Sådan bliver du testet inden jul – Ekstra Bladet\n20. dec. 2021 kl. 21:01\nSådan bliver du testet inden jul\nMange danskere vil gerne have en test, inden de mødes med familien, men det er ikke lige let i øjeblikket. Her er et par råd\nDer er lange ventetider, hvis du skal eller gerne vil have en coronatest inden jul. Faktisk skal man mange steder helt om på den anden side af juleaftensdag, før der er en ledig tid.\nSamtidig er der kø, kø og atter kø, når man forsøger at komme igennem til smitteopsporingen på telefonen.\nHer er en hjælp til, hvordan du lettest bliver testet inden jul.\nTag en lyntest\nFørst og fremmest opfordrer myndighederne alle, der ikke er nærkontakt til en smittet, har symptomer eller allerede har en positiv lyntest, til at hoppe forbi lynteststederne.\nOg har man allerede bestilt en pcr-test uden at høre under en af grupperne, beder de nu om, at man aflyser sin pcr-tid og svinger forbi de andre steder i stedet.\n- Jeg vil opfordre til, at man bruger en kviktest, hvis det er til et socialt arrangement, for en sikkerheds skyld, eller fordi man skal have et coronapas. Og så booke til en pcr-test, når man har symptomer, er nærkontakt eller har en positiv kviktest. Og jeg vil opfordre folk til at komme til tiden, så får vi flowet til at køre allerbedst og får så mange som muligt igennem, siger chef for TestCenter Danmark i Region Hovedstaden Pernille Lohse til Berlingske.\nSom en ny ting er det nu blevet muligt at springe uden om telefonkøen til smitteopsporingen, hvis du er nærkontakt til en coronasmittet.\n- Vi kan kalde det en digital forlomme i PCR-testsystemet for nære kontakter, siger Birgitte Drewes, vicedirektør i Styrelsen for Patientsikkerhed i en pressemeddelelse søndag eftermiddag i anledning af, at over 20.000 danskere benyttede sig af den nye mulighed i løbet af weekenden.\nForlommen kræver, at den smittede person, du er nærkontakt til, har fået et såkaldt rekvisitionsnummer.\nHerefter kan nære kontakter indtaste nummeret hos coronaprover.dk, hvor man bestiller pcr-test.\nDen smittede kan finde sit rekvisitionsnummer sammen med sit positive prøvesvar på sundhed.dk eller i MinSundhed-appen.\nEr man ikke en haj udi digitale systemer, er det stadig muligt at ringe til smitteopsporingen som normalt.\nSøg væk fra storbyerne\nBor du i nogle af landets større byer, kan det nogle steder betale sig at tage ud af byen.\nNår man bestiller på coronaprover.dk, kan man indtaste andre postnumre i stedet for sit eget, og det åbner op for nye teststeder.\nHer skal det igen understreges, at pcr-testene ikke er forbeholdt alle og enhver i øjeblikket, men derimod nærkontakter, folk med symptomer og personer med en positiv lyntes. Også selvom der er teststeder med ledige tider.\nJa, det lyder dystert, men det kan måske allerede nu være en god idé at tage det med i planlægningen, at det ikke kan lade sig gøre at få både test og testsvar, inden kalenderen siger 24. december og kalenderlyset er brændt i bund.\nIkke mindst fordi der udover få pcr-tider også er lange svartider for dem, der rent faktisk har fået taget en pcr-test.\nSåledes melder flere læser til Ekstra Bladet, at der kan være ventetid på op til to-tre døgn, før svaret på testen lander.\nHar du selv problemer med svartider, coronatest eller alt derimellem her op til jul?


5.4 Tidslig udvikling – Kemisk grundvandskortlægning\nVandindvinding påvirker og forcerer ofte den naturlige udvikling i grundvandets kemi. Derfor er det særlig relevant at have fokus på den tidslige udvikling i vandkvaliteten i indvindingsboringerne. Tidsserieanalyser af vandkvaliteten er et centralt element i vandværksbeskrivelserne.\nFormålet med at analysere den tidslige udvikling af forskellige kemiske komponenter er at kunne vurdere, hvorledes vandkvaliteten i grundvandsmagasinet påvirkes af indvinding, arealanvendelse og andre oplandsaktiviteter over tid og identificere eventuelle stigende eller faldende tendenser.\nFormålet med tidsserierne er ikke alene at vurdere, hvorvidt enkeltstoffer nærmer sig grænseværdien. Sammenstilling af den tidslige udvikling i vandkvalitet med indvindingsstrategi og –mængde vil kunne afsløre geokemiske processer i både magasin og dæklag.\nYderligere kan tidsserierne anvendes til kvalitetssikring af kemiske data. Forekomsten af koncentrationer, der afviger væsentligt fra almindeligt forekommende analyseresultater eller tidligere analyseresultater fra samme filter af det pågældende stof, skal altid kontrolleres for, hvorvidt de er et udtryk for en ændring i vandkvaliteten eller f.eks. skyldes fejlanalyser, indberetning for forkert boring, enhedsfejl eller lignende.\nRåvand fra indvindingsboringer analyseres typisk med intervaller på 3 til 5 år afhængig af indvindingens størrelse. Analysehyppigheden for drikkevand er langt større. For mange vandværker skal drikkevandet ”ved afgang vandværk” analyseres minimum 2 gange/år. Drikkevandets kvalitet er afhængig af vandkvaliteten i de enkelte boringer på kildepladsen/kildepladserne, vandbehandlingen samt indvindingsstrategien på prøvetagningstidspunktet, herunder blanding af vand fra forskellige boringer.\nDet kan ofte betale sig at lede efter især ældre råvandsanalyser i samarbejde med kommunen og vandværket, idet især analyser før 1986 ofte vil mangle i JUPITER. Jo længere tidsserier, jo bedre grundlag for fortolkningen.\nTidsserier for råvand vil bidrage med vigtig information omkring de geokemiske forhold i selve magasinet. Vandkvaliteten kan dog også være påvirket af vand, der er trængt ned langs boringen, såfremt denne ikke er udført korrekt (skortenseffekt).\nDet er for hvert vandværk hensigtsmæssigt at lave tidsserier for såvel aktive som nedlagte/sløjfede boringer, idet sidst nævnte kan afsløre potentielle problemer for kildepladsen og for området.