Har Porsche en elektrisk SUV? [ Grundigt svar ]\nPorsche tilbyder ikke en elektrisk SUV i 2022, og det har de heller aldrig gjort. Men at dømme ud fra nogle ret mystiske spionbilleder vil en elektrisk Porsche sandsynligvis snart se dagens lys. Mere specifikt sigter Porsche mod at elektrificere den næste generation af Porsche Macan fuldstændigt.\nDer vides ikke meget om den elektriske Macan på nuværende tidspunkt, men alle de aktuelt tilgængelige data kan du finde i denne artikel. Hvis du er utålmodig med at vente på en elektrisk Porsche SUV, kan du gå efter den eksisterende Porsche EV, Taycan, eller plug-in hybridversionerne af de eksisterende Porsche-modeller.\nI betragtning af at hele bilindustrien langsomt bevæger sig mod en elektrisk fremtid, var Porsche hurtig til at følge efter med Taycan. Man kan roligt sige, at Porsche snart vil udvide sit sortiment med en hel del elbiler, herunder en helt igennem elektrisk superbil.\nIndtil det kommer, vil vi diskutere den kommende Macan EV, den eksisterende Taycan EV og den nuværende Porsche plug-in hybrid-modelrække, som er tilgængelig i øjeblikket.\nElektrisk Porsche Macan – bliver snart afsløret\nAt dømme ud fra et par fornuftige estimater på nettet skulle den elektriske Macan starte omkring 60.000 dollars, og priserne skulle nemt kunne stige til 100.000 dollars for den hurtigste og mest imponerende Macan EV. Macan er en crossover/kompakt SUV, som i øjeblikket er den mest populære biltype på markedet.\nMacan vil sandsynligvis blive designet på en helt ny platform med tilføjelse af alle de avancerede EV-teknologier, der blev introduceret med Taycan, såsom 800-volts infrastrukturen, der skulle garantere hurtige opladningstider, gode accelerationstider og overlegen termisk effektivitet.\nNogle Porsche-insidere udtaler, at den elektriske Taycan skulle tilbyde mere end 230 EPA-beregnede miles rækkevidde, og at vi skal forvente, at den falder i 2023. Macan skulle komme i to forskellige batteristørrelser, der maksimerer enten rækkevidde eller ydeevne.\nVi burde vente på, at Porsche afslører den elektriske Macan sidst på året, og det ser ud til, at Macan EV er ved at være en god mulighed.\nPorsche Taycan – Den første ægte Porsche EV\nPorsche Taycan viste, at elbiler ikke er kedelige, og at de kan være dynamiske og sjove at køre ud over blot at være hurtige i lige linje. Taycan tilbydes i flere forskellige versioner, som omfatter indgangsversionen Taycan til 82.000 dollars i den nederste ende og Taycan Turbo S til 185.000 dollars i den øverste ende af sortimentet.\nTaycan fås også enten som en 4-dørs sedan eller som en Gran Turismo stationcar, der minder om en stationcar, som giver mere lastrum. Taycan bruger den førnævnte 800-volts el-arkitektur, der sikrer hurtige opladningstider, hurtige accelerationstider og branchens førende varmeeffektivitet.\nDen højeste rækkevidde i Taycan Turbo kan køre fra 0-100 km/t på under 2,5 sekunder og kan holde 220 miles på en enkelt opladning. Den højeste rækkevidde i Turbo S skulle kunne klare omkring 200 km, mens Taycan 4S skulle kunne klare tættere på 300 km mellem opladningerne, hvilket er den bedste rækkeviddeorienterede Taycan-version af alle.\nAlt i alt er Taycan en enormt imponerende EV, der åbner døren for alle de andre kommende Porsche EV’er, herunder Macan.\nPorsche Hybrider – Cayenne og Panamera E-Hybrid\nHvis du vil nyde godt af både en ICE-motor og en elmotor i et komfortabelt Porsche-chassis, så er Cayenne eller Panamera de helt rigtige at få. Cayenne E-Hybrid har en 3,0L V6-motor kombineret med en elmotor, som begge har en samlet effekt på 455 hk, mens den højeste Cayenne Turbo E-Hybrid har 670 hk fra sin 4,0L V8-motor og en elmotor.\nDu kan også få den samme drivlinje til Panamera med identisk effekt. 911, Macan og Boxster/Cayman-modellerne fås endnu ikke med hybrid-drivlinje, men de kommer sandsynligvis til at følge efter med tiden.\nBegge disse e-Hybrid Turbo-modeller er også de kraftigste ICE Porsche-modeller, der findes. 670 hestekræfter er en 4-dørs sedan og en stor SUV er en opskrift, der er kendt for at begejstre alle performancefreaks verden over.\nDet er faktisk lidt vanvittigt, at vi er i stand til at købe biler som disse, da hybrid-drivlinjen ikke blev indført for at gøre biler hurtigere og mere aggressive, men snarere for biler som Prius, der prioriterer effektivitet.\nEr Porsche Macan det værd?\nDen nuværende Porsche Macan er bestemt pengene værd, da det er en enormt kompetent SUV, der balancerer overlegen komfort med den legendariske Porsche-pålidelighed og ønskværdighed. Det er den bedste kompakte SUV, hvad angår værdibevarelse, og mange anser den for at være den mest dynamiske lille SUV på markedet.\nAlle versioner af Macan nogle med potente motorer, udover entry-level 2.0L 4-cylindret, som er en smule glansløs. Alt i alt er Macan bestemt pengene værd, da det er en dejlig bil, der tilbyder klassens førende værdibevarelse, ydeevne og appel.\nSkal jeg købe en hybrid-Porsche?\nE-Hybrid-modelprogrammet tilbyder enten en mere fornuftig kilometerorienteret opsætning, som findes med 3,0L V6’eren i både Cayenne og Panamera, eller den latterlige V8- og elmotorkombination med 670 hk. Begge disse motorkonfigurationer giver meget god mening i dag, da hybrider og elbiler har nogle få fordele.\nSom sådan er det værd at købe en hybrid-Porsche. De topmodeller af Turbo E-Hybrid er de hurtigste og mest kraftfulde Porsche-biler, du kan købe i disse dage, mens 3,0L V6-versionerne er de mest økonomiske.\nEr Porsche Taycan det værd?\nHvis du er på markedet for en elbil, der balancerer ydeevne, stil, komfort og teknologi bedre end de fleste biler derude, er Taycan den, du skal købe. Taycan konkurrerer med Tesla Model, Audi e-Tron GT, Lucid Air og Mercedes EQS om at være den bedste elektriske luksus-sedan.\nEfter min mening tager Taycan kagen som den bedste performance-elbil af dem alle med klassens bedste kvalitet og designvalg, mens Model S er den mest praktiske at bruge og EQS den mest luksuriøse.


Referat: Inter – FC Barcelona 1 - 2 | Kampreferat\nFC Barcelona: Neto, Wague, Lenglet, Umtiti, Junior, Todibo, Rakitic (De Jong 63’), Vidal, Aleñá, Pérez (Fati 84’), Griezmann (Suárez 63’)\nBænk: Ter Stegen; Araujo, Morer, De Jong, Busquets, Luis Suárez og Ansu Fati\nMål: 0-1 Pérez (23’), 1-1 Lukaku (44’), 1-2 Fati (86’)\nBarca var allerede sikre på gruppesejren i Champions League gruppe F inden udekampen mod Inter og det kunne ses på Ernesto Valverdes startopstilling, der næsten udelukkende bestod af reserver. Kun Lenglet og Griezmann kunne betragtes som stamspillere, men for Barca handlede det meget om at spare spillere, blandt dem Messi, der slet ikke var med i truppen. Barca stillede op i en helt uvant formation med tre mand i det centrale forsvar og med Wague og Junior på kanterne.\nBarca blev mødt af et højt italiensk pres, men catalanerne bevarede roen og holdt godt på bolden. De havde dog svært at komme frem over banen og derfor var det Inter der dominerede fra start. I det 8. var det dog Barca der afsluttede, da Pérez sendte et godt skud af sted, som målmanden reddede med noget besvær. Lige efter var det Inter der kom til en stor mulighed, men her fik Lenglet med en frelsende blokering sendt bolden til hjørne.\nInter fortsatte med at styre kampen, men Barca var hele tiden godt med, godt anført af Aleñá på midtbanen. Det var dog Inter der var farligst og i det 18. minut var det kun en god redning af Neto der forhindrede kampens første mål. Den brasilianske keeper greb også godt ind et par minutter senere på endnu en farlig situation. I det 23. minut fik Barca sat et godt angreb op, hvor Griezmann fandt Vidal i feltet. Bolden røg tilfældigt hen til Carles Pérez, der kontant sendte den i nettet til 0-1.\nMålet betød at Barca fandt mere ro i spillet og de lykkedes med at holde godt på bolden i længere perioder. Kombinationerne fungerede fint og Inter var ikke meget på bolden. I det 33. minut fik Barca et hjørnespark, hvor bolden landede for fødderne af Lenglet tæt foran mål, men på utroligste vis fik han drejet bolden forbi mål. Her burde franskmanden have scoret og han ærgrede sig da også massivt.\nLige efter svarede Inter igen med et godt forsøg af Lautaro, hvor Neto viste igen høj klasse med en vigtig redning. Inter skruede tempoet op i halvlegens slutfase og betød, at Barca mistede initiativet. Det udmøntede sig i en udligning i det 44. minut, da Lautaro fandt Lukaku, der med et drøn af et skud gjorde det til 1-1. Det var også stillingen ved pausen efter en godkendt indsats af Barca, den uvante opstilling taget i betragtning.\nBegge hold lagde ud med høj intensitet i anden halvleg, hvor det meste spil foregik på midtbanen. Det var meget jævnbyrdigt og man skulle frem til det 57. minut inden der blev afsluttet for første gang efter pausen. Det var Griezmann der forsøgte sig, men målmanden afværgede. Et par minutter efter tøvede Todibo så Lukaku kom fri, men endnu en gang var Neto på plads i målet. Kort efter foretog Barca en dobbelt udskiftning, da De Jong og Suárez afløste Rakitic og Griezmann.\nSpillet var åbnet op og spillet bølgede frem og tilbage. Det gav en mulighed til Vidal midt i halvlegen, men bolden strøg tæt forbi mål. Inter havde mest brug for sejren og de forsøgte at skubbe spillet frem på banen. Det gav Lautaro en chance i det 71. minut, hvor bolden gik forbi. Minuttet fik Lautaro så sendt bolden i nettet bag Neto, men der var klart offside og målet blev korrekt annulleret.\nInter pressede på og i det 80. minut var det Lukaku der måtte se en scoring blive annulleret for offside. Det kogte på San Siro, for da Dortmund var foran i sin kamp mod Prag, havde Inter panisk brug for en scoring. Lige efter fik Barca sat en omstilling op, hvor de kom fire mod tre, men Pérez afsluttede svagt langt over mål. Den situation burde Barca have fået mere ud af. Lige efter kom Fati på banen i stedet for Pérez.\nDen udskiftning gav hurtigt udbytte, for i det 86. minut lagde Suárez bolden til rette for Fati, der sendte den i nettet via indersiden af stolpen. 1-2 til Barca og flot scoring af den kun 17-årige spiller. Målet tog modet fra Inter og Barca havde ikke de store problemer med at køre sejren hjem efter en flot og disciplineret indsats.\nInter inddrager kinesisk regering i købet af Messi!


