., hvorefter andelen er stagneret. Fra 2006 til 2007 er andelen af indvandrere med ikke-vestlig oprindelse, som har dansk statsborgerskab, steget, hvorefter andelen er stagneret. Fra 2013 og frem til 2016 har andelen været faldende. For indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse er andelen med dansk statsborgerskab ligeledes faldet, for efterkommernes vedkommende særligt fra 2007 og frem. 18\n19 Figur 1.11: Andelen af indvandrere og efterkommere med dansk statsborgerskab fordelt på herkomst og oprindelse, , pct. 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 70,2% 71,3% 71,2% 71,8% 72,8% 72,6% 72,8% 72,8% 72,4% 72,4% 72,2% 57,9% 57,6% 51,5% 49,9% 50,1% 48,5% 46,2% 45,0% 43,3% 41,5% 38,4% 39,1% 38,2% 38,1% 38,5% 38,0% 38,1% 38,0% 36,8% 35,9% 29,2% 27,2% 24,2% 39,6% 33,8% 21,6% 20,5% 19,3% 18,1% 17,0% 15,8% 14,8% 13,6% 10% 0% Indvandrere, vestlige lande Indvandrere, ikke-vestlige lande Efterkommere, vestlige lande Efterkommere, ikke-vestlige lande Kilde: Statistikbanken i Danmarks Statistik, FOLK2. 2 IGANGVÆRENDE UDDANNELSE I dette kapitel belyses nøgletal om personer der er i gang med en dansk uddannelse. Kapitlet er delt op i to afsnit om henholdsvis årige og årige. Indvandrere med ophold i Danmark i mindre end 2 år er udeladt af analyserne i dette kapitel. På den måde undtages de personer, som er kommet til Danmark for at studere i en kortere periode. Det skal understreges, at tallene vedrørende igangværende uddannelse ikke viser, hvor stor en andel der rent faktisk fuldfører den påbegyndte uddannelse. Danmarks Statistik har netop ændret sine uddannelsesklassifikationer, hvilket kan medføre, at der er sket mindre ændringer i tallene i forhold til tidligere opgørelser årige indvandrere og efterkommere Andelen af årige indvandrere og efterkommere, der er i gang med at uddanne sig i skoleåret 2014/2015, er lavere end den tilsvarende andel af personer med dansk oprindelse. Knap 81 pct. med ikke-vestlig oprindelse og lidt mere end 78 pct. med vestlig oprindelse er i 2 Danmarks Statistik oplyser, at I forbindelse med opdatering af tidsserier med uddannelsesdata i 2015 med ny uddannelsesklassifikation, er der sket større ændringer inden for uddannelsesgrupperinger pga. løbende ændringer af uddannelsers placering. Se flere oplysninger på 19\n20 gang med at uddanne sig. Blandt personer med dansk oprindelse er andelen lidt mere end 83 pct. Tabel 2.1 viser, at en højere andel af personer med dansk oprindelse end indvandrere og efterkommere er i gang med en ungdomsuddannelse. Omvendt er der en højere andel af indvandrere og efterkommere end personer med dansk oprindelse, som er i gang med en videregående uddannelse. Andelen af årige personer med dansk oprindelse, der er i gang med en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse, er henholdsvis 62,8 pct. og 1,4 pct. Blandt de årige er knap 56 pct. af personer med ikke-vestlig oprindelse og 55,3 pct. med vestlig oprindelse i gang med en ungdomsuddannelse, mens 3,7 pct. med ikke-vestlig oprindelse og 2,4 pct. med vestlig oprindelse er i gang med en videregående uddannelse. Det er således værd at bemærke, at andelen af personer med ikke-vestlig oprindelse, der er i gang med enten en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse, er højere end den tilsvarende andel personer med vestlig oprindelse. Både for ikke-vestlige og vestlige indvandrere og efterkommere gælder det, at en højere andel efterkommere end indvandrere er i gang med en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse. Tabel 2.1: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, der er i gang med en uddannelse i skoleåret 2014/2015, fordelt på oprindelse, herkomst og uddannelsesniveau, pct. Grundskole Ungdomsuddannelse Videregående uddannelse Uoplyst/ingen uddannelse I alt Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 26,0 % 51,4 % 2,4 % 20,1 % 100,0 % 19,3 % 57,7 % 4,2 % 18,8 % 100,0 % 21,2 % 55,9 % 3,7 % 19,1 % 100,0 % 23,1 % 51,6 % 2,1 % 23,2 % 100,0 % 16,3 % 61,5 % 2,9 % 19,3 % 100,0 % 20,6 % 55,3 % 2,4 % 21,8 % 100,0 % 21,1 % 55,9 % 3,5 % 19,5 % 100,0 % 18,9 % 62,8 % 1,4 % 16,9 % 100,0 % 19,1 % 62,1 % 1,6 % 17,2 % 100,0 % Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst 2 år, er inkluderet. Note 2: Ungdomsuddannelse henviser til almengymnasial, erhvervsgymnasial og erhvervsfaglig uddannelse. Note 3: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 4: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD\n21 Figur 2.1 viser, at kvinder klarer sig bedre end mænd for personer med både ikke-vestlig og dansk oprindelse. Forskellen på igangværende uddannelse mellem mænd og kvinder er størst blandt personer med ikke-vestlig oprindelse. Det er værd at bemærke de årige efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse. 66,3 pct. af denne gruppe er mindst i gang med en ungdomsuddannelse, hvilket er lidt mere end den tilsvarende andel af kvinder med dansk oprindelse på 65,4 pct. Figur 2.1: årige indvandrere og efterkommere med ikke vestlig oprindelse samt personer med dansk oprindelse, som er i gang med en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse i skoleåret 2014/2015, fordelt på køn og herkomst, pct. 70,0% 60,0% 50,0% 40,0% 30,0% 20,0% 10,0% 0,0% 52,2% 55,7% Indvandrere, ikke-vestlige lande 57,8% Efterkommere, ikke-vestlige lande 66,3% 63,1% 65,4% Personer med dansk oprindelse Mænd Kvinder Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst 2 år, er inkluderet. Note 2: Ungdomsuddannelse henviser til almengymnasial, erhvervsgymnasial og erhvervsfaglig uddannelse. Note 3: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 4: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD320. Tabel 2.2 præsenterer, hvordan årige kvinder fordeler sig på de forskellige uddannelser i skoleåret 2005/2006 og 2014/2015. Som det fremgår af tabellen, overstiger den samlede andel af unge indvandrer- og efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse, som er i gang med en uddannelse, andelen af kvinder med både vestlig og dansk oprindelse i 2014/\n22 Tabel 2.2: årige indvandrer- og efterkommerkvinder samt kvinder med dansk oprindelse, som er i gang med en uddannelse, fordelt på oprindelse og uddannelse, skoleårene 2005/2006 og 2014/2015, pct. Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere 2005/ 2006 Grundskole 2014/ 2015 Gymnasial uddannelse 2005/ / 2015 Erhvervsfaglig uddannelse 2005/ / 2015 Videregående uddannelse 2005/ / 2015 Ikke under uddannelse/uo plyst 2005/ / ,5% 26,5% 28,9% 42,7% 15,7% 9,8% 2,1% 3,2% 28,8% 17,9% Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere 18,9% 16,8% 41,4% 52,2% 15,9% 8,7% 2,9% 5,3% 20,8% 16,9% 22,1% 19,5% 34,3% 49,6% 15,8% 9,0% 2,5% 4,7% 25,4% 17,2% 13,1% 21,0% 41,0% 42,9% 12,2% 10,0% 2,4% 2,2% 31,3% 23,9% 14,6% 15,1% 51,0% 56,1% 9,8% 6,1% 2,5% 3,3% 22,1% 19,5% 13,7% 18,8% 44,7% 47,9% 11,3% 8,5% 2,5% 2,6% 27,8% 22,2% 21,1% 19,4% 35,5% 49,4% 15,3% 9,0% 2,5% 4,5% 25,7% 17,8% Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 17,0% 17,0% 47,0% 54,2% 14,2% 9,6% 1,0% 1,6% 20,7% 17,6% 17,4% 17,2% 46,0% 53,7% 14,3% 9,5% 1,1% 1,9% 21,2% 17,6% Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst to år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase, IMUDD320. Som det er illustreret i figur 2.2, er andelen af årige indvandrer- og efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse, som ikke er i gang med en uddannelse, for første gang i skoleåret 2012/2013 lavere end den tilsvarende andel af kvinder med dansk oprindelse. 22\n23 Figur 2.2: årige indvandrer- og efterkommerkvinder samt kvinder med dansk oprindelse, som ikke er i gang med en uddannelse eller uoplyst, fordelt på oprindelse, skoleårene 2005/ /2015, pct. 33% 31% 31% 31% 30% 29% 29% 28% 28% 27% 25% 23% 21% 19% 17% 15% 25% 25% 23% 23% 22% 22% 22% 22% 21% 21% 21% 21% 19% 21% 20% 17% 17% 16% 17% 18% 18% 17% 17% 18% Ikke-vestlige lande Vestlige lande Dansk oprindelse Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst to år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase, IMUDD årige indvandrere og efterkommere Det fremgår af tabel 2.3, at lidt mere end 50 pct. af de årige indvandrere og efterkommere er i gang med en uddannelse i skoleåret 2014/2015. Det er knap 4 pct.point lavere end andelen af personer med dansk oprindelse i samme aldersgruppe. Andelen af personer, som ikke er i uddannelse, er ret høj for alle grupper. Det er derfor vigtigt at understrege, at en del af disse personer kan have gennemført en uddannelse og kan være i beskæftigelse. Tabel 2.3 viser endvidere, at andelen af indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, der er i gang med en videregående uddannelse, er højere end andelen af personer med dansk oprindelse. Gruppen af indvandrere med ikkevestlig oprindelse har derimod den laveste andel af personer, som er i gang med en videregående uddannelse. Den største andel af personer, som er i gang med en videregående uddannelse, findes blandt personer med vestlig-oprindelse. Her er andelen 45 pct., mens andelen er 36,6 pct. for personer med dansk oprindelse og 34,4 pct. for personer med ikke-vestlig oprindelse. Derudover er det værd at bemærke, at efterkommere, med hensyn til videregående uddannelse, klarer sig bedst blandt personer med ikke-vestlig oprindelse, mens indvandrere omvendt klarer sig bedst blandt personer med vestlig oprindelse. 