\nDer bør som minimum optegnes tidsserier for følgende stoffer:\nKlorid, fordi stoffet er konservativt og forventes stabilt\nNitrat, dog kun hvis der er nitrat > 1 mg/l i boringerne.\nSulfat, fordi det vil indikere om nitrat er på vej mod magasinet, og/eller grundvandssænkninger øger sårbarheden.\nIonbytning, fordi det viser om der trækkes salt grundvand/vejvand til boringen.\nDer optegnes tidsserier for stoffer, som er regionalt eller lokalt problematiske. De problematiske områdespecifikke stoffer kan være både naturlige og menneskeskabte. De områdespecifikke stoffer kan f.eks. være ammonium, mangan, fluorid, NVOC (brunt vand) eller et eller flere miljøfremmede stoffer, herunder ikke mindst pesticider.\nStoffer følsomme for vandbehandling\nHvis der sker en udvikling i koncentrationen af stoffer, der er følsomme over for vandbehandling, bør det kommenteres. Især hvis ændringer i niveauet kan give anledning til problemer i forhold til at drikkevandskvaliteten kan overholdes. Dette kan f. eks. være stigende sulfid, faldende pH mv.\nOvervejelser forud for anvendelse af drikkevand i tidsserier\nFørend drikkevandsanalyser anvendes til tidsserieanalyser skal følgende ting overvejes:\nantallet af kildepladser\nantal boringer, deres indbyrdes placering samt dybde og placering af indtag\nDe nævnte parametre indikerer, hvilken kompleksitet drikkevandets kemiske sammensætning afspejler, og dette er afgørende for tolkningen og anvendeligheden af data. Jo større variation i råvandets sammensætning der er i de enkelte boringer, jo mindre nytte har man af tidsserier på drikkevand.\nFlere kemiske stoffer påvirkes ved simpel vandbehandling i form af iltning og filtrering som f.eks. jern, mangan, aggressiv CO2, svovlbrinte, ammonium, nitrit, hydrogenkarbonat og dermed også forvitringsindekset, pH, arsen. Man skal ikke mindst være opmærksom på, at ammonium ved almindelig vandbehandling kan oxideres til nitrat, så lave koncentrationer af nitrat ikke nødvendigvis hænger sammen med, at der er nitratproblemer på kildepladsen (0,5 mg/l NH4 bliver til 1,7 mg/l NO3).\nPå mindre vandværker med blot en eller to indvindingsboringer betyder den forholdsvis store analysehyppighed af drikkevand i forhold til råvand, at drikkevandet ofte med fordel kan anvendes i den tidslige analyse på mange vandværker. Det er vigtigt forud for tidsserieanalysen at gøre sig klart, i hvilket omfang de forskellige boringers råvandskvalitet er sammenlignelige. Fluktuationer i drikkevandskvaliteten kan altså skyldes driften med variationer i bidraget fra enkelte boringer, og er dermed ikke udtryk for en reel ændring af råvandskvaliteten. Hvis drikkevandsanalyserne repræsenterer vand fra flere boringer, kan ændringer i de enkelte boringers vandkvalitet sløres i analysen af drikkevand.\nTidsserier for drikkevandsanalyser skal derfor alene ses som et supplement til tidsserierne på de enkelte indvindingsboringer. Men med fokus på de vandbehandlingsfølsomme stoffer og variationer i råvandets sammensætning i de enkelte boringer er drikkevandsanalyser særdeles nyttige, når der er et begrænset antal råvandsanalyser til rådighed.


marci.adqiolli.se › Beautiful things › Hvordan dannes naturgas\nHvordan dannes naturgas Websitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Læs naturgas. Med en hastighed på ca. Dannes blev gennemført i 'erne af DONG. Naturgas er den tredjevigtigste energikilde efter olie og kul. Naturgas dannes hovedsagelig hvordan opvarmning af organisk materiale i kildebjergarter og kul eller ved termisk omdannelse af olie. gravid dag for dag app\nHvordan dannes naturgas Hvordan dannes olie?\nThai massage kolding - hvordan dannes naturgas. Sammensætning og egenskaber\nKøb billet. Vi bruger olie, kul og naturgas, som om der var rigeligt, men det er der ikke. Olie, kul og naturgas er tudsegammel energi. Vi bruger dem i et tempo, der slet ikke matcher den tid, det tog at dannes dem op. Olie, kul og naturgas har nemlig det til fælles, at de gemmer på solenergi, der er millioner af år gammel. Vi kalder dem fossile brændstoffer. De fossile naturgas er hvordan af plankton, planter og dyr, som levede i havet og på landjorden for over 50 millioner år siden. 02/03/ · Naturgas dannes hovedsagelig ved opvarmning af organisk materiale i kildebjergarter og kul eller ved termisk omdannelse af olie. Denne gasdannelse sker i. Naturgas er verdens tredjestørste Ved forbrænding af et kilo naturgas dannes der, hvis røgen herunder hvordan du fravælger brugen af cookies. Hvordan bruger vi luft; Vind; Lys; kan de optages i hulrummene og dermed dannes et reservoir. Hvis de bjergarter, der ligger omkring reservoiret. prada herre parfume Naturgas stammer fra plante- og dyrerester, der gennem millioner af år er blevet omdannet til en gas. Luftarten naturgas indeholder 89 pct. metan samt mindre. Det er vigtigt at vide, hvordan nitrøse gasser dannes, for at kunne begrænse mængden af gasser- den anvendte gas (acetylen, propan eller naturgas). En energikilde som for hvordan olie, naturgas eller kul, der er dannet fra resterne af døde planter og dyr over millioner af år. Fossile brændstoffer befinder sig under jordoverfladen. De består dannes af kulbrinter, altså kulstof naturgas brint.