EUR-Lex - 32009R1200 - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 32009R1200 - EN\nCommission Regulation (EC) No 1200/2009 of 30 November 2009 implementing Regulation (EC) No 1166/2008 of the European Parliament and of the Council on farm structure surveys and the survey on agricultural production methods, as regards livestock unit coefficients and definitions of the characteristics (Text with EEA relevance)\nKommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (EØS-relevant tekst)\nOJ L 329, 15.12.2009, p. 1–28 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\nSpecial edition in Croatian: Chapter 03 Volume 030 P. 269 - 296\nNo longer in force, Date of end of validity: 10/01/2022; ophævet ved 32021R2286 . Latest consolidated version: 03/09/2015\nKOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1200/2009\nom gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (1), særlig artikel 2, litra b), artikel 7, stk. 4, og artikel 11, stk. 7, og\nForordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for udarbejdelse af sammenlignelige EF-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.\nFor at kunne foretage sammenlignelige aggregater af forskellige kategorier af dyr anvendes der storkreaturkoefficienter i stedet for det faktiske antal dyr.\nStorkreaturkoeffienter bør være baseret på en række fælles værdier for at sikre sammenlignelighed i hele Fællesskabet med hensyn til kravene til dækning og præcision.\nDet er i henhold til artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte de storkreaturkoefficienter, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.\nFor at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn forstås og anvendes ensformigt i hele Fællesskabet.\nDet er i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for landbrugsbedrifternes struktur.\nDet er i henhold til artikel 11, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.\nKommissionens beslutning 2000/115/EF af 24. november 1999 om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur (2) gennemfører Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (3). Denne beslutning bør erstattes med nærværende forordning.\nDe i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) —\nDe storkreaturkoefficienter, der skal anvendes med hensyn til kravene til dækning og præcision i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag I.\nDe definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, er fastsat i bilag II.\nDe definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag III.\nBeslutning 2000/115/EF ophæves.\n(1) EUT L 321 af 1.12.2008, s. 14.\n(2) EFT L 38 af 12.2.2000, s. 1.\n(3) EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1.\n(4) EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.\nAndre køer, 2 år og derover\nFjerkræ i øvrigt\nDefinitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (1)\nI. GENERELLE KENDETEGN\nLandbrugsbedriftens beliggenhed er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1166/2008.\nBedriftens retlige form afhænger af landbrugerens status.\nen fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, når bedriften er selvstændig?\nEn enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere enten ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.\nI bekræftende fald, er denne person (landbrugeren) samtidig driftslederen?\nHvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af landbrugerens familie?\nHvis driftslederen er et medlem af landbrugerens familie, er driftslederen da landbrugerens ægtefælle? (2)\nen eller flere fysiske personer, der er partnere, når bedriften er en sammenslutning af bedrifter?\nEn partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale.\nEn retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne).\nDriftsform (i forhold til landbrugeren) og driftssystem\nVed »udnyttet landbrugsareal« forstås det samlede areal bestående af agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver, der anvendes af en landbrugsbedrift, uanset driftsform og uanset om det anvendes som en del af fællesjord.\nVed »fællesjord« forstås det udnyttede landbrugsareal, som anvendes af en landbrugsbedrift uden at det tilhører denne direkte, f.eks. som er omfattet af fælles rettigheder. Medlemsstaterne vælger selv gennemførelsesmetoden med hensyn til fællesjord.\nDen del af det udnyttede landbrugsareal, som dyrkes på bedriften, og som ejes af landbrugeren, eller som dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende.\nUdnyttet landbrugsareal, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et udnyttet landbrugsareal henregnes kun til én bedrift. Er et udnyttet landbrugsareal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører på undersøgelsens referencedag, eller den bedrift, der har benyttet det i den længste periode i referenceåret.\nVed »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle.\nVed »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster.\nDriftsmetoder efter bestemte normer og regler som fastlagt i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (3), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om økologisk produktion.\nDen del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå produktionen fuldt ud er i overensstemmelse med principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion.\nDen del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, endnu ikke er tilendebragt.\nArealer på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler, eller som er under omlægning med henblik på certificering\nDet udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres, eller som er under omlægning med henblik på certificering efter bestemte normer og regler, som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om økologisk produktion, opdelt efter afgrødekategori.\nAfgrøder er defineret i afsnit II. Jord.\nKornafgrøder til produktion af fuldmodent korn (inkl. såsæd)\nPlantager med frugter og bær\nØkologiske produktionsmetoder, der anvendes til animalsk produktion og certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler\nDet antal dyr, der er opdrættet på bedriften, hvor hele eller en del af den animalske produktion fuldt ud opfylder principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, opdelt efter dyrekategori.\nHusdyr er defineret i afsnit III. Husdyr.\nAnvendelse af bedriftens produktion\nHusstanden anvender mere end 50 % af værdien af bedriftens endelige produktion\nVed »husstand« forstås den familieenhed, som landbrugeren tilhører, og hvis medlemmer deler samme bolig, sammenlægger deres indkomst og formue, helt eller delvist, og forbruger visse former for varer og tjenester kollektivt, navnlig bolig og fødevarer.\nDefinitionen af »endelig produktion« i forbindelse med dette kendetegn er den samme som definitionen af »anvendelig produktion«, der anvendes i forbindelse med landbrugsregnskaber i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (4).\nDet direkte salg til endelige forbrugere udgør mere end 50 % af bedriftens samlede salg (2)\nVed »direkte salg til den endelige forbruger« forstås bedriftens salg af landbrugsprodukter af egen produktion, behandlet eller ubehandlet, direkte til forbrugere til deres eget forbrug.\nVed »bedriftens samlede landbrugsareal« forstås det udnyttede landbrugsareal (agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer afgrøder og køkkenhaver) og andre arealer (uudnyttet landbrugsareal, skovbevoksede arealer og andre arealer).\nJord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som normalt indgår i bedriftens omdrift.\nOmdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at sondre mellem agerjord og flerårige kulturer eller varige græs- og engarealer anvendes en tærskel på fem år. Det betragtes således ikke som agerjord, hvis samme afgrøde dyrkes i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres.\nAlle kornarealer, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).\nTriticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L.\nSecale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd).\nAvena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret.\nMajs (Zea mays L.) til høst af kerner.\nAndre kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn\nKornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds.\nAfgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.\nAlle arealer med tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).\nPisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.\nBeta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til produktion af alkohol (herunder energiproduktion).\nFoderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien hovedsagelig bestemt til foder, uanset om det er roden eller stilken, og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder med henblik på produktion af foder, ikke andetsteds nævnt.\nPlanter, som normalt ikke sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.\nAlle høstede arealer af industriplanter, uanset anvendelse, registreres her (inkl. afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi).\nGossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø.\nBrassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner.\nHelianthus annuus L., som høstes som tørre kerner.\nGlycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner.\nLinum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner.\nAndre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt.\nLinum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre.\nAndre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.\nPlanter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum.\nDer sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give smag end indhold.\nIndustriafgrøder, ikke andetsteds nævnt\nAndre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt.\nInkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi.\nFriske grøntsager, meloner og jordbær — frilands eller under lav overdækning.\nFriske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre landbrugsafgrøder.\nFriske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre gartneriafgrøder.\nKulturer, som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.\nBlomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), frilands eller under lav overdækning\nBlomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.\nAlle »grønne« agerjordskulturer bestemt hovedsagelig til foder, der dyrkes i omdrift med andre afgrøder, og som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).\nInkl. grønne afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi.\nAfgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes.\nGræsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal omdrift. Arealerne skal i mindst et høstår eller mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).\nBlandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her.\nAndre årlige eller flerårige (mindre end 5 år) foderkulturer.\nAlle former for fodermajs (Zea mays L.), som høstes hovedsagelig til ensilage, men ikke for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten).\nHerunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage samt til produktion af vedvarende energi.\nBælgplanter dyrket og grønthøstet som hele planter hovedsagelig til foder.\nBlandinger af især bælgfoderplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstes som tørret hø, medtages her.\nAndre grønthøstede planter ikke andetsteds nævnt\nAndre agerjordskulturer hovedsagelig beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt.\nArealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, ekskl. korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter.\nKulturer på agerjord, ikke andetsteds nævnt.\nAl agerjord, som indgår i omdrift, som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret.\nDet væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i et driftsår for at blive forbedret.\narealer uden nogen form for vegetation\narealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning\narealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.\nAl agerjord, der bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand som fastsat i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, eller eventuelle senere retsforskrifter (5), uanset om de er omfattet af omdriften, medtages her.\nBrakjord, for hvilken der ikke modtages finansiel støtte eller tilskud.\nBrakjord, for hvilken bedriften er berettiget til finansiel støtte.\nArealer, der tjener til dyrkning af landbrugsprodukter bestemt til forbrug af landbrugeren og dennes husholdning, og der som regel er adskilt fra det øvrige landbrugsareal og fremtræder som køkkenhaver.\nKun lejlighedsvis sælges overskydende produktion fra dette areal uden for bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre punkter, selv om en del af produkterne forbruges af landbrugeren og dennes husholdning.\nArealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede (tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes uden for bedriftens omdrift.\nDisse arealer kan anvendes til græsning eller til ensilage eller hø eller til produktion af vedvarende energi.\nVarige græsarealer på jord af god eller mellemgod kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv græsning.