Generalforsamling i Torup Bogby, UDSAT - pga coronavirus | torupbogby.dk\nTorup, februar 2020 Torup Bogby Årsberetning 2019\nTorup Bogby har haft sin 13. sæson – 2016 var vores jubelår - og er fortsat en vigtig del af liv & kultur i Halsnæs.\nBogbyen har en bred kontaktflade og samarbejder med Fritidsskoler, Torup Kirke, Kældergalleriet/Kunst i Torup, Torup Musikforening, Torup DOKby, Halsnæs Lilleskole, Halsnæs Bibliotekerne, Kulturelt Samråd, Statens Kunstråd, andre bogbyer i Danmark og de nordiske lande – og International Organisation of Booktowns.\nDer er godt 100 medlemmer og stor aktivitet.\nEn ny 2-sproget folder om Torup Bogby / Torup Booktown blev produceret i 2018 og genoptrykt i 2019.\nDyssekilde Station - med virksomheder og Torupfondens sekretariat på 1. sal og projekt Sykkel i en ny tilbygning, samt Torup Marked om sommeren, nu på 9. år - er det vigtige og markante hovedkvarter for Torup Bogby, som fylder hele stueetagen….og med lun & åben bog-ventesal til glæde for mange mennesker: en vigtig kontakt-flade for Torup Bogby.\nBogskurvognen huses fortsat velvilligt af Toruphus på Haldvejen overfor Brugsen, hvorfra der også sælges bøger, nu også via Mobile Pay; i alt 5 udsalgssteder i og omkring Torup. De store salgsdage er fortsat ifm Torup Marked hver anden lørdag sommeren igennem – og i 2019 gjorde Nordsjællands Veterantog igen holdt på Dyssekilde Station.\nDer doneres løbende ganske mange bøger: om sommeren og efteråret kan det til tider være noget overvældende: det er en stor opgave at sortere, bortskaffe, fylde op på hylderne og prismærke og passe salgssteder i Torup.\nVi lægger vægt på at kun de bedste og pæneste bøger præsenteres i bogsalget og lægger vægt på kvalitet frem for kvantitet. Der bliver solgt nogle få bøger via internettet og via et samarbejde med Bogsalonen, Frederiksværk, som i øvrigt ligner Torup Bogby ganske meget ift aktiviteter mv. Torup Bogby er genstand for stor interesse både fra medierne og fra andre områder i Danmark, hvor lokale kræfter ønsker at etablere en bogby: i 2013 bla Hjørring/Brønderslev og Durup i Salling, i 2014 fra Stevns og i 2015 fra Ramløse.\nKalundborg Bogby (DK) deltog i jubilæumsfestlighederne i 2016 – sammen med Borrby, (S) og Tvedestrand (N). Den største medie-opmærksomhed knyttede sig i 2019 til hæderen til Torup som Årets Landsby, SEP 2019 - pba ansøgning fra Torup Ting.\nDet afstedkom en festlig fejring, en kontant præmie og en sand mediestorm med indslag i DR1, TV Avisen, TV2, TV2 News, TV Lorry, Nordsjællands TV, Radioavisen, DR P1 og Radio 4 – og satte dermed Torup og Halsnæs på det mediemæssige landkort til stor glæde for Torup, Halsnæs Kommune og Torup Bogby.\nSe/hør fx: https://www.dr.dk/nyheder/indland/aarets-landsby-vi-kom-som-de-der-underlige-oekofreaks-udefra https://www.tv2lorry.dk/nyheder/10-09-2019/2200/torup-arets-landby?autoplay=1 https://www.dr.dk/tv/se/tv-avisen/tv-avisen-24/tv-avisen-2019-09-09#!/20:10 https://www.dr.dk/radio/p1/p1-morgen/p1-morgen-2019-09-10#!00:41:12 https://www.radio4.dk/program/4-toget/ under 11.11.2019, time 2, tiden 32:30-43:50 er et interview med formanden for Torup Ting om Årets Landsby, Torup


• Køb Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm – 599 kr.\nMilitær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm\nSeje og meget detaljerede action-figurer fra World Peacekeepers. Figurerne i 1:6 serien er 30,5cm høje, ligesom man kender det fra flere andre legetøjsserier, såsom Action Man, G.I. Joe, Barbie, Star Wars m.v. De store 30,5 cm Action figurer fra World Pea (Læs mere)\nNavn: Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm\nProducent: World Peacekeepers\nEAN: Vurderet til 4.2 ud af 5 stjerner baseret på 38 anmeldelser\nActionfigurer fra World Peacekeepers\nFlere outlets på nettet foreslår nu til dags en lang række forskellige muligheder for fragt. En favorit er lige nu at få leveret til et udleveringssted, fordi du dermed nemt kan hente de bestilte produkter når det passer dig bedst. Leveringsmetoden er nemlig særligt let gængelig, og desuden også den billigste metode til levering ved køb af Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm.\nDu burde ydermere forsøge at få varerne leveret til din hjemmeadresse eller til når du er på job. Fragtmuligheden viser sig oftest en kende mindre prisbillig, men endvidere ret fleksibel. Den mest prisbevidste leveringsmulighed kan ikke modsiges at være at du selv henter varerne, som desværre står og falder med at du er i kort afstand af e-forretningens arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden på Actionfigurer kan vise sig at være rigtig bestemmende hvis vi mangler produkterne om kort tid, så i det øjemed er det nemlig klogt at du kontrollerer den anslåede leveringsdato ved den vedkommende vare.\nDe fleste webshops byder på levering på næstkommende hverdag på flere varer, eksempelvis Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm, som kræver at ordren gennemføres inden et bestemt tidspunkt, med det formål at de kan nå at få dit nye produkt på posthuset inden de logistikansatte drager hjemad.\nEn række internet shops byder på levering uden betaling, men tit afkræver det at man køber for et fastsat beløb. Alternativt må du snuppe den mest letkøbte fragtmulighed, hvilket oftest – om du er tæt på Herning, Solrød Strand eller Støvring – vil blive at få fragtfirmaet til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ret ligetil for købere at søge information om priser på diverse internet virksomheder, og for det har utallige World Peacekeepers shops på nettet set sig nødsaget til at mindske prisniveauet på mange af deres varer – til juniorer, og endvidere også til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nDet kan trods alt vise sig fordelagtigt at sammenligne flere butikker på nettet efter udsalg på Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm inden du gennemfører dit køb, sådan at du er velinformeret til at få fat i den bedste pris.\nMan bør ikke desto mindre ikke undervurdere, at ifald en forretning på nettet markedsfører en vare til en udsalgspris der anses for helt fantastisk letkøbt, er det mange gange være et karakteristika der viser en bedragerisk webbutik. Handler med kort er dog omfattet af en anordning, som begunstiger køberen imod bedrageriske internet shops.\nGenerelt går vi ind for kortbestillinger eller MobilePay. Som en anden løsning kan du drage nytte af et afdragstilbud som fx ViaBill, for så vidt du agter at finansiere betalingen ude i fremtiden.\nFør folk køber hos en World Peacekeepers online shop bør man faktisk gennemgå webbutikkens regler, men det er for det meste en tidskrævende opgave.\nEt alternativt forslag kunne være at bemærke om online butikken er verificeret af e-mærket, grundet at det burde være et kendetegn for at online forretningen efterkommer de danske regler, og at online forretningen hyppigt undersøges af specialister som mestrer retningslinjerne. Desuden giver det dig mulighed for en håndsrækning, ifald du forvoldes vanskeligheder som følge af din handel.\nLigeledes er det smart at køberen er på vagt for de mest essentielle forhold der influerer på transaktionen, som fx den returpolitik forretningen tilsikrer. I den relation er det samtidig essesentielt, at man når som helst beholder sin kvittering på e-mail, så man når som helst kan dokumentere sin ordre af Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm, uden hensyn til om du leder efter et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot yder temmelig fine muligheder for at inspicere diverse andre brugeres bedømmelser og derved anbefaler vi, at du undersøger online webshoppens vurderinger af Militær Udkigstårn 1:6 med Action Figur 30,5cm inden du bestiller.\nFacebook frembyder på samme måde altid fine løsninger til at få indsigt i online shoppens kundetilfredshed. Tilmed møder vi nogle online selskaber i Danmark som tilbyder kunderne at give en kritik af købsoplevelsen, hvilket ydermere kan udnyttes til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en række internet foretagender i form af at vi introducerer firmaernes varer, og indtjener honorar forudsat en af vores besøgende laver et indkøb.\nViden omkring tilbud og online virksomheder opretholdes ofte, men det er umuligt for os at give garantier imod rettelser der eventuelt er lavet siden sidste opdatering af websitets informationer.