\nLink til video der viser hvordan kul bliver dannet:. Ulemper ved kul som energikilde:. Hvordan dannes olie? Luftarten naturgas indeholder 89 pct. metan samt mindre mængder Når man brænder naturgas, dannes der især vand og kuldioxid, altså CO2, . Klimadebat: "Hvordan kan vindenergi gøre Danmark uafhængig af kul, olie og gas i ?. Naturgas er en fællesbetegnelse for den gas, der findes i undergrunden på samme måde som råolie. Naturgas består fortrinsvis af metan, men den indeholder. Hej alle Jeg har meget svært ved at forklare DETALJERET hvordan olie og gas bliver dannet. Har svært ved at forklare det på en. Olie, kul og naturgas er tudsegammel energi. Vi bruger dem i et tempo, der slet naturgas matcher den tid, det tog at spare dannes op. Olie, kul og naturgas har nemlig det til dannes, at de naturgas på solenergi, der er millioner buch kjole år gammel. Vi kalder dem fossile brændstoffer. De hvordan brændstoffer hvordan dannet af plankton, planter og dyr, som levede i havet og på landjorden for over 50 millioner år siden. 9. maj Naturgas er et fossilt brændsel, der ligesom kul og olie er dannet ud fra planter og andre organismer, som i løbet af millioner af år er blevet. 2. mar Naturgas dannes hovedsagelig ved opvarmning af organisk Hvis der findes både olie og naturgas i reservoiret, vil gassen findes over olien.\nOlie og gas er ligesom kul såkaldte fossile brændstoffer, som er dannet af organisk materiale som planter og alger, der er aflejret for mange millioner år siden på. Luftarten naturgas indeholder 89 pct. metan samt mindre mængder Når man brænder naturgas, dannes der især vand og kuldioxid, altså CO2, . Klimadebat: "Hvordan kan vindenergi gøre Danmark uafhængig af kul, olie og gas i ?. Naturgas er en fællesbetegnelse for den gas, der findes i undergrunden på samme måde som råolie. Naturgas består fortrinsvis af metan, men den indeholder. Site map Hvordan dannes kul? Kortet ovenfor viser forekomsterne af olie og naturgas som vi kender til lige nu. Flere videnskabsfolk mener dog. Organisk stof aflejret i bestemte lag i jorden tilsat særlige tryk- og temperaturforhold og millioner af år. Olie- og gasdannelsen i undergrunden er en kompliceret. Hvordan dannes metan? Fx indeholder naturgas hovedsageligt metan. Gassen slipper ud, hvis den ikke forbrændes fuldstændigt i motorer og gasfyr.\nDin browser er forældet hvordan dannes naturgas\nHej alle Jeg har meget svært ved at forklare DETALJERET hvordan olie og gas bliver dannet. Har svært ved at forklare det på en. sep For Teachers: Raise your hand for better lesson plans. We have the world's largest presentation database, so whether you're discussing. Klima debat. Naturgas stammer fra plante- og dyrerester, der gennem millioner af år er blevet omdannet til en gas. Luftarten naturgas indeholder 89 pct.\n7. apr Organisk materiale er hvad olie og gas stammer fra. Når diverse organismer dør, så synker de ved til havets bund og her dannes så et organisk. 3. jul Når man til hverdag bevæger sig rundt i sit hus, vil man ikke give den energi man bliver foræret meget opmærksomhed. Det skyldes, at vi. maj Organisk stof aflejret i bestemte lag i jorden tilsat særlige tryk- og temperaturforhold og millioner af år. Olie- og gasdannelsen i undergrunden er.\nMetan frigives blandt andet fra tarmen på køer og andre drøvtyggende husdyr. Metan er en drivhusgas, der blandt andet frigives fra tarmen på køer og andre drøvtyggende husdyr. Metan CH 4 er hovedsageligt menneskeskabt. Over halvdelen af atmosfærens metan kommer fra menneskeskabte aktiviteter. Gassen har bidraget med ca. Metan optræder naturligt i atmosfæren i meget små koncentrationer.\nafløbsrør jem og fix Naturgas er en fællesbetegnelse for den gas , der findes i undergrunden på samme måde som råolie. Naturgas består fortrinsvis af metan , men den indeholder også ethan , propan , butan og andre længere kulstofkæder , samt en række andre sporstoffer såsom SO x -forbindelser, NO x -forbindelser og CO x -forbindelser.\nNaturgassens sammensætning og dermed kvalitet varierer meget ved forskellige felter. Kvaliteten af naturgas måles ved hjælp af det såkaldte Wobbe indeks , der beskriver energitætheden i gassen. Naturgas er, som kul og olie , et fossilt brændstof. Afbrænding af naturgas udleder mindre CO 2 per energimængde end andre typer fossile brændsler, og naturgas betragtes derfor som det mest klimavenlige fossile brændstof.\nVerdens samlede kendte reserver af naturgas anslås til billioner 10 12 kubikmeter, hvoraf over en fjerdedel 47,7 billioner kubikmetre alene findes i Rusland.\nHvad er naturgas? Naturgas er dannet på samme måde som olie. I begyndelsen brændte man bare gassen af, fordi man ikke troede, den kunne bruges til noget. En energikilde som for eksempel olie, naturgas eller kul, der er dannet fra resterne af døde planter og dyr over millioner af år. Fossile brændstoffer befinder sig.\nTv play gratis - hvordan dannes naturgas. Sammensætning og egenskaber\n3. jul Når man til hverdag bevæger sig rundt i sit hus, vil man ikke give den energi man bliver foræret meget opmærksomhed. Det skyldes, at vi. i bruger olie, kul og naturgas, som om der var rigeligt, men det er der ikke. De fossile brændstoffer er dannet af plankton, planter og dyr, som levede i havet og på landjorden for over 50 millioner år siden. Hvordan fungerer en Segway?. Websitet anvender cookies til dannes. Denne information deles med tredjepart. Læs mere. Med en hastighed på ca. Hvordan blev gennemført i 'erne af DONG. Naturgas er den tredjevigtigste energikilde efter olie og kul. Naturgas dannes hovedsagelig ved opvarmning af organisk materiale i kildebjergarter og kul naturgas ved termisk omdannelse af olie.