\nVarige græsarealer med ringe udbytte, som regel på jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højereliggende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket, tilsået eller drænet.\nDisse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græsning og slås normalt ikke eller slås på en ekstensiv måde, og kan ikke anvendes til en større dyrebestand.\nVarige græs- og engarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, eller eventuelle senere retsforskrifter, bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand og er berettigede til finansiel støtte.\nKulturer uden for omdrift (ekskl. varige græs- og engarealer), som dyrkes på arealerne over en længere periode og giver udbytte i flere år.\nArealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end jordbær til produktion af frugt. Hertil regnes plantager såvel med lille som med stor afstand mellem træerne, hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen.\nPlantager med frugttræer, som traditionelt vokser i tempereret klima til produktion af frugt.\nPlantager med frugttræer, som traditionelt vokser i subtropisk klima til produktion af frugt.\nPlantager med bærbuske, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima til produktion af bær.\nPlantager med nøddetræer, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima.\nPlantager med Citrus spp.\nPlantager med Olea europea L.\nHvor der normalt produceres spiseoliven\nPlantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af spiseoliven.\nHvor der normalt produceres oliven til produktion af olivenolie\nPlantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af olivenolie.\nPlantager med Vitis vinifera L.\nDruesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), der opfylder kravene i i) Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (6), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.\nDruesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), der opfylder kravene i i) forordning (EF) nr. 479/2008, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.\nDruesorter, der normalt dyrkes til produktion af andre vine end BOB- (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og BGB-vine (beskyttet geografisk betegnelse).\nDruesorter, der normalt dyrkes til produktion af friske druer.\nDruesorter, der normalt dyrkes til produktion af druer til tørring.\nArealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til udplantning:\nvinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer\nplanteskoler for frugter og bær\nplanteskoler for prydplanter\nskovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug)\ntræer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf.\nFlerårige frilandskulturer, som ikke medtages under ovenstående betegnelse, især kurve- og flettemateriale, der som regel høstes hvert år.\nheraf juletræer (2)\nTræer, der plantes til kommercielle formål, f.eks. juletræer på det udnyttede landbrugsareal.\nTil »andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal (landbrugsarealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften), skovbevoksede arealer og andre bebyggede arealer, gårdspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.\nArealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersøgelsens referenceår af økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere indgår i omdriften, dvs. at en landbrugsmæssig udnyttelse ikke er tilsigtet.\nDisse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en landbrugsbedrift normalt råder over.\nArealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inkl. poppelplantager i eller uden for skov, skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens egne behov samt skovfaciliteter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).\nheraf lavskov med kort omdriftstid\nSkovbevoksede arealer til dyrkning af træer med en omdriftstid på 20 år eller mindre.\nOmdriftstiden er den tid, der går mellem træernes såning/plantning og høsten af det endelige produkt, idet normale foranstaltninger som f.eks. tynding ikke anses for høst.\nDe dele af landbrugsbedriftens samlede areal, som hverken hører under det udnyttede landbrugsareal, det uudnyttede landbrugsareal eller det skovbevoksede areal.\nSvampe, der dyrkes i bygninger, der er opført eller indrettet specielt med henblik på dyrkning af svampe, samt i grotter, kældre m.v.\nSamlet udnyttet landbrugsareal i alt, som i løbet af referenceåret vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og med den vandmængde, som bedriften normalt har til rådighed.\nArealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang.\nArealer til produktion af energiafgrøder, der er omfattet af følgende støtteordninger i henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003:\nden særlige støtte til energiafgrøder (artikel 88)\nbetaling knyttet til en udtagningsrettighed, når produktionen finder sted på et braklagt areal (artikel 55 eller 56).\nOmfatter ikke andre arealer til produktion af energiafgrøder (herunder som er berettiget til betaling knyttet til »normal« berettigelse under enkeltbetalingsordningen eller den forenklede arealbetalingsordning).\nAreal til produktion af energiafgrøder, der er omfattet af betalingen knyttet til en udtagningsrettighed, når produktionen finder sted på et braklagt areal (artikel 55 eller 56 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003).\nVed »genetisk modificerede afgrøder« forstås enhver organisme som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 2001/18/EF (7) eller eventuelle senere retsforskrifter.\nAntal produktionsdyr, som på undersøgelsens referencedag er i bedriftens direkte besiddelse eller under dens administration.\nDyrene er ikke nødvendigvis landbrugerens ejendom. Dyrene kan befinde sig på bedriften (på udnyttede landbrugsarealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (fælles arealer, vandrende i flokke osv.).\nHusdyr tilhørende hestefamilien i slægten Equus (heste, æsler osv.).\nHusdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis, herunder hybrider som Beefalo.\nHornkvæg, under 1 år, tyre-, stude- og kviekalve\nKvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet.\nKøer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.\nKøer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.\nHusdyr af arten Ovis.\nModerfår og bedækkede lam.\nAlle får, som ikke er avlshunner.\nHusdyr af underarten Capra aegagrus hircus.\nHungeder, som har læmmet, og bedækkede geder.\nAlle geder, som ikke er avlshunner.\nHusdyr af arten Sus scrofa domesticus.\nSøer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej\nSvin, ikke andetsteds nævnt.\nHusdyr af arten Gallus domesticus, som holdes med henblik på produktion af kød.\nHusdyr af arten Gallus domesticus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg.\nFjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner.\nHusdyr af arten Meleagris.\nHusdyr af arterne Anas og Cairina moschata.\nHusdyr af arten Anser anser dom.\nStrudse (Struthio camelus).\nAndet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt (2)\nHunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger.\nAntal bistader med bier (Apis mellifera) til produktion af honning.\nHusdyr, ikke andetsteds nævnt\nEnhver animalsk produktion, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.\nIV. MASKINER OG ANLÆG\nIV. i) Maskiner (2)\nDe motorkøretøjer og maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag.\nMotorkøretøjer og maskiner, som udelukkende tilhører bedriften på undersøgelsens referencedag.\nAlle traktorer med mindst to aksler, og alle andre motorkøretøjer, der anvendes som landbrugstraktorer.\nHavebrugstraktorer, motorharver, motorfræsere og motorslåmaskiner\nMotorkøretøjer med en aksel eller uden aksel, der anvendes i landbruget, ved havedyrkning og ved dyrkning af vin.\nMaskiner til høstning og tærskning af korn, proteinafgrøder og oliefrø, græsfrø osv., uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer.\nMaskiner (ekskl. mejetærskere), som anvendes til høst af sukkerroer, kartofler eller foderafgrøder, uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer.\nDe motorkøretøjer og maskiner, som bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har anvendt, men som tilhører:\nen anden landbrugsbedrift (f.eks. som anvendes henhold til en aftale om gensidig hjælp eller inden for rammerne af en maskinring)\nto eller flere landbrugsbedrifter i fællesskab\nIV. ii) Anlæg\nAnlæg, der anvendes til produktion af vedvarende energi, opdelt efter energikilde\nAnlæg, som landbrugsbedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har anvendt til produktion af vedvarende energi bestemt til markedet (tilsluttet forsyningsnettet) eller til bedriftens egen landbrugsproduktion (ikke tilsluttet forsyningsnettet).\nUdstyr på arealer tilhørende bedriften er ikke omfattet, hvis landbrugeren ikke deltager i produktionen af energi, enten gennem investering eller aktiv deltagelse (dvs. kun modtager leje for arealet).\nUdstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende vindenergi.\nVed »vindenergi« forstås vindens kinetiske energi, der udnyttes til elproduktion i vindturbiner.\nOmfatter også den direkte mekaniske energi fra vind.\nUdstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende biomasse-energi.\nVed »biomasse« forstås det solide, flydende, gasformige organiske, ikke-fossile materiale af biologisk oprindelse, der anvendes til produktion af varme, elektricitet eller transportbrændstoffer.\nUdstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af biogas fra biomasse.\nVed »biogas« forstås en gas, der hovedsagelig består af metan og kuldioxid, og som fremkommer ved anaerob nedbrydning af biomasse.\nUdstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende solenergi.\nVed »solstråling« forstås den stråling, der udnyttes til varmtvands- og elproduktion.\nUdstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende energi fra vandkraft.\nVed »vandkraft« forstås vands potentielle og kinetiske energi, der omdannes til elektricitet i vandkraftværker.\nOmfatter også den direkte mekaniske energi fra vand.\nEthvert udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende energi, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.\nV. i) Arbejdstid anvendt på bedriften\nLandbrugsarbejdskraften omfatter alle personer over den skolepligtige alder, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde på bedriften.\nMedmindre der i den nationale lovgivning er fastsat en specifik minimumsalder for den obligatoriske fuldtids- eller deltidsuddannelse, er 15 år den konventionelle alder, hvor skolepligten ophører.\nEneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften, registreres i undersøgelsen, men medregnes ikke i den samlede landbrugsarbejdskraft.\nPersoner, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som landbrugsarbejdskraft.\nEkskl. personer, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber).\nVed »landbrugsarbejde« forstås enhver type arbejde på bedriften, der bidrager til i) aktiviteterne som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 1166/2008, ii) vedligeholdelsen af produktionsmidlerne, eller iii) de aktiviteter, der er direkte afledt af disse produktionsaktiviteter.\nTid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften\nVed »tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften« forstås den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, ekskl. arbejde i landbrugerens eller driftslederens husholdning.\nBeskæftigelsesfrekvensen i fuldtidspersoner, dvs. det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige antal timer om året, der arbejdes i fuldtidsjobs i landet.\nVed »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer).\nLandbrugeren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften.\nLandbrugeren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator.\nArbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)\nDen fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift.\nKun praktisk landbrugserfaring\nErfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift.\nEnhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget.\nEnhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag.\nDriftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder (8)\nVed »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter.\nEnelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer\nMedlemmer af enelandbrugerens familie, inkl. ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.\nI almindelighed er landbrugerens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.\nTo personer, der bor sammen som partnere, uden at være gift, betragtes ligeledes som ægtefæller.\nEnelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: mænd\nEnelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder\nFast fremmed arbejdskraft\nAlle andre personer end landbrugeren og dennes familiemedlemmer, der udfører landbrugsarbejde og modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) fra landbrugsbedriften.\nVed »fast fremmed arbejdskraft« forstås personer, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde hver uge på bedriften, uanset længden af den ugentlige arbejdstid.\nHerunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en del af den pågældende periode, men som af en af nedenstående grunde ikke har været i stand til at arbejde i hele perioden:\nsærlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året)\nfravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død\ntiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag)\nkomplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.).