To spørgsmål til partierne bag klimaloven – Klimarealisme.dk\nTo spørgsmål til partierne bag klimaloven\n25. januar 2020 13:40 by Karl Iver Dahl-Madsen Views: 905\nVores flittige følger, Jørn Hodal har for fjorten dage siden skrevet følgende til formændene/klimaminister for de partier, der havde vedtaget klimaloven:\nJeg skriver til samtlige af Folketingets partier, der stemte for Klimaloven. Da du er øverst ansvarlige for Y, skriver jeg direkte til dig og vil gerne have et personligt svar.\nDa I går ind for en 70% reduktion af vor CO2 udledning, må I jo vide, hvor meget den menneskeskabte CO2 påvirker temperaturstigningen. Det var spørgsmål 1, her kommer nr. 2. Hvad vil det koste?\nSå meget for nu.\nJørn Hodal har d.d. fået følgende svar:\nDan Jørgensen, Socialdemokratiet: Intet svar.\nJakob Ellemann-Jensen, Venstre: Intet svar.\nSøren Pape Poulsen, Konservative: Intet svar.\nPernille Skipper, Enhedslisten: Intet svar.\nFra Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti kom der svar fra en sekretær e.lign.\nTak for din henvendelse, det sætter vi pris på. Det er desværre ikke muligt for Morten at besvare hans henvendelser p.t. pga. travlhed.\nDet er svært at sige, præcis hvor stor en del af CO2-udslippet kan tilskrives menneskelige aktivitet kontra naturlige årsager.\nKR kommentar. Et interessant svar, som dog ikke er på selve spørgsmålet. Og iøvrigt forkert, da det er veldokumenteret, at op mod 100 % af den stigning, der ses i atmosfæren skyldes udledning fra menneskene. Hvor meget CO2 påvirker temperaturstigningen, svares der ikke på.\nMen vi kan tage udgangspunkt i, at CO2-niveauet bliver ved med at stige. Du kan læse mere her: https://www.dr.dk/nyheder/viden/klima/fn-niveauet-af-drivhusgasser-i-atmosfaeren-stiger-igen. Derfor bør vi gør alt det vi kan for at ændre situationen.\nKR kommentar: Hvad er logikken bag, at fordi CO2 niveauet stiger, bør vi gøre alt! for at ændre situationen? At henvise til en DR hjemmeside er “tyndt” for at sige det mildt, da DR ikke har orden i sine klimafacts.\nDit andet spørgsmål er, igen, svært at svare præcist på. Det vil helt sikkert koste noget. Men omvendt er det også en investering.\nKR kommentar: Typisk for politikere at kalde noget en investering, når de vil bruge skatteydernes penge på deres kæpheste.\nØkonomer har regnet på, at det vil koste 1/2 % bnp-vækst at nå målet om en 70% målsætning,\nKR Kommentar: et udokumenteret postulat. Den eneste, der har regnet på det i DK, er Otto Brøns Petersen og han kommer frem til en meromkostning på 26 milliarder = 1,5 procent af BNP for at komme fra det nuværende reduktionsniveau til 70%\nmen på sigt skulle vores investeringer til grønne teknologier gerne kunne give os konkurrencefordele.\nMed venlig hilsen, Mads Pliniussen, Dialogteamet\nKR kommentar: Forkert, forvridende afgifter og støtte koster danske arbejdspladser i følge de økonomiske vismænd og internationale undersøgelser – for hvert grønt job der skabes mistes to andre.\nTak for din mail. Ingen tvivl om at der er mange ubesvarede spørgsmål til emnet. Vi har også selv mange.\nKR kommentar: DF burde kigge ind hos Klimarealisme, hvor vi har mange af svarene.\nDF afholder en klimakonference der måske kan have din interesse:\nDer er forskellige bud på, hvor stor temperaturstigning der skyldes menneskeskabte emissioner. Det kan man læse om i IPCC’s rapporter. Faktum er dog, at den globale opvarmning jo er en realitet, og at den menneskeskabte udledning er det, som vi som lovgivere kan sætte ind på at nedbringe. Det er for SF at se en bunden opgave at sætte ind mod den globale opvarmning.\nKR kommentar: Et redeligt og korrekt (og uventet) svar. Men der mangler logik i, at et så centralt spørgsmål ikke besvares, inden man beslutter sig for hvilke tiltag, der skal gøres. Hvis CO2 mm. kun er skyld i halvdelen af klimaændringerne bliver virkningerne af evt. tiltag halveret, og det forskubber politikken væk fra CO2 reduktioner i mod tilpasning. Så besværgelsen om en “bunden opgave” uafhængig af virkeligheden er usaglig.\nKære Jorn – tak for e-mail og spørgsmål. I forhold til det første, har klimavidenskaben meget længe dokumenteret, hvordan jordens temperatur bliver påvirket af den menneskelig udledning af CO2 gennem brugen af fossile energikilder.\nKR kommentar: Ja, kvalitativt, men ikke kvantitativt, der er i følge IPCC meget stor usikkerhed, hvor stor påvirkningen er.\nMed den hastighed det foregår nu er det kun de mest positive der tror vi kan holde temperaturstigningen på 1.5 grad (hvilket allerede er en katastrofe).\nKR kommentar: Et helt udokumenteret postulat. Temperaturen er allerede steget ca. 1 grad og i samme periode har menneskene fået det voldsomt meget bedre. Ligesom der bortset fra en overskuelig vandstandstigning på 30 cm ikke er nogen observerede eksempler på målelige negative virkninger af klimaændringer, hvilket er helt i overensstemmelse med IPCC’s vurdering:\n“For most economic sectors, the impact of climate change will be small relative to the impacts of other drivers (medium evidence, high agreement). Changes in population, age, income, technology, relative prices, lifestyle, regulation, governance, and many other aspects of socioeconomic development will have an impact on the supply and demand of economic goods and services that is large relative to the impact of climate change”\nOg denne fra samme kildesom i følge Richard Tol (pers. komm.) stadig er den nyeste og bedste selv om den er fra 2014.\n“Economic impact estimates completed over the past 20 years vary in their coverage of subsets of economic sectors and depend on a large number of assumptions, many of which are disputable, and many estimates do not account for catastrophic changes, tipping points, and many other factors.With these recognized limitations, the incomplete estimates of global annual economic losses for additional temperature increases of ~2°C are between 0.2 and 2.0% of income”\nNu snakker man om 2, 3 ja måske 4 graders stigning. Hvilket vil betyde afslutningen på forudsætningerne for civilisationen som vi kender det i dag.\nKR Kommentar: Igen et endnu mere helt vildt og totalt udokumenteret postulat. Ingen seriøse klimaforskerne er i nærheden af denne holdning. Hvor har Uffe det fra?\nHer er et par friske links om den (manglende) dommedag.\n2019 Det bedste år\nMed den holdning er det til at forstå hvorfor Alternativet går i selvsving om klima, men hvorfor kan de så ikke få sig til at sige A.. ordet?\nI forhold til dit andet spørgsmål, så har vi faktisk stillet det samme spørgsmål til Lars Løkke da han var statsminister. Men nåede ikke at få et svar inden han stoppede som statsminister. Så nu skal vi stille det igen, bare til Mette Frederiksen.\nMen kort kan man sige, at det kommer til at koste mange penge at nå 70 procent reduktionsmålet. Men det vil koste mange, mange flere penge senere, hvis man ikke gør noget nu.\nKR kommentar: Det er tydeligt, at Alternativet ikke kender klimavidenskaben. Så ville man vide. at nobelpristageren i klimaøkonomi, Bill Nordhaus, fik prisen for at beregne at op til en temp. stigning på 3 grader C vil det være (meget) dyrere at reducere CO2 udledningen end omkostningerne ved klimaændringerne. Så derfor er udsagnet lodret forkert.\nNordhaus Optimal Trajectory, fra Nordhaus’ nobelprisforelæsning: https://www.nobelprize.org/uploads/2018/10/nordhaus-slides.pdf\n26. januar 2020 at 16:52 · Reply\nUfatteligt så meget politikerne ikke ved, men basere deres politik ud fra.\nDe kan ikke engang svare. Hvad er det for en omgang juks og makværk?\n27. januar 2020 at 12:20 · Reply\nBjørn Hodal / Karl Iver Dahl-Madsen.\nIkke overraskende, men alligevel rystende at læse partiernes svar. Jeg er spændt på, hvilket svar jeg ville få fra vore kommunalpolitikere på samme spørgsmål. Dem får de, så de kan svare senest 4. februar 2020, når de har diskuteret vindmøller ved et temamøde! Tak for inspirationen! Nu slås vi hernede i Tønder kommune igen med Vattenfall og lykkejægerne mod opstilling af kæmpehavturbiner, mindst 180 m totalhøjde, som der de facto ingen behov er for. Ligesom vi ingen behov har for “el-motorvejen fra Idomlund til Sæd-grænse. 15 af disse havturbiner på Dogger Banke kan erstatte 480 gamle vindmøller i Sønderjylland og levere al den strøm, vi kan få mulighed for at udnytte så langt ud i fremtiden, nogen kan se. Det, vi har mest brug for er et kraftigere fordelingsnet i Danmark, og DET haster. Begge dele bygger på Viden-om-vinds, altså vindmøllemafiaensegne beregninger! Der er altså heller ikke behov for denne 450 kV motorvej. Hvorfor ikke gøre, som de vil i Tyskland: flere trasseer med nedgravede kabler eksempelvis 150 kV(jævn- eller vekselstrøm) af fordelingsmæssige – og forsyningsmæssige sikkerhedshensyn!!!\n27. januar 2020 at 17:13 · Reply\nSuper du må endelig lad os vide resultatet\n28. januar 2020 at 23:39 · Reply\nSå har jeg reproduceret dine spørgsmål med nødvendige ændringer til vores kommunal bestyrelse. Er meget spændt på besvarelserne, om nogen overhovedet! 🙂\nHer er teksten til inspiration for andrei gruppen. En mulighed for at gøre opmærksom på os:\nKære Flemming Gjelstrup (A)\nJeg skriver til samtlige medlemmer af Tønder komunalbestyrelse, som er repræsentanter for de af Folketingets partier, der stemte for Klimaloven.\nDa du i Tønder kommune er ansvarlig politiker for Socialdemokratiet , skriver jeg direkte til dig og vil gerne have dit personlige svar på følgende tre meget centrale spørgsmål om bæredygtighed og grøn energi mv., som I uvægerligt må beskæftige jer med under mødet i forbindelse med vindmøller:\n1.\tDa I går ind for en 70% reduktion af vor CO2 udledning, formodes du / I jo vide, hvor meget den menneskeskabte CO2 påvirker temperaturstigningen?\n2.\tHvad skal der så gøres /hvad vil denne omstilling omfatte i Tønder kommune og af Kommunens borgere for at nå dette mål?\n3.\tHvad vil denne omstilling så koste totalt i Tønder kommune og for borgerne i Tønder kommune?\nPå forhånd tak for din hurtige besvarelse. ?\nMEd CPE, Dipl. AE\n30. januar 2020 at 14:28 · Reply\nBIOGAS er et rigtigt stort spm. ovre i syd- og vestjylland og nordtyskland, især når det kommer op i kommunalbestyrelsen med anmodning om kommunegaranti. Er der nogle af jer herinde der ville gå med til at stille 65 mio. kr. fra kommunekassen til Djurs Bioenergi for deres anlæg i Grenå som skulle lave gylle og majs om til klimavenligt Vedvarende Energi? vh mogensoverballe@gmail.com 30688669


ADPT. online | Den nye kollektion på Zalando\nSko, tøj og accessories fra ADPT.\n3032ekstra langkortnormal længde\nADPTBLEND - Bluser - black\nADPTANNA - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - dark navy\nADPTAURA - Strikpullover /Striktrøjer - dark grey melange\nADPTTINA - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - black\nADPTJINIA - Bukser - black\nADPTMOLLY - Bluser - egret\nADPTMOM - Jeans Relaxed Fit - black\nSkandinavisk minimalisme med et tvist – så er du landet helt rigtigt i kollektionerne fra danske ADPT. Her lanceres afdæmpet modetøj i dybe grundfarver med et klassisk, minimalistisk præg. Det er modetøj, som fremhæver dit udseende og dermed også din personlige stil med store flader og nyfortolkede snit.\nDit nye look findes hos ADPT.\nHos ADPT behøver man ikke larmende farver og mønstre, for her gør skrædderhåndværket arbejdet selv. Det betyder fordybelse i evigt holdbare toner samt en forkærlighed for kombinationsmuligheder. Dermed er der lagt op til en fyldt garderobe, der kan bruges på kryds og tværs af begivenheder og moods. Brug eksempelvis de samme bukser til en striktrøje eller en fin silkebluse, og gør troligt brug af jakkerne til både hverdag og fest. Det er modekonturer med uanede muligheder – og så designer mærket endda til både kvinder og mænd.\nMed dansk design er stilrenheden klarlagt\nRullekraver, miniskirts, jeans, asymmetriske kjoler, en bomberjakke, et par klassiske chinos – man finder det hele hos ADPT, som uden tøven klæder dig på efter tidens urbane tendenser. Casual hverdags-outfits, kreative storby-looks, en dag på kontoret eller et vigtigt møde – kollektionerne viger ikke for nogle anledninger, men fylder garderoben med ny inspiration. Derfor rammer mærket spot-on hos både ældre teenagere og unge voksne, som elsker kaffeslabberas, studiemiljøer, byliv, mode, ungdomsserier og livsnydelse, som tiden er nu og her. Det er ubekymret dansk mode, der tager ansvar for dit look, så du kan begive dig afsted med en attitude til anledningen.


Henrik Pontoppidan til Henri Nathansen 7. okt 1921\nÅbningssiden » Kilder » Breve » Henri Nathansen » Henrik Pontoppidan til Henri Nathansen 7. okt 1921\nSendt fra Overgaden neden Vandet 15. 7. oktober 1921\nVelkommen tilbage fra Skyggeriget\n7.10.21. Overg. n. V. 15\nKære Nathansen, meget savnede Ven!\nSå gav De endelig igen et Livstegn fra Dem! Jeg har ventet det længe, men vidste, at det nok vilde komme en Gang. Gennem andre, sidst gennem min Svigersøn, har jeg holdt mig underrettet om, hvorledes De havde det, og indtil i Sommer var det jo ikke altid lige gode Efterretninger, jeg fik. Det har været en tung og pinefuld Tid for Dem; men når De nu selv synes, at det begynder at lysne, så er Krisen sikkert lykkeligt overstået, og Livet, Menneskene, Naturen, ja selv Teatret vil igen drage Dem til sig med sin gamle Tryllemagt. Velkommen da tilbage fra Skyggeriget! Jeg veed 2 af Erfaring, hvorledes det føles at genvågne til nyt Liv efter en sådan Dvalesøvn med onde Drømme, og De må ikke lade Dem nedslå af, at også denne Opvågnen kan have sine kvalfulde Øjeblikke.\nNu glæder jeg mig til at gense Dem, når De kommer til København. Jeg hilste på Deres Frue i Sommer, da jeg var på Besøg i Helsingør og Snekkersten. Når jeg ikke også tog til Mørdrup, var det kun, fordi Deres Frue bestemt frarådede det. Siden har jeg levet et ret uroligt omflakkende Friluftsliv sammen med Steffen, som nu i snart to Måneder har ferieret herhjemme. Om nogle Uger venter jeg også min ældste Søn hjem på et Besøg. Dersom Steffen ikke bliver nødt til at rejse tilbage til Brasilien forinden, vil jeg således for første Gang i mange År have mine fire Børn 3 samlede.\nJeg vilde ønske, at De en Dag kunde få Lyst til at cykle ind til Helsingør og kigge ind til Galschiøt. De vilde gøre ham en stor Glæde derved. Vi har ofte talt om Dem. Han er på sine gamle Dage bleven en flittig Arbejder og udgiver i en nær Fremtid en stor Bog1 i to Bind, Erindringer fra Helsingør. Det er altid noget af en festlig Oplevelse at besøge ham i hans smukke Hjem med dets klosterlige Fred. Selv minder han også mere og mere om en gammel Klosterbroder, der lever et ensformigt men i Grunden rigt og lykkeligt Liv mellem Bøger og Blomster.\nNu Tak, kære Nathansen, for Deres hjertelige Brev. Og vel mødt igen på de gamle Stier!\n12. september 1926.\n Bog: M. Galschiøt: Helsingør omkring Midten af forrige Aarhundrede: Studier og Erindringer, 1921. tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Breve » Henri Nathansen » Henrik Pontoppidan til Henri Nathansen 7. okt 1921\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/breve/nathansen/1921_10_07.html den 19/05/2022.