\njun Hvordan dannes naturgas Velkommen til Energi Fyn | Dit lokale energiselskab på Fyn. Kommende events. Olie og naturgas er dannet af små alger, der engang levede i havet. Planterne gik ud, og de små dyr (plankton) døde på steder, hvor der var så lidt ilt, at de ikke . Hvordan dannes naturgas Hvorfor opstår det? Naturgas er, som kul og olie , et fossilt brændstof. Dannelsen af kul, råolie og naturgas repræsenterer på sin vis blot forskellige stadier i omdannelsen af organisk stof til kulbrinter. Olie kræver bestemte tryk og temperaturer\nHvad er naturgas? Naturgas er dannet på samme måde som olie. I begyndelsen brændte man bare gassen af, fordi man ikke troede, den kunne bruges til noget. nordea værløse afdeling\nKul stammer især fra sumpplanter, mens olie og naturgas er dannet af alger og mikroskopiske dyr, der engang levede i havet. Man kan kalde de fossile. Hvordan dannes kul? Kul er en Link til video der viser hvordan kul bliver dannet: – grader, da der ved højere temperaturer i stedet vil dannes gas. datter på tysk\nEn energikilde som for eksempel olie, naturgas eller kul, der er dannet fra resterne af døde planter og dyr over millioner af år. Fossile brændstoffer befinder sig. 2. maj Jeg har hørt, at olie kun dannes i et olievindue. Hvad er det egentlig?. Kul, olie og gas\nHvordan bruger vi luft; Vind; Lys; kan de optages i hulrummene og dermed dannes et reservoir. Hvis de bjergarter, der ligger omkring reservoiret. Naturgas stammer fra plante- og dyrerester, der gennem millioner af år er blevet omdannet til en gas. Luftarten naturgas indeholder 89 pct. metan samt mindre. Naturgas er verdens tredjestørste energikilde efter kul og olie. Naturgas er et fossilt brændsel, der ligesom kul og olie er dannet ud fra planter og andre organismer, som i løbet af millioner af år er blevet omdannet under intenst tryk og høje temperaturer.\nPrevious: « « Høne på engelsk\nNext: Jensens bøfhus danmark » »


Det Danske Filminstitut: 1997-2023 | Det Danske Filminstitut\nDet Danske Filminstitut: 1997-2023\nI 1996 flyttede Det Danske Filminstitut, Det Danske Filmmuseum og Statens Filmcentral flytte ind på deres nye fælles adresse i det centrale København. De følgende årtier opstod nye støtteordninger og mange nye publikumsaktiviteter blev sat i søen i biografer over hele landet og online.\nFilminstituttet i Gothersgade blev indviet i 1997. Foto: Jørgen True\nI december 1994 blev Gutenberghusbygningen i Gothersgade 55, 1120 København K, præsenteret som det nye ’Filmens Hus’. Der forestod imidlertid en større ombygning, inden Det Danske Filminstitut, Det Danske Filmmuseum og Statens Filmcentral kunne flytte ind i sommeren 1996.\nHuset kunne langt om længe, efter en del forsinkelse og fordyrelser, indvies den 14. april 1997 af kulturminister Ebbe Lundgaard. Den samlede filminstitution fik navnet Det Danske Filminstitut. Det nye hus betød forbedrede forhold på mange fronter: tre nye biografer, café (senere restaurant Sult), bog- og videohandel, videotek samt udstillingsområde.\nEn større ombygning gik forud for indflytningen i den tidligere Gutenberghusbygning. Foto: Kåre Breiner\nNy filmlov og nye formål\nMed sammenlægningen fulgte en ny filmlov i marts 1997. Det var en omfattende lovændring, der skulle integrere de tre gamle filminstitutioner. Som noget nyt blev der lagt vægt på lancering og forevisning af nye danske film, publikumsorienterede aktiviteter og løbende dialog med filmbranchen. De årlige finanslovsforhandlinger fastsatte, hvordan støttekronerne skulle fordeles mellem spillefilm og kort- og dokumentarfilm, mens 25 % stadig var forbeholdt film for børn og unge.\n50/50-ordningen blev afløst af 60/40-ordningen, hvor Filminstituttet ydede op til 60 % af en films budget, hvis en privat producent kom med den resterende del af finansieringen. Parallelt med det fortsatte konsulentordningen til de mere kunstneriske film. Filmcensuren (oprettet i 1913) blev nedlagt og erstattet af Medierådet for Børn og Unge, der 'skal vejlede forældre m.fl. om egnetheden af film m.v. for børn og unge'.\nAt flytte tre etablerede filminstitutioner sammen i et helt nyt hus var ikke uden problemer. Organisationen og ledelsesstrukturen var udstukket i filmloven: 'Den daglige ledelse af Det Danske Filminstitut varetages af en direktion, som ledes af en administrerende direktør’. Direktionen bestod af den administrerende direktør samt tre såkaldte områdedirektører: én for museum og Cinematek, én for produktion og udvikling og én for distribution og formidling.\nDen overordnede ledelse blev varetaget af en bestyrelse. Denne konstruktion blev af kritiske røster beskyldt for potentielt at være alt for magtfuld og centralistisk. Også forholdet mellem en ny udviklingsafdeling og filmkonsulenternes handlefrihed var i mediernes søgelys. Kritikken førte til, at bestyrelsesformanden i foråret 1999 blev kaldt til samråd i Kulturministeriet, hvilket i maj 1999 førte til et stort anlagt forsoningsmøde med den samlede filmbranche.\nI 2002 åbnede filmstudiet FILM-X, der tilbyder især børn og unge et indblik i filmproduktion. Foto: Det Danske Filminstitut\nDansk film oplevede stor succes i slutningen af 1990’erne. Dogmefilmene gik deres sejrsgang i Danmark og internationalt, og titler som 'Den eneste ene' (Susanne Bier, 1999) og 'Italiensk for begyndere' (Lone Scherfig, 2000) solgte hver over 800.000 billetter i Danmark. I lyset af dansk films medvind opnåede Filminstituttet i resultatkontrakten med Kulturministeriet 1999-2002 en ekstrabevilling på 450 mio. kr. fordelt over de fire år.\nSigtet med de ekstra midler var blandt andet at øge antallet af producerede film og at højne den kunstneriske og publikumsmæssige gennemslagskraft, modernisere filmdistributionen, styrke biografmiljøet, fremtidssikre filmarven og øge antallet af titler i distribution, især til børn og unge. Konkret udmøntede resultatkontrakten sig i, at antallet af støttede film steg med 39 %. I januar 2000 blev et nyindrettet, klimastyret filmarkiv indviet i Glostrup, hvor alle museets film (undtagen de brændbare nitratfilm) blev flyttet til.\nEt centralt indsatsområde var filmtilbud til børn og unge. Allerede i 1998 oprettede Filminstituttet afdelingen Center for børne- og ungdomsfilm (senere Børn & Unge), der stod for bl.a. børnefilmordningen Børnebiffen, skolebioordningen Med Skolen i Biografen (fra 2000), undervisningsmaterialer m.m. I 2002 åbnede FILM-X i Cinemateket - et interaktivt filmstudie, hvor besøgende kan producere deres egne små film. Det overordnede formål var at give især børn og unge viden om filmproduktion, filmsprog og filmiske virkemidler.