23\n24 Tabel 2.3: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, der er i gang med en uddannelse i skoleåret 2014/2015, fordelt på oprindelse, herkomst og uddannelsesniveau, pct. Videregående uddannelse Anden uddannelse Uoplyst/ingen uddannelse I alt Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 28,6 % 17,0 % 54,4 % 100,0 % 39,2 % 14,1 % 46,7 % 100,0 % 34,4 % 15,4 % 50,2 % 100,0 % 45,5 % 5,5 % 49,0 % 100,0 % 41,9 % 12,2 % 45,9 % 100,0 % 45,0 % 6,4 % 48,6 % 100,0 % 37,4 % 12,9 % 49,8 % 100,0 % 36,6 % 17,4 % 46,0 % 100,0 % 36,7 % 16,8 % 46,5 % 100,0 % Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst 2 år, er inkluderet Note 2: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 3: Anden uddannelse omfatter grundskole, almengymnasial, erhvervsgymnasial og erhvervsfaglig uddannelse. Note 4: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD320. Figur 2.3 viser, at kvinder indtager førerpositionen i forhold til videregående uddannelse. Andelen af kvinder, der er i gang med en videregående uddannelse, er således højere end andelen af mænd blandt både personer med ikke-vestlig og dansk oprindelse. Hele 46,3 pct. af efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse er i gang med en videregående uddannelse. Til sammenligning er andelen 42,9 pct. blandt kvinder med dansk oprindelse. 24\n25 Figur 2.3: årige indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse samt personer med dansk oprindelse, som er i gang med en videregående uddannelse i skoleåret 2014/2015, fordelt på køn, herkomst og oprindelse, pct. 50,0% 45,0% 46,3% 42,9% 40,0% 35,0% 30,0% 25,0% 24,3% 33,5% 32,7% 30,6% 20,0% 15,0% 10,0% 5,0% 0,0% Indvandrere, ikke-vestlige lande Efterkommere, ikke-vestlige lande Personer med dansk oprindelse Mænd Kvinder Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst 2 år, er inkluderet. Note 2: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 3: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD320. Tabel 2.4 fokuserer på årige kvinder i de forskellige uddannelser i skoleårene 2005/2006 og 2014/2015. Tabellen viser, at 17 pct.point flere kvinder med ikke-vestlig oprindelse er i gang med en uddannelse i skoleåret 2014/2015 i forhold til skoleåret 2005/2006. Det fremgår ligeledes af tabel 2.4, at efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse er den gruppe, blandt årige kvinder, hvor den største andel er i gang med en uddannelse i skoleåret 2014/2015 efterfulgt af kvinder med dansk oprindelse. Forskellen på de to gruppe udgør 1,5 pct.point. Det er en markant ændring i forhold til skoleåret 2005/2006, hvor andelen af efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse, som ikke var i gang med en uddannelse, oversteg den tilsvarende andel af kvinder med dansk oprindelse med lidt over 6 pct.point. 25\n26 Tabel 2.4: årige indvandrer- og efterkommerkvinder samt kvinder med dansk oprindelse, som er i gang med en uddannelse, fordelt på oprindelse og uddannelse, skoleårene 2005/2006 og 2014/2015, pct. Grundskole og gymnasial uddannelse 2005/ / 2015 Erhvervsfagli g uddannelse 2005/ / 2015 Kort videregående uddannelse 2005/ / 2015 Mellemlang uddannelse og bachelor 2005/ / 2015 Lang videregående uddannelse 2005/ / 2015 Ikke under uddannelse/u oplyst 2005/ / 2015 Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere 3,9% 4,5% 11,2% 10,7% 3,0% 2,8% 14,7% 25,5% 2,6% 5,3% 64,7% 51,3% Efterkommere I alt 3,5% 2,8% 11,2% 9,7% 3,2% 4,1% 21,7% 36,9% 3,5% 5,2% 56,9% 41,2% 3,8% 3,6% 11,2% 10,2% 3,0% 3,5% 16,5% 31,8% 2,8% 5,2% 62,7% 45,7% Vestlig oprindelse Indvandrere 1,8% 1,2% 6,2% 3,3% 4,3% 3,6% 23,8% 32,7% 12,7% 12,0% 51,3% 47,2% Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse 3,1% 2,5% 10,4% 7,4% 3,8% 4,2% 29,8% 35,3% 5,6% 6,5% 47,3% 44,2% 2,0% 1,3% 6,8% 3,8% 4,2% 3,7% 24,8% 33,1% 11,6% 11,3% 50,6% 46,8% 3,4% 2,9% 10,3% 8,2% 3,3% 3,6% 18,2% 32,2% 4,6% 7,1% 60,2% 46,0% 2,3% 2,8% 13,8% 11,6% 2,4% 3,3% 27,4% 35,2% 3,3% 4,3% 50,8% 42,7% Hele befolkningen 2,4% 2,8% 13,4% 11,2% 2,5% 3,4% 26,4% 34,8% 3,5% 4,7% 51,8% 43,1% Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst to år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase, IMUDD320. Som det er illustreret i figur 2.4, har andelen af årige indvandrer- og efterkommerkvinder med ikke-vestlig oprindelse, som ikke er i gang med en uddannelse, haft det største fald siden skoleåret 2005/2006 med 17 pct.point. Andelen af kvinder med vestlig oprindelse har haft en mindre stigning fra 2006 til 2009, men været faldende siden Andelen af kvinder med dansk oprindelse, som ikke er i gang med en uddannelse, er faldet med 8 pct.point. 26\n27 Figur 2.4: årige indvandrer- og efterkommerkvinder samt kvinder med dansk oprindelse, som ikke er i gang med en uddannelse eller uoplyst, fordelt på oprindelse, skoleårene 2005/ /2015, pct. 65% 60% 55% 50% 45% 40% 63% 57% 58% 60% 53% 57% 56% 51% 51% 50% 49% 51% 55% 53% 55% 51% 49% 49% 52% 49% 49% 47% 46% 47% 46% 46% 44% 42% 42% 43% Ikke-vestlige lande Vestlige lande Personer med dansk oprindelse Note 1: Kun indvandrere, der har opholdt sig i Danmark i mindst to år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 2 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase, IMUDD HØJEST FULDFØRTE DANSKE UDDANNELSE I dette kapitel præsenteres nøgletal om højest fuldførte danske uddannelse for indvandrere og efterkommere med vestlig og ikke-vestlig oprindelse samt personer med dansk oprindelse. Kapitlet er inddelt i tre afsnit om henholdsvis grundskole, ungdomsuddannelse og videregående uddannelse. Afsnittene om grundskole og ungdomsuddannelse omhandler årige. Afsnittet om videregående uddannelse handler om årige. Indvandrere, der kom til Danmark, efter at de var fyldt 13 år, er udeladt af disse analyser, da de ikke har haft mulighed for at fuldføre hele eller en væsentlig del af grundskolen. Danmarks Statistik har netop ændret sine uddannelsesklassifikationer, hvilket kan medføre, at der er sket ændringer i tallene i forhold til tidligere opgørelser Grundskole Tabel 3.1 viser, at ca. 40 pct. af årige med ikke-vestlig oprindelse har grundskolen som deres højest fuldførte uddannelse. Det er knap 11 pct.point flere end blandt personer med vestlig oprindelse i samme aldersgruppe og næsten 13 pct.point flere end blandt personer med dansk oprindelse. 3 Danmarks Statistik oplyser, at I forbindelse med opdatering af tidsserier med uddannelsesdata i 2015 med ny uddannelsesklassifikation, er der sket større ændringer inden for uddannelsesgrupperinger pga. løbende ændringer af uddannelsers placering. Se flere oplysninger på 27\n28 Der er en større andel af indvandrere, der højest har fuldført grundskolen, i forhold til andelen af efterkommere. Forskellen mellem de to grupper er blandt personer med ikke-vestlig oprindelse således lidt mindre end 5 pct.point, mens den er lidt over 6 pct.point blandt personer med vestlig oprindelse. Der er ligeledes store forskelle kønnene imellem. Tabel 3.1 viser, at mænd i højere grad end kvinder har grundskolen som deres højest fuldførte uddannelse. Blandt personer med dansk oprindelse er forskellen mellem mænd og kvinder knap 9 pct.point, mens den er lidt mere end 15 pct.point blandt indvandrere og efterkommere. Den største forskel findes blandt efterkommere med ikke-vestlig oprindelse, hvor forskellen er ca. 16 pct.point. Tabel 3.1: årige indvandrere og efterkommere med vestlig og ikke-vestlig oprindelse samt personer med dansk oprindelse, som højest har gennemført grundskolen, fordelt på oprindelse, herkomst og køn, 2015, pct. Mænd Kvinder I alt Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 50,5 % 35,5 % 43,4 % 46,3 % 30,2 % 38,6 % 47,9 % 32,2 % 40,4 % 38,4 % 27,2 % 32,8 % 30,4 % 22,9 % 26,6 % 34,3 % 24,9 % 29,6 % 46,6 % 31,4 % 39,3 % 32,2 % 23,3 % 27,9 % 33,6 % 24,0 % 28,9 % Note 1: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD040. Figur 3.1 viser, at andelen af årige, der har grundskolen som deres højst fuldførte uddannelse, generelt er faldet for alle tre oprindelsesgrupper siden Personer med ikke-vestlig oprindelse er med omkring 12 pct.point den gruppe, som har oplevet det største fald i hele perioden Gruppen af personer med vestlig oprindelse lå mellem 2006 og 2010 på omkring 35 pct., hvorefter andelen faldt med ca. 6 pct.point til de nuværende knap 30 pct. Som figur 3.1 viser, er denne gruppe således omtrent på niveau med personer med dansk oprindelse i Forskellen mellem andelen af henholdsvis personer med dansk oprindelse og indvandrere og efterkommere, der højest har gennemført grundskolen, er dermed samlet set blevet mindre siden\n29 Figur 3.1: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, som højest har gennemført grundskolen, fordelt på oprindelse, , pct. 55,0% 50,0% 45,0% 52,5% 51,0% 50,1% 49,9% 48,9% 47,7% 45,6% 43,7% 42,2% 40,4% 40,0% 35,0% 30,0% 25,0% 34,8% 34,0% 34,2% 33,8% 35,4% 34,4% 32,6% 32,7% 32,4% 32,7% 32,5% 32,3% 30,8% 31,4% 30,1% 30,3% 29,5% 29,6% 28,9% 27,9% 20,0% Ikke-vestlig oprindelse Vestlig oprindelse Dansk oprindelse Note 1: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 2: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD Ungdomsuddannelse Det fremgår af tabel 3.2, at en betydelig større andel af årige personer med dansk oprindelse har gennemført mindst en ungdomsuddannelse end indvandrere og efterkommere i samme aldersgruppe. Mens 71,5 pct. af personer med dansk oprindelse har gennemført mindst en ungdomsuddannelse, er den tilsvarende andel for indvandrere og efterkommere 59 pct. Gruppen af indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse klarer sig generelt bedre i forhold til uddannelse end indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse. Tabel 3.2 viser, at omkring 64 pct. af personer med vestlig oprindelse har gennemført mindst en ungdomsuddannelse. Det er ca. 6 pct.point højere end personer med ikke-vestlig oprindelse, hvor den tilsvarende andel er lidt over 58 pct. Der er ligeledes en forskel mellem indvandrere og efterkommere på tværs af oprindelse. Forskellen mellem efterkommere og indvandrere med ikke-vestlig oprindelse er 4,5 pct.point, mens forskellen mellem efterkommere og indvandrere med vestlig oprindelse er 4 pct.point. Efterkommere klarer sig generelt bedre end indvandrere, når der opdeles på både oprindelse og køn. Kvinder klarer sig generelt bedre end mænd på tværs af alle grupperne. Det er dog værd at bemærke, at forskellen mellem kvinder og mænd varierer betydeligt mellem personer med dansk, vestlig og ikke-vestlig oprindelse. Forskellen mellem mænd og kvinder, der mindst har gennemført en ungdomsuddannelse, er lidt mere end 16 pct.point for personer med ikkevestlig oprindelse, 9 pct.point for personer med dansk oprindelse og lidt over 8 pct.point for personer med vestlig oprindelse. 