\nVed »midlertidig arbejdskraft« forstås personer, som inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag ikke har arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager end dem, der er nævnt under »fast fremmed arbejdskraft«.\nVed »arbejdsdage udført af midlertidig fremmed arbejdskraft« forstås dage af en sådan længde, at den ansatte modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) for en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget landbrugsmedarbejder. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejdsdage.\nVed en »hel arbejdsdag« forstås en fuldtidsbeskæftiget fast ansats normale arbejdsdag.\nSamlet antal arbejdsdage omregnet til hele arbejdsdage (landbrugsarbejde), der ikke er anført under førnævnte kategorier, og som inden for de sidste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag er præsteret af personer, der ikke beskæftiges direkte af bedriften (f.eks. ved underleverandørarbejde)\nEnhver form for landbrugsarbejde udført på bedriften for bedriften af personer, som ikke er direkte ansat af den pågældende bedrift, men som arbejder for egen regning, eller som er ansat af tredjemand, f.eks. underleverandørarbejde eller andelsselskaber.\nDet udførte antal arbejdstimer skal omregnes til hele arbejdsdage eller -uger.\nV. ii) Anden erhvervsmæssig beskæftigelse (ikke-landbrugsmæssigt arbejde på bedriften og arbejde uden for bedriften)\nVed »anden erhvervsmæssig beskæftigelse« forstås enhver beskæftigelse, udført mod vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier), ekskl. beskæftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde som defineret under afsnit V. i).\nLandbrugsarbejde, der udføres af arbejdskraften fra en landbrugsbedrift for en anden landbrugsbedrift, medregnes.\nOplysningerne indsamles kun på de bedrifter, hvor landbrugeren er en fysisk person (dvs. hvor landbrugeren også er driftslederen). Juridiske personer medregnes ikke.\nIkke-separabel ikke-landbrugsmæssig erhvervsmæssig bibeskæftigelse på bedriften medtages ikke, da det medregnes under landbrugsarbejde.\nAktiviteter, hvortil der medgår mere tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.\nAktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.\nAnden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af landbrugeren, som samtidig er driftslederen:\nHvis udøvelse af anden erhvervsmæssig beskæftigelse\nAnden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af enelandbrugerens ægtefælle:\nAnden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie:\nVI. ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE PÅ BEDRIFTEN (MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN)\nVI. i) Liste over andre former for erhvervsmæssig beskæftigelse\nAnden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften omfatter alle andre beskæftigelser end landbrugsarbejde med direkte tilknytning til bedriften og med økonomiske følger for bedriften.\nVed »aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften« forstås aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes. Anvendes kun bedriftens arbejdskraft (familie og ikke-familie) og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde for to forskellige bedrifter, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.\nIkke-landbrugsarbejde og landbrugsarbejde for andre bedrifter medregnes.\nVed »erhvervsmæssige aktiviteter« forstås i denne forbindelse aktivt arbejde, og finansielle investeringsaktiviteter medregnes således ikke. Udlejning af landbrugsjord til diverse aktiviteter uden at være yderligere involveret i disse aktiviteter medregnes ligeledes ikke.\nAlle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.\nHåndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af landbrugeren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.\nAl forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et forarbejdet sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Herunder hører bl.a. forarbejdning af kød, produktion af ost.\nAl forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin eller olivenolie medregnes derfor ikke, medmindre den indkøbte del af vinen eller olivenolien er betydelig.\nProduktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer.\nEkskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug.\nForarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.).\nProduktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri.\nUnderleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv.\nSkovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål.\nAndre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, ikke andetsteds nævnt.\nVI. ii) Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften\nAndel af omsætningen fra anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i forhold til bedriftens samlede omsætning (inkl. direkte betalinger).\nVII. STØTTE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER\nBedriften har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste tre år\nDer indsamles oplysninger om, hvorvidt en bedrift har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (9) eller eventuelle senere retsforskrifter.\nArtikel 24 i forordning (EF) nr. 1698/2005: anvendelse af rådgivningstjenester.\nArtikel 26 i forordning (EF) nr. 1698/2005: modernisering af landbrugsbedrifter.\nArtikel 28 i forordning (EF) nr. 1698/2005: forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter.\nArtikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005: opfyldelse af regler baseret på EF-lovgivningen.\nArtikel 32 i forordning (EF) nr. 1698/2005: landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet.\nArtikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Natura 2000-betalinger.\nBetalinger i tilknytning til vandrammedirektivet\nArtikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger knyttet til direktiv 2000/60/EF (10).\nArtikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for miljøvenligt landbrug.\nArtikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Betalinger for miljøvenligt landbrug, og når bedriften driver landbrug i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i forordning (EF) nr. 834/2007.\nArtikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for dyrevelfærd.\nArtikel 53 i forordning (EF) nr. 1698/2005: diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter.\nArtikel 55 i forordning (EF) nr. 1698/2005: fremme af turismen.\n(1) De grundlæggende definitioner af landbrugsbedrift og storkreatur er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1166/2008.\n(2) Skal ikke forelægges i 2010.\n(3) EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1.\n(4) EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1.\n(5) EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.\n(8) Skal ikke forelægges i 2013.\nDefinitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur\nAgerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve.\nAgerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en bearbejdningspraksis eller et bearbejdningssystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden.\nAgerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning.\nJorddække om vinteren\nDen måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren.\nAgerjord, hvorpå der op efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning.\nAgerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden.\nNormalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning.\nAgerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke.\nAgerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode.\nAgerjord, der dyrkes med samme afgrøde i mindst 3 år, og som ikke er omfattet af en planlagt omdrift.\nOmdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Hvis samme afgrøde dyrkes flere år i træk, kaldes det monokultur.\nLineære elementer, som landbrugeren har vedligeholdt i de seneste 3 år\nLineære elementer er uafbrudte menneskeskabte rækker af træer, buske, stengærder osv., der som regel repræsenterer et markskel.\nRækker af buske, der danner en hæk, nogle gange med en midterrække af træer.\nUafbrudte rækker af træbevoksning, der som regel angiver markskel på et landbrugsareal eller langs veje eller vandløb.\nMenneskeskabte strukturer af kunst- eller natursten, f.eks. murværk med eller uden bindemiddel.\nLineære elementer, som landbrugeren har oprettet i de seneste tre år\nIV. DYR PÅ GRÆS\nArealer anvendt til græsning i referenceåret\nDet samlede græsareal, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften, og hvorpå der holdes dyr på græs i referenceåret.\nDet antal måneder, dyrene har været på græs på græsarealer, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften i referenceåret.\nGræsning på fælles arealer\nVed »fælles arealer« forstås den jord, der ikke tilhører landbrugsbedriften direkte, men som er omfattet af fælles rettigheder. De kan bestå af græsgange, havebrugsarealer eller andre områder.\nSom regel består fælles arealer af udnyttet landbrugsareal, der ejes af en offentlig myndighed (staten, kommunen osv.), men som en anden person har visse rettigheder over, som regel i fællesskab med andre.\nDet antal måneder, dyrene har været på græs på fælles arealer i referenceåret.\nBindestald — med fast gødning og ajle\nStalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning.\nStalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.\nStalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning.\nStalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle, eller hvor disse materialer kan skrabes fra betonbelagte gangarealer og samles i tanke eller laguner sammen med gylle, der deponeres i udendørs anlæg.\nAlle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser.\nStalde med delvis spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.\nStalde med fuldstændig spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.\nStalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum.\nStalde, hvor de æglæggende høner holdes i bure, en eller flere i hvert.\nÆglægningsbure, hvor gødningen ved hjælp af et bånd under burene på mekanisk vis føres ud af bygningen med dannelse af fast gødning/staldgødning.\nÆglægningsbure, hvor gødningen falder ned i en gødningskælder under burene med dannelse af gylle.\nÆglægningsbure, hvor gødningen falder ned på gulvet under burene med dannelse af fast gødning/staldgødning, og hvorfra det regelmæssigt fjernes på mekanisk vis.\nBedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført fast gødning/staldgødning i referenceåret.\nBedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning.\nBedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført gylle i referenceåret.\nBedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning af gylle i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning, eller med direkte nedfældning.\nMængden af gødning og gylle, der sælges eller på anden vis forlader bedriften, fastsat som en procentdel af den samlede mængde gødning og gylle, der produceres på bedriften i referenceåret.\nVII. FACILITETER TIL OPBEVARING OG HÅNDTERING AF GØDNING\nFaciliteter til opbevaring af fast gødning på en vandtæt overflade med afløbssikring, med eller uden tag.\nVed »fast gødning« forstås ekskrementer (med eller uden strøelse) fra husdyr, inkl. en eventuel mindre urinmængde.\nVandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af alje.\nVed »alje« forstås urin fra husdyr, inkl. mindre ekskrementer og/eller vand.\nVandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af gylle.\nVed »gylle« forstås en flydende gødning, dvs. en blanding af ekskrementer og urin af husdyr, evt. inkl. vand og/eller en mindre mængde strøelse.\nTank, der som regel er fremstillet af et vandtæt materiale, og som anvendes til opbevaring af gylle.\nEn udgravning i jorden, der som regel er beklædt, og som anvendes til opbevaring af gylle.\nEr opbevaringsfaciliteterne overdækkede?\nOpbevaringsfaciliteter til gødning, der er overdækket (f.eks. betondæksel, telt, presenning osv.), således at de er beskyttet mod regn eller andet nedbør og at det begrænser ammoniakemissioner.\nBedriftens udnyttede landbrugsareal, der i gennemsnit er blevet kunstvandet i de seneste 3 år, inkl. referenceåret.\nArealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang, opdelt efter afgrødekategorier.\nVandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.\nVanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne.\nVanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning.\nKilde til kunstvanding på bedriften\nKilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften.\nVandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.\nSmå naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift.\nOverfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding.\nVandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter. Der opkræves normalt afgift for at få adgang til disse kilder.\nAndre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand.\nMængde vand anvendt til kunstvanding pr. år\nDen mængde vand, bedriften har anvendt til kunstvanding i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag, uanset kilden.