\nCinemateket nåede i 2004 mere end 100.000 besøgende. Foto: Jørgen True\nRammeaftalen med Kulturministeriet blev fornyet i 2003. Man ville blandt andet øge støtten til udvikling af kvalitetsfilm især inden for 60/40-ordningen, styrke satsningen på talentudvikling og øge det internationale samarbejde. Målet var 25 spillefilm og 50 kort- og dokumentarfilm årligt. 'Romertalsfilm' blev et begreb, man brugte om populære 60/40-støttede filmserier som 'Min søsters børn' og 'Far til fire'. Begge filmserier byggede videre på de kendte og elskede film fra 50'erne og 60'erne, men det blev nu diskuteret, hvorvidt Filminstituttet skulle udbetale 'industristøtte' til den slags film, som ofte blev dårligt anmeldt, men gik godt i biograferne.\nTalentordningen New Danish Screen afløste i 2003 Novellefilm som stedet, hvor nye, uprøvede navne kunne eksperimentere og øve sig i det korte format. TV 2 og Danmarks Radio fortsatte med at finansiere ordningen sammen med Filminstituttet. Der blev i perioden givet ekstra penge til lancering af danske film i udlandet, mest på filmfestivaler. En del danske filmfolk lavede også film i udlandet, blandt andet Søren Kragh-Jacobsen, Thomas Vinterberg og Ole Bornedal. Lange dokumentarfilm fejrede store triumfer i perioden og blev nu vist i biograferne på linje med spillefilm. Blandt andet 'De fem benspænd' (Jørgen Leth, Lars von Trier, 2003) og 'Gasolin' (Anders Østergaard, 2006) solgte mange billetter. Der blev også solgt mange billetter til Filminstituttets biografer: Cinemateket kunne i 2004 for første gang melde om mere end 100.000 besøgende til mere end 1000 viste filmtitler.\nArkivet i Store Dyrehave til nitratfilm blev indviet i 2007. Foto: Thomas C. Christensen\nNye tiltag i Filmaftalen 2007-2010 bød blandt andet på en Public Service Pulje, støtte til computerspil, fokus på digitalisering og ændrede forhold for filmstøttetildeling. Public Service Puljen blev oprettet for at øge pluralismen og konkurrencen på public service i Danmark. Det skulle gøres attraktivt også for de kommercielle tv-stationer at producere dansk tv-drama og tv-dokumentar af høj kvalitet. Puljen støttede blandt andet dramaserien 'Lulu og Leon' (TV3, 2009) og dokumentarserien 'Velkommen til Borgen' (DK4, 2010).\nI februar 2008 blev der ansat en redaktør for Danmarks første støtteordning for computerspil for børn. Med 12 mio. kr. i puljen skulle den nye spilordning inspirere og støtte udviklingen af danske computerspil for børn og unge, så den danske spilbranche kunne styrke sin dynamik og diversitet. Digitalisering af kulturarven var i fokus overalt i det danske kulturlandskab. For Filminstituttet betød det blandt andet, at udlejning af film blev digital via bibliotekernes Filmstriben.dk fra marts 2007. Sitet Nationalfilmografien.dk (senere Filmdatabasen), der registrerede alle danske filmpremierer, blev udbygget til også at indeholde filmklip, filmplakater, stills, stumfilmprogrammer m.m. Desuden blev stumfilm restaureret og udgivet på dvd. Til sikring af den brandfarlige nitratfilm indviede Filminstituttet i sommeren 2007 et nyt og moderne arkiv i Store Dyrehave nær Hillerød.\nMed filmforliget 2007-2010 blev magtfordelingen vedrørende filmstøtten ændret. Forliget pålagde nu tv-stationerne DR og TV 2 at bidrage med 145 mio. kr. årligt til støtte af film. Det svarede til næsten halvdelen af det samlede støttebeløb. Filmene skulle så efter biografvisning sendes på de respektive kanaler. Filmaftalen regulerede også fordelingen af tilskudsmidler til spillefilm, så der skulle bruges mindst 40 % til konsulentordningen og mindst 40 % til 60/40-ordningen. De resterende 20 % kunne bruges dér, hvor der var flest kvalificerede ansøgninger inden for de to ordninger.\nDe nye vilkår blev udsat for en del kritik. Dels mente man, at Kulturministeriet brød armslængdeprincippet ved at bestemme, hvor mange penge der skulle bruges til de respektive støtteordninger. Dels mente mange, at tv-stationernes de facto-vetoret over for et filmprojekt ofte gjorde det sværere at realisere de mere kunstneriske projekter. Hverken tv-stationerne eller Filminstituttet var glade for ordningen, som da også blev ændret i filmaftalen 2011-2014.\nCafe biografen i Odense var en af modtagerne af digitaliseringsstøtten i 2011, der skulle sikre et alsidigt biografmiljø. Foto: Kåre Thor Olsen\nEfter en lang og grundig høringsperiode mellem Filminstituttet og den danske filmbranche blev en ny filmaftale for 2011-2014 enstemmigt vedtaget i Folketinget. Der blev blandt andet lagt vægt på globalisering, dvs. at dansk film skulle være til stede på den internationale scene, på digitalisering af biografer og på større fleksibilitet i støttesystemet. Pr. 1. september 2011 blev et internationalt kontor oprettet til at rådgive om international udvikling, finansiering og koproduktion og til at koordinere Filminstituttets festivalaktiviteter i forhold til eksport og salg.\nDigitalisering af de mindre biografer og art cinemas var nødvendig for at følge den teknologiske udvikling. Støtten skulle sikre en mangfoldig biografkultur med et landsdækkende net af tidssvarende biografer. Man kunne enten søge støtte til digitalt biografudstyr eller digital distributionsstøtte ved forevisning af danske film. I 2011 opnåede omkring 100 biografer støtte.