29\n30 Tabel 3.2: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, som har gennemført mindst en ungdomsuddannelse, fordelt på oprindelse, herkomst og køn, 2015, pct. Mænd Kvinder I alt Ikke-vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 48,5 % 63,7 % 55,6 % 52,1 % 68,9 % 60,1 % 50,7 % 67,0 % 58,4 % 57,2 % 66,9 % 62,0 % 62,5 % 69,7 % 66,1 % 60,0 % 68,4 % 64,1 % 51,6 % 67,1 % 59,0 % 67,1 % 76,1 % 71,5 % 65,6 % 75,3 % 70,3 % Note 1: Mindst en ungdomsuddannelse omfatter almengymnasial, erhvervsgymnasial, erhvervsfaglig uddannelse, kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 2: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 3: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD040. Figur 3.2 viser, at andelen af årige, som mindst har gennemført en ungdomsuddannelse er steget i perioden 2006 til 2015 for indvandrere og efterkommere med både vestlig og ikkevestlig oprindelse samt personer med dansk oprindelse. Hvor andelen for personer med dansk oprindelse er steget med lidt mere end 5 pct.point, er andelen steget med lidt over 10,5 pct.point for personer med vestlig oprindelse og lidt mere end 14 pct.point for personer med ikke-vestlig oprindelse. Forskellen mellem andelen af personer med dansk oprindelse og ikke-vestlig oprindelse, der mindst har gennemført en ungdomsuddannelse, er således faldet fra lidt mere end 22 pct.point i 2006 til 13 pct.point i Udviklingen i forskellen i uddannelsesniveau mellem personer med dansk oprindelse og vestlig oprindelse har ikke været nær så markant. Her er forskellen faldet fra knap 13 pct.point i 2006 til lidt mere end 7 pct.point i\n31 Figur 3.2: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, som har gennemført mindst en ungdomsuddannelse, , fordelt på oprindelse, pct. 80,0% 75,0% 70,0% 65,0% 66,4% 66,3% 66,5% 66,3% 66,5% 66,7% 67,7% 68,8% 61,0% 70,2% 63,1% 71,5% 64,1% 60,0% 55,0% 50,0% 45,0% 40,0% 53,6% 53,5% 44,2% 46,2% 54,4% 54,2% 47,1% 47,6% 56,4% 57,0% 49,2% 50,5% 55,0% 52,7% 54,7% 56,5% 58,4% 35,0% 30,0% Ikke-vestlige lande Vestlige lande Dansk oprindelse Note 1: Mindst en ungdomsuddannelse omfatter almengymnasial, erhvervsgymnasial, erhvervsfaglig uddannelse, kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 2: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 3: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD Videregående uddannelse Tabel 3.3 viser, at der er stor forskel i andelen af årige personer med vestlig og ikkevestlig oprindelse, der har gennemført en videregående uddannelse. 28,7 pct. af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse har gennemført en videregående uddannelse, mod 39,2 pct. af indvandrere og efterkommere med vestlig oprindelse. Andelen af personer med vestlig oprindelse, der har gennemført en videregående uddannelse, er således næsten lige så høj som andelen af personer med dansk oprindelse. Gabet mellem personer med ikkevestlig oprindelse og dansk oprindelse er derimod 13,4 pct.point. Som det fremgår af tabel 3.3, er der forskel mellem efterkommere og indvandrere med både ikke-vestlig og vestlig oprindelse. I begge grupper er andelen, der har gennemført en videregående uddannelse omkring 5 pct.point højere blandt efterkommere end blandt indvandrere. Der er ligeledes en markant forskel mellem andelen af mænd og kvinder, der har gennemført en videregående uddannelse. I alle tre oprindelsesgrupper klarer kvinder sig væsentligt bedre end mænd. Forskellen mellem kvinder og mænd er således 13,4 pct.point blandt personer med ikke-vestlig oprindelse, 16 pct.point blandt personer med vestlig oprindelse og 16,5 pct.point blandt personer med dansk oprindelse. 31\n32 Tabel 3.3: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, som har gennemført en videregående uddannelse, fordelt på oprindelse, herkomst og køn, 2015, pct. Mænd Kvinder I alt Ikke vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt 20,7 % 32,9 % 26,4 % 24,0 % 38,5 % 31,1 % 22,3 % 35,7 % 28,7 % Vestlig oprindelse Indvandrere Efterkommere I alt Alle indvandrere og efterkommere Personer med dansk oprindelse Hele befolkningen 27,7 % 45,6 % 36,6 % 34,8 % 49,3 % 41,7 % 31,5 % 47,5 % 39,2 % 23,5 % 37,3 % 30,1 % 34,0 % 50,4 % 42,1 % 33,4 % 49,8 % 41,5 % Note 1: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 2: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 3: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD040. Figur 3.3 viser, at der i perioden 2006 til 2015 er sket en positiv udvikling i andelen af årige personer med vestlig, ikke-vestlig og dansk oprindelse, som har gennemført en videregående uddannelse. Andelen af personer med ikke-vestlig oprindelse, som har gennemført en videregående uddannelse, er steget med 12 pct.point i hele perioden, mens andelen er steget med lidt mere end 5 pct.point for personer med vestlig oprindelse og 9 pct.point for personer med dansk oprindelse. Som figur 3.3 viser, har andelen af personer med dansk oprindelse, der har gennemført en videregående uddannelse, overhalet andelen af personer med vestlig oprindelse fra 2008 og fremefter. Hvor andelen af personer med vestlig oprindelse, som har gennemført en videregående uddannelse, var ca. 1 pct.point højere end personer med dansk oprindelse i 2006, er andelen i 2015 nu ca. 3 pct.point lavere. Forskellen mellem personer med ikke-vestlig oprindelse og dansk oprindelse, der har gennemført en videregående uddannelse, er faldet siden Gabet var i 2006 på lidt mere end 16 pct.point, mens det i 2015 var lidt mere end 13 pct.point. 32\n33 Figur 3.3: årige indvandrere og efterkommere samt personer med dansk oprindelse, som har gennemført en videregående uddannelse, fordelt på oprindelse, , pct. 45,0% 40,0% 35,0% 33,8% 34,4% 35,7% 36,9% 39,0% 39,8% 38,0% 36,9% 37,1% 36,7% 40,5% 37,3% 41,3% 38,2% 42,1% 39,2% 30,0% 33,0% 34,5% 34,1% 34,2% 25,0% 20,0% 15,0% 16,7% 17,9% 18,1% 19,7% 21,2% 22,6% 24,0% 25,5% 26,9% 28,7% 10,0% Ikke-vestlige lande Vestlige lande Dansk oprindelse Note 1: Videregående uddannelse omfatter kort, mellemlang og lang videregående uddannelse samt bacheloruddannelse. Note 2: Kun indvandrere, der kom til Danmark i alderen 0-12 år, er inkluderet. Note 3: Danmarks Statistik har med opdateringen af uddannelsesdata i 2015 lavet nye uddannelsesklassifikationer. For mere information læs fodnote 3 ovenfor. Kilde: Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets udlændingedatabase i Danmarks Statistik, IMUDD Andel af en ungdomsårgang, som forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse I det følgende vises beregninger på Undervisningsministeriets profilmodel. 4 Beregningerne viser, hvor stor en andel af en ungdomsårgang der forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse i løbet af 25 år efter 9. klasse. Figur 3.4 viser således, at godt 95 pct. af kvinder fra årgang 2013 og med dansk oprindelse forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse. Tættest derpå kommer kvinder med udenlandsk oprindelse med 92,4 pct. Den forventede andel for mænd med dansk oprindelse er 92,2 pct., og for mænd med udenlandsk oprindelse er andelen 80,8 pct. Gruppen af mænd med udenlandsk oprindelse har haft den største stigning på 15,9 pct.point fra ungdomsårgang 2003 til ungdomsårgang Herefter følger gruppen af kvinder med udenlandsk oprindelse, som er steget med 13,1 pct.point fra 2003 til Beregningerne er baseret på Undervisningsministeriets profilmodel. 33


Gardinbussen Nederballe Sønderborg Syddanmark - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Nederballe Sønderborg Syddanmark er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Nederballe Sønderborg over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Nederballe Sønderborg har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Nederballe Sønderborg i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Nederballe Sønderborg – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Nederballe Sønderborg i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nDette indlæg blev udgivet i Syddanmark og tagget gardinbussen priser Nederballe Sønderborg den februar 2, 2017 af monthypython21.