Momssvindlere udnyttede danske bankers hvidvaskforsvar | Eksperter: ATP har problematisk interessekonflikt | Trump har godkendt sanktioner mod Tyrkiet\n15.10.2019 kl. 06:10\nTrump har godkendt sanktioner mod Tyrkiet efter tyrkisk offensiv i Syrien. Formodede momssvindlere udnyttede danske bankers huller i hvidvaskforsvaret. Og så er ATP's bestyrelse ramt af en opsigtsvækkende interessekonflikt. Disse historier og meget mere kan du læse om i tirsdagens første briefing.\nFormodede momssvindlere udnyttede danske bankers huller i hvidvaskforsvaret\nHuller i danske storbankers hvidvaskforsvar gjorde det ifølge eksperter muligt for et netværk af formodede momssvindlere at lade millioner fra sine aktiviteter rulle igennem konti i Danmark. En kortlægning foretaget af Finans og dagbladet Information viser bl.a., hvordan en af Nykredits erhvervskunder tog del i en momskarrusel, hvor statskassen formodes snydt for 4,2 mio. kr.\nFinans og dagbladet Information har afdækket et hidtil ukendt netværk af dømte og formodede momssvindlere, der har været involveret i selskaber, der har pådraget den danske stat et tab på mindst 800 mio. kr. i ubetalt moms og skat. Flere af selskaberne i kortlægningen har klare forbindelser til jihadister. Collage: Anders Vester Thykier.\nEksperter: ATP har problematisk interessekonflikt i bestyrelsen\nATP er i sin bestyrelse ramt af en interessekonflikt. Problemet er ifølge en af landets førende finansielle eksperter, at mange af ATP's bestyrelsesmedlemmer samtidig repræsenterer arbejdsmarkedets parter, som har deres egne pensionskasser. For eksempel skal Kim Simonsen både repræsentere danskerne bredt som medlem af ATP's bestyrelse samt HK's medlemmer som bestyrelsesformand af samme fagforbund.\nTrump: Vi hæver toldsats og sanktionerer tyrkere. Donald Trump har mandag aften offentliggjort en længere meddelelse, der redegør for, hvordan USA vil sanktionere Tyrkiet for dets militære aktioner i det nordøstlige Syrien mod kurdiske styrker. (Jyllands-Posten)\nTiden rinder ud for momsfrie pakker fra Kina. 2020 bliver det sidste år, hvor billige pakker fra primært Kina kan strømme ind i Danmark uden moms ifølge regeringens lovkatalog. Den danske bagatelgrænse på 80 kroner har været en torn i øjet på detailhandlen. I gennemsnit strømmer over 38.000 pakker fra Kina ind i Danmark hver eneste dag året rundt.\nEU-landene blevet enige om at reducere fiskekvoterne i Østersøen. Men nedgangen i de danske fiskekvoter bliver mindre, end EU-Kommissionen havde lagt op til, skriver Miljø- og Fødevareministeriet i en pressemeddelelse. (DR)\nRentestigning kan ikke skræmme: Boligejere i kø for at lægge lån om. De nye 30-årige 0,5 pct. lån satte gang i en af Danmarkshistoriens største konverteringsbølger på 185 mia. kr. i juli. Nu er kursen faldet, og 1 pct. lånet kommet i spil igen.\nSinglekvinder sætter sig på ejerlejlighederne. Der bor nu over 173.000 singler i København. De fleste bor stadig til leje. Kvinderne dominerer efterhånden ejerlejlighedsmarkedet i København.\nProblemramt flytype får først comeback i 2020. Flyselskaber holder fortsat Boeing-flytypen 737 Max 8 på jorden efter fund af revner. Ifølge kilder i det amerikanske flyselskab Southwest Airlines, vender flyet først tilbage til luftrummet i februar 2020 - flere uger senere Boeing selv har regnet med. (Reuters)\nNu stiger danskernes realløn mere end i udlandet. Arbejdsgiverne har fået på puklen for at være fedtede både ved de senere års overenskomstforhandlinger og ved lokale lønforhandlinger ude på virksomhederne, men der sket det, at danskernes realløn alligevel er steget over de senere år og nu igen er højere end i udlandet.\nForklaringen: En væsentlig forklaring på stigningen er lav inflation. Inflationen i Danmark er lav sammenlignet med udlandet, og det i sig selv gør, at også små lønstigninger skæpper i husholdningskassen, fordi priserne næsten ikke stiger.\nResponsen: »Tallene lyver ikke. Lav inflation har sikret en pæn reallønsfremgang, men det er gået hånd i hånd med meget store overskud i virksomhederne og en tårnhøj konkurrenceevne,« siger cheføkonom i Dansk Metal Thomas Søby.\nPerspektivet: Forude venter overenskomstforhandlinger for omkring 600.000 privatansatte til foråret, hvor industrien traditionelt sætter retningen for hele arbejdsmarkedet. De nye tal for reallønsudviklingen viser ifølge DI, som nu maner til besindighed, at danskerne allerede er godt med.\nDet er slut med at kigge langt efter en reallønsudvikling som i udlandet. Efter flere år med smalhals oven på finanskrisen ligger den danske reallønsudvikling igen over udlandet, viser nye tal fra DI. Det skyldes dog ikke store lønstigninger, men lav inflation Grafik: Dorte Ipsen Boddum Kilde: Dansk Industri.\nLehman Brothers. Hvis nogen tilbød dig at bruge næsten tre timer på at fortælle om opbyggelsen af en købmandsforretning, og du allerede kendte slutningen, ville du så sige ja tak? Det kan du roligt gøre på Teater Republique, hvor forestillingen ”Lehman Brothers” spiller lige nu. Det er nemlig ikke kun historien om, hvordan tre jødiske brødre kom til Amerika i 1800-tallet og startede et forretningsimperium. Det er også en familiekrønike, der både fortæller om USA's historie fra 1844 til 2008 og samtidig giver et bud på, hvorfor hele verdens økonomi gik i vasken i 2008.\nDe tre Lehman-brødre og mange andre roller spilles af henholdsvis Anders Budde Christensen (Emanuel Lehman), Johannes Lilleøre (Mayer Lehman) og Henrik Lykkegaard (Henry Lehman). Foto: Karoline Lieberkind.\nMange boligejere vælger fortsat ikke at lægge deres relativt dyre lån om. Det vurderes, at der er lån for op mod 400 mia. kr. med en rente på 2 pct. eller derover.\n50-årige Nis Svenstrup Pedersen begyndte sin karriere som ubefaren skibsassistent på coastere, der sejlede fra Marstal på Ærø. Siden blev han styrmand på mindre containerskibe og var bl.a. ansat i Maersk. I dag er han kaptajn på Molslinjen, der hver dag fragter 9.000 passagerer mellem Jylland og Sjælland.\nNis Svenstrup Pedersen har det øverste ansvar for, at 109 meter lange ”Express 3” kommer ud af Aarhus Havn. Foto: Christian Lykking.\nBoligmarkedet har nu været i fremgang de seneste syv år. De reale huspriser – altså huspriserne korrigeret for den underliggende prisudvikling – nåede bunden i 2012 og er siden da steget med 23 pct.\nSmå udsving og små minusser. Aktierne på Wall Street kravlede kortvarigt i plus, inden de igen vendte næsen ned. Dow Jones, S&P 500 og Nasdaq havde alle mistet godt 0,1 pct. ved lukketid i aftes. Der fortsat kun få kendte detaljer omkring den delvist varslede handelsaftale mellem USA og Kina, ligesom det mandag forlød, at Kinas præsident, Xi Jinping, kræver yderligere forhold forhandlet på plads, inden han vil underskrive. Det lagde tilsyneladende en dæmper på dagens indledende optimisme.\nDu skal kåre Danmarks dårligste medarbejder. Alt for længe har det store, brede midterfelt af medarbejdere mest kunnet kigge opad, når de skulle have en fornemmelse af deres præstationer. Bedst er man åbenlyst ikke, når man aldrig får Ugens Humørbuket eller bliver kåret til Månedens Sælger - men hvor dårlig er man? Kåringen af Danmarks dårligste medarbejder er en hjælp til at få sandheden frem, skriver Anders Heide Mortensen.\nErhverv: Johnson & Johnson, JP Morgan Chase, Goldman Sachs, Wells Fargo, Citigroup og Blackrock kommer alle med regnskab for tredje kvartal. Analytikerne forventer en tilbagegang.\nØkonomi: Den Internationale Valutafond (IMF) offentliggør sine økonomiske kvartalsprognoser.\nPolitik: EU-landenes udenrigs- og europaministre er samlet i Luxembourg for at drøfte optakt til EU-topmøde torsdag og fredag.\nØvrigt: Retten i Glostrup afsiger uden retsmøde dom i en sag, som det statslige selskab Finansiel Stabilitet har anlagt mod den tidligere ledelse i Andelskassen J.A.K. i Slagelse. Kravet er 1,8 millioner plus renter. Staten hævder, at der blev handlet uforsvarligt i forbindelse med konkrete engagementer.\nLego drømmer om at udleje. Fremover skal det være slut med at gemme ungernes Lego væk i kælderen, når de er vokset fra det. I stedet skal det være muligt at returnere klodserne, så et nyt barn kan få glæde af dem - i hvert fald hvis det står til Tim Brooks, der er ansvarlig for bæredygtighed i Lego.


Fire Joker: Her får du gratis chancer + velkomstbonus til Royal Casino!\nDen meget lige til og simple automat Fire Joker, er blandt mange af Royal Casinos automater. Automaten er nem at finde ud af og bør betegnes som en af Royal Casinos mere klassiske automater. Regler og vilkår gælder.\nSådan kommer du igang med Fire Joker\n1. Gå til RoyalCasino.dk – KLIK HER!*\n2. Opret din konto og verificer (log ud og ind) med NEMID\n3. Gratis Chancer ved registrering\n4. Lav din indbetaling\n5. Du får en velkomstbonus\n6. Find automaten via Royal Casino søgefunktion og begynd at spil\nDer er tre hjul med tre symboler synlige pr. hjul pr. gang. Spilleautomaten har fem gevinstlinjer, og der er ni forskellige slags af de almindelige symboler.\nHvis der er to af de samme symboler på forskellige hjul, men ingen gevinst, så får du en chance ekstra på hjulet!\nDu kan på et gevinsthjul få din gevinst ganget op til 10 gange! Der er mulighed for at vinde op til 800 gange din indsats på automaten.\nVarme farver og brandvarme gevinster\nFire Joker automaten er fyldt med farver i røde, gule og orange toner. Små gløder af ild svæver op fra bunden af automaten. Fire Joker automaten er en af de mere enkle og klassiske spilleautomater. Det enkle og klassiske design gør spilleautomaten meget overskuelig og lettilgængelig.\nSådan spiller du på Fire Joker\nDet er ganske simpelt at komme i gang med at spille på Fire joker automaten. Der er nogle store og tydelige knapper på automaten, så du er ikke i tvivl om, hvad du gør hvor. Nederst i midten kan du gå til højre eller venstre med pilene for at indstille størrelsen på din indsats.\nUde til højre finder du den store gule firkantede knap: SPIL. Det er denne knap, der starter spillet og sætter hjulene i gang.\nTil venstre kan du finde en oversigt ’betalingstabel’ over de forskellige gevinster og features på automaten.\nGevinster på Fire Joker automaten\nFire Joker er ikke en spilleautomat, der er proppet på indhold og features. Det er dog ikke ensbetydende med, at du ikke kan vinde store gevinster. Du kan vinde din indsats op til 800 gange igen.\nDu kan spille med stor variation i indsatsniveauet. Du kan nemlig spille med fra helt ned til fem øre pr. spin og op til 100 kroner pr. spin.\nPå et multiplikatorhjul kan du også vinde en multiplikator op til gange 10.\nDer kan altså ganges gevinster op i massevis på Fire Joker automaten.\nFire Joker automaten er en super enkel automat, men det går ikke udover gevinstpuljen. De mange multiplikatorer giver nemlig spilleren mulighed for at vinde helt op til 800 gange indsatsen. Hvis man ikke er til alt det fyld og features, der findes på mange spilleautomater, så kan man prøve Fire Joker.\nMuligheden for at indstille indsatsniveauet helt ned fra fem øre og op til 100 kroner pr. spin er også super attraktivt. På den måde kan man selv bestemme, hvornår man vil satse småt, og hvornår man vil satse de lidt større beløb.


Rulle Hockey - Køb rulleskøjter og udstyr til rullehockey her\nBolde og pucks Top 3\nCCM Tacks 9370 Hockey Rulleskøjter\nReign Ares Justerbar Hockey Rulleskøjter\nSisu 3D Tandbeskytter\nHvad er rullehockey og hvordan spilles det?\nRullehockey, også kendt som inline hockey eller street hockey, er en intens sport, der har rødder i ishockey og spilles på hårde, jævne underlag. I denne sport bruger spillerne rulleskøjter til at bevæge sig rundt på banen, og bolden skydes i mål med hockeystave. Hvert team består af fem spillere inklusiv målmanden, og selvom det regnes for at være en kontaktsport, er body-checking ikke tilladt.\nRullehockey - udstyr og essentielt grej\nDa street hockey er en sport med høj hastighed, kan der opstå situationer, hvor fysisk kontakt fører til skader. Af samme grund skal man have beskyttelsesudstyr på til alle officielle konkurrencer. Street hockey beskyttelse omfatter hjelme, albuebeskyttere, beskyttelseshandsker, hockey skulderbeskyttelse, skridtbeskyttere og skinnebensbeskyttere.\nRulleskøjter til rullehockey (inline hockey rulleskøjter) er stive, lette og meget lig ishockeyskøjter. De bruger små hjul, der giver hurtig acceleration og manøvredygtighed.\nSpillerne bruger også stave, som er lavet af træ eller blandingsmaterialer. Stavenes dimensioner varierer afhængigt af spillernes individuelle størrelse. Staven bør ikke være bredere end 5 cm og veje over 500 g.\nHvor spiller man rullehockey?\nRullehockey opstod i London i England, og professionel inline hockey spilles på en rektangulær bane, hvor underlaget oftest er cement eller træ. Banen er omringet af bander, som adskiller tilskuerne fra spillerne og sørger for at holde pucken i spil.\nDog kan enhver tør overflade bruges til at spille rullehockey. Før du melder dig ind i en klub, kan du altid samle nogle venner, træne dine færdigheder på rulleskøjter og prøve kræfter med denne fantastiske sportsgren. Rullehockey er en enormt sjov aktivitet, der ikke kræver mere end to personer og et mål, for at man kan komme i gang med at træne afleveringer og afslutninger.