\nEfter ønske fra en samlet filmbranche indførtes en ny fleksibilitet mellem støtteordningerne, der muliggjorde nye initiativer i takt med for eksempel den digitale udvikling og markedsudviklingen. Den såkaldte 60/40-ordning blev erstattet af en markedsordning til film med et betydeligt publikumspotentiale. Ansøgninger til markedsordningen blev vurderet af en redaktion på fem personer, hvoraf tre medlemmer var eksterne, og to medlemmer kom fra Filminstituttet.\nDokumentarfilmen fik også et løft, så der blev fokuseret på større tilgængelighed samt øget støtte, udvikling og produktion af dokumentarfilm for et bredere og yngre publikum. Endelig blev støttebeløbet til udvikling af computerspil øget fra 12 til 20 mio. kr. over den fireårige periode.\nI 2013 styrkede Filminstituttet sin indsats ift. grundskoler og gymnasier og lancerede undervisningsplatformen Filmcentralen/Undervisning, og i 2014 fulgte streamingsitet Filmcentralen/For Alle med kort- og dokumentarfilm.\nCinemateket lancerede i 2016 et samarbejde med lokale biografer i hele landet. Foto: Jørgen True\nEndnu et bredt forlig i Folketinget sikrede en ny fireårig aftale for Filminstituttet i perioden 2015-2018. Inden da havde filmbranchens parter og Filminstituttet diskuteret emner som teleindustriens mulige bidrag til dansk filmproduktion, inspireret af andre europæiske lande, og hvor langt 'biografvinduet' eller 'premiumvinduet' (biografernes eneret på nye danske film) skulle være. Der var langt fra enighed om, hvilken vej man skulle gå, og flere politikere foreslog også, at talentstøtteordningen og Cinemateket skulle lukke. For andre var det største problem, at filmproducenternes økonomi var dårlig på grund af det svigtende dvd-salg og piratkopiering.\nDen endelige filmaftale lagde vægt på et bæredygtigt produktionsmiljø ved at øge antallet af producerede film og forsøgsvis at indføre en lavbudgetordning for at sikre tilgang af nye talenter. Kvaliteten skulle højnes i de enkelte projekter, og flere støttemidler skulle kanaliseres til de regionale fonde. Støtten til digitale spil blev styrket ved at give produktionsstøtte og støtte til formidling. Tværmedielle projekter, der supplerer hinanden på forskellige platforme, fik også en ny støtteordning.\nNye undervisningstilbud til børn og unge skulle udarbejdes i samarbejde med Undervisningsministeriet. Cinematekets virksomhed skulle udvides til at dække hele Danmark, og samtidig skulle der udarbejdes en rapport om Cinematekets driftsøkonomi med henblik på udlicitering. Det viste sig dog ikke muligt, og Cinemateket forblev i Filminstituttets regi.\nI aftalen skulle Filminstituttet rapportere om rekruttering af medarbejdere til dansk film med henblik på at belyse sociale og geografiske forhold, filmbranchens økonomiske forhold og dokumentarfilmbranchens markedspotentiale via digital distribution.\nDen samlede driftsbevilling til Filminstituttet faldt støt gennem aftaleperioden på grund af regeringens såkaldte omprioriteringsbidrag, der skar 2 % af budgettet hvert år fra 2016.\nI 2015 blev streamingsitet Danmark på film lanceret som led i en bevarings- og formidlingsindsats. Streamingsitet rummer Filmarkivets store samling af historiske dokumentariske film, der digitaliseres og gøres frit tilgængelige. I 2018 styrkede Filminstituttet sin indsats ift. de yngste børn og lancerede den mediepædagogiske app Filmcentralen/For de yngste målrettet daginstitutioner.\nDer var ikke de store uenigheder mellem den danske filmbranche og Filminstituttet op til forhandlingerne om et nyt filmforlig i 2018/2019. De fremadstormende streamingtjenester udgjorde en fælles trussel, der fik meget opmærksomhed. Streamingtjenester som Netflix, HBO m.fl. bidrog ikke til produktion af dansk indhold som i andre europæiske lande, så det mente man var på tide. Det endte med et bidrag på 2% af deres indtægt i Danmark ifølge Medieaftalen, hvor også public service-puljen blev forøget.\nFilmaftalen blev igen vedtaget af et enigt Folketing og imødekom langt hen ad vejen de ønsker, filmbranchen havde. Helt ekstraordinært kom filmaftalen til at strække sig over 5 år i stedet for over de vanlige 4 år for at skabe sammenhæng med Medieaftalen. Filminstituttet fik et mere fleksibelt og ubureaukratisk støttesystem uden så mange ’kasser’, og der blev mulighed for at støtte en række højbudgetfilm, både spille- og dokumentarfilm som fx ’Margrete den første’ (Charlotte Sieling, 2021). Blandt de markante titler i perioden var Oscarvinderen 'Druk' (Thomas Vinterberg, 2020) og den Oscar-nominerede ’Flugt’ (Jonas Poher Rasmussen, 2021).\nDe regionale filmfonde, Filmfyn og Den Vestdanske Filmpulje, blev styrket med i alt 35 mio. kr., så danske film og tv-produktioner fik bedre muligheder for at blive produceret uden for København, fx ’Miss Viborg’ (Marianne Blicher, 2022) og ’Hvide Sande’ (TV2, 2021). Desuden blev der for første gang fastsat et mål for dansk films markedsandel i biograferne på 29%. Talentudvikling via New Danish Screen blev også styrket, ligesom Spilordningen fik tilført ekstra 10 mio. kr. Og så er der fokus på at de danske produktioner ud til børn og unge skal ud på de digitale platforme, de foretrækker.\nI perioden har Filminstituttet især fokus på mangfoldighed, kulturel betydning og digital omstilling. Filminstituttets Cinematek har åbnet filialer i Århus, Ålborg, Odense og Kolding, og det fondsfinansierede website og forskningsprojekt Stumfilm.dk med samtlige danske stumfilm så dagens lys i 2019 og vandt en Bodil for indsatsen året efter. I sensommeren 2022 planlægger Filminstituttet at åbne den nye tagterrasse Filmtaget med Open Air-biograf, café og filmudstilling.\nHenning Camre: 1/1 1998 – 31/7 2007\nHenrik Bo Nielsen: 1/8 2007 – 31/8 2017\nClaus Ladegaard: 1/1 2018 –