Forside Separation og skilsmisse Skilsmisse efter separation\nSeparationen er en slags prøveperiode, hvor I skal finde ud af, om I ønsker at genoptage ægteskabet eller om I ønsker at blive skilt.\nSkilsmisse efter separation sker ikke automatisk. I skal også sende en ansøgning om skilsmisse, hvis I ønsker at blive skilt efter separation. Indtil da eller indtil I genoptager jeres ægteskab, vil I fortsætte med at være separeret. Uanset hvor mange år der går.\nHvis I valgte en separation først, og I stadig er enige om det, kan I når som helst ansøge om at blive skilt.\nVi er ikke enige\nHvis I ikke er enige om at gå fra hinanden, skal I, inden I kan blive skilt, have være separeret i 6 måneder. Det er nok til at starte en sag i Statsforvaltningen, hvis blot én af jer sender en ansøgning. Den anden behøver ikke at skrive under.\nDe 6 måneder tæller fra den dag, hvor jeres separationsbevilling er lavet af Statsforvaltningen. Hvis I er separeret ved dom, er det den dag, hvor dommen er afsagt. Hvis I f.eks. er blevet separeret den 5. januar, kan ansøgningen om skilsmisse underskrives den 6. juli.\nLæs mere, hvis I ikke er enige\nHvis I er enige om at blive skilt, og I også er enige om vilkårene, kan Statsforvaltningen uden videre lave en bevilling til jer. En bevilling er det juridiske dokument, der viser, at I nu er skilt.\nI de fleste situationer oplever vi, at ægtefællerne når frem til en aftale efter en vilkårsforhandling. Men hvis det ikke lykkes, sender Statsforvaltningen sagen i byretten. Her vil dommeren bestemme vilkårene for skilsmissen. På den måde bliver I stadig skilt, men det tager længere tid.\nSom udgangspunkt skal du bruge Statsforvaltningens digitale blanketter, hvor du logger på og underskriver med dit NemID. Hvis du er blevet fritaget fra Digital Post i det offentlige, må du gerne bruge en godkendt papirblanket og sende den med almindelig post til Statsforvaltningen.\nNår I sender ansøgning om skilsmisse til Statsforvaltningen, skal I sende en kopi af jeres separationsbevilling med. Hvis I er blevet separeret ved dom, skal I sende en kopi af dommen med.\nGå til blanketten om ansøgning om skilsmisse efter forudgående separation\nForside > Separation og skilsmisse > Skilsmisse efter separation


Er denne kvinde for tynd? Og hvis ansvar er det så i givet fald? I Frankrig taler man nu om at indføre en lov, der skal gøre det strafbart at opfordre til spiseforstyrrelser.\n"Kun tynde mennesker er yndefulde." "Knogler er rene og ægte - fedt er noget, der dækker dem og skjuler dem. Du vil være i stand til at se dine smukke knogler."\nSådan lyder et par af de 'bedste grunde' til at tilslutte sig 'pro-ana' (anoreksi) og 'pro-mia' (bulimi) bevægelserne, der findes på internettet, og hvor unge piger samles for at dyrke deres spiseforstyrrelse. Hjemmesiden Fallen-butterflies er en blandt flere, der herhjemme tilbyder også mere håndgribelige hverdagstips til unge, der gerne vil af med kiloene: "Tag en frugt om dagen. Skær den i 4 stykker. Et stykke til morgen, middag og aften - det sidste kan du spise som en snack." Denne overskuelige dagskost kan for variationens skyld skiftes ud med 'Regnbuekuren', bestående af halvanden deciliter jordbær to gange dagligt, en halv rød peber til aften og dermed et samlet kalorieindtag på 59. Under punktet '33 fantastiske tips' opfordres der også til at lave en bog med billeder af fotomodeller - en såkaldt 'thinspiration-bog', til at kigge i når tvivlen på afmagringsprojektet gnaver.\nDanske eksperter i spisevægring kalder ifølge Ekstra Bladet hjemmesidernes forherligelse af spiseforstyrrelser for foruroligende og argumenterer for, at siderne lukkes. Det skridt er man allerede på vej til at tage i Frankrig, hvor der den 15. april blev fremsat lovforlag om at gøre det strafbart at opfordre til spiseforstyrrelser.\nDet drejer sig i første omgang om at få ram på netop 'pro-ana' og 'pro-mia'-bevægelser, der primært dyrkes på nettet. Hvis lovforslaget går igennem, betyder det, at personer, der står bag opfordringer til livstruende vægttab, kan straffes med 225.000 kroner. Kan det bevises, at 'inspirationen' har ført til dødsfald, kan personer straffes med op til tre års fængsel. Den franske modebranche raser, for lovforslaget vil også kunne ramme magasiner, der bruger for tynde modeller, og hvem bestemmer, hvornår en pige er for tynd? "Det kan komme til at betyde, at vi ikke må trykke noget som helst," siger redaktør for fransk Elle, Isabelle Maury, til avisen Washington Post. "I yderste konsekvens kan det betyde, at modeshows og modemagasiner vil blive forbudt eller skal betale bøder," harcelerer hun.\nIngen grund til lovgivning\nI Danmark føler modebranchen sig ikke et hak mere ansvarlig end den franske. Eva Kruse, direktør for Danish Fashion Institute, mener absolut heller ikke, at der er grund til en dansk lovgivning på området.\n"Jeg kan ikke se, hvorfor nogen skal bestemme, hvornår nogen er for tynde. Ligesom ingen kan bestemme, hvornår nogen er for tykke. Det er ligesom at sige, at nogle er for fede til at arbejde for det offentlige," siger hun til Tv-Avisen om det franske forslag. Men hvorfor egentlig ikke? Det er anerkendt, at det er usundt at være for fed. Men det er også usundt at være for tynd. Og hvem, hvis ikke modeindustrien, der tjener styrtende med penge på teenagepiger og unge kvinders ekstreme perfektionisme, skulle ellers starte med at tage anoreksi alvorligt?\nDet er ikke kun blandt modepigerne, at anoreksi er et stigende problem. Ifølge Dansk Selskab for Spiseforstyrrelser skønnes 20-25 procent af danske kvinder under 25 år at udvise en risikoadfærd, der kan føre til anoreksi. De unge kvinder går i voldsom grad op i, hvad de spiser, og de er evigt utilfredse med deres krop. Den lille topmave skal være flad.\nSpørgsmålet er, om det er jagten på det perfekte liv, der i alleryderste konsekvens fører til alvorlige spiseforstyrrelser, og er der sammenhæng mellem denne perfektionshigen og det stigende antal høje hæle, der svinger forbi lægen og får lykkepiller. Kan den indbyrdes konkurrence om at leve bedst op til tidens skønhedsidealer, der findes blandt pigerne på modebyernes catwalks, overføres til andre brancher og studier, hvor unge kvinder lægger liv og sjæl i at leve op til egne og andres forventninger? Også de forventninger, der ikke nødvendigvis har med udseende at gøre.\nKvinder med succes\nI hvert fald viser forskning bragt i det engelske tidsskrift Sex Roles i 2007, at det såkaldte superwoman-syndrom er et stort problem blandt unge piger. Undersøgelsen viser også, at den ekstreme perfektionisme og følelse af utilstrækkelighed kan forstærkes ved, at de unge kvinder spejler sig i kvinder med 'succes', hvad enten det er den smukke fotomodel, karrierekvinden, den feterede filmstjerne, den perfekte kæreste eller mor. Modebranchen har ikke opfundet drømmen om det perfekte, og har ikke ansvaret for, at den lever i bedste velgående. Men brugen af tynde modeller er blevet et mediesynligt billede og symbol på det 'almindelige' fænomen, at mange unge kvinder hver dag presser sig selv til grænsen - og forbi. Den grelleste konsekvens findes i billedet af den anorektiske kvinde Isabell Caro. Hun lod sin livsfarligt magre krop fotografere af manden bag Benettonreklamerne, den kontroversielle fotograf Oliviero Toscani, som et led i en modekampagne for tøjfirmaet No.l.ita. og var med til endnu engang at sparke debatten igang.\nLigegyldigt hvor mange etiske chartere modebranchen har underlagt sig, bliver syge piger fortsat hyret. Derfor vil kræfter i Frankrig kriminalisere, og hvad enten man er for et lovindgreb eller ej, er der påny pustet liv i debatten om den stiltiende accept af det forvrængede kropsbillede, modebranchen spiser unge kvinder og mænd af med. Og hvis idealerne tager overhånd, og fører til en hverdag, der er så stresset, at drømmen ender med at blive skyllet ud i toilettet og idealvægten bliver livstruende, er der lige nu et års ventetid på Rigshospitalets klinik for anoreksipatienter.\nEkstra BladetWashington Post\n25. april, 2008 - 11:00\nDet er da meget enkelt: et BMI-tal mellem 20 og 25 er sundt, mere eller mindre er usundt. Det er ikke noget, nogen bestemmer, sådan er det bare\n25. april, 2008 - 12:34\nJa, det er meget enkelt. Så snart en person afviger fra det normale BMI, skal det være forbudt, at "fremvise" sig offentligt – tænk engang, hvor forfærdeligt det ville være, hvis svage sjæle blev inspireret til en slap og dvask hverdag.