Dommer: ‘The Jinx’-rigmand lagde afhugget kattehoved foran min dør / Nyhed\nDommer: ‘The Jinx’-rigmand lagde afhugget kattehoved foran min dør\nMangemillionæren Robert Durst blev denne uge sendt tilbage på anklagebænken som en direkte følge af afsløringer i Andrew Jareckis HBO-dokumentarserie, ’The Jinx’. Allerede i 2003 var den mystiske rigmand dog for retten, hvor han blev frikendt i sagen om mordet på sin nabo, Morris Black, som han dog indrømmede at have parteret.\nIfølge den texanske dommer, Susan Criss, der havde ansvaret for retssagen, var han ikke den eneste, Durst skar i småstumper. Til Inside Edition hævder Criss, at den mordtiltalte rigmand havde syv hunde, alle ved navn Igor, som han brugte til at forfine sine kirurgiske færdigheder. Hundene døde således alle under mystiske omstændigheder.\nCriss hævder endvidere, at Durst i en telefonsamtale med sin kone, Deborah Charatan, proklamerede, at han ville lave »en Igor« på sin bror, Douglas. Som beskrevet i ‘The Jinx’ nærer brødreparret ikke just varme følelser for hinanden, og det kræver nok ikke megen fantasi at regne ud, hvad »Igor« refererer til i denne sammenhæng.\nHvad mere er, så påstår den texanske dommer at have fundet et afhugget kattehoved foran sin dør kort efter retssagen – en ugerning, som hun mener, Durst stod bag. Hun er således overbevist om, at rigmanden er en seriemorder.\nLæs også: ‘The Jinx’-instruktør: »Robert Durst ville ikke have mig til at frikende ham«\nLæs også: Anmeldelse / ‘The Jinx’


Bad Beat Jackpot på Nordicbet Poker - €360.000 på ét bad beat\nNordicBet lancerer ny Bad Beat Jackpot\n– 18. marts 2013Skrevet i: Nyheder om online poker, Nyheder om poker, Poker, Poker Promotions, Uncategorized\nI morgen, d. 19 marts, går det for alvor løs hos NordicBet, som lancerer en helt ny Bad Beat Jackpot med mere end €900.000 i puljen.\nÉt bad beat kan vise sig at være €360.000 værd, hvis du får knækket fire ens i 2’ere eller bedre af en højere hånd. Tidligere var det fire ens i 8’ere som skulle tabe, for at udløse bad beat jackpotten, men kravet sænkes altså nu til fire ens i 2’ere.\nForestil dig at du sidder med 67 i spar og floppet kommer 8-9-10 i spar. Hvis din modstander har QJ i spar, og I kommer all in, så vil du gå fra hånden med €360.000, mens vinderen af hånden – i det her tilfælde QJ i spar – får €180.000.\nMen det er ikke alt. Hvis du ikke er involveret direkte i hånden som udløser jackpotten, kan du stadig være heldig at få en del af kagen. Sidder du og spiller på et cash game bord på samme level (f.eks. €0.10/€0.20) som bad beat jackpotten udløses på, får du nemlig en del af 10% af jackpotten, som fordeles mellem alle spillere som har valgt at spille med.\nNår du sætter dig på et cash game bord får du muligheden for at “opt in”, hvilket betyder, at du tilmelder dig kampagnen. Det betyder at der tages 2 cent af din stack for hver hånd du spiller, og så er du med i puljen hvis jackpotten rammer. Det forventes, at der ikke går længe før jackpotten udløses, nu hvor kravet er nedsat til blot 4 ens i 2’ere som skal knækkes, så det er med at være klar fra d. 19 marts, når det går løs.\nHvis du ikke har en konto i forvejen, får du samtidigt op til €1000 i bonus og 30% rakeback, når du tilmelder dig.\nSpil med om Bad Beat Jackpotten på NordicBet her >>