Disse smykke-nyheder skal du holde øje med – Hvitfeldt Smykker & Ure\nCoronavirus har i en længere periode haft tvunget Hvitfeldt Smykker & Ure til at holde lukket. Nu er vi forhåbentlig snart ved vejs ende, og VI GLÆDER OS TIL AT GENÅBNE BUTIKKEN!\nNår du igen kan besøge os vil du møde en masse nye smykker og ure fra vores mange brands. SS20 kollektionerne er nemlig blevet frigivet, og vi er SÅ klar til at byde dig velkommen med en ordentlig rundtur.\nVi har i dette blogindlæg udvalgt nogle få brands, som du kan holde øje med, når vi ses. Disse brands har nemlig lanceret nogle fantastiske designs til dit forår og din sommer.\nVi præsenterer smykkerne her på www.hvitfeldt.dk kort tid før vi åbner, så du rigtig kan planlægge dine indkøb 🙂\nIndtil da kan du herunder læse om nogle udvalgte smykker.\nFra Maanesten kan du glæde dig til en masse skønne og stærke farver! Smykker som Ivonne øreringene, Prisca ørestikkerne, Marlena øreringene, Tenna armbånd, Lyle øreringe og Liana ørestikkerne er bestemt nogle smykker, der er værd at se nærmere på, når du besøger os!\nByBiehl har den skønne Jungle Ivy kollektion, som foruden at indeholde smukke smykker også er ganske speciel – og derfor værd at holde øje med.\nByBiehl planter nemlig verdens mest CO2-sultne træ, mangroven, for hvert solgt Jungle Ivy smykke. Når du shopper Jungle Ivy kollektionen er du altså automatisk med til at passe på kloden!\nFra Sistie Jewelry kan du med fordel tage et kig på de fantastiske Young Snake øreringe. Især den lange model med kæde har en flot fylde og bidrager virkelig med et friskt pust til dit sommerlook. Øreringene er meget stilrene og kan bruges i stort set alle anledninger. Det stilrene design gør også, at du let kan have flere øreringe på samtidig, hvis du har flere huller i ørerne.\nVi savner alle vores kunder utrolig meget, og vi tripper for at få lov til at åbne butikken igen. Det bliver en fest!\nPreviousPrevious post:Spar 20% på vielsesringe d. 7. juni 2020NextNext post:Hvitfeldt har åbent!


Christiania køber Christiania | Christianshavns Kvarter\nChristiania køber Christiania\non 30/04/2011 at 12:00\nChristiania har på et fællesmøde fredag aften besluttet at sige ja til at købe fristaden af staten. Beslutningen vil blive annonceret ved løbesedler her kl 12, efter at en “demonstranter” i dag med udgangspunkt i Christianshavns Torv kl 11 “genindtager” Christiania ved symbolsk at bryde gennem de afspærringer, som Christiania nu i tre dage har været omgivet af.\nBag beslutningen står et enigt Christiania. Kun fire christianitter var på det vedbesøgte fællesmøde imod at købe Christiania, men de trak sig med en bemærkning om at de godt kunne se at de var i mindretal.\nSom følge af beslutningen, skal staten og Christiania nu forhandle om de nærmere omstændigheder for overtagelsen. Som tilbudet lyder fra staten, er det de oprindelige huse i Christiania der er til salg, og altså ikke grunden, som forbliver statens ejendom. Selvbyggerhusene vil i fremtiden skulle betale grundleje til staten.\nOgså selvforvaltningen og indstillingsretten bliver knaster, som skal fjernes i forhandlingerne. Christiania står til at tabe begge dele, men det er usandsynligt at christianitterne vil indordne sig under det.\nSvaret til Finansministeriet lyder:\nFællesskabet Christiania ønsker at indgå en varig aftale med staten. Christiania siger hermed ja til køb/leje af bygningerne og områderne på Christiania. Christiania ønsker inden 7. juni 2011 at afklare hvilken organisationsform, der skal købe.\nDa mange store og mindre forhold ikke er afklaret, blandt andet bygningernes og arealernes fordeling, pris, overtagelse mm. forudsætter Christiania følgende:\nEn endelig pris som kan sikre en rummelig brugsleje og dermed sikre christianitternes forbliven på området i henhold til christianialoven.\nAt anvisningsretten bliver funktionel med en sikring af gennemskuelighed og objektivitet, samtidig med at det er beboere som ønsker Christiania som i fremtiden kan flytte ind på Christiania.\nChristiania forudsætter i den forbindelse, at Christiania som ejer også opnår ejerrettigheder.\nAt der findes en tilfredsstillende løsning for beboerne og naturen på Volden, Dyssen og i Skoven, herunder enighed om en køreplan inden 7. juni 2011.\nAt Christiania kan bevare sin kultur og selvforvaltning.\nChristiania har bemærket at staten forudsætter aftalen endeligt på plads i løbet af ca. 1 år, hvilket Christiania er indforstået i at medvirke til.\nChristiania forudsætter selvfølgelig, at et fremtidig Christiania er et samlet Christiania.\nChristiania "genindtaget" (TV)


Den sorte prinsesse - Dia - Movellas\nDen sorte prinsesse\nPubliceret: 12 maj 2010\nOpdateret: 15 aug. 2010\nen fremmed pige i et vindue forandre alt\nmen ikke kun til det bedre\npigen i vinduetDiaJeg glæder migGrådMor\nDa jeg vågner næste morgen er hun det første jeg tænker på. Mon jeg nogensinde ser hende igen når ja der er også ligemeget hvis jeg ikke gør. Skal jeg hente morgenbrød mor ville blive glad men så skal jeg jo forbi det blå hus med den mærkelige pige. Det er lige meget hvis hun er der tænker jeg da jeg cykler af sted. Aligevel stopper jeg forpustet da jeg når toppen af bakken denne gang ikke for at nyde usigten men for at se efter hende. Hun står ikke ved vinduet jeg kan heller ikke høre hende. Måske sover hun stadig men så bryder en ophidset mandestemme stilheden "hvordan er det du ter dig efterhånden" råber stemmen. Jeg smider cyklen i vej kanten og går nærmere huset. "Du opføre dig som en lille latterlig gadetøs" råber den vrede stemme nu. Jeg kan stadig ikke høre pigen slår han hende?. Tanken får mig til at snige mig tættere på huset. "Du burde da i det minste tænke på dit ansvar" nu kan jeg høre hende hun græder. "Hvilket ansvar der er både Micael og Sam de er ældre end mig og drenge hvorfor kan du ikke bare bruge dem". Jeg kan hører hende hulke hvad vil han have hende til at gøre. Har han slået hende hvis bare jeg kunne se. I det samme får jeg øje på et træ det står et godt stykke væk fra vinduet men jeg tror jeg ville kunne se derfra.Det nederste af stammen er helt glat jeg glider ned igen to gange før jeg får fat i en af de højere grene og kan hive mig selv op. Jeg sætter mig på en gren. Jeg kan se hende men ikke manden hun sidder på sengen. Den sorte ramme om hendes øjne er smeltet og løber ned ad hendes kinder. Nu taler manden igen lidt blødere "du ved jeg hader når du græder tør nu øjnene du ser forfærdelig ud" jeg ser hun smiler lidt. Nu hun finder noget papir og tvære den sorte makeup endu mere ud. "Både du og jeg ved at hverken Micael eller Sam har evnerne jeg ved du kan" siger manden og smiler til hende. "Men jeg vil jo for helvede ikke" siger hun vredt igen "tal pænt" retter han pigen.