\nAltså, det må være på tide, at fløjte til kamp for det snorlige samfund, hvor tynde og tykke mennesker ikke skal forpeste alle os almindelige menneskers hverdag.\n25. april, 2008 - 14:27\nTre dumsmarte kommentarer, der ignorerer et reelt problem.\nNår en ung fotomodel (Elizabeth Hurley) for et par år siden kunne udtale "Jeg ville begå selvmord, hvis jeg var lige så fed som Marilyn Monroe", så ER der altså et problem med "vores" skønhedsidealer.\nMen det er klart, at mode- og reklamefolk til enhver tid vil fralægge sig ethvert moralsk ansvar for deres produkter. Det har de jo altid gjort.\n25. april, 2008 - 15:04\nDamen på billedet er ikke bare tynd, hun er tynd-fed, hun mangler nemlig muskler.\nEthvert sundt menneske bør være istand til at løfte sig selv op i armene. Det tro jeg ikke hun er, selv om hun sikkert er let, er der ikke den fornødne muskelmasse til stede.\nSå et kriterie for om man er for tynd, kunne også være om man har tilstrækkelig muskelkraft.\n25. april, 2008 - 20:58\nJep, Per Vadmand, og enhver sammenligning med os lettere overvægtige [mit BMI ligger på 28!] er her irrelevant, da modeindustrien jo netop /ikke/ opfatter overvægt endsige fedme som et »skønhedsideal«.\n27. april, 2008 - 10:33\nSpiseforstyrelser som fejlernæring og fedme er langt mere udbredt og udgør et større samfundsproblem.\n27. april, 2008 - 19:03\nNår modeindustrien ikke selv ønsker at forholde sig til problemet må staten jo opsætte nogle regler. Fulstændig på lige for med alle andre arbejdsmiljø risikoer, må staten også her sikre at folk kan gå på arbejde uden risiko for deres helbred.\n28. april, 2008 - 17:46\nLangt mere problematisk for det danske samfund at hospitalssenge, ambulancer etc. skal bygges om for at tilgodese federe og federe patienter.\n29. april, 2008 - 16:20\nMan skal ikke sætte regler for hvordan folk skal se ud for at være "rigtige".\nSkal et menneske, der har et højt stofskifte (det er en sygdom)og derfor er tyndt, forbydes adgang til et karrierevalg ? hvis ja, så betyder det, at man kan diskriminere syge mennesker ?\nSom så meget andet kan disse "skønhedsideal-problemer" bedst håndteres gennem en fornuftig undervisning i folkeskolen - alle skal fra den tidligst mulige alder lære , hvad sund mad er, og hvad der skal til for at holde kroppen og dens mange funktioner i god form.\nDet er viden og atter viden, vi skal fokusere på - manglende viden er i sig selv farlig ,og forbud gør bare tingene spændende.\n22. maj, 2008 - 01:31\nProblemet er generelt, at industrielle magtfaktorer ydøver indflydelse på almindelige mennerskers dagligdags valg. Der er modeindustrien, som opfordrer til at være tynd, der er sodavandsindustrien som opfordrer til at være tyk, der er tobaksindustrien, som opfordrer til at have sorte lunger, og bilindustrien som opfordrer til at undgå motion. jo man kan sagens modstå en del af presset, men man har en tendens til at give efter hvor ens svage sider ligger. Og derfor er det helt misforstået af de forargede folk ovenfor, som sarkastisk siger at det skal være forbudt at være tynd eller tyk - det der skal være forbudt - næe, det er sandt, vi kan hurtigt få for mange forbud, men alligevel, vi taler jo mest om forbud imod industrien, ikke almindelige mennsesker - er at opfordre til usund livsstil - og det er såmænd ikke så upassende endda at forbyde industrien og aktieselskaberne deres værste udskejelser. Og hvis man på denne vis kunne lade folk i fred, så kunne vi sikkert i meget højere grad få et samfund hvor hverken tykke eller tynde blev lagt for had, og også et samfund hvor måske endda kun få af dem som har en medfødt disposition af den ene eller den anden art skulle plages med ekstreme konsekvenser deraf.\nJo jeg ved det godt, der er altid en, som siger at reklamer og massemediernes pres generelt ikke virker på dem. Det siger jeg faktisk ofte selv. men det er jo alligevel lyv. Kan man virkelig forestille sig at industrien skulle smide så mange milliarder ud på kundepåvirkning, hvis det ikke virker? Eller har man den mening, at al den forskning, som foregår på alverdens universiteter sikkert er god nok, men når det kommer til den afart, hvor psykologer, sociologer osv lærer hvad de skal lære, så de kan ansættes af reklamefirmaer og massemedier, ja så tror man pludselig ikke på lærdommen længere? Selvfølgelig virker det! Jo mere man tror det ikke virker på en, jo bedre virker det sikkert.\nJo mere vi kan forbyde de verdensomspændende aktieselskabers gøren og laden, jo mere frihed ville det betyde for den enkelte.\nMen præk nok, faktum er, at disse store selskaber har så megen magt at det er næsten umuligt at få sådanne forbud igennem. tillykke Frankrig!\n08. juni, 2008 - 19:54\nman kan ikke sige om nogen er for tynde, man kan kun sige om de vejer for lidt


Du bliver mere lykkelig af at bruge penge på rengøring | idényt\nEr du ved at være træt af det hele, så skulle du måske brug nogle af dine penge på rengøring og på at købe mere tid. Foto: iStock\nAf: Mikkel Hede, 3. oktober 2017\nRejse eller rengøring?\nHvad vælger du at bruge dine penge til, hvis du har lidt ekstra på kistebunden? Tager du ud at rejse, eller skruer du op for restaurationsbudgettet?\nEller vælger du, som nogen gør, at købe dig til noget rengøringshjælp - eller hyrer du måske endda en au pair? Lige netop dette livsvalg bliver belyst i ny forskningsrapport fra University of British Columbia i Canada.\nMere lykke - mere rengøring\nRapportens konklusioner baserer sig på et studie af repræsentanter fra 4 forskellige lande: Danmark, Canada, Holland og USA.\nRapporten forholder sig som noget helt afgørende til, hvor personerne i undersøgelsen placerer sig selv på en lykkeskala fra 0 til 10. Denne metode har blandt andet givet dette ret opsigtsvækkende resultat:\nForsøgsdeltagernes gennemsnit på den anvendte lykkeskala var omkring 7.\nForsøgsdeltagere, der ikke brugte penge på rengøring, lå gennemsnitlig placeret på 6,5 på lykkeskalaen.\nForsøgsdeltagere, der jævnligt bruger penge på rengøring og serviceydelser, lå i gennemsnit placeret på 7,5 på lykkeskalaen.\nMan kan selvfølgelig indvende, at mere velhavende folk bruger flere penge på rengøring, end lidt fattigere mennesker har mulighed for. Forskningsrapporten er dog ifølge videnskab.dk justeret for, at forsøgsdeltagerne har forskelligt rådighedsbeløb.\nFå køber mere tid\nPå trods af at rengøring tilsyneladende er en vigtig faktor for folks lykkefølelse, så er det dog noget, som relativt få benytter sig af. Ud af de ca. 6.000 personer, der har deltaget i undesøgelsen, er det således kun 28,2 procent, som bruger penge på rengøring - eller på at "købe mere tid", som det hedder i undersøgelsen.\nDette overrasker professor ved det psykologiske institut ved universitetet i British Columbia, Elizabeth Dunn, der har spillet en væsentlig rolle i undersøgelsen.\n- "Det er ikke i sig selv overraskende, at folk bliver mere lykkelige af at købe sig til mere tid. Det er forventet. Det er dog overraskende, at vi ser så stor en effekt af det og samtidig finder, at folk ikke benytter sig af muligheden for at gøre sig selv mere lykkelige," udtaler Elizabeth Dunn ifølge videnskab.dk, der rapporterer mere indgående om forskningsresultaterne i denne artikel.\nHollandske millionærer gør rent\n818 hollandske millionærer har som en del af undersøgelsen også givet til kende, hvor vidt de bruger penge på at købe sig til mere tid. Disse havde alle rigeligt med midler til at købe rengøringshjælp eller anden hjælp i huset. Det viste sig dog, at halvdelen af dem alligevel vælger selv at gøre rent i deres boliger.\nDanskerne marginalt mere lykkelige\nDanskerne i undersøgelsen viser sig oven i købet at være dem af de fire nationaliteter, der har den største effekt af at købe sig til mere tid i form af en følelse af højere lykke. Danskere stikker dog kun maginalt ud, så forskellen vurderes i undersøgelsen ikke som videnskabelig signifikant.\nLæs mere om forksningsresultaterne om sammenhængen mellem rengøring og lykke på videnskab.dk.\n3. oktober 2017 Mikkel Hede\nMicrocement - sådan gør du det selv\nMicrocement er et stærkt og let påført materiale, som kan give dine rum et ansigtsløft. Her får du opskriften til, hvordan du lægger...