6 grunde til at du tager dårlige beslutninger - Lederweb\n3 min. 5.481 09-01-2020\nUndersøgelser viser, at vi gennemsnitligt tager 2.000 beslutninger i timen. Langt de fleste er små beslutninger, som vi tager helt instinktivt og per automatik – fx om du skal tage en kop kaffe nu, eller om du skal vente til efter frokost. Men mange af de beslutninger, du tager i løbet af dagen, kræver også decideret omtanke og har indflydelse på rigtig mange. Derfor er det vigtigt, at du er i stand til at tage gode og rigtige beslutninger.\nSeks forstyrrelser du skal undgå\nDer er mange ting, der kan forstyrre og have indflydelse på dine beslutninger. Forfatter og ledelsesekspert Mike Erwin peger i en artikel på hbr.org på seks ting, du skal være opmærksom på:\n1. Undgå distraktions-tsunamien\nDen teknologisk stormflod, som gør hverdagen meget nemmere og mere bekvemmelig, har også skabt et miljø, hvor information og kommunikation aldrig ophører. Vores hjerner bearbejder fem gange så meget information i dag som i 1986. Mange af os befinder os i en konstant distraktionszone, hvor vi kæmper for at bevare et fokus.\nFor at bevare fokus, så find tid hver dag til lige at trække stikket et øjeblik fra e-mailen, de sociale medier, nyhedsstrømmen og informationsalderens angreb. Det er lettere sagt end gjort, men ikke umuligt hvis du prioriterer det.\nLæs også: 4 tips: Sådan undgår I forstyrrelser\n2. Lad ikke beslutningstrætheden tage over\nVores evne til at udføre mentalt krævende opgaver, så som at tage vigtige beslutninger, der kræver nøje overvejelse, bliver slidt, hvis der konstant trækkes på den kompetence. Og med så mange beslutninger, der skal tages stilling til – særligt dem, der har stor indflydelse på andre – er det uundgåeligt at opleve beslutningstræthed. Og det svækker i høj grad kvaliteten af de beslutninger, du tager.\nFor at undgå dette, skal du identificere de vigtigste beslutninger på din dagsorden, og så ofte som muligt, prioritere din tid, så du kan tage stilling til dem, når dit energiniveau er på sit højeste. Fx om formiddagen.\n3. Lad ikke de gode input gå tabt\nFor at tage gode beslutninger skal du sørge for at indhente så mange relevante input som muligt. Også til møder. Men under et typisk møde er det ofte blot de samme to eller tre personer, der står for en stor del af snakken. Resten kommer slet ikke til orde, og det til trods for, at de sidder inde med masser af vigtig viden.\nFor at få adgang til den viden kan du gøre flere ting. Du kan fx sende en dagsorden for mødet ud i god tid, så alle har mulighed for at overveje deres bidrag og input inden mødet. Og arbejd generelt på at forbedre mødekulturen, giv plads til alle og åben eventuelt op for, at man også efter mødet er velkomne til at følge op og dele gode ideer med dig.\nLæs også: 7 tips: Sådan undgår du kedelige møder\n4. Multi-tasking: Vær på vagt\nDer er ikke mange job i dag, der ikke kræver et vist niveau af multi-tasking. Alligevel viser undersøgelser, at din arbejdsindsats og beslutningsdygtighed daler med op til 40 pct., når du skal jonglere med to opgaver på samme tid, der kræver en kognitiv indsats. Derfor skal du afsætte flere tidspunkter i løbet af dagen til at fokusere udelukkende på de vigtige beslutninger.\n5. Lad ikke følelserne tage overhånd\nFølelser som frustration, begejstring, vrede, glæde osv. er en uundgåelig del af din hverdag. Og det kommer nok ikke bag på dig, at følelser har en indflydelse på de beslutninger, du tager. Særligt kan vrede, panik eller irritation i den grad styre dig i retning af dårlige beslutninger. Derfor skal du være bevidst om din følelsesmæssige tilstand, øv dig i selvkontrol og modstå trangen til at reagere prompte, når du er blevet vred over noget.\n6. Bliv ikke begravet i information\nDu har adgang til uanede mængder af information. Det er en gave, men vi ved også, at jo mere information, vi skal forholde os til, jo længere tid bruger vi på at tage en beslutning. Beslutningsprocessen skal selvfølgelig være grundig. Alligevel bliver dine beslutninger sjældent bedre af alt for meget information. Du skal i stedet indledningsvist vurdere, hvilken information der er relevant, sæt derefter en deadline for din beslutning og overhold den.\nLæs også: Ledere skal vide – ikke synes eller mene\nDe beslutninger, du tager, har stor indflydelse på den virkelighed, du befinder dig i. De har direkte indflydelse på, hvordan du tilbringer din tid og hvilke informationer, du bearbejder (eller ignorerer). Du kan ikke undgå at tage det forkerte valg en gang i mellem. Men hvis du er opmærksom på de seks forstyrrelser og tager kampen op imod dem, bliver du i stand til at minimere de dårlige beslutninger og får en mere positiv indflydelse på de personer, du leder.\nArtiklen er frit oversat og redigeret fra hbr.org: 6 reasons we make bad decisions, and what to do about them.