Damplokomotiv - Wikipedia's Ånglok as translated by GramTrans\nWikipedia's Ånglok as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Ånglok fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-11-30 18:15:50. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nDamplokomotiver type E2 . Lokomotivtypen blev bygget mellem 1907 og 1920.\nPrins August , bygget i 1856 af Beyer, Peacock and Company , i Lund i forbindelse med jernbanens 150-årjubilæum.\nEt damplokomotiv er et lokomotiv for jernbane eller sporvej med en dampmaskine som motor . Damplokomotivet var den første anvendelige lokomotivtype , men anvendes ikke længre kommercielt i industrilande . I nogen u-lande findes damplokomotiver i drift, og i mange lande findes de ved museumsjernbaner for passagertrafik eller godstransport. I Storbritannien er for eksempel Flying Scotsman tilbage som driftsdueligt museumskøretøj. I Tyskland organiseres eventen " Plandampf" hvor nogen normale toge erstattes med damplokomotivtrukkede toge.\n1.1 Almen opbygning\n1.2. 1 Cylindre\n1.2. 2 Indenforliggende respektive udenforliggende maskineri\n1.2. 3 Slidstyring\n1.2. 4 Ångturbinlok\n1.3. 1 Vandforyning\n1.3. 2 Brændselsforsørgelse\n1.4 Ulige varianter\n1.4. 1 Lokomotiver med tandhjulsudvekslinger\n1.4. 2 Kahytten på andre steder\n1.4. 3 Malletlok\n1.4. 4 Garrattlok\n1.4. 5 Fairlielok\n1.4. 6 Eldstadslösa damplokomotiver\n1.4. 7 Tryckluftslok\n1.4. 8 Elektriske damplokomotiver\n3.1 Efter sporvidde\n3.2 Efter anvendelsesområde\n3.3 Efter hvordan vand- og kulrummene medbringes\n3.4 Efter cylinderarrangementet\n4 Kendte damplokomotiver\nDelene på et damplokomotiv. I dette billede et amerikansk Pacific-lokomotiv.\n1 - Førerkabine\n3 - Dampkedel\n8 - Krumtaphus\n11 - Forrest løbehjul\n13 - Bagerste løbehjul\n15 - En anden ångdom. Forekom ikke på svenske damplokomotiver.\n16 - Sandbeholder med ledning til rælerne\n17 - Tender med vand- og kulrum.\n18 - Klokke (sædvanligt på amerikanske lokomotiver, mindre sædvanligt i Europa)\n20 - Sikkerhedsventil\nDampen fra panden indtastes i cylindre hvor den omdannes til en for- og tilbagegående bevægelse. Damplokomotiver har i regel to eller flere cylindre. Encylette damplokomotiver er blevet designet men ulemperne med kun en cylinder var større end fordelene. To cylindre var derfor de mest sædvanlige i damplokomotivernes barndom, senere blev tre- og fyrcylindrige damplokomotiver almindelige da de gav bedre økonomi ved at man kunne lade dampen fra en cylinder passere endnu en cylinder inden den gik ud i luften.\nIndenforliggende respektive udenforliggende maskineri\nI Sverige findes et antal lokomotivtyper som har cylinderne inden for rammerne, som litra E2 (billedet), ellers er udenforliggende maskineri, med cylinderne placerede uden for rammerne den mest sædvanlig forekomst. En anledning for den ydre placering er at det er mere enkelt at nå at serve og reparere et udenforliggende maskineri. Ulempen er at maskinens bevægelse skaber en vuggende gang hos lokomotiverne sammenlignet med lokomotiver med indenforliggende maskineri. Hos lokomotiver med tre eller fire cylindre findes maskineriet både indenfor som uden for rammerne.\nSlidstyringen regulerer ångtilførslen til cylinderne. Med denne kan man regulere køreretning og hvor meget damp som skal komme ind i cylinderen, den såkaldte tillægsgrad. På så måde kan man regulere trækkraften. Også slidstyringen er blevet udviklet igennem årene og flere typer har fundets. Den mest sædvanlige på senere år har været Heusinger eller Walschaert (forskellige navne på samme styring). Andre varianter som er forekommet er Allan, Helmholtz og Stephenson. På USA-inspirerede lokomotiver har Bakers slidstyring været det stærkeste alternativ eftersom den har nåleleje i stedet for kuglelejre. Sydafrika som har verdens længste toge på over 8 kilometer anvender Bakers slidstyringer eftersom den holder bedre og er billigere i vedligeholdelse end de andre slidstyringer.\nTurbinlok M3t nr. 71 fra 1930 i Lokmuseet Grängesberg , verdens eneste fungerende eksemplarer\nDet sædvanlige arrangement med cylindre og slidstyring har sine ulemper. Det har fået damplokomotivkonstruktører til at skitsere andre måder at drive damplokomotiver. En løsning er at lade dampen passere en turbine som så får lov at drive hjulene. Turbinelokomotiverne kom aldrig nogen større anvendelse til. En af grundene var at turbinelokomotiverne oftest blev meget mere kompliceret end de konventionelle damplokomotiver så jernbaneselskaberne havde ikke så store incitamenter at gå over til turbinelokomotiver. Desuden var både ellokomotiver og diesellokomotiver på vej at blive almindelige som gjorde turbinelokomotiverne til en parentes i jernbanehistorien.\nEt af de turbinelokomotiver som faktisk blev anvendeligt var svensk TGOJ type M3t som blev bygget i tre eksemplarer, hvoraf to findes bevarede på Lokmuseet i Grängesberg . Lokomotivet med typenummer M3t nr. 71 blev i 1930 produceret af Nydqvist & Holm AB og blev renoveret af Lokmuseet til Statens Järnvägars 125-årjubilæum i juni 1981, der er dermed verdens eneste fungerende dampturbinelokomotiv.\nEt britisk sadeltanklokomotiv\nUden vand ingen damp. Vandforrådet befinder sig på tenderlokomotiver i tendern mens det på tanklokomotiver befinder sig på selve lokomotivet. Tanklokomotiver kan have vandtankerne på forskellige steder. Sidetanke er de mest sædvanlige i Sverige, når tankerne findes på siden af dampkedlen, foran kahytten. I England derimod har sadeltanklokomotiver været almindelige på grund af lille lastprofil . Sadeltanklokomotiver har tanken over panden, præcist som en sadel. Også rammetank forekommer, tanken sidder under panden mellem rammelovteksterne.\nKul er det mest sædvanlige brændstof hos damplokomotiver, men langt fra det eneste. Også træ , olie , tørv og kulpulver er blevet anvendt at fyre med. Specielt under Anden Verdenskrig var det svært at importere kul til Sverige hvorpå et antal damplokomotiver blev konverteret for at fyres med tørv eller træ som ikke behøvede at blive importeret. I Schweiz , hvor jernbanerne var elektrificerede i høj udstrækning, byggede man under Anden Verdenskrig om to C-koblede rangerlokomotiver litra E 3/3 til elektrisk opvarmning af vandet med strømavtagarer (15kV/16 ⅔Hz) på taget af førerkabinen og transformator ( se længre ned i teksten). Nogen større fremgang blev ikke disse lokomotiver og de blev tilbage bygget til almindelige damplokomotiver efter krigen.\nDe otte moderne damplokomotiver, som blev bygget i Schweiz i 1992 og i 1996 [1 ] for tandhjulstangbaner i Schweiz og Østrig fyres med olie. De små lokomotiver for bjergbanen og også det moderniserede det store tidligere tyske krigslokomotiv 52 8055 fik elektrisk opvarmning så dampkedlen kan holdes varm over natten.\nOlie giver højere driftsomkostning under kørsel, eftersom olie er dyrere end kul og betydeligt dyrere end for diesellokomotiver, eftersom damplokomotiver er mindre effektive (mere spildevarme) end diesellokomotiver. Kulfyring giver højere omkostning mellem kørslerne og mere stilstand dog eftersom aske må fjernes og det er nødvendige mere vedligeholdelse. Brændefyring giver endnu flere sådanne omkostninger.\nLokomotiver med tandhjulsudvekslinger\nEt lokomotiv af Climax-type\nDet er forekommet en del ulige varianter på damplokomotiver igennem tiderne, en del mere succesfuldt end andre. En ulige variant var det såkaldte Shayloket . Det havde lodret monterede cylindre som drev en krumtapaksel, som på en moderne forbrændingsmotor. Krumtapakslen drev siden lokomotivhjulene via tandhjulsudvekslinger. Fordelene med dette arrangement var at man kunne få drivning på alle hjul, også tenderns , men alligevel ikke behøve at have hjulene faste monterede i rammeværket. Shayloken blev først og fremmest anvendt i USA på skovrydninger. Der havde banerne oftest skarpe kurver og det var ikke usædvanligt med ræler af træ, så man havde brug for alt adhesionsvigtet man kunne få. Shayloket er dog ikke det eneste måde at løse problemet, selvom det var det mest sædvanlige. Andre lignende systemer har fundets som alle er drevet på alle lokomotivets aksler, oftest også på tenderns aksler. Climax og Heisler var de mest sædvanlige, efter Shay. Climaxloket fungerede så cylinderne drev en blindaksel, parallel med de sædvanlige aksler. Blindakslen drev siden en kardanaksel som gik til boggierne.\nKahytten på andre steder\nEfterhånden som de store damplokomotiver blev større blev også dampkedlerne større. Dermed blev også sigten for bilisten stadig værre. For at råde bod på dette blev nogle forskellige løsninger testet. At have førerkabinen foran dampkedlen i stedet for bagom testedes på mange steder. På de fleste steder gik man dog tilbage til at have førerkabinen bag dampkedlen. Da kunne fyreren og bilisten kommunikere. Southern Pacific Railroad var en undtagelse hvor damplokomotiver med førerkabinen foran dampkedlen blev anvendt i stor udstrækning. Disse såkaldte taxa forward-lokomotiver blev anvendt på bjergrige linier med mange tunneller . Ved at skorstenen var bag kahytten kunne man anvende tunnelarbejderne uden at kahytten blev fyldt af røg. En anden måde at løse problemet med dårlig sigte var at sætte bilistens kahyt oven på dampkedlen, men have tilbage fyreren mellem dampkedlen og tendern. Dette var almindeligt først og fremmest i Nordamerika. I USA blev disse lokomotiver kaldt på grund af deres karakteristiske udseende for camel kasses , kamelryg. I Europa satte den mindre lastprofil oftest en stopper for sådanne eksperimenter. Flere jernbaner skaffede dog lokomotiver med bilistens kahyt placeret ved siden af dampkedlen. Disse lokomotiver blev dog sjældent nogle successer.\nPrincippet for et Malletlok med pivotpunktet for den forreste boggin i rødt\nFranskt Malletlok under vandoptagelse\nMalletlok er en leddelt damplokomotivtype som blev i 1884 opfundet af den svejtsiske ingeniør Anatole Mallet . [2 ] De har kompounddampmaskine med cylindre dels hoveddelen af lokomotivet, dels på en forrest drivende boggi . Den leddelte konstruktion muliggør flere drivende aksler i forhold til banens kurvradius . Dette kunne udnyttes for industribaner med lille kurvradius og på meget store og kraftfulde lokomotiver for normale baner. Ved at flere aksler er drivende, kan en større del af lokomotivets vægt udnyttes som adhesionsvigt , som giver trækkraft uden at akselslasten bliver for høj.\nVed at de bagerste aksler er men monterede i rammen, må pivotpunktet for den drivende boggin stå bag denne mellem begge monteringer med drivaksler. Dette gør at lokomotivets vægt ikke kan tages af pivotlageren men af en bueformet radiallager centralt har placeret på den forreste boggin. I et sving vrides boggien i pivotpunktet og bevæger sig da også sidelæns i forhold til dampkedlens forreste del.\nLokets kompoundmaskineri er opdelt så højtrykscylinderne driver løfterne i rammen, og lavtryksdampen så ledes over til boggien, hvor lavtrykscylinderne driver hjulene. Dette mindsker problemet med lækager i overførslen af damp, når kun damp med lavere tryk overføres til boggien, noget som mentes at være en fordel sammenlignet med Garrattlok , hvor højtryksdamp overføres til dem begge leddelte boggierna. Hvor stor denne fordel var, kan imidlertid diskuteres. I USA modificeredes nemlig lokomotivtypen og fik da fulltryckcylindre i begge maskingrupper.\nPrincippet for et Garrattlok.\nGarrattloket blev opfundet af Herbert William Garratt i året 1907. Et Garrattlok er en treledt ekvipage med dampkedel på den midterste del med en dampmaskine foran og en anden bagom. Vand og kul blev medbragt på dem begge ydre dele. En fordel med Garrattlok, sammenlignet med konventionelle damplokomotiver og Malletlok, er at man undgår de begrænsninger på dampkedlens diameter som sættes af rammen og drivhjulene på disse lokomotivtyper. Garrattlok kan have en pande med større diameter, som øger opvarmningsområdet og letter produktionen af damp. Det større ildsted muliggør en mere effektiv forbrænding af brændslet. En ulempe med Garrattlok er at adhesionsvigtet aftager når kul- og vandforrådene forbruges, i lighed med andre tanklokomotiver, mens tenderlokomotiver har konstant adhesionsvigt eftersom denne ikke påvirkes af at tendern bliver lettere. Garrattlokomotivernes vigtigste konkurrent var Malletloken. Garrattloken blev aldrig populære i Europa , selvom de blev anvendt i Spanien , Rusland og Storbritannien . I Afrika anvendtes ofte Garrattlok, og de største Garrattloken som blev bygget var for de sydafrikanske jernbaner.\nEn tysk fairlielok.\nEn anden ulige damplokomotivtype er Fairlieloket. Det består i princippet af to damplokomotiver, ihopsatte "ryg mod ryg". SJ har haft to fairlielok, men de blev senere bygget om til fire almindelige damplokomotiver. Begge lokomotiver ved SJ kom oprindeligt fra den individuelle jernbane Hallsberg-Motala-Mjölby Jernbane , HMMJ, og bar da navnefællen Berserk og Nidhögg . En anden svensk individuel jernbane som har anvendt Fairlielok er Nässjö-Oskarshamns Jernbane , NOJ, som havde 9 sådanne lokomotiver.\nHovedartikel Eldstadslösa damplokomotiver\nEldstadslösa damplokomotiver er som navnet angiver damplokomotiver uden eget ildsted . I egentlig mening har sådanne lokomotiver heller ingen egen dampkedel, uden i stedet en stor akkumulatortank at lagre vanddamppen i. Lokomotivet "tankes" med ophedet vanddamp under tryk fra en stationær dampkedel, og derefter kan det fremføres med begrænset rækkevidde som et traditionelt damplokomotiv. Eldstadslösa damplokomotiver blev først og fremmest anvendt som rangerlokomotiver på industrier hvor det var farligt at medbringe åben ild, eksempeltvis gasværk , sprængstoffabrikker og lignende.\nEldstadslösa damplokomotiver har et noget særegent udseende. Man genkender lettest dem på manglen på skorsten og på den meget store akkumulatortank, som tager pandens sted på et konventionelt damplokomotiv.\nTryckluftslokets funktion er næsten ens det ildstedsløse damplokomotivets. Men i stedet for damp under tryk fyldes dette lokomotiv op med ren trykluft, i en tryktank. Også disse lokomotiver var tænkte for industrier, hvor man ikke kunne have åben ild. De blev anvendt også som arbejdslokomotiver ved tunnelbygninger og lignende, hvor der fandtes trykluft ved hånden for andre formål.\nElektriske damplokomotiver er en anden type af ildstedsløse damplokomotiver. I alpelandet Schweiz havde man under Anden Verdenskrig godt med elkraft men ondt om importvaren kul og desuden mangel på ellokomotiver. Det statslige jernbaneselskab SBB-CFF-FFS eksperimenterede derfor med at bygge store elektriske dypkogere ind i dampkedlerne på nogle damplokomotiver, som da blev forsynet med strømavtagarer som på ellokomotiver . Da produktionsindustrien så kom i gang igen efter krigen og manglen på ellokomotiver afhjalps, opgavs denne teknik.\nI dag forekommer det på museumsjernbaner at man har elektrisk vedligeholdelses- eller tillægsvarme på damplokomotiver, for at slippe for at have dem påfyrede i trafikpauser, for eksempel om natten. Man sparer da på arbejdskraft og laver også en miljøgevinst.\nDe første ångdrevne køretøjer blev udviklet i 1700-tallet i Storbritannien . Første gang damp blev anvendt for fremdrift af køretøjer på skinner var i 1804 på en brugsbane i Syd Wales. Damplokomotivet havde kun en cylinder som gjorde det er sværtstartet da cylinderen havnede i dødvandet.\nDe vigtigste fremskridt under 1800-tallet første halvdel var:\nPlaceringen af ernes forbindelse på drivhjulet med 90 graders vinkel i stedet for 180 for at på denne slags undgå startproblemer\nKonstruktionen af det forcerede trækket, med flere drivaksler og drivende hjul\nKompoundsystemet med at lade dampen ekspandere i to trin i stedet for et.\nHelt frem til indføringen af overophedet damp ved århundredeskiftet mellem attenhundredetallet og nittenhundredetallet var den den mest effektive måde at drive damplokomotiverne.\nEfterhånden som kravene på trækkraft hos damplokomotiverne voksede, byggede man lokomotiver med flere drivaksler. Oprindeligt havde lokomotiverne kun en drivaksel men allerede efter nogle årtier var det oftest to. I slutningen af 1800-tallet havde normalstore lokomotiver tre drivaksler for at på 1930'erne have hele vejen op til fem. Det er forekommet ekstreme konstruktioner med hele vejen op til tolv drivaksler dog ikke sammenkoblet med samme kobbelstang.\nDamplokomotiver har en kraftig tilbøjelighed til at sno sig på sporet i særdeleshed ved kraftigt opbud. Ved lave hastigheder er dette ikke et stort problem, men med forhøjede hastigheder må man anvende løbeaksler for at løse problemet. Dette førte til at persontoglokomotiverne først fik en, så to forreste løbeaksler. Godstoglokomotiver har ikke haft behov for mere end en forrest løbeaksel.\nI og med ellokomotivets indføringen fra og med de sidste år i 1800-tallet begyndte ångdriften at fortrængt. Først var det sporveje og forstadsbaner som indførte eldrift men også den rigtige jernbane så fordelene. Statens Järnvägar (SJ) elektrificerede hovedbanerne i 30- og 40'erne som eksilerede damplokomotiverne til sidebanerne.\nDamplokomotiver blev udviklet i Sverige indtil begyndelsen af 1950'erne. Derefter bredte diesellokomotiverne ud definitivt damplokomotiverne. De sidste toge som køreplansmæssigt traks af damplokomotiver kørte i 1963. Derefter er damplokomotiver bare blevet anvendt i reserve hos SJ. Dette hæmmede dog ikke omfattende damplokomotivanvendelse under de svære snevintre på slutningen af 60'erne. SJ tog sit sidste damplokomotiv ud af brugvinteren 1972 . I vinteren 1972 -1973 tog SJ sit allersidste damplokomotiv, et B-lokomotiv , ud af brug og dette blev et par år senere sløjfet. Dette lokomotiv havde de at få år i 1970'erne som det har været i brug fungeret som reservelokomotiv for andre ellokomotiver.\nDet er forekommet anvendelse af damplokomotiver på privatbaner i hele 1970'erne.\nPå Mange damplokomotiver blev sparet som beredskabslokomotiver for anvendelse i krig da reserven af diesel kunne blive dårlig. Efter den kolde krigs slutning forsvandt behovet og beredskabsreserven blev avviklet i begyndelsen af 1990'erne. Herigennem kom yderligere et antal damplokomotiver i museumsforeningers eje.\nDamplokomotiver kan deles ind i forskellige typer på et antal slags.\nHer skelner man mellem normalspårige lokomotiver som har sporvidden 1.435 mm, smalsporede som har smallere samt bredsporede som har bredere sporvidde. Sidstnævnt sportype mangler i Sverige (undtagelse Haparanda) men anvendes i skiftende udformninger som standardsporvidde eksempeltvis i Finland , Rusland , Spanien og Portugal .\nSnälltågslok for lokomotiver med større hastighed end 80/90 km/h\nPersontogslok for lokomotiver med hastighed mellem 60/70 og 90 km/h\nGodstågslok for lokomotiver med hastighed mellem 50 og 70 km/h. Mekanikkens gyldne regel gør at de langsommere godstoglokomotiver bliver meget stærkere end persontoglokomotiverne. Maskineriets virkning styrkes ved at godstoglokomotiverne forsynes med små koblede hjul. Disse lokomotiver kan derfor fremføre tungt tog om end langsomt.\nRangerlokomotiver anvendes på større sporskiftegårde for at flytte vogne. Disse lokomotiver, som er forsynet med meget små koblede hjul, kan - om end maskinelt temmelig svagt - flytte tungt tog i langsomt tempo.\nEfter hvordan vand- og kulrummene medbringes\nDe to hovedtyper er tenderlokomotiver , som medbringer kul- og vandforråd i en særlig vogn efter lokomotivet, tendern , og tanklokomotiver som har beholdere for vand og kul på selve lokomotivet ved siden af dampkedlen.\nVandtanken eller tankerne på et tanklokomotiv kan så have anderledes placering. På et rammetanklokomotiv er vandtankene placeret på togets ramme ved siden af dampkedlen. På et sadeltanklokomotiv er vandtanken er placeret som en sadel over dampkedlen. Dette er meget usædvanligt i Sverige.\nObservere at direktoversættelser fra engelsk og tysk til svensk, af ordet "tenderlokomotiver" bliver direkte forkerte. Et tenderlokomotiv i England og især i Tyskland er et damplokomotiv som bærer med sig sit eget kul, altså det som på svensk kaldes "tanklokomotiver".\nEn amerikansk normalspårig malletlok. United State Railroad Administrations standardtype med otte drivaksler.\nTvilling-, trilling-, firlingslokomotiver har trykmæssige ligeværdige cylindre. Kompoundlok lader dampen ekspandere i to trin. En speciel slags dette kaldes Malletlok hvor højtrykscylinderne er koblet til en akselsgruppe, og lavtrykscylinderne er koblet til en anden. En almindelig løsning på smalspårlokomotiver. Men forekom også på normalsporlokomotiver, især i USA hvor stor trækkraft har været vigtigere end i Europa.\nMan taler også om to-, tre-, og fyrcylindrige lokomotiver efter hvor mange cylindre lokomotivet har. Efter 1930'erne var det almindeligt at lokomotiverne havde tre eller flere cylindre. Cylinderne kan også være placerede indvendigt eller udvendigt rammeværket. Indvendige cylindre er sædvanligt på lokomotiver for højere hastigheder eftersom det giver bedre gangegenskaber. Udvendige cylindre derimod giver mulighed for større dampkedel hvorfor det er mere almindeligt på godstoglokomotiver.\nSierra Railway & 3\n^ Ransome-Wallis, Patrik (1959). Illustrated Encyclopedia of World Railway Locomotives. Dover Publications. sid. 500-501. ISBN 0-486-41247-4\n^ Beijer M, Granér G, Höjer E B (1949). Damplokomotivlære. Kungliga Järnvägsstyrelsen\nOm svenske turbinelokomotiver\nTværsnit af damplokomotiver dampkedel video - Youtube.com\nWikimedia Commons har medier som vedrører Damplokomotiv .\nNedenstående er den originale artikel Damplokomotiv fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-09-08 06:06:23. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\n"Mogul" 9351 nærmer sig Blue Anchor station med et tog fra Minehead på West Somerset jernbanen.\nDSB PR 908 med restaurerede togvogne.\nEt damplokomotiv er et lokomotiv der drives frem af en dampmaskine placeret på lokomotivet.\nDampmaskinen påvirker drivakslerne ved hjælp af trækstænger (gangtøjet) som driver hjulene rundt.\nTegning af Stephenson's Rocket.\nPreussisk damplokomotiv Type P8 - Byggeår 1918\nEt gennembrud kom der først i 1829 med the Rainhill Trials som var en konkurrence der skulle finde det bedste lokomotiv til jernbanen mellem Liverpool og Manchester i England. Denne konkurrence vandt det senere berømte lokomotiv Rocket bygget af George og Robert Stephenson\nI Danmark blev første jernbanestrækning indviet lørdag den 26. juni 1847. Til denne havde Sjællandske Jernbane Selskab (SJS) indkøbt fem damplokomotiver hos Sharp Brothers & co. i Manchester. Det første, der ankom fra England i august 1846, døbtes Odin, og anvendtes ved banens bygning. (De andre døbtes "København", "Sjælland", "Danmark", og "Korsør").\nI 1860erne blev tre af disse lokomotiver ombygget og efterfølgende brugt på blandt andet Klampenborgbanen. Først i 1888 blev det sidste lokomotiv udrangeret.\nI slutningen af 1800tallet gik udviklingen hurtigt, og der kom konstant nye konstruktioner på markedet. DSB, som var opstået i 1885 ved en sammenlægning af flere private selskaber, indkøbte en lang række nye lokomotiver. Disse maskiner opdeltes i klasser, og hver klasse litreredes med et eller flere bogstaver; således kunne DSBs lokomotiver identificeres ved hjælp af et bogstav (litra) og et tal (lokomotivets løbenummer indenfor det pågældende litra). Andre selskaber anvendte andre systemer; traditionen med at navngive lokomotiverne døde, af praktiske årsager, hurtigt ud.\nOp gennem 1920- og 30'erne voksede damplokomotiverne konstant i trækkraft, størrelse, og vægt. Lokomotiver som DSB litra E (samlet tjenestevægt: 132,5 ton, længde med tender: 21,3 meter), og DSB litra N (samlet tjenestevægt: 139,7 ton, længde med tender: 22,9 meter) var nogle af de største lokomotiver der har kørt i Danmark, men disse nåede langtfra op på siden af store tyske og amerikanske damplokomotiver, hverken i størrelse eller ydelse.\nFra 1950'erne begyndte det at gå ned ad bakke for damplokomotiverne i Danmark; diesellokomotiverne var blevet stærkere og ikke mindst mere brændstoføkonomiske, og så kunne de betjenes af en mand og var derfor langt mere økonomiske.\nI maj 1970 ophørte kørsel med damplokomotiver hos DSB, og i de efterfølgende år også hos de danske privatbaner.\nI udlandet fortsatte dampdriften nogle år endnu, men også her døde driften ud.\nFyrbøder på P917's tender\nEt damplokomotiv havde oprindeligt en besætning på 3 personer:\nEn lokomotivfører (Lkf), der varetog kørslen.\nEn fyrbøder (Lfb), der sørgede for brændsel til dampmaskinen\nEn togsmed hvis opgave var at holde øje med at toget ikke tabte nogen vogne (Dette var meget almindeligt i jernbanes første år, da kæderne mellem vognene ofte sprang), og at reparere lokomotiv/vogne ved eventuelle nedbrud. Omkring 1900-tallet bortfaldt denne funktion.\nOpvarmning af vandet til damp sker i kedlen, som er den lange cylinder der udgør den største del af lokomotivet. I bagerste ende af kedlen er fyrkassen.\nDenne er en kasse der hænger inde i kedlen, ved hjælp af lange støtteskruer eller stag. Det betyder at fyrkassen altid er omgivet af vand, hvilket er vigtigt for at den ikke skal blive overophedet og for at give en opvarmning af vandet i kedlen.\nI bunden af fyrkassen ligger risten som kullene ligger på. Her kan suges frisk luft ind fra neden af. Asken falder gennem risten ned i askekassen, når kullene brænder. I enderne af askekassen er der nogle spjæld, der sørger for frisk luft til forbrændingen.\nI toppen af fyrkassen er der en smelteprop, som består af messing med en blykerne. Hvis denne ikke er dækket med vand på kedelsiden, betyder det at fyrkassen ikke er omgivet af vand. Proppen vil da smelte, og damp fra kedlen vil komme ned i fyrkassen og dæmpe ilden.\nFra frontvæggen i fyrkassen går der adskillige rør gennem hele kedlen. Disse kedelrør eller røgrør går frem til røgkammeret i forenden af lokomotivet. Kedelvandet opvarmes altså direkte af varmen fra siderne i fyrkassen samt af den varme som kedelrørene udstråler i kedlen.\nLuften cirkulerer altså ved at den trækker ind gennem spjældene i askekassen og op gennem risten, hvor den indgår i forbrændingen. Derved opvarmes den, og varmen forplanter sig til kedelvandet fra fyrkassens sider. Luften der nu er varm og fyldt med røggas, trænger gennem kedelrørene frem til forenden, hvor rørene munder ud i røgkammeret.\nI røgkammeret er der som regel en form for gnistfang. Desuden bliver den brugte damp fra stemplerne presset ud gennem røgkammeret og op gennem skorstenen. Restdampen trækker derved en masse luft med sig op gennem skorstenen, denne luft bliver trukket hele vejen gennem kedelrørene, og derved sættes ekstra liv i forbrændingen af kullene.\nAdgang til røgkammeret (for rensning) sker gennem en luge – røgkammerdøren – i forenden.\nVandet i kedlen varmes op af dette og når et damptryk, f.eks. 16 atmosfære. I toppen af den lange cylinder som udgør kedlen, tappes dampen af kedlen gennem en regulatorventil, som regulerer hvor meget damp der ledes ned til stemplerne; den svarer til gaspedalen på en bil. Fra denne ventil går der en aksel ind til førehuset, til en regulatorarm.\nPå lokomotiver med overheder er de øverste kedelrør af stor diameter, og inden i dem er der igen rør. Dette rør kaldes en overheder. Formålet er at tørre dampen, inden den ledes til cylindrene. Når regulatoren åbnes, ledes dampen ned gennem disse overhederrør, der løber inden i de øverste kedelrør. Herved opvarmes og tørres dampen endnu mere.\nDampen ledes ned til stemplerne, eller til glideren, som bestemmer og styrer retningen på dampen, så lokomotivet kører den rigtige vej.\nGliderkassen, består af selve dampstemplet nederst, og glideren for oven. Glideren er en ventil, der ved at køre frem og tilbage leder dampen ned på henholdsvis for- og bagside af stemplet, samt leder den brugte damp ud. De første glidere var såkaldte "kasse-glidere". Disse havde dog den ulempe, at de hurtigt blev slidt. Senere opfandt man "cylinder-glideren", som er brugt på stort set alle nyere damplokomotiver.\nNår stemplet kører frem og tilbage, overføres denne kraft af drivstangen til drivhjulet, hvorved frem- og tilbagebevægelsen transformeres til cirkelbevægelse. De andre drivhjul er koblet på drivhjulet med en kobbelstang. Antallet af drivhjul varier alt efter lokomotivets vægt og funktion. Drivhjul og løbehjul kaldes samlet for lokomotivets hjulstilling og kan beskrives med en bogstav/tal kombination. Størrelsen på drivhjulene variere også efter lokomotivets funktion, typisk vil ekspreslokomotiver have store hjul med en diameter op mod 2 meter for dermed at opnå højere hastigheder, men gods- og universal-lokomotiver vil have mindre hjul for højere moment på hjulet.\nPå drivhjulet er der en stang, der går op til kvadranten. Denne er en halvmåneformet stang, som er fast monteret i midten. Stangen fra drivhjulet får kvadranten til at vippe frem og tilbage. På den anden side af kvadranten sidder en stang der kan flyttes op og ned af kvadranten. Denne stang går over til glideren og får denne til at bevæge sig frem og tilbage.\nHvis stangen til glideren sidder i yderstillingerne på kvadranten, vil den blive udsat for størst frem og tilbage bevægelse. Denne overføres til glideren, der lukker damp ind og ud af cylinderen. I den ene ende af kvadranten vil bevægelsen få lokomotivet til at bakke, og i den anden ende kører det frem. Mod midten af kvadranten bevæger stangen sig ikke så meget frem og tilbage, jo mindre den bevæges frem og tilbage jo mindre damp ledes ind i cylinderen til stemplet. Dette kaldes også fyldningen eller fyldningsgraden.\nNår toget sætter i gang eller kører op ad bakke, skal der bruges meget damp. Derfor lægges styringen helt ud på kvadranten, så cylinderen fyldes med meget damp. Dette høres som tunge dampslag. Ved højere fart, lægges styringen ind, så der ikke fyldes så meget damp i cylinderen, hvilket giver mindre tøf tøf lyd ved almindelig kørsel, og der spares på dampen. Styringen svarer næsten til gearet på en bil.\nNår styringen står i nul-stilling (neutral), kan glideren ikke bevæge sig, og der ledes ikke damp til cylinderen. På styringshåndtagets stilling eller evt. styringsskala kan lokomotivføreren aflæse fyldningsgraden. Alt efter styringens tilstand, kan den aflæste fyldningsgrad afvige mere eller mindre fra den virkelige. Dette har været tilfældet på navnlig DSB's C- D- og K-maskiner efter længere tids brug efter reparation. Man har eksempelvis engang på en C-maskine konstateret, at den virkelige nul-stilling lå 18% tilbage.\nPå bagvæggen af kedlen (fyrkassen) er der to glas der viser vandstanden øverst i kedlen. Der skal altid være vand over fyrkassen, og det er fyrbøderens ansvar at sørge for dette. Når vandstanden falder vil han bruge en injektor til at sætte vand på kedlen.\nDer er altid 2 injektorer (eller en injektor og en fødevandspumpe) på et damplokomotiv. De fungerer ved at suge vandet op i injektoren fra vandkassen, for derefter at blive skudt ind i kedlen med damptryk. På grund af bevægelsesenergien i vandet, kan dette overvinde damptrykket i kedlen.\nDamplokomotiver kan inddeles i to grupper, disse har som sådan intet med selve dampmaskinen at gøre, men afhænger af om lokomotivet er udstyret med beholdere til brændsel og vand, så kaldes lokomotivet et ”tenderlokomotiv”, eller dette medbringes i en separat vogn (en tender) så kaldes lokomotivet og tender for et ”Lokomotiv med tilkoblet tender”\nEn variant af damplokomotivet var ikke udstyret med egen dampkedel, men medbragte damptrykket i en beholder, så anvendes betegnelsen akkumulatorlokomotiv. Sådanne lokomotiver havde begrænset arbejdstid, men var nyttige i områder med eksplosionsfare.\nI Schweiz blev nogle damplokomotiver ombygget så de også kunne opvarme dampen via elektricitet.  Elektriciteten på 15 kV, 16,6 Hz, blev hentet via en strømaftager og sendt ind i to transformatorer dimensioneret samlet til 480 kW.\nI Tyskland blev der i 1950'erne udviklet damplokomotiver der benyttede olie i stedet for kul. F.eks. tungt godstogslokomotiv BR 44.\nI Danmark er der kun blevet fremstillet damplokomotiver ved Frichs i Århus, Vulcan i Maribo, SFJ i Odense samt hos B&W og Hüttemeier i København.\nDerudover kan bl.a. nævnes: Borsig i Tegel bei Berlin og Hanomag i Hannover-Linden, begge i Tyskland, samt Stephenson i Newcastle-upon-Tyne, England.\n↑ The Swiss Electric-Steam Locomotives\n↑ Nilsson, Tommy. "Lokomotivfabrikker som har leveret lokomotiver til danske og svenske jernbaner". Jernbanen.dk. http://www.jernbanen.dk/fabrikker.php. Hentet 2013-12-10.\nOversættelsesdato: 2017-11-30 18:15:50