Overvejer du at skrive dine markedsføringstekster selv?\nForside / Tips til markedsføring / Overvejer du at skrive dine tekster selv?\nFå svaret: Er det billigere at hyre en prof?\nEr du flittig læser af min blog og mit nyhedsbrev, ved du sikkert, at undervisning og rådgivning ifm. at skrive diverse markedsføringstekster er en stor del af min forretning.\nOg det kan give god mening at blive bedre til at skrive selv:\nDu beholder dine skriveopgaver in house og er uafhængig af en ekstern tekstforfatter\nDu slipper for at sætte tekstforfatteren ind i, hvordan din virksomhed fungerer\nDu tager kontrollen over dine tekster\nDu har overblikket over alle teksterne og kan lettere dele blogindlæg m.m. på de sociale medier eller som afslutning på en telefonsamtale\nDet er billigere – målt i reelle udgifter\nJo flere gange du skriver den specifikke teksttype, jo bedre bliver du*\n*Punkt 6 er det vigtigste\nJo færre gange du skal bruge en specifik tekst, jo mindre rutine opnår du, og dermed er det ikke realistisk, at du bliver god nok. Derfor fraråder jeg, at du lærer at skrive dine tekster selv, hvis du ikke skal bruge teksttypen hyppigt.\nDer er stor forskel på, om du eksempelvis skal skrive en SEO-tekst eller et nyhedsbrev. Så selv om du kan genbruge noget af den viden, du opnår ved den ene teksttype, kan du ikke overføre det 100 % til den anden.\nUanset disse mange fordele kræver det noget af dig at blive så god til at skrive – at du opnår fordelene. Og er det ikke tilfældet, risikerer du at spilde både tid og penge. Derfor det her blogindlæg, så dit eventuelle valg om at skrive selv sker på et oplyst grundlag.\nMange af pointerne kan du sikkert overføre til en række andre opgaver, hvor du også er i tvivl om, hvorvidt du skal uddelegere eller løse opgaven selv. Eksempelvis: Diverse tekniske og grafiske opgaver.\nSkriveopgaven bliver stor\nOvervejer du at skrive selv – i stedet for at betale nogen for at skrive – kræver det mere af dig fra start til slut. Derfor kommer du formentlig til at udskyde opgaven længere tid, før du går i gang. Måske flere år.\nSamtidig vil det tage dig meget længere tid at skrive, når du går i gang. Blandt andet fordi du først skal lære, hvordan du skriver – hvorefter du skal oparbejde rutinen for at blive god til det.\nI al den tid du udskyder teksterne og efterfølgende arbejder med dem, markedsfører de dig ikke eller sælger noget som helst for dig. Hvis de kunne have givet dig et mersalg på 10-20.000 kroner per måned, går du glip af mange penge.\nHertil kommer, at du har brug for undervisning og løbende sparring for at sikre, at du skriver teksterne rigtigt. Formentlig får du brug for både at stille nogle spørgsmål, før du begynder at skrive og at få feedback på teksterne undervejs.\nSå udover den tid, du kommer til at bruge på at skrive, får du også udgifter, fordi du skal til at lære at skrive den specifikke tekst.\nNår jeg underviser og rådgiver mine kunder i eksempelvis at skrive en SEO-tekst, bruger vi den første tekst som en demo. Her er både kunden og jeg inde over teksten flere gange, så vi sikrer, at den bliver så god, at den vil opnå den ønskede effekt.\nOg når kunderne sætter den fornødne tid af i deres kalender, så de kan arbejde koncentreret med teksten, er det en supereffektiv måde at gøre det på.\nMen én tekst kan ikke stå alene. Uanset om det er en SEO-tekst, et blogindlæg, et nyhedsbrev eller en kundecase.\nSå når du er blevet god til at skrive en tekst, skal du i gang med at skrive flere. Selv estimerer jeg mindst 2 timer til at skrive en SEO-tekst – alene til skrivedelen. Og jeg kan kun arbejde så effektivt, når jeg kan skrive flere beslægtede SEO-tekster på én gang. Så spørgsmålet er, hvor meget tid du skal sætte af til at skrive, efter du har lært, hvordan du gør. Og igen: Mens du er i gang med at skrive, er teksterne ikke ude og arbejde for dig.\nSamtidig ser jeg jævnligt, at flere går i stå netop her, hvor de for alvor skal i gang med at skrive. Ofte fordi det kommer bag på dem, hvor lang tid det tager. Og her må jeg være helt ærlig: Jeg kunne godt give en mildere feedback, når jeg læser mine kunders tekster igennem. Men teksterne skal jo skabe resultater. Og konkurrencen er hård. Blandt andet fordi konkurrenterne tit har fået professionelle til at skrive for dem. Derfor er det ikke nok at konkludere, at en tekst er ”god nok”. Spørgsmålet er, om den forventes at skabe de ønskede resultater eller ej.\nOg hvis du går i stå, netop som du har lært at skrive de valgte tekster, har du ret beset spildt al den tid og alle de penge, du har brugt indtil nu. Netop det, som det her blogindlæg skal forhindre.\nDe udfordringer, jeg nogle gange registrerer hos mine egne kunder, ser jeg også hos potentielle kunder.\nSidstnævnte har ikke hverken en at stille spørgsmål til eller få feedback fra undervejs. Derfor er der øget risiko for, at de skriver teksterne forkert uden at opdage det, eller at de aldrig bliver færdige.\nKan du slå konkurrenterne?\nMåske arbejder netop du så målrettet, at du bliver færdig med de planlagte tekster og bliver god til det.\nTillykke. Det er en kæmpe delsejr.\nNæste etape bliver, at dit arbejde skal ud og konkurrere med andre tekster, der er skrevet af professionelle. Og det er i den konkurrence, du skal vurdere, om din indsats er umagen værd.\nMåske er konkurrenternes tekster 10-20 % bedre end dine. Og sælger bedre end dine – eller tager de øverste pladser på Google.\nFor uanset hvor kvalificeret sparring du får undervejs, kan du ikke forvente at skrive lige så godt som en erfaren og professionel. Derfor er der risiko for, at du ikke løser opgaven helt optimalt, eller at du ikke vælger den 100% bedste formulering, fordi du mangler erfaring og overblik.\nSelv hvis du hyrer den bedste sparringsperson, har vedkommende ikke det samme forkromede overblik over alle detaljer i dit projekt, som vedkommende ville have haft ved at skrive teksten for dig.\nNår jeg selv skriver, er der mange detaljer, jeg først begynder at forholde mig til i skriveprocessen.\nHvor tit skal du skrive den specifikke form for tekst, som du overvejer at lære at skrive? Eksempelvis hvor mange SEO-tekster eller landingssider regner du med at skrive?\nHvad vil det koste at få en tekstforfatter til at skrive dine tekster, sammenlignet med hvor mange penge og hvor meget tid du kommer til at bruge på undervisning og sparring?\nPræcis hvornår vil du blokere din kalender, så du får afsat tid til at skrive selv?\nJo mindre tid du har, jo tungere bliver det at lære + efterfølgende skrive teksterne. Samtidig risikerer du, at du skal genopfriske skrivemetoden, hver gang du tager fat på opgaven. Dette er særlig problematisk, hvis du også går i stå, mens du er i gang med at lære, for her betaler du både for din egen og din sparringspartners tid, og du får aldrig overblikket.\nDet taler for, at du skriver selv, hvis du\nhar et lille budget og ingen mulighed for at udvide dette*\nhar god tid over en længere periode, så du kan fokusere på teksterne og virkelig rykke på dem\nofte vil få brug for at skrive den specifikke type tekst bagefter\nkan bruge kompetencerne i forbindelse med dine primære ydelser\ner god til at skrive og glad for at gøre det\n*Spørg alligevel dig selv, om du kan finde pengene. Eller hvor stor en kunde, du skal have på baggrund af dine tekster, for at det vil gavne dig og din forretning at uddelegere opgaven.\nOvervej også, om du kan få en professionel til at skrive nogle få tekster, så de kan komme ud at arbejde, hvorefter du får flere penge ind, så du kan få skrevet resten af teksterne. Professionelt.\nOvervej alternativt at få en tekstforfatter til at skrive dine vigtigste salgssider, så de dels kommer ud at arbejde hurtigt, og så du dels har nogle gode eksempler at tage udgangspunkt i, når du begynder at skrive.\nSkal jeg skrive dine tekster, foregår det typisk sådan her:\n1. Afklaring af målgruppe og opgave. Herunder søgeordsanalyse, hvis du skal have skrevet SEO-tekster\n2. Jeg skriver dine tekster for dig og kontakter dig måske undervejs, hvis jeg har supplerende spørgsmål\n3. Du får dine tekster leveret i et worddokument, så det er let at redigere i\n4. Hvis du gerne vil have justeret i din tekst, kan vi gøre det sammen, eller du kan gøre det alene\nFra jeg får det endelige “go” fra dig, så jeg kan begynde at skrive, går der som regel maks. 2 uger, før du har dine tekster. Oftest kortere tid.\n2. november 2021i Tips til markedsføringaf Majbritt LundKommentarer lukket til Overvejer du at skrive dine tekster selv?\nSkriverutine er ingen garanti for gode tekster


Recovery Fra Fedtsugning Information\nRecovery Fra Fedtsugning Information\nFedtsugning er en populær form for kosmetisk kirurgi med nye variationer såsom nøglehul og " frokosttid LiPo " bliver mere acceptabelt, og gør det nemt at montere en kosmetisk operation i en travl hverdag . Ulempen ved enhver operation , er imidlertid den restitutionstid. De fleste mennesker ønsker at være op og om så hurtigt som muligt . Der er ting du kan gøre for at minimere den tid, det tager at komme over din operation uden at kompromittere dit helbred. Ting du skal\nSterile forbindinger myHotelVideo.com: Vis mere Instruktioner\nbære komprimering beklædningsgenstande , du får af din kirurg . Disse beklædningsgenstande er designet til at fremskynde helingsprocessen , og det kan være farligt i nogle tilfælde at fjerne komprimering beklædningsgenstande tidligt . Spørg din kirurg råd, hvis du føler dig klar til at fjerne tøjet.\n2 Fedtsugning opsving kan være smertefuldt\nTag smertestillende medicin for at behandle smerter af operationen. Selvom fedtsugning ikke betragtes som en større operation , vil der stadig være smerter efter proceduren. Tag orale analgetika såsom acetaminophen .\nForvent at bruge badeværelset oftere efter din operation. Nogle former for fedtsugning få din krop til at absorbere væsker produceres , når du får en narkose, og for et par dage efter den procedure, du måske nødt til at urinere oftere for at slippe af med den overskydende væske .\nanbefales 4 Blid motion\ngenoptage din sædvanlige aktiviteter omkring to til fire dage efter fedtsugning med omkring 25 procent af din normale aktivitetsniveau, opbygge tider og intensiteter , som du føler dig mere komfortabel . Undgå anstrengende motion for op til fire uger efter din fedtsugning operation og opbygge dine aktiviteter med walking og blid motion .\nHold din fedtsugning indsnit ren , og bruser dagligt. At rense sår , vaske hænderne grundigt og derefter vaske indsnit forsigtigt med vand og sæbe. Pat dem tørre med et rent håndklæde og anvende rene absorberende puder .\nStop dække snittet , når det er holdt op med dræning i mindst 24 timer.\nHøjt blodtryk & Herbal Therapy\nSådan behandler tørre øjne syndrom\nSådan Get Over en af de dage , hvor alt går galt\nHvad er forskellen mellem EMR & EPJ\nNormalt blodtryk for en nyfødt baby\nDen Fare for Colon Cleaners\nNegative psykologiske virkninger af kosmetisk kirurgi\nGavnlige anvendelser for protozoer & Botox\nSådan fjernes en tatovering med laser kirurgi


Nu åbner Danmarks største scaryhouse Villa Vendetta i Tivoli\nLevende skuespillere og 12 rum med gys: Fredag åbner Danmarks største scaryhouse i Tivoli\nSkrevet den 17. juni 2021 kl 09:27 Af Mathilde Mågård Hansen\nFra på fredag d. 18. juni klokken 17 kan gæster med hang til gys besøge det anmelderroste scaryhouse, Villa Vendetta, der har adresse i kælderen af H.C. Andersen Slottet.\nDermed åbner Danmarks største permanente scaryhouse med skuespillere på hele 800 m2 fordelt over 12 rum.\nDet nye scaryhouse er blevet testet i stor stil før den store åbning, og det er vist ikke gået stille for sig.\nGys fordelt på 800 m2 og 12 rum\nDer er tale om en tocifret millioninvestering, der altså nu har resulteret i Danmarks største permanente scaryhouse med skuespillere.\nGæsterne fra 12 år kan se frem til en 150 meter lang rejse gennem 12 forskellige rum fordelt på 800 uhyggelige kvadratmeter.\nUdover at give gæster med hang til gys en oplevelse, er formålet at udnytte Tivolis areal endnu bedre, sådan at gæsterne spredes yderligere rundt i forlystelseshaven.\n”Der er i de seneste uger blevet øvet og øvet så oplevelsen af gys sidder lige i skabet.\nDer er testpersoner, som undervejs har været ved at besvime af skræk og mange andre, der har fået sig en på opleveren på den gysende måde.\nAnmelderne har stået i kø og har skamrost oplevelsen – men en ting er anmeldere – en anden ting er gæsterne.\nDet er nu Villa Vendetta skal stå sin prøve. Vi tror på og har gjort os ekstremt umage,” fortæller Tivolis pressechef, Torben Plank.\nHistorien går på, at der i mange år har boet en familie i H.C. Andersen Slottets kælder, som efter mange års arbejde i Tivoli er blevet glemt.\nIngen ved rigtig, hvem de er, men en ting er sikkert, og det er, at årtiers glemsel har gjort dem grumme, bitre og har forvandlet dem til galninge, som alle bør holde sig langt fra.\nNoget som gæsterne snart vil erfare, når de i en futtogsformation går gennem familiens hus, sådan at chok og forskrækkelser flyder fra krop til krop og ingen slipper for at mærke gyset.\nTuren går først igennem den hjemsøgte herskabsvilla, og har gæsterne modet til at gå planken ud, ender de i en skummel kælder, hvis hemmeligheder ikke røbes her.\nDer er tale om en rejse tilbage i tiden med referencer til i dag og til Tivolis ikoniske karakterer.\nFor-sjov-frygt træner os til mødet med det ægte mareridt\nHorror og gys har altid været noget, som mennesket har opsøgt, og i løbet af de seneste år er gyserfilm og horror-oplevelser på egen krop blevet stadig mere populære.\nMen hvordan kan det være, at mennesker med vilje opsøger ting, de ved vil gøre dem bange? Et paradoks, som har været svært at forklare, men som fagfolk nu er ved at komme tættere på at finde et svar på.\nEt studie fra Aarhus Universitet viser, at når vi opsøger gyset med vilje, gør vi det som en del af en leg.\nEn leg, der har til formål at forberede os på mødet med et ægte mareridt.\nAkkurat ligesom når børn leger, at den onde heks kommer for at spise dem, forbereder det dem på at kunne håndtere deres frygt.\n”De fleste mennesker kan godt lide den leg med frygt, som man kan opleve gennem horrorfilm eller haunted houses.\nDet giver biologisk mening, for gennem leg med frygten kan få vigtig indsigt i vores egne følelser og lære noget om vores egne reaktioner, og også få mulighed for at udfordre vores grænser og justere vores frygtreguleringsmekanismer.\nVi bliver kort sagt bedre til at håndtere frygt og stress. I vores forskning har vi eksempelvis vist, at folk der ser mange horrorfilm håndterer coronakrisen bedre rent psykologisk.\nDet tyder altså på at horror – eksempelvis en tur gennem et haunted house – kan fungere som en slags frygt-vaccine,” fortalte Forsker på Aarhus Universitet og leder af The Recreational Fear Lab. Mathias Clasen, efter hans test i det nye scaryhouse i Tivoli.