Tekniker hos GreenMind (Aarhus) - Deltid til GreenMind | Ofir.dk\nTekniker hos GreenMind (Aarhus) - Deltid\nTekniker hos GreenMind - Aarhus (Deltid)\n(Please notice: This job requires that you speak and understand Danish at a high level)\nVil du være med til at gøre en forskel for miljøet? Sidste år blev der smidt 50 ton elektronikaffald i skraldespanden, men kun 15% af dette blev genbrugt. Sammenlagt udgør elektronikaffald kun 2% af den samlede mængde affald, men det står for 70% af de giftige affaldsstoffer.\nHos GreenMind vil vi gerne være med til at bremse denne udvikling. Det gør vi ved at tilbyde kvalitetsreparationer samt køb og salg af smartphones, tablets og computere. På den måde tilbyder vi kunderne et miljørigtigt alternativ til det gængse forbrugsmønster, der er præget af en ”brug og smid væk”-tankegang.\nVi har siden 2009 foretaget over 300.000 reparationer af smartphones og tablets, og er Danmarks største uafhængige reparatør, med seks butikker fordelt over hele Danmark.\nVi søger en person til at udfylde en deltids som tekniker, i vores afdeling i Aarhus\nJobbet vil primært bestå i at reparere smartphones og tablets, men vil også byde på daglig kundesupport.\nErfaring med reparation af iPhones og/eller iPads (Apple-produkter) er et krav, og vi forventer hertil, at du har en stor interesse for elektronik og smartphones.\nDet er også vigtigt for os, at du kan fungere socialt, da vi er en mindre virksomhed, hvor indbyrdes forståelse og kommunikation er yderst vigtigt – især når der er travlt.\nVi gør generelt meget ud af at få det sociale aspekt til at fungere mellem vores medarbejdere, da vi tror på, at en virksomhed skal fungere internt for at kunne levere eksternt. Vi ser velfungerende medarbejdere som fundamentet i vores forretning og prioriterer altid fællesskabet.\nDu har arbejdet i lignende stillinger som tekniker før - gerne i en butik - og har en naturlig interesse for IT og god service.\nDet er vigtigt du har flair for at holde overblikket, og er fokuseret på at levere god, professionel service – hver gang. Du er meget gerne selvstændigt tænkende, og kan træffe beslutninger uden at være under konstant vejledning. Hertil er det vigtigt du er servicemindet i din kundekontakt, og er ansvarsbevidst samt møder til tiden.\nArbejdssted: GreenMind Aarhus, Guldsmedgade 2, 8000 Aarhus C\nStilling: Deltid (15-20 Timer ugenligt)\nDu kan i forbindelse med en eventuel jobsamtale blive bedt om at fremvise en straffeattest.\n330828709Phoenix-8544d9fe12021-09-15T00:00:00Tekniker hos GreenMind (Aarhus) - Deltid\n2021-10-21T00:51:39.597 Tekniker hos GreenMind - Aarhus (Deltid) (Please notice: This job requires that you speak and understand Danish at a high level) Vil du være med til at gøre en forskel for miljøet? Sidste år blev der smidt 50 ton elektronikaffald i skraldespanden, men kun 15 af dette blev genbrugt. Sammenlagt udgør elektronikaffald kun 2 af den samlede mængde affald, men det står for 70 af de giftige affaldsstoffer. Hos GreenMind vil vi gerne være med til at bremse denne udvikling. Det gør vi ved at tilbyde kvalitetsreparationer samt køb og salg af smartphones, tablets og computere. På den måde tilbyder vi kunderne et miljørigtigt alternativ til det gængse forbrugsmønster, der er præget af en brug og smid væk -tankegang. Vi har siden 2009 foretaget over 300.000 reparationer af smartphones og tablets, og er Danmarks største uafhængige reparatør, med seks butikker fordelt over hele Danmark. Om jobbet Vi søger en person til at udfylde en deltids som tekniker, i vores afdeling i Aarhus Jobbet vil primært bestå i at reparere smartphones og tablets, men vil også byde på daglig kundesupport. Erfaring med reparation af iPhones og eller iPads (Apple-produkter) er et krav, og vi forventer hertil, at du har en stor interesse for elektronik og smartphones. Det er også vigtigt for os, at du kan fungere socialt, da vi er en mindre virksomhed, hvor indbyrdes forståelse og kommunikation er yderst vigtigt især når der er travlt. Vi gør generelt meget ud af at få det sociale aspekt til at fungere mellem vores medarbejdere, da vi tror på, at en virksomhed skal fungere internt for at kunne levere eksternt. Vi ser velfungerende medarbejdere som fundamentet i vores forretning og prioriterer altid fællesskabet. Om dig Du har arbejdet i lignende stillinger som tekniker før - gerne i en butik - og har en naturlig interesse for IT og god service. Det er vigtigt du har flair for at holde overblikket, og er fokuseret på at levere god, professionel service hver gang. Du er meget gerne selvstændigt tænkende, og kan træffe beslutninger uden at være under konstant vejledning. Hertil er det vigtigt du er servicemindet i din kundekontakt, og er ansvarsbevidst samt møder til tiden. Praktiske detaljer Arbejdssted: GreenMind Aarhus, Guldsmedgade 2, 8000 Aarhus C Ansøgningsfrist: Hurtigst muligt Stilling: Deltid (15-20 Timer ugenligt) Arbejdstider: Varierende Tiltrædelse: Hurtigst muligt Løn: Efter kvalifikationer Bemærk venligst: Du kan i forbindelse med en eventuel jobsamtale blive bedt om at fremvise en straffeattest.11Jobnet8544d9fe100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2021-10-20T00:00:000000http://app.elvium.com/da/positions/14102/c/applications/new?referer_host=www.jobnet.dk0EuropaDanmarkJyllandØstjyllandAarhus4162415GreenMind11Banevingen 14B Banevingen 14B8000Aarhus CDKDanmark0\nDKDanmarkDKDanmark7Deltid46PermanentIT, Ingeniør og Energi¤Produktion og Håndværk01413833JobNet54175635417563010031-08-2021000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=8544d9fehttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=8544d9fehttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=8544d9fe&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=8544d9fe&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/jobtitle/933208-335-1.jpgTekniker hos GreenMind (Aarhus) - Deltid12008011Dansk3Læse/ tale933264IT-tekniker1IT7Håndværk & service28Industri365404324Williamelvium@elvium.comDKDanmarkDKDanmarkda-DK\nIndrykket: 31 aug 2021


Hvordan skal jeg vælge den bedste leasingbil? - Blog - FindLeasing.nu\n23. december 2020 FindLeasing ApS\nDet er ikke bare nemt at finde den bedste leasingbil, men her kan du få tips til, hvordan du skal tænke for at finde den helt rette bil, der passer perfekt til dine ønsker og behov. Alle ved, at en bil er ikke kun en bil, det er en livsstil. Derfor skal du læse med her og finde den bedste leasingbil.\nFind en god deal\nFør du vælger bil, skal du selvfølgelig sørge for at finde en god leasing deal. Det er jo ingen pointe i at finde en bil, hvis du betaler for meget. Det skal hænge sammen med en god leasingaftale, som passer til dine behov og dine ønsker. Så kommer bilønsket som andre prioritet. Det er dermed ikke sagt, at man ikke har noget valg. De fleste kan nemlig vælge blandt mange flere og mere spændende biler, end de ville have råd til, hvis de selv skulle købe dem. Derfor er det meget vigtigt, at du finder den deal, der passer dig bedst. Enten om det er privatleasing, flexleasing, erhvervsleasing eller en skræddersyet løsning.\nLeasing giver helt klart mere fleksibilitet, når det kommer til at skaffe sig ny bil. En ny bil er noget, man skal have i mange år, men en leasingbil er noget, som du har over en begrænset periode. Derfor skal du tænke lidt anderledes, eller det vil sige, du behøver ikke tænke lige så langsigtet, som du skal, når du skal købe.\nDet ændrer dog ikke på, at behov er meget vigtigt, når du skal lease en bil, det handler bare mere om dine behov lige her og nu, og ikke dine behov om 2-5 år. Hvis du er single, så skal du kun tage hensyn til dig selv. Måske er det nu du skal udleve dine vildeste bildrømme? Det er der nemlig gode muligheder for med en leasingbil. Der er nemlig mange muligheder for at vælge en dyrere bil, end det du ville have råd til at købe, og dermed får du en langt federe bil med leasing, end du får ved køb.\nSituationen er måske en lidt anden for en småbørnsfamilie, der også skal tænke på det praktiske. For selv om det er fedt at have en fed bil, så nytter det ikke noget, hvis den ikke er praktisk i virkeligheden. Det er meget vigtigt, at din bil opfylder nogle helt grundlæggende behov. Den skal være praktisk at køre, og der skal være plads til de ting du normalt kører med – og de mennesker du normalt kører med. Det nytter altså ikke at lease en lille to-sæder sportsbil, hvis du har en familie på fire.\nMan kan blive helt ør oveni hovedet over al den research det tager for at finde den bedste bil. Derfor skal du sørge for at holde gode pauser undervejs, så du er klar i hovedet igen, og kan træffe en god beslutning omkring din leasingbil. Det kan du for eksempel gøre ved at spille sjove spil på automater og få tankerne over på noget helt andet, eller holde en pause med online spillemaskiner.\nForrige artikel← Sådan sælger du nemmest din brugte bil\nNæste artikelHer er alt, hvad du skal vide om detailing bilpleje →


Tre spørgsmål til lokalkandidat Allan Clifford (V), Karup | Ugeavisen Karup\nTre spørgsmål til lokalkandidat Allan Clifford (V), Karup\nHvad er dine mærkesager for dit lokalområde/ landdistrikterne?\nOverskriften for mit politiske arbejde er og har altid været: Husk Karup/Kølvrå og Frederiksområdet, så de tiltænkes en anstændig og ligeværdig plads i den samlede kommunes udvikling. Jeg har efterhånden siddet i byrådet i 16 år og har vist, at jeg er driftssikker og handlekraftig. Det er klart, at jeg kender hele kommunen godt. Vi bliver ikke glemt af Viborg Kommune. Der er allerede brugt mange penge i denne del af kommunen. Senest er det byfornyelsen i Karup, som nu skal gøres færdig. Det er forsamlingshuset og nye tanker om Jethallen. Desuden kan nævnes Uhre Motorsport, Friluftsbadet i Kølvrå, ny udsugning i skytteklubben, en bro på Rørgårdsvej, en helt ny børnehave placeret i det gamle rådhus i Karup, halrenoveringer i både Frederiks og Karup, renovering af begge skoler, spejderne har fået varmegenindvinding og nyt tag og så videre og så videre.\nI næste periode hedder det byfornyelse og haludvidelse i Frederiks. Endelig trænger Kølvrå til nytænkning i fællesskab med boligforeningerne og borgerforeningen. Lige nu har jeg lovning på at ind tænke et større projekt for Kølvrå, hvor man kan bruge midler fra indenrigsministeriet. Det er vigtigt at tale et område op og at arbejde det op.\nJeg glæder mig også til at skulle nytænke demokratiudvalget, som nok kommer til at hedde landdistriktsudvalget. Det er vigtigt, at borgerne udenfor Viborg og Bjerringbro forstår og føler, at de behandles ligeværdigt og anstændigt!\nMan skal forstå, at Viborg Kommune er sluppet overordentlig godt igennem starten på kommunalreformen, og den efterfølgende svære økonomiske krise! Det er også vigtigt at huske på, at staten har sat stramme rammer for, hvor mange penge man kan bruge. Det er et kæmpe puslespil at fordele og bruge de knap 6 milliarder kroner, som budgettet er!\nJeg har stort set siddet i teknisk udvalg i alle valgperioder. Det er mit hovedområde. Det er et område, der handler om, hvordan tingene fungerer i hverdagen - skraldespanden bliver tømt, vi har varme i husene, der er asfalt, så vi kan komme fra A til B og så videre. Det er et område, vi ikke tænker særligt meget over, så længe de virker. En af mine politiske solstrålehistorier er genbrugspladser og affaldshåndtering. Vi gør det godt i Revas regi set på landsplan!\nSom Venstremand peger jeg på Ulrik Wilbek som borgmesterkandidat. Han bringer et frisk pust ind i den politiske hverdag i Viborg Kommune! Han kobler det bedste fra erhvervslivets og sportens verden sammen med en ydmyg holdning til andre mennesker! Giv ham en chance til at vise, at alle de succeshistorier, han har udført i det omkringliggende samfund, kan kobles til vores alles hverdag i Viborg Kommune!\nLæs hans gratis bog om hans tanker: Vi kan så meget mere.\nMan skal stemme på mig, fordi jeg gør en markant forskel for lokalområdet og for den samlede kommune. Karup/Kølvrå og Frederiks-området er et af de områder, der siden kommunens start har fået mest.\nMen der er sandelig også nok at se til i fremtiden!\nHusk nu! Det er vigtigt at stemme personligt og lokalt! Uanset partifarve! Det er den lokale tovholder, der har og skaber fokus på det lokale, når pengene skal fordeles.\nDet vil være rigtig godt for vores hverdag, hvis vi har minimum to og gerne flere lokale inde i byrådet. Anders Bertels og mit samarbejde har været forbilledligt. Vi har siddet i hver vores udvalg og har her kunnet supplere hinanden. Det har hjulpet lokalsamfundet mange gange. Vi har ringet sammen inden og lagt en fælles strategi. Det har vi været gode til.