Oplev højalpevejen Grossglockner med billeje i Østrig | Billeje.info\nOplev højalpevejen Grossglockner med billeje i Østrig / Blog om billeje\n23. oktober 2017 //af Mikkel Hove\nHøjalpevejen ved Grossglockner byder på 36 hårnålesving, men udsigterne er det værd! Foto: woodypino, CC0 Creative Commons.\nLejer du en bil i Østrig, kan en tur på den højalpine vej omkring Grossglockner, Østrigs højeste bjerg, varmt anbefales. Her kan du nyde en perlerække af fantastiske udsigter over Alperne. Pak også vandrestøvlerne, så du kan holde ind undervejs og gå en tur i smuk natur.\nBjergtoppe, gletsjere og murmeldyr\nTuren ad den 48 km lange Grossglockner Hochalpenstrasse vil bringe dig ind i hjertet af Østrigs største nationalpark, Hohe Tauern, på 1.800 km2 som rummer hundredvis af høje bjergtoppe – heriblandt Grossglockner på 3.798 moh. Dette er samtidig et område, der er rigt på muligheder for oplevelser til fods. Et vidtforgrenet netværk af vandrestier byder således på tur i stort set alle niveauer lige fra korte gåture for hele familien til udfordrende rute over flere dage, der kommer højt op i bjergene. Det er også i dette område, at du kan opleve det store vandfald, Krimmlervandfaldene, som hører til blandt de største i verden.\nDe spektakulære bjerglandskaber tiltrækker ikke kun naturelskere, af de mere end 900.000 besøgende på ruten årligt, kommer mange primært for at få en unik køreoplevelse. Grossglockner Hochalpenstrasse er således også et populært udflugtsmål for motorcyklister, og eftersigende er der gode chancer for at møde testkørere for flere kendte bilmærker på den kringlede vej. Du vil sikkert også møde nogle af de mange cyklister, som kommer hertil om sommeren for at teste deres fysiske formåen på en af Europas smukkeste vejstrækninger.\nBemærk at vejen af gode grunde er lukket om vinteren – normalt fra oktober til maj. Da vejen er privat ejet, er det en betalingsvej. Du kan læse mere om Grossglockner-ruten på den officielle hjemmeside.\nBestil billig billeje i Østrig\nØstrig er ikke længere fra Danmark end at mange vælger at køre hertil fra Danmark. Der er dog også gode muligheder for at finde billig flyrejser og dermed slippe for en lang køretur. Samtidig er der et godt udvalg af biludlejningsfirmaer i de østrigske lufthavne, så du stadig kan have alle fordelene ved en kør-selv ferie.\nBrug den anerkendte søgemaskine fra CarTrawler til at finde og bestille den billigste lejebil i Østrig. Du finder søgemaskinen øverst her på siden og skal blot angive, hvor og hvornår du ønsker at afhente din bil. Så får du hurtigt en oversigt over de aktuelt bedste tilbud fra en stribe store og små udlejere.\n23. oktober 2017 /0 Kommentarer/af Mikkel Hove\nhttps://www.billeje.info/wp-content/uploads/bjergvej-1-e1575054481730.jpg 639 1280 Mikkel Hove https://www.billeje.info/wp-content/uploads/billejelogo_dk.png Mikkel Hove2017-10-23 21:50:202019-11-29 20:08:35Oplev højalpevejen Grossglockner med billeje i Østrig