Find smukke vielsesringe online - WearFashion - Modeblog\nFind smukke vielsesringe online\nDet kan være utroligt svært at finde den helt rigtige vielsesring i dag. Det er en stor beslutning at tage, og der er et hav af muligheder for, hvad der kan fås og laves – derfor vil man gerne vælge den helt rigtige ring. Derfor findes der mange forskellige typer af forlovelsesringe og vielsesringe – alt fra de enkle og stilfulde til de større ringe med diamanter, som stråler. Det er selvfølgelig vigtigt at vælge ring efter personlighed og stil. På den måde kan ringen afspejle den enkeltes personlighed og behov for udsmykning. Har du brug for inspiration, kan du finde smukke vielsesringe online.\nAlsidigt udvalg af nydelige ringe\nNår man står og skal finde en vielsesring, kan det være smart at overveje nogle forskellige ting, inden man sætter jagten i gang på den helt rigtige. Allerførst kan det være en god idé at overveje, hvilket materiale man vil have sine ringe i. Der findes nemlig mange forskellige slags for eksempel guld, rosaguld, sølv, titanium osv. Vælger man guldringe, skal man også overveje, hvilken karat man vil have.\nHar man fundet materialet, så kommer overvejelserne omkring selve designet af ringene. Der findes blandt andet blanke ringe men også ringe med en mat overflade. Derudover kan de også fås med brillanter, diamanter og ædelstene. Alt dette kan være med til at gøre ringene unikke, så man har en god chance for at finde lige præcis det, som man leder efter.\nKvalitetsringe til billige penge\nMange tror, at de flotte og elegante ringe koster en halv pelikan. Det behøver de dog ikke nødvendigvis at gøre, da man sagtens kan få smukke vielsesringe til billige penge. På nettet findes der et stort udvalg af vielsesringe, som fås i forskellige prisklasser, hvor alle kan tilpasses til eventuelle specifikke krav, ønsker og behov. Til trods for at de fås til billige penge, så skal man ikke være bekymret for, om man så går på kompromis med kvaliteten. Ringene laves i høj kvalitet, da de gerne skulle holde til lidt af hvert hele livet igennem.\nFind et alsidigt udvalg af smukke vielsesringe til billige penge online.\nForrige indlæg Kjoler til alle lejligheder\nNæste indlæg Cykeltøj af højeste kvalitet


Hvornår er du gammeldags? - Debatten\nDato og tid er 6. mar 2021, 02:18\nIndlægaf Ghattner » 4. okt 2017, 09:51\nSelvom jeg generelt synes at udvikling kan være en fantastisk ting, om det så er indenfor teknologi, mad, livsstil osv., er der også nogle ting der bare var bedre ”i gamle dage” og som man ikke behøver røre ved.\nFx er jeg fuldt ud tilfreds med en almindelig sort kop kaffe fra kolben. Behøver ikke latte, expresso, cortado, americano eller andet nymodens hejs. Omvendt så elsker jeg at prøve nye typer af øl.\nIndlægaf Ado » 4. okt 2017, 09:55\nKlassiske retter skal være, som jeg kender dem. Jeg gider ikke have en gammeldags æblekage, hvis jeg skal tygge mig igennem speltrasp, syltede kvæder og salturt. Ligesom jeg ikke vil have noget orientalsk over min hakkedreng med bløde løg.\nIndlægaf Sangius » 4. okt 2017, 10:01\nJeg fortrækker også en kop sort filterkaffe. Jeg har flere gange oplevet, at jeg simpelthen ikke kan få det. Så kan jeg få en americano eller en ekspresso med vand i. Og så spørg de altid om min sorte kaffe skal være med mælk? Suk.\nJeg er glad for gamle danske sange, folkesange og sådan. Kan rigtig mange, og synger dem for min datter.\nLikede indlæg: 39716\nIndlægaf DetSorteCirkus » 4. okt 2017, 10:05\nJeg bliver vemodig, når jeg tænker på, at Margrethe er den sidste rigtig fyrstelige monark i Danmark.\nDet går jeg åbenbart op i, selvom jeg er republikaner og selvfølgelig ikke mener, at Margrethe og Frederik burde have været tvungent ind i aftalte ægteskaber, sådan som man gjorde i de "gode" gamle dage.\nIndlægaf Hunkat » 4. okt 2017, 10:06\nNår det kommer til traditioner og omgangsformer er jeg generelt lidt gammeldags. Og jeg er gammeldags i mit sprog, især i arbejdssammenhæng. Jeg vil altså ikke have et billede af min kat som signatur (ja, det havde jeg en kollega der havde).\nDet er nu en fordel når man snakker med udenlandske forskere, de er generelt vant til et lidt andet hierarki end det flade danske system.\nIndlægaf Ghattner » 4. okt 2017, 10:09\nNår man er indenfor tager man huen og solbrillerne af medmindre der er en lægelig grund til det.\nNår man bliver inviteret til et arrangement siger man ja eller nej. Enten kan du eller også kan du ikke. Ikke noget med måske\nIndlægaf Dmitra » 4. okt 2017, 10:10\nKønsrollemønstre. Mange vil mene jeg er gammeldags der og det er jeg også i forhold til tiden vi lever i.\nEllers er jeg med på det med de klassiske retter, og mindes med gru min bekendte der puttede spidskommen i bøfferne og sovsen til vores bøfsandwich for nylig.\nKaffe, elsker også almindelig filterkaffe. Men på cafe, kan jeg sagtens finde på at bestille noget mere "fancy".\nIndlægaf Akehurst2 » 4. okt 2017, 10:11\nNår jeg kun vil læse papirbøger og stædigt holder flere papiraviser.\nIndlægaf Persnikedy » 4. okt 2017, 10:13\nLigesom Ado er jeg det med madretter.\nJeg har det også med mobiltelefonen at jeg virkelig ikke gider at have gud ved hvor mange apps derpå. Og især ikke diverse social networks. Den er for mig til sms og opkald, nettet tjekker jeg derhjemme.\n"Ej, hvorfor svarede du ikke da jeg skrev?"\nJeg har da ikke fået nogen sms..\nDet ser jeg først når jeg kommer hjem jeg har det ikke på telefonen.\n"Ahvad? Hvordan kan du leve uden..."\nAlt imens personen dårligt løfter hoved fra deres telefon og klikker og piller.... Jeg kan ikke snuppe de konstante bib lyde fra mine venners telefoner som nogle af dem desværre umuligt kan lade være.\nIndlægaf Hunkat » 4. okt 2017, 10:18\nGhattner skrev: Når man er indenfor tager man huen og solbrillerne af medmindre der er en lægelig grund til det.\nNu er jeg lige djævlens advokat men der kan vel sagtens være en god grund til at melde måske? Jeg har da oplevet at blive inviteret til noget på en dato hvor jeg har en løs/halv aftale med andre. Så skal jeg jo først afklare om den oprindelige aftale står ved magt eller ej før jeg kan svare ja/nej. I sådan en situation ville jeg i første omgange melde måske. Men det er selvfølgelig ikke en permanent melding.\nOg så alligevel... jeg er sygemeldt med stress og melde i øjeblikket en del måske'er ud. Nogle gange kan jeg simpelthen ikke sige det før på dagen.\nEllers forstår jeg måske ikke helt hvad du mener\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 4. okt 2017, 10:48\nNår snakken falder på baksensorer og kameraer som skal hjælpe folk med det, som de burde havde lært da de tog kørekort, så bliver jeg gammeldags og påstår at den slags kun er for kvinder og gamle mænd. Prøver selvfølgelig på ikke at sige det foran hverken min kone eller svigerfar, da min kone sjovt nok er kvinde og min svigerfar har baksensor og kamera\nMen helt alvorligt, så er jeg bare lidt gammeldags på det område, og jeg ser det som en evne jeg faktisk er stolt af, når jeg kan parallelparkere en bil på minimal plads, eller i det hele taget ved hvor meget bilen fylder til alle sider, uden at jeg skal have hjælp af en computer.\nIndlægaf Wizzze » 4. okt 2017, 11:00\nTjaaa, vi er vel allesammen lidt gammeldags herinde, med vores "gammeldags" debatforum, fremfor fjæsbog, Instasnap og alt det nymodens\nMusik, jeg holder stadig fast I at vi toppede i 80´erne!\nLikede indlæg: 8172\nIndlægaf zembra1986 » 4. okt 2017, 11:01\nNår det kommer til hvordan juletræet skal være. Det skal være rødgran som i gamle dage, og der SKAL flag og lametta på.\nJeg er også ret gammeldags når det kommer til kongehuset. Det må gerne være forældet, det SKAL være forældet efter min mening. Jeg synes man skal bukke/neje for de kongelige, og jeg synes det er helt okay de har visse privilegier.\nDet er sikkert en meget upopulær holdning at have i disse moderne ligestillings-tider, men jeg forstår ikke det med et "moderne kongehus". Kan i den grad godt lide at Frederik og familie er jordnære og folkelige, men efter min mening skal der samtidig være en vis afstand mellem den generelle befolkning og kongefamilien, ellers kan man lige så godt afskaffe kongehuset som en institution, hvilket jeg IKKE er fortaler for.\nJeg gad f.eks. også godt se Frederik blive decideret kronet, når han bliver konge (med krone, scepter, guldæble og hele lortet ), også selvom det bare ville være en ceremoniel handling og ikke ville gøre nogen forskel i forhold til magt. Lige der er jeg virkelig stokgammel, mere pomp og pragt tak!\nSenest rettet af zembra1986 4. okt 2017, 11:17, rettet i alt 7 gange.\nIndlægaf Ghattner » 4. okt 2017, 11:02\nKunne måske godt have uddybet. Jeg mener nu at det er ok at man lige skal afklare om man kan eller ej. Men når man rent faktisk godt kan fordi man har luft i kalenderen, men alligevel vil se tiden an fordi man måske lider af FOMO eller lign., så bliver jeg firkantet. Et forbehold der skyldes sygdom eller lign. synes jeg er helt fint.\nIndlægaf dgd2007 » 4. okt 2017, 11:03\nNejJegErIkkeAsiat skrev: [...] kun er for kvinder og gamle mænd. [...]\nJeg har det ikke selv, men har prøvet det to gange på udlejningsbiler. Det er skønt!