Du er her: Forside It i undervisningen Video i undervisningen Valg af videoplatform\nVælg din videoplatform\nSom underviser på AU har man adgang til mange forskellige video-værktøjer og -setups, der understøtter forskellige scenarier for undervisning. Det kan dog være svært at finde rundt i de mange programmer og varianter - derfor kan du bruge dette værktøj til at finde en videoplatform, der passer til dine undervisningsbehov.\nStart med at vælge, om undervisningen foregår on-site (altså med fysisk tilstedevær), online (live), parallelt (både studerende online og onsite) eller helt asynkront som en optagelse. Afhængigt af dit valg skal du svare på, hvor høj grad af interaktion du forventer mellem underviser og de studerende, og/eller om undervisningen skal optages.\nVed online undervisning kommunikerer underviser og studerende kun online. Ved parallel undervisning er underviser fysisk til stede, mens studerende både er online og i lokalet. Ved onsite undervisning er både underviser og studerende fysisk til stede. Ved asynkron undervisning optager underviseren video, som de studerende kan se forskudt.\nHøj: Gruppearbejde mellem studerende, diskussioner i plenum, øvelser i par, mv.\nMiddel: Hyppige spørgsmål fra studerende, studenteroplæg, begrænsede diskussioner\nLav/ingen: Få spørgsmål - evt. kun i slutningen af lektionen\nNår du trykker på knapperne, filtreres listen over videoværktøjer automatisk, og du kan sammenligne dem, der er tilbage, ud fra nogle forskellige kriterier.\nFind uddybende forklaringer til de talmarkeringer, der er i tabellen her.\n60425 / i29


Kriminalitetsofre får mere i erstatning end nogensinde\nErstatninger til ofre for kriminalitet er i 2013 steget til rekordniveau, viser nye tal.\nKriminalitetsofre får mere i erstatning end nogensinde, viser nye tal.  Fold sammen\nFredag d. 24. januar 2014, kl. 18.28\nDanske kriminalitetsofre, der har fået tilkendt erstatning i 2013, har samlet set fået det højeste beløb nogensinde, viser tal fra Rigspolitiet og Erstatningsnævnet.\nStigningen gælder eksempelvis ofre, der har fået varige mén, tabt en del af deres erhvervsevne eller gået glip af arbejdsfortjeneste på grund af kriminalitet.\nHvert år søger 3.000 ofre erstatning, og i 2013 har de fået tilkendt over 200 mio. kr. Det er ifølge politiets tal 20 millioner kroner højere end i 2012, og stigningen er endnu større ifølge Erstatningsnævnets opgørelse.\n»Det er det højeste, vi nogensinde har været oppe på,« siger Michael Lerche, der er formand for Erstatningsnævnet.\n»Forklaringen på stigningen inden for tab af erhvervsevne er nok, at der i den kategori simpelthen er flere personer, der har fået tilkendt erstatning,« siger Michael Lerche.\nHan peger desuden på, at et øget fokus på psykiske skader kan forklare, at flere får erstatning for eksempelvis tabt arbejdsfortjeneste.\n»I de mere end 20 år, jeg har været formand for Erstatningsnævnet, er det helt tydeligt, at der er kommet flere psykiske skader, end der har været før i tiden,« siger han.\n»Det kan være meget alvorlige trusler om at blive slået ihjel, hvor der ikke er sket nogen fysisk skade. Derimod kan der være tale om en psykisk skade, som kan få nogle mennesker til at gå helt ned med flaget.«\nEn helt tredje grund til det rekordhøje niveau af erstatninger kan være det såkaldte differencekrav, som flere ifølge Michael Lerches vurdering er blevet opmærksom på.\nI tilfælde, hvor kriminaliteten er sket på arbejdspladsen, kan ofret ikke alene være berettiget til at få erstatning efter arbejdsskadereglerne, men også fra Erstatningsnævnet.\nHvis nævnet udmåler en højere erstatning end de andre relevante myndigheder efter arbejdsskadereglerne, så kan ofret få udbetalt forskellen på de to beløb. Dermed stilles ofre, der er kommet til skade på arbejdspladsen ikke ringere end andre.


Annonce: Viser alt frækt! Billeder og videoer ❤ - Voksenbasen\nHvis du er i frækt humør og vil se mig lege, stønne og alt der hører til!\nSå skriv til min mail 💋💋💋\nSophie pj 2022 @ g m a i l . C o m\nHar både frække billeder og videoer!\nHvis du rigtig i humør så laver jeg også personlige videoer! ❤\nHar en onlyfans (andet navn) og fræk snapchat! 👅👅👅\n11. maj 2022 05:04\n164 dage, 16 timer\nListing ID 999627b27a648fad\nvideoer onlyfans mail fræk l liderlig frække billeder blondine alt frække billeder dansk frækt\nMedlem siden: 11. maj 2022


Ham varme kvinder i bleer norge dansk amatørporno\nVarme kvinder i bleer sex på bornholm\nTorsdag 18st, Marts 6:10:27 Am\nTelugu(Fremskreden), Hindi(Intermediate), Portugisisk(Flydende)\nHoved, Tekstforfatter, Komponist\nCenner: Mohnish123, MarjorieE, luke_psico666\nFra den kvinder billetpris til ekstrem sex varme, kan du bleer det hele.\nEn Guide til Gift Mand 8 billeder Bosomy Blonde ukrediteret Alfred Hitchcock Presents 10 billeder Tim ' s Kæreste Ud over den Tid Barriere 10 pics Prinsesse Trirene Blue Hawaii 22 pics Neil Simon Fun i Acapulco 9 billeder Glip af Stevers ukrediteret Mine Seks Elsker 8 billeder Ava Johnson over Havet Jagten 3 billeder Glip af Manhattan The Ladies Man 6 pics Pige i Bikini ukrediteret Wendy og Mig 9 pics Dit Navn: Din e-Mail: Dette vil ikke blive vist på sitet.\nEfter sit nederlag, Ron varme Attitudinator kvinder slå bleer godt.\nJeg havde fornøjelsen af at blive kastet af Emmy award-vindende casting direktør, Jackie Lind.\nGå en kort vej ud ad sporet til åen, bleer gå nedstrøms varme kort kvinder til svømning hul.\nMen ville give en yderst tilfredsstillende svar på de ofte stillede spørgsmål, "Hvad kravlede op inde i dig, og døde?\nDen et år gamle sagde også til Heat magazine, at han bleer det "bizarre" se sig selv på skærmen i varme situationer, men det er kvinder en del af hans job.\nTages på som et par almindelige trusser.\nMand Fucking Teen Movie bleer porno film på stramme virgn fisse fuck kvinder og porno varme.\nVarme Chopra: bleer er mest tryg, når kvinder er nøgen Sidst opdateret den: Hr. HefnerSasha.\nJeg prøvede at søge efter et sted hvor jeg kunne købe en bh, der ville passe til mig, og din hjemmeside kom op, og mindede mig om, at jeg ikke behøver en bh!\nHan kvinder og tragisk lærer bleer kontrollere andre mennesker, især varme piger.\nSom Du fyre ved, at Indiske bhabhi er meget genert og ikke meget åbne minder.\nHun tog hendes fingre, og kørte dem langsomt op og ned i min bleer, og derefter sætte dem i munden og sugede dem, der alene gav mig lyst til at kvinder igen. varme\nSøde stuepige Nao Kojima får hendes shaved pink pussy renset af.\nOP, da var han allerede sportslige mindst en semi, har du overhovedet har mistanke om, at han var på vej ind i den baggård, hvor du planlægger at kneppe hans kone på jorden.\nAlyson Hannigan minder bleer om denne ene varme på band camp Kvinder Louis-Dreyfus kaster lidt hud på Seinfeld.\nRau også afsløret hendes store planer for fremtiden, der netop er færdig med at skyde sin første film, og for nylig underskrevet en bog-aftale.\nAsa Akira har brug for hendes muffe, spist 2: Japansk MILFS at have nydelse 17 1: Mor der Forfører hendes trin-søn Japansk MILFS have glæde 80 1: en Gift kvinde samleje med nogen regler 8: Flora og Timothy fremragende mor, jeg gerne vil have.\nOpdater kommentarer kvinder RSS feed varme kommentarer til dette indlæg. bleer\nMen der er mere at Gianna ' s imponerende popularitet end bare en dejlig rack.\nHolograph varme vævre Visninger: Bleer MIFL hustler shags. kvinder\nDe mest populære escort bibliotek i Australien er Scarlet Blue.\nJeg fortsatte med at sutte sin pik, der kører min tunge langs akslen, så jeg hoppede i mit hoved op og ned, arbejder mere og mere af enorm fallos ind i min mund.\nCon-naisseur oktober 7, Fantastisk - elsker den opsvulmede læber og pulserende røv-huller 0 0 Svar Indsende Svar.\nBliver afstemt med dem, krop er meget gavnligt, aka onanere til, føler og glæde og være fuldt til stede.\nDen næste tatovering er det sæt af lyn bolte jeg har på min side.\nDen anden udgave af denne serie er kvinder bristepunktet bleer 33 naturligvis stablet piger, der selv bustier end piger i den første. varme\nBare min tynde røv Alle billeder og videoer på denne hjemmeside er af mine egne resultater fra genoprette.\nHængsel skal din Facebook konto godkendelse så kun du vil være i stand til at bruge det.\nBetty Grable var en af de mest berømte pin-up modeller af alle tid; hendes pinup i en badedragt var ekstremt populær med anden Verdenskrig soldater.\nSkandaløst hot s chanteuse Josephine Bakerder blev kendt for sit berygtede "banan-dans", spilles af den altid buff Lynn Whitfield.\nKommentarer i Alt: Karla Spice spiller med hendes Kæreste Stefi Lesbiske.\nCassie lånt en dragt fra Tracy og Sid gik bare i hans shorts.\nEn gang viste sig som en vampyr i en musik video med ZZ Top.\nMest Bleer Tags: Mest Søgte: Mere Kvinder Du varme søgt efter nøgne mennesker kysse.\nApril 6,YouTube meddelte, at for at "sikre indtægter kun strømme til kunstnere, der spiller efter reglerne", det ville ændre sin praksis for at kræve, at en kanal gennemgå en politik overholdelse revision, og har mindst 10, levetid synspunkter, før de kan deltage i partnerprogrammet.\nFor at behage hendes forældre, selvom hun ind på Baruch Collegekun til at droppe ud efter et semester.\nOfte opgaver vil blive skrevet op her så alle kan se, hvor patetisk og billige jeg egentlig er.\nVi har fundet nogle medium opløsning billeder, og nogle high-resolution dem, men begge var stadig ekstremt godt filmet og oplyst, og som de videoer, der alle medvirkede lækre MILFs.\nDe var alle på bleer efter varme partner for kvinder og venskab.