Marlene Ambo-Rasmussen · Tornhuset Brunsegårdsvej | Paqle\n4.4% af 21447\nFyns storkreds, odense kommune\nOmtalt i 49133 artikler\nOmtalt i 21082 artikler\nOmtalt i 18331 artikler\nOmtalt i 16781 artikler\nOmtalt i 8225 artikler\nOmtalt i 6677 artikler\nOmtalt i 6275 artikler\nOmtalt i 6018 artikler\nOmtalt i 2407 artikler.\nByrådsmedlem i Odense (V)\nByrådsmedlem i Odense (K)\nOmtalt i 491 artikler.\nMarlene Ambo-Rasmussen (V) har siden 2017 være byrådsmedlem i Odense Kommune for Venstre. I den igangværende periode er hun medlem af Børn- og Ungeudvalget. Hun stillede også op til folketingsvalget i 2015, men her opnåede hun ikke valg. Marlene Ambo-Rasmussen har en fortid i ungdomspolitik, hvor hun blandt andet var en del af Venstres Ungdom Odenses bestyrelse, og så har hun være social-, kommunal- og sundhedsordfører for ungdomspartiet. Til daglig er hun på barsel, men arbejder ellers som praktikant med udbud og kontraktstyring i Odense Kommune. Hun er uddannet markedsføringsøkonom og erhvervsjurist. Privat bor hun i Odense med sin kæreste, Lars, og deres to børn.\nFolketingskandidat · Fyns Storkreds · Venstre\nMedlem af Børn og Ungeudvalget · Odense Kommune · Venstre\nHandicaphjælper · Tornhuset Brunsegårdsvej\nPraktikant · Odense Kommune\nCand.merc.jur · Erhvervsjurist · Syddansk Universitet\nMarkedsføringsøkonom · Tiegten Business College\n19. september · Fyns Amts Avis\nHos Venstre blev Jane Heitmann valgt ind på det fjerde og sidste mandat ved det seneste valg, mens debutanten Marlene Ambo- Rasmussen fik andenfærrest stemmer af de fire valgte V-medlemmer på Fyn.\n12. september · Fyens.dk\nHos Venstre mener det fynsk-valgte folketingsmedlem Marlene Ambo-Rasmussen, at det både vil have økonomiske og sociale konsekvenser, hvis bredbåndspuljen nedlægges.\n11. september · TV2 Fyn\nDer bliver ikke noget velfærd at lave noget på, siger Marlene Ambo-Rasmussen, der er medlem af kommunens børn- og ungeudvalg.\n11. september · Fyns Amts Avis\nNy prognose i Odense viser flere problemer: - Hvor skal pengene komme fra til mere velfærd?\nDet er som om, man forventer, at Folketinget kommer med en store pose penge, men det kan vi på ingen måde være sikker på, siger Marlene Ambo-Rasmussen (V).\n2. september · Fyns Amts Avis\nCensur eller ej: Salg af Fjernvarme Fyn fik bølgerne til at gå højt i byrådet\nSom Marlene Ambo-Rasmussen sagde:\n8. juni · Folkeskolen.dk\nPolitikere vil se nærmere på, om børn og unge skal have ret til akut hjælp hos PPR\nForslaget fra SF foregriber satspuljeprojektet Venstres trivselsordfører Marlene Ambo-Rasmussen lagde vægt på, at Venstre har været med til at vedtage satspuljeprojektet om lettere behandling i PPR for børn og unge, som mistrives og er i fare for at udvikle en psykisk lidelse.\n5. juni · Fyns Amts Avis\nMarlene Ambo-Rasmussen (V) to stjerner Den 34-årige debutant overraskede, da hun blev valgt til Folketinget, og hun kunne også have fået tre stjerner, da hun ved fordelingen af ordførerposter fik det maksimale udbytte og blev familieordfører.\nMillioner på vej til dagtilbud: Nu får børnene første bid af minimumsnormeringerne\n- Vi har ønsket, at vi også kunne afsætte midler til de private institutioner, så vi ikke skulle gøre forskel på vores småbørn i kommunen, siger Marlene Ambo-Rasmussen, der er et af Venstres medlemmer af Børn- og Ungeudvalget.\n12. maj · Odense Kommune\nFørste skridt mod minimumsnormeringer: Alle børnehuse i Odense får nu penge til flere pædagoger\nKontaktinformation Susanne Crawley Larsen, børn- og ungerådmand, sucl@odense.dk, 30604419 Tim Vermund, timvermund@odense.dk, 40228875 Hjalte Daniel Hansen, hjadh@odense.dk, 21267851 Pernille Bendixen, pebe@odense.dk, 40226029 Christoffer Lilleholt, chli@odense.dk, 30604356 Marlene Ambo-Rasmussen, marar@odense.dk, 31144565 Abdirashid Abdi, ahaa@odense.dk, 21406306\nFynskvalgt politiker langer ud efter ministers Ikea-kritik: Han skal blande sig udenom\nDet er uværdigt med zigzag-meldinger til erhvervslivet om, hvem der må holde åbent og hvem der ikke må, mener det fynskvalgte folketingsmedlem Marlene Ambo-Rasmussen (V) om erhvervsminister Simon Kollerups (S) kritik af varehuset Ikeas genåbning.\n20. april · News Break\nVenstres familieordfører Marlene Ambo-Rasmussen mener, at regeringen bør afsætte ekstra ressourcer til at få afviklet den pukkel af sager, der er ophobet i Familieretshuset på grund af corona.\n4. marts · Fyns Amts Avis\nBåde Venstres Marlene Ambo-Rasmussen og Socialdemokraternes Cecilie Crawley var inde på, at disse klagesager kunne være grobund for mistillid mellem borgere og kommune.\n28. februar · Bornholms Tidende\nFynske elever betaler 14.000 kroner – regeringen vil stoppe dyre studieture\nDen fynsk-valgte venstrepolitiker og medlem af Folketingets børne- og undervisningsudvalg, Marlene Ambo-Rasmussen, er ikke overraskende imod undervisningsministerens forslag.\n28. februar · TV2 Fyn\nVenstre-politikerne Marlene Ambo-Rasmussen og Marie Bjerre er uforstående over for, at bæredygtigt engangsservice skal have en højere afgift end plastik.\n20. januar · Folketinget\nUdlændinge- og Integrationsudvalget besøger Sjælsmark, Ellebæk og Sandholm\nDeltagere Christian Rabjerg Madsen, S (formand) Heidi Bank (S) Morten Dahlin (V) Mads Fuglede (V) Marlene Ambo-Rasmussen (V) Pia Kjærsgaard (DF) Peter Skaarup (DF) Marie Krarup (DF) Rasmus Jarlov (KF) Sikandar Siddique (ALT) Program og faktaark kan læses her:\n18. januar · UgeAvisen Øboen\nDe kunne høre tre folketingspolitikere med tilknytning til Langeland, Bjørn Brandenborg (S), Marlene Ambo Rasmussen (V) og Rasmus Helveg Petersen (R).\n17. januar · Piopio\n17. januar · Fyns Amts Avis\nØnskes: Millioner til gennemgribende analyse af Langelands situation\nFolketingsmedlem Marlene Ambo Rasmussen (V) slog på, at Langeland skal fastholde to styrker, landbruget og fiskeriet, og med hensyn til uddannelser, ville hun hellere satse på rigtigt gode folkeskoler.\n17. januar · Altinget Uddannelse\nVenstres Marlene Ambo-Rasmussen har bedt Pernille Rosenkrantz-Theil møde op sammen med sundhedsminister Magnus Heunicke (S).


Jacobsen vil have mere spilletid - politiken.dk\nLars Jacobsen i aktion under landskampen mod Ungarn. Arkivfoto.\nLars Jacobsen i aktion under landskampen mod Ungarn. Arkivfoto. Foto: LARS POULSEN\nFodbold 22. mar. 2009 kl. 15.32\nJacobsen vil have mere spilletid\nDen danske fodboldspiller Lars Jacobsen er glad for sin debut for Everton, men hans spillesult er stor.\nÉn kamp er en begyndelse, men det er langt fra nok på den lange bane.\nSådan er budskabet fra fodboldspilleren Lars Jacobsen, som lørdag fik debut i Premier League for Everton mod Portsmouth.\n»Der er endnu en kamp om et par uger, og mit mål er at spille godt i resten af de kampe, jeg får spilletid i. Jeg ønsker bare at spille flere kampe«, siger Lars Jacobsen til Evertons hjemmeside.\nSavner rytme i spillet\nDanskeren spillede de første 86 minutter af 1-2-nederlaget ude mod Portsmouth, og Lars Jacobsen var generelt tilfreds med sin indsats.\n»Jeg synes, det gik okay. Jeg har været ude længe, og jeg savner rytme i mit spil. Jeg er ikke på 100 procent endnu, men dette er i det mindste en start. Jeg er glad for at have spillet«, siger han.