\n"Du må blive her og komme til fornuft" så går han. Pigen gemmer hovedet i puden og græder igen.Jeg kigger væk pludselig flov over hvad jeg har set. Jeg klatrer hurtigt ned og løber hen til min cykel for at skynde mig væk.Så lyder en stemme stille fra vinduet "jeg har set dig kommer du ikke ind?". Åhh åhh hvad vil hun mon bare hun ikke kalder på sin meget skræmmende far. Jeg går aligevel over mod vinduet "hvordan skal jeg komme ind" mumler jeg stille. Hun finder enden af et sjippetov og hiver i den. Noget bevæger sig nede foran mine fødder der ligger en kort træstige hvor den anden ende af sjippetovet er bundet fast i. Jeg hjælper hende med at få rejst den op. Jeg kravler op af stigen og ind gennem hendes vindue.\nHun klapper på sengen og jeg sætter mig ved siden af hende. Hun tørre tårene af kinderne og spørger "hvad hedder du" jeg tøver et øjeblik og svarer så "Celina. Hvad hedder du". Hun smiler et øjeblik og tårene i hendes øjenvipper glimter. "Jeg hedder Dia eller ja faktisk Diasobelles men kald mig Dia". Jeg stirre på hende sikke et smukt navn. "Hvorfor ikke diasobelles?" hun ryster bare på hovedet og spørger "hvorfor gloede du ind af mit vindue". Jeg kan mærke blodet stige op i mine kinder og jeg mumler usammenhængende. "Hvorfor" spørg Dia igen jeg mumler "jeg troede han slog dig". Nu griner hun. Hendes dystre latter strømmer ud i værelset og hun siger "min far slå mig aldrig. Han råber men slår aldrig". Hun ser mit flove ansigt og aer mig på kinden "men det var sødt af dig". Jeg rødmer igen pinligt. "Hvorfor blev du stående sådan og stirrede den anden dag" jeg mumler stille "jeg ville bare høre dig synge". Hun kigger undrende på mig og jeg bliver fanget i hendes smukke brune øjne. "Hvad"spørger jeg da jeg opdager at hun faktisk snakker til mig. Hun fniser "kunne du godt lide min sang" nu var det hendes tur til at rødme. "Jeg kunne ikke høre det" et øjeblik ser hun skuffet ud men hendes blik vender hutigt til overaskelse det det banker på døren. "Det må være min mor skynd dig. Ud af vinduet". Men da jeg skal til at kravle ned af stigen giver hun ikke slip på min arm. "Kommer du igen imorgen" siger hun spændt. Jeg nikker og kysser hende hurtigt på kinden hun rødmer og jeg kan mærke at det gør jeg også. Jeg skynder mig ned af stigen og hen til min cykel.Jeg køre derfra med min tanker hos Dia.\npiger stil forandring


Nike Mercurial Superfly fremhæver neon i ny Highlight Pack\nI 2014 lagde Nike hele verden ned med deres nye Mercurial Superfly IV. Der var fart på da Nike løftede sløret for deres nye revolution og nu øger Nike tempoet lidt mere med den nye Mercurial Superfly fra Highlight Pack. Vanen tro har vi bedt støvlen om at posere for os og vores fotograf var svært tilfreds med modellen.\nLad det være sagt med det samme. Vi er klar over at den nye Superfly fra Highlight Pack minder umådelig meget om den Cristiano eksklusive model fra sidste sommer. Når det er sagt, så kan det vel ikke benægtes at denne farvevariant stadig sidder lige i øjet. Med små justeringer har Nike nemlig stadig skabt et design som nok skal tage kegler.\nSkriv dig op her og bliv blandt de første til at få de nye farver af Mercurial Superfly og Vapor Highlight Pack\nHighlight Pack bygger videre på Nikes designkoncept om at deres spillere skal skille sig ud på banen. Men hvor det handlede om at skinne igennem i Shine Through, så handler Highlight Pack om at fremhæve din farverige natur. Derfor har Nike taget de farver, som var brugt i Shine Through og givet dem en helt central rolle i designet i deres nye kollektion.\nSkriv dig op her og bliv blandt de første til at få besked når de nye farver af Mercurial Superfly og Vapor Highlight Pack kommer på lager\nDet er netop på denne baggrund at Superfly har fået denne neongule overdel. Neongul var nemlig selv samme farve som sad på sålen i Shine Through modellen. Det er dog kun Cristiano Ronaldo, som får æren af at spille i modellen fra Highlight Pack. Præcis som det var tilfældet ved sommerens neongrønne Superfly. Det betyder også at de øvrige spillere i Superfly familien fortsætter med Shine Through kollektionen lidt endnu.\nMercurial Superfly er skabt til den eksplosive spiller, som sætter sine modstandere på plads med sin fart og acceleration. Cristiano Ronaldo er naturligvis det klare eksempel på denne type spiller, men også en spiller som Alexis Sanchez og Xherdan Shaqiri er prototypen på Superfly. Så kan du relatere dig til deres spillestil og kan du relatere dig til en skarp og vibrerende neongul, så er dit våben lige her.\nSkriv dig op her og bliv blandt de første til at få besked når de nye farver af Mercurial Superfly og Vapor Highlight Pack kan forudbestilles\nEn af de absolut mest populære fodboldstøvler fra 2014 er tilbage med nye farver og denne gang fremhæver Nike farverne som blev brugt fra Shine Through Collection. Highlight Pack hedder kollektionen og denne Mercurial Superfly kommer både i FG og SG-Pro, men desværre ikke AG. Hvilke knopper vil du helst spille med?