Valentina får undersøgt sin 4-årige datter Shezhana for tuberkulose. Det er den infektionssygdom, der koster flest liv på verdensplan.\nLæger uden Grænser udgiver igen i år en liste over hvilke kriser, som – ifølge Læger uden Grænser – ikke har fået nok opmærksomhed i medierne. Det kan enten være geografiske kriser eller udviklinger, der ikke har noget arnested, men findes i flere områder rundt om i verden.\nDer kan være mange gode grunde til, at en krise ikke bliver tilstrækkeligt dækket i medierne. Men alt sammen har de det til fælles,at de mange menneskelige skæbner bag kriserne fortjener at få en stemme og et øjeblik af vores opmærksomhed.\nI år har Læger uden Grænser valgt følgende glemte kriser:\nHundredtusindvis på flugt i det sydlige Etiopien\nOmkring 900.000 mennesker har været på flugt fra deres hjem som følge af voldelige konflikter i den sydlige del af Etiopien. De mange mennesker er ofte samlet på meget lidt plads, hvilket giver grobund for smitsomme sygdomme som diarré og luftvejsinfektioner.\nMødredødelighed i Sierra Leone\nAlt for mange steder i verden er det fortsat langtfra sikkert for en kvinde at være gravid. Men ét land skiller sig dog ud. Det vestafrikanske land Sierra Leone. Det nedbrudte sundhedssystem i landet har katastrofale følger for gravide kvinder, der ofte ikke har adgang til kvalificeret lægehjælp under graviditet og fødsel.\nTuberkulose hærger i Østeuropa og Centralasien\nTuberkulose er den infektionssygdom, der slår flest mennesker ihjel på verdensplan: 1,6 millioner mennesker om året. I Østeuropa og Centralasien er der store problemer med multiresistent tuberkulose, der gør behandlingen langt mere vanskelig for de 250.000 mennesker, der hvert år smittes i området. Læs mere om tuberkulose her.\nBørn med psykiske traumer lider i stilhed\nFlere steder i verden lever børn med psykiske traumer som følge af de konflikter, der hærger deres hjem. Det gælder f.eks. i Diffa i Niger, hvor 250.000 mennesker er flygtet fra vold og konflikt. Mange af dem er børn. De lever nu videre med følgerne af de traumatiserende oplevelser, som krigen og flugten har ført med sig.\nNoma – sygdommen, der spiser dit ansigt\n40.000 børn bliver på verdensplan ramt af den farlige og invaliderende sygdom noma. Sygdommen består af en bakterie, der spiser væv og knogler i ansigtet og efterlader ofrene med åbne sår i ansigtet. Den manglende viden om noma og ringe adgang til lægehjælp betyder, at unødvendigt mange patienter dør, selvom sygdommen er enkel at helbrede. Læs mere om noma og dens konsekvenser her


‘Lortebussen’ kører uden om Danmark | NetAvisen\nAf Jakob Houmann Mortensen 1. april 2015\nEn ny bus, som udelukkende kører på køkkenaffald og afføring begynder sin faste rute i England i morgen. Men i Danmark er holdningerne til 'lortebussen' delte.\nBio-bussen kører på køkkenaffald og afføring.\nFoto: Wessex Water/Julian James Photography\nEn god idé. Sådan lyder det fra SF om en bus, som kan køre på affald.\n‘Bio-Bussen’, som er dens rigtige navn, har plads til 40 personer og kører på biomethan-gas, vil anvende afføring og køkkenaffald fra mere end 32.000 husstande langs den 24 km lange rute i England. Forskere er delte, når de skal vurdere biobussens potentiale.\n‘Lortebussen’, som første gang blev vist frem i Bristol i efteråret, kan køre omkring 300 kilometer på én tank gas, hvilket svarer til det årlige affald fra fem personer.\nMen i Danmark er man mere lunken overfor idéen, og fra Transportministeriets side har man ingen konkrete planer om at indsætte bio-bussen i drift. I stedet har man i Transportministeriet valgt at afsætte 14 mio. kr til at fremme el-busser i lokale trafikselskaber i perioden 2015-2017.\nI SF synes man, det er en god idé med biogas, og mener, at det kun er et spørgsmål om tid, før biogassen bliver implementeret i transportsektoren.\n– Vi synes, det er en rigtig god idé at bruge biogas også til transport. Det er helt klart, at biogas er på vej i transportsektoren. Og det støtter vi også op om, siger Lisbeth Bech Poulsen, miljøordfører i SF.\nSF vil dog ikke gøre noget aktivt for fremme de nye biobusser herhjemme:\n– Vi har gjort en del igennem årene, og nu er der noget markedsmodning, som skal til. Men det kommer helt sikker inden for kort tid.\nDet, at man kan bruge det lokale affald til lokal transport, er jo genialt. Både som teknologi, men også symbolsk og politisk, siger han.\nJohn Andersen, proffessor ved Roskilde Universitet\nForsker: Genial idé\nJohn Andersen, professor ved Institut for Miljø, Samfund og Rumlig Forandring på Roskilde Universitet, forsker blandt andet i miljø og transport, mener, at ‘biobussen’ er en rigtig god idé.\n– Det, at man kan bruge det lokale affald til lokal transport, er jo genialt. Både som teknologi, men også symbolsk og politisk, siger han.\nThomas Budde Christensen, lektor på Roskilde Universitet, hvor han forsker i miljø, naturrescourser og trafik, mener også, at det er en god idé med biogas, men er mere forbeholden overfor den konkrete ‘biobus’.\n– Jeg tror helt klart, at biogas er vejen frem, men jeg er lidt mere skeptisk overfor, om det er en god idé indenfor denne del af transportsektoren. Der, hvor man skal bruge biogassen, er til langdistancetransport. Tung langdistancetransport – fordi det er der, man ikke har så mange andre muligheder, forklarer han.\nMen John Andersen mener, at projektet også kan have et symbolsk potentiale som en miljøpolitisk forankring i den bredere befolkning.\n– Det er jo en stor gevinst, at man kan gøre grøn omstilling til et folkeligt projekt. Den her bevidsthed om, at vores lokale resourcer kan bruges på en anden måde – fra skrald til CO2-fri luft, siger han.\nI SF støtter man også biogas til den større transportsektor.\n– Vi støtter fuldkommen op om, at biogas til de store kørertøjer er på markedet inden længe. Det er noget, vi har arbejdet på længe, siger Lisbeth Bech Poulsen, miljøordfører i SF.\nEl-busser frem for bio-busser\nIfølge Trafikstyrelsen skal de 14 mio. kroner, som bliver afsat i perioden 2015-2017 bruges til at fremme anvendelsen af elbusser i lokale trafikselskaber.\n– El-busser har i dag en rækkevidde og funktionalitet, som gør dem egnede til almindelig bybusdrift. Herudover er der for længere ruter mulighed for at anvende plug-in-hybridbusser. Busdriften har hermed potentiale for i stort omfang at blive elektrificeret, skriver Klima-, Energi- og Bygningsministeriet i en pressemeddelse.\nDette er ifølge Thomas Budde Christensen en god idé. Han mener ikke, at det britiske tiltag er særligt langsigtet, og ser også gerne, at man benytter el til den lokale bus-trafik.\n– Jeg synes, man skal løfte blikket en lille smule og så kigge lidt mere strategisk i forhold til den måde, vi udnytter vores bioresourcer på. Fordi det er begrænset med resourcer, vi har til rådighed, og hvis man bruger dem i alle mulige sammenhænge, hvor der eksisterer alternativer, så risikerer man ikke at have dem dér, hvor det er absolut nødvendigt, siger han.\nbio, Biobrændstof, bustrafik, elbus, Klima, kollektiv trafik, Miljø, trafik\n‘Lortebussen’ kører uden om Danmark added by jahomo on 1. april 2015