Onlinekasinoer November 2021 ✔ Bedste onlinekasinosider - Top Casinos Online\nSøgning af de mest effektive websteder for hasardspilvirksomhed\nLige her i vores database tilbyder vi et stort udvalg af onlinekasinosider, der passer til hver enkelt type af spiller. Derfor, selvom du er en helt ny gamer eller en erfaren online pc-spilentusiast, kan vores samling af online casinoer være praktisk, især hvis du forstår præcis, hvordan og hvor du skal kigge. Der er dog mange specifikationer, du skal tage i betragtning, før du opretter en konto, før du foretager din første udbetaling.\nMeget mere præcist er vores tjekliste over internetgamblingvirksomheder her for at hjælpe dig med at vælge de mest ideelle onlinekasinofaciliteter i henhold til dine personlige præferencer og præferencer. Så tillad os at påpege nogle af de primære kvaliteter, du skal være opmærksom på, når du indsnævrer dit valg.\nValg af et onlinekasinoside\nMed vores CasinoRank, skærmbilleder Top Casinos Online samt evaluerer integriteten og retfærdigheden af hvert online casino, såvel som deres softwareapplikationssystemer, krav til bonustilbud, kundeservice ekspertise og mange andre relevante kvaliteter, som et respektabelt online casino-site burde have. Af den grund, før du vælger og også tjekker et kasino efter eget valg, lad os understrege nogle væsentlige faktorer, der er meget afgørende.\nGambling-virksomheder efter nation\nCasTop-gruppen har udviklet en landespecifik tjekliste over de bedste websteder for online gambling for at hjælpe dig med at finde en troværdig spille-internetside, hvor du kan spille dine yndlingsspil uden problemer. Så i stedet for at vælge et globalt websted, bare fordi de accepterer spillere fra dit hjemland, kan du vælge mellem forskellige kasinowebsteder, indtil du finder den, der passer dig bedst. Hvis et bestemt online casino er begrænset til din region - er der ingen grund til bekymring - vores kasinoer efter land-side er designet til at hjælpe dig med at finde adskillige forskellige andre utrolige iGaming-destinationer, som vi sørger for, at du skal til, f.eks.\nNår det involverer åbning af en konto hos en bestemt gambling virksomhed, er det nyttigt at vide, at afhængigt af dit hjemland, er nogle kasinoer måske eller måske ikke tilgængelige for dig. Det er netop derfor, at alle spillere opfordres af både kasinoer og også associerede til at læse og også forstå reglerne bag hver gambling-virksomhed, før de spiller på den. For eksempel, hvis du er en spiller fra Storbritannien, rådes du til at tjekke online casinoets "Betingelser"-område for at sikre dig, at Storbritannien ikke er blandt de begrænsede områder.\nHelt heldigt for dig, hver anmeldelse fra vores datakilde har det nyttige område "Restricted Nations" under området "A Lot More Gambling establishment Information", hvor du straks vil opdage, om du har tilladelse til at oprette en konto på det online casino, du er. overvejer eller andet. Ikke desto mindre, hvis dit land kommer på listen over de begrænsede områder, vil du bestemt ikke have mulighed for at åbne en konto via vores internetside eller spille spillene på det online casino. Det er overflødigt at sige, at du bestemt ikke vil være i stand til at hævde vores frynsegoder eller særlige tilbud der. I et sådant tilfælde vil vi anbefale dig at søge efter et foretrukket onlinekasino, hvor dit bopælsland er tilladt.\nLicens til gamblingvirksomhed\nEt yderligere nødvendigt punkt, som enhver spiller bør overveje, er om den pågældende spillevirksomhed anvender sikre og også fair spille rammer. Det er derfor, vores valgmulighed byder på sikre og også troværdige online gambling-virksomheder med velrenommerede pc-spillicenser. Et videospilcertifikat er bevis på, at et onlinekasinoside er lovligt, troværdigt og giver en fair spilleplan. Kort sagt er et certifikat et godt tegn på gennemsigtighed i virksomhedens drift såvel som sikkerheden for de softwarevirksomheder, der tilbydes kunderne.\nFlere af de mest populære videospillicenser inkluderer UK Gaming Commission, Alderney Gambling Control Commission, Malta Video Gaming Authority, Curacao Video Gaming Permit, Gibraltar Gambling Payment, AAMS Certificate samt Cypern Pc Gaming Certificate. Ikke desto mindre varierer de alle også fra hinanden, og derfor bør du på egen hånd sætte dig ind i hver enkelts egenskaber.\nI de fleste tilfælde viser spillestedernes væddemålstilladelse i sidefoden på deres websted. side. Så når du ruller til bunden, vil du have mulighed for at se et stempel, der angiver, hvor spillevirksomhedens websted er tilmeldt.\nIkke desto mindre før oprettelse af en konto i en velrenommeret og også registreret spillevirksomhed, der er let tilgængelig i dit land, er der en anden ting at være opmærksom på - deres kundeservice. Især skal enhver online gambling-virksomhed give en enestående kundesupportløsning for at få spillernes tiltro til og holde dem tilbage. I tilfælde af at støde på nogen form for bekymringer, anbefales enhver spiller at tale med onlinekasinoets supportteam og bede om hjælp.\nKontakttilgange består generelt af e-mail, telefon, samt live chat - hvilket muligvis er den mest problemfri måde at nå hjælpen på, især hvis deres live samtale facilitet er tilgængelig 24/7. Den nemmeste metode til at kontrollere, hvor pålideligt og brugerorienteret et casino er, for at finde ud af, præcis hvor modtagelige, handy og også venlige deres kundeplejerepræsentanter er. Så snart du ved, at de kan levere en nyttig service, vil du sørge for, at du forbliver i gode hænder.\nDu har også til hensigt at sikre dig, at indbetaling af dine kontanter samt hævning af dine udbetalinger på onlinekasinoet er sikkert, meget nemt og hurtigt. Derfor bør mange spillere, før de opretter en konto, undersøge udbetalingen samt udbetalingsmetoderne. En af de mest brugte afviklingsteknikker er e-wallets, såsom Neteller og Skrill og også forskellige kredit-, debet- og forudbetalte kort, såsom Visa, Microgaming og Paysafe-kort kan også ringe til et par sammen med meget mere variationer.\nDisse afregningsmetoder vil generelt blive beskrevet detaljeret på spillevirksomhedens internetside. Men i tilfælde af at de ikke er det, kan spillere ringe til en online casino agent samt kræve hjælp. Alligevel, før du gør det, kan vores database være nyttig, da du kan indsnævre valget af online gambling virksomheder, der godkender en specifik afregningsteknik blot ved at klikke på den. Det samme gælder for tilbagetrækningstider og udbetalingsrestriktioner.\nHvad gør onlinekasinoer anderledes end resten\nDe online gambling-virksomheder, der findes på vores liste, inkluderer detaljerede anmeldelser af gambling-virksomheder samt resultater med tilgængelige spil og også bonustilbud. Som du kan se, er vores profil af online gambling virksomheder utroligt stor og vokser også jævnligt. Derfor, når du har truffet dit valg, vil du være i stand til at begynde at glæde dig over spændingen ved pc-spil på internettet.\nTil de fleste online betting-entusiaster, casinos portefølje af spil er af fantastisk betydning, og derfor tilbyder vi et stort udvalg af alternativer, der matcher alles krav og præferencer. Jo større udvalg, jo flere spillere vil casinoet naturligvis tiltrække. De bedste nye casinosider vil helt sikkert byde på en række fremtrædende lanceringer, drevet af de førende softwareprogramudbydere såsom Microgaming, NetEnt, Playtech, Playson og Practical Play, blandt andet Booongo.\nUdover at have klassiske spilleautomater til rådighed, de casinosider, der har til hensigt at skille sig ud fra gruppen, tilbyder også splinternye online spilleautomater, mest populære videoporte og også moderne spilleautomater, med masser af interessante egenskaber, gratis spins og spændende incitamentsrunder. Disse på internettet gambling virksomhedsspil kan spilles i sjov tilstand, foruden i virkeligheden.\nSelvom størstedelen af online gambling virksomheder fra vores samling generelt koncentrerer sig om et omfattende udvalg af spilleautomater, de fleste af dem desuden omfatter bordvideospil, herunder roulette, blackjack og baccarat. Videokasinopoker og forskellige andre kortspecialister er også let tilgængelige for at gøre spillernes onlinekasinooplevelse så behagelig som muligt.\nLive onlinekasinosektionen inden for onlinegamblingvirksomhedens videospilprofil er dedikeret til at spille videospil fra forhandlere i realtid. Så hvis en gambling-virksomhed tilbyder en onlinespilatmosfære, kan alle pc-gamingfanatikere få mest muligt ud af at spille live-spil såvel som endda interagere med faktiske onlineleverandører. Tjeklisten over bordspil i realtid består almindeligvis af live roulette, live blackjack, live baccarat og også live texas hold'em.\nMens mobil pc-spil gjorde brug af for at være en nyhed, eller måske en deluxe i nogle tilfælde, i dag er det faktisk blevet en uundværlig del af ens online casino oplevelse. Ikke bare kan du bruge dine mobilkasinosider til at bruge farten, men også hvor som helst og når det føles som et mere praktisk mulighed. Som et resultat er det ikke underligt, at de fleste spilvirksomheder - ellers alle - kan tilgås fra en række forskellige mobile gadgets, såsom mobiltelefoner og tablet-computere, bestående af Android- og også iOS-enheder.\nFordele ved onlinekasinoer\nYdermere, for at få nye medlemmer ind, tilbyder kasinoer på internettet normalt forskellige slags fordele, ud over kampagner, gratis gaver, konkurrencer, kampagner eller andre fordelagtige fordele for spillere. I de fleste tilfælde kommer disse tilbud i form af velkomstbonustilbud, ingen udbetalingsbonusser, pakkeudbetalingsbonusser eller eksklusive incitamenter - blandt andre - med et bestemt antal Gratis spins samt bonusrotater, der måske eller måske ikke er inkluderet i aftalen.\nVed at tilbyde sådanne spændende kampagner kan online casinoer indbringe utallige nye spillere og også potentielt gøre dem til loyale deltagere over tid. Vores online casino-sidefrynseliste giver dig al den seneste information om hver bonus og opgraderes regelmæssigt, så enhver spiller er velkommen til at vælge og drage fordel af de mest iøjnefaldende tilbud på casinosider.\nIkke desto mindre, blot for at være på den sikre side, skal du sørge for altid at undersøge, om online gambling virksomhed og den særlige bonus er let tilgængelig i dit land. Ydermere skal du hele tiden vænne dig til forskellige andre væsentlige detaljer, såsom om incitamentet kræver en fordelskode, hvad minimumsudbetalingsmængden er, hvad de nøjagtige væddemålskrav er og også andre grundlæggende forhold vedrørende den aftale, du er interesseret i.\nVærdsætte vores udvalg af onlinekasinoer\nTøv ikke med at gennemse vores udvalg af onlinekasinosider, og du vil være sikker på at finde ud af, hvad du har brug for. Nyd at finde og held og lykke!


Lichen Sclerosus Foreningen | Single\nForeningen » Sex og samliv » Single\nDet kan være rigtig svært at være opsøgende over for en ny partner, hvis man har Lichen Sclerosus og ikke føler, at man har noget at tilbyde en partner. Det er svært at skulle fortælle en ny partner, hvad man kan og ikke kan seksuelt. Nogle\nkommer derved til at udelukke muligheden for et samliv i angst for at blive afvist, eller fordi de ikke kan overskue, hvordan de skal få fortalt om sygdommen.\nSelv om det er svært, er det en god ide at give en ny partner en chance frem for kun at se på begrænsninger. Du kan måske blive overrasket over, at han eller hun slet ikke ser problemerne i de ting, som du gør. Et samliv behøver ikke alene at\nhandle om at kunne gennemføre et samleje. Husk på at du er en hel person og ikke kun dine kønsorganer.\nDer findes ikke noget "rigtigt" tidspunkt at fortælle om din sygdom, ligesom der heller ikke findes nogen "rigtig" måde at fortælle det på. Det kan selvfølgelig virke meget overvældende for en ny partner, hvis du fortæller alt om sygdommen på jeres første date.\nPå den anden side skal man heller ikke vente for længe med at fortælle om sygdommen, særligt ikke hvis man har begrænsninger, for partneren skal naturligvis have mulighed for at forholde sig til det og vurdere, om han/hun kan leve med disse\nbegrænsninger. Husk på, at når du fortæller om sygdommen, kan partneren opleve at skulle gennem samme følelsesmæssige rutsjetur, som du var igennem, da du fik diagnosen. Giv ham/hende derfor tid til at forholde sig til diagnosen. Hvis en\neventuel partner vælger dig fra pga. eventuelle begrænsninger hos dig som følge af sygdommen, er det ikke nødvendigvis dig som person, der er noget galt med.\nOmvendt skyldes det ikke nødvendigvis sygdommen, hvis et nyt forhold går i stykker. Måske var kemien der bare ikke og ville heller ikke have været der, selv om du ikke var syg.\nForeningen --- Vedtægter --- Bestyrelsen --- Politikker og brugerbetingelser --- Om os Medlem --- Møder --- Debatforum --- Indmeldelse Lichen Sclerosus --- Diagnose --- Symptomer --- Behandling --- Forebyggende beskyttelse --- Tips imod kløe --- Tips om salver og cremer --- Graviditet og fødsel --- Vulva Cancer --- Tips før og efter en operation --- Tips om kost --- Billeder af LS Balanitis X Obliterans --- Diagnose --- Symptomer --- Behandling --- Tips om kost Lichen Planus --- Diagnose --- Symptomer --- Behandling --- Forebyggende beskyttelse --- Tips imod kløe --- Tips om salver og cremer --- Tips om kost --- Tips før og efter en operation --- Billeder af LP Plasmacelle --- Tips om kost Psykiske faktorer --- Livskvalitet --- Selvværd --- Mindfulness --- Psykologhjælp Sex og samliv --- Selvundersøgelse --- Sex og samleje [Single] --- Samliv --- Bækkenbundsøvelser --- Behandlere og inspiration --- Børn med LS Behandlere --- Sjælland --- Fyn --- Jylland --- Sekundære gener --- Links


RENOVERING AF GENTOFTE HOSPITAL | JJW ARKITEKTER\nRENOVERING AF GENTOFTE HOSPITAL\nEntreprenørvirksomheden Skou Gruppen, rådgivervirksomheden Alectia og JJW Arkitekter skal renovere Bygning D1 på Gentofte Hospital.\nDen vestlige fløj i Bygning D1 ser i dag stort set ud, som da hospitalet blev opført i 1927. Derfor er interiøret og faciliteterne nu ved at være nedslidte og trænger til en gennemgribende renovering.\nGert Olsen er projektleder på Gentofte Hospital og forklarer:\n”Før havde vi primært 4-6 mandsstuer, men i dag har vi ikke behov for så mange sengepladser, da patientbehandling oftest foregår ambulant. Nu får vi enmandsstuer, hvilket har flere fordele såsom mindre smittespredning blandt patienter og mere privatliv. Desuden bliver det nemmere for det kliniske personale at undersøge indlagte patienter på stuen”.\nBygningen får ambulatorium i stueetagen, sengeafdelinger på 1. og 2. etage samt administrations- og kontorfaciliteter øverst. Gennem hele processen er der fokus på at bygge så fleksibelt som muligt, så bygningen kan rumme forskellige medicinske specialer. Samtidig tager teamet højde for, at Gentofte Hospital får andre behov i fremtiden.\n”Når vi bygger, er nøgleordet fleksibilitet. Man skal nemt kunne ændre bygningen til andre formål og til anden anvendelse, end hvad der er i udsigt nu,” siger Michael Møller, markedschef ved Alectia.\nJJW STÅR FOR DEN ARKITEKTONISKE LINJE\nEn af JJW Arkitekters opgaver er at definere den arkitektoniske linje, Skou Gruppen skal bygge efter. Her bliver der særligt lagt vægt på en indretning, som skaber et fysisk attraktivt arbejdsmiljø og bidrager til patienters velvære og restituering.\n”Mange undersøgelser viser, at kunst i hospitalsmiljøer har en positiv indflydelse på patienternes sygdomsforløb. Derfor har vi bl.a. valgt, at væggene på de nye enmandsstuer skal have kunstnerisk udsmykket tapet,” forklarer Katja Viltoft, arkitekt, indehaver og leder af Erhverv og Sundhed hos JJW Arkitekter.\nMartin Skou Heidemann, administrerende direktør for Skou Gruppen fortæller:\n”Det er spændende at varetage hospitalsbyggerier, fordi det er mere indviklet end andre byggerier. Fx er der meget teknik, som skal bygges ind på den helt rigtige måde både i forhold til funktion og rengøring”.\nDen indvendige totalrenovering af bygningens fire etager begynder til sommer, og renoveringsprojektet forventes færdigt til sommeren 2016.