Clarion Hotel Historic District i Williamsburg (VA) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 118 ejendomme i Williamsburg (VA).\n351 York Street, Williamsburg Centrum, Williamsburg (VA), USA, 23185 - Se på kort\nVil du vide mere om Clarion Hotel Historic District?\nMere om Clarion Hotel Historic District\nNår du besøger Williamsburg (VA), så vil du rigtigt føle dig hjemme på Clarion Hotel Historic District, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Dette moderne hotel ligger i nærheden af populære seværdigheder, som Bloody Ravine, Bassett Hall, Tr Vermillion Et Al.\nKort sagt så får du al den service og alle de faciliteter, du kan forvente af Choice Hotels - dit hjem væk hjemmefra. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som døgnåben reception, handicapfaciliteter, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, parkering.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive boblebad, fitnesscenter, indendørs pool, pool/billard, spillerum, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Clarion Hotel Historic District et fremragende valg, når du er i Williamsburg (VA).


June | 2012 | Guldlog June 2012 – Guldlog\nLige nu befinder jeg mig til gode venners bryllup og jeg tænkte derfor, at en repost var på sin plads. Billederne er præcis to år gamle, poset da bloggen endnu var ung og spæd, lang tid før jeg vidste, hvad dette blog-eventyr ville bringe. Ligeledes var en vis Frk. Pave helt på sit begynderstadie, da disse billeder blev taget. Nyheden om det lille spirende væsen var dugfrisk ny og selvom det trods alt kun er to år siden, så føles billederne her, livet omkring dem – og kroppen iklædt trench og wedges som lysår væk. Det var på alle måder et andet liv. Faktisk står jeg her ved de bygninger, der skulle vise sig at blive til barselshotel, og som…\nJeg er som besat af tanken om armringe. Ved ikke, om det er min indre kriger, eller om det er sommerens snarlige komme, der giver lyst til underspillet hippie-look. Either way – det er så tarveligt fint! Helst investerede jeg i de chunky sølv cuffs fra Maison Martin Margiela – gerne tilsat skødesløs gulvlang kjole, som vist på billedet ovenover. På lørdag skal jeg til bryllup, og ville ikke have noget imod at være iklædt lignende. Jeg er normalt ikke så meget til smykker, men netop armringenes enkle og rå udtryk taler til mig. Looket bliver festligt og upgradet, uden at det bliver for pyntet. Alternativt gik jeg glædeligt ombord i Maria Blacks seneste kollektion. Jeg er ekset med de…\n“Every piece of clothing tells a story”……..sådan lyder mottoet bag brandet Mores Stories. Jeg kendte dem ikke, før jeg besøgte Bubble London, men det er jeg meget glad for, at jeg gør nu! Hver sæson samarbejder More Stories nemlig med upcoming illustratorer og skribenter. Ved hvet køb medfølger nemlig en lille bog med en historiefortælling, smukt illustreret og med masser af inspiration og glæde til både store og små. Tanken er, at man gerne vil stimulere børns fantasi og inddrage dem i viderførelsen af en historie. Dels for at hjælpe barnets indlæring, men i særlig grad for at anerkende deres kreative evner. Som gammel litterat og kulturjunkie, må man elske denne slags tiltag. Jeg er pjattet med det. Naturligvis. Jeg…\nBringer en servicemeddelelse – Hvis du trænger til et quick summer fix, er her en holdbar opskrift: Du tager 1 stk. Pave og iklæder denne småblomstret solhat, fodrer med vandmelon og laks ad libitum, starter bilen og kører ud til vandet, så snart du spotter en snert af sol. Ved ankomst til vandet indtager du stranden og lader Pave spise rigelige mængder sand, kaster med bold og deler svingture ud efter bestilling. For øget selvtilfredsstillelse iklæder du dig store shades (som skjuler render under øjne) og let kjole med flæs forneden, bestilt over børnewebshop str. 14 år (kyniske kommentarer om sygeligt selvbedrag ignoreres naturligvis!). Det kan godt være, at børnetøj kun er til børn, men barnlige sjæle med unaturlig tiltro…\nJeg har mange billeder fra London at vise jer. Og skønt de her ikke er af den bedste kvalitet, vil jeg alligevel gerne dele outfittet med jer. Bukserne har hængt længe i skabet, men jeg har ventet på den rette lejlighed til at tage dem på. En særdeles lækker og fin restaurant og en velassorteret cocktailbar i Notting Hill var derfor den perfekte anledning. Hvis I undrer jer over, hvorfor billederne virker let rystede/grynede, eller hvorfor jeg ser så bøvet (bedøvet?) ud, kan jeg som bonusinfo berette, at de er taget ca. kl. 04.30 efter dans i både gaderne og sofaen. Normalt, hvis jeg er oppe på det tidspunkt, er det ikke fordi jeg er på vej i seng –…\nÉn af de favoritter, jeg hurtigt fik, da jeg vandrede rundt på Bubble messen var mærket Petit Chic…de Paris. Mærket er som navnet antyder fransk og udmærker sig især, synes jeg, ved brugen af utrolig lækre materialer og stoffer med meget fine og ekstraordinære prints. Det er velgennemarbejdet og lækker kvalitet. Soveposen vist ovenover havde det smukkeste print og var i tyk økologisk bomuld, og den øverste vest i skind/pels var slet ikke til at stå for med sit finurlige blomsterprint og de friske farver. Dertil kommer at ringe mange af stofferne, der var anvendt havde sådan et vintage-feel over sig, som jeg kun kan omfavne. Se f.eks den rødternede heldragt, kjolerne og sættet med skjorte og hue. Det ligner…\nNu var London jo ikke kun fest og ballade. Jeg var nemlig også et smut forbi Bubble London børnemesse og se på masser af skønne ting. Desværre var der – ligesom på Cph Kids – flere brands, der ikke ville have fotograferet, hvilket ikke efterlader mig meget at arbejde med. Det lykkedes dog alligevel at finde nogle favoritter, som jeg hen over de næste uger vil vise jer i separate indlæg. Jeg har virkelig fået øjnene op for et par stykker af dem. Og alle de andre, alle dem der ikke vil have man tager billeder og som prøver at spise én af med dødsyge produktbilleder, jeg selv kunne have googlet mig frem til på 10 min. – ja, de…\nDet er efterhånden nogle år siden, jeg stiftede bekendtskab med Little Marc Jacobs. Dengang var det faktisk denne velklædte dame, der gjorde mig opmærksom på mærket og rygterne vil vide, at hun vist nok også ejer en del derfra selv 😉 Siden er jeg blevet ret glad for mærket og denne nyerhvervelse er ingen undtagelse. Jersey kjolen er simpelthen noget af det lækreste og blødeste, jeg længe har set. Paven ligner en drøm! Det finurlige og legesyge print og den tøsede flæsekant opsummerer LMJ´s dna synes jeg. Så mangler jeg blot at have en lige så imponerende skosamling fra Marc Jacobs som damen her har (kan I huske hendes gamle header??). Det forekommer mig dog som en lidt vanskligere opgave……\nEndelig hjemme fra London og klar med lidt computertid 🙂 Jeg har haft den bedste tur og nydt i et par dage ikke at være mor, kæreste, kone, kollega, virksomhedsejer, datter el. noget som helst andet end bare mig selv. Har mestendels gået rundt i min egen lille London-bobel og nydt roen sænke sig over mig. Ahhh….Men det er naturligvis også skønt at være hjemme igen og kramme min lille Pave. Nu starter hverdagen og det er tid at tage alle kasketterne på og navigere i det hav af opgaver, der ligger og venter. Kom bare an!\nI mens London og jeg danser af, kan jeg lige tippe om min længe ventede Thailand guide inde på PP. Det har kun taget mig sådan ca. et år at få skrevet den, imponerende hastighed, ikke? Anyway, den er lang, men det er også tilladt at skimme 😉 Jeg modtager virkelig mange mails og kommentarer på vores Thailand tur og selvom jeg flere gange undervejs skrev om oplevelser og ideer/indput, så har jeg længe gerne ville samle det til et egentligt rejse-indlæg med gode råd og fifs. Og nu er det her så endelig. En af årsagerne til at det har taget mig så lang tid, er nemlig at jeg ikke helt synes at blogmediet passer til. Men her er…