Prækvalificering af ydelse om: Sparring og rådgivning om ejer- og generationsskifte, arbejdspakker - Erhvervshus Sjælland\nPrækvalificering af ydelse om: Sparring og rådgivning om ejer- og generationsskifte, arbejdspakker\nSnup en ’rådgiverpakke’ og få styr på strategi og markedsføring\nIdebyg A/S søger hjælp til organisatorisk udvikling og re-positionering\nEjerskifte PRO under projektet smv PRO ønsker at prækvalificere rådgivere, der skal hjælpe virksomhederne med at blive klædt på til hurtigt at komme i gang med aktivt at arbejde med deres ejerskifte for dermed indfri de vækst- og indtjeningsmuligheder, der ligger på det område.\nSmv PRO er en virksomhedsrettet, national indsats, som drives af landets seks Erhvervshuse. De seks Erhvervshuse er økonomiske partnere i projektet sammen med CBS - Center for ejerledede virksomheder.\nIndsatsen består af 2 spor:\nSpor 1 er målrettet etablerede ejer- og familieledede SMV´ere med vækstpotentiale og behov for viden og vejledning om, hvordan de professionaliserer deres virksomhed, så de bliver i stand til at arbejde målrettet og effektivt med forretningsudvikling og skalering\nSpor 2 er målrettet etablerede ejer- og familieledede SMV´ere, hvor professionalisering skal ske gennem et ejer- eller generationsskifte, og som har behov for viden og vejledning om, hvordan de griber den proces an, så virksomheden kommer vækstparat ud på den anden side\nProjekts startdato er 01-08-19 og slutdato er den 31-12-2022. Det forventes at de sidste virksomheder med disse arbejdspakker indtræder i projektet ikke senere end primo september måned 2022.\nI smv PRO sættes virksomhedens behov i centrum og videntilførsel skræddersys til den enkelte virksomheds udfordringer. Derigennem bliver virksomheden fx i stand til at arbejde målrettet og professionelt med velkendte vækstdrivere såsom internationalisering, innovation og digitalisering.\nSmv PRO ønsker at prækvalificere rådgivere til Spor 2, der skal hjælpe virksomhederne med at blive klædt på til hurtigt at komme i gang med aktivt at arbejde med deres ejerskifte. Det kræver et grundigt forarbejde at ejerskifte en virksomhed, så både ejerleder selv og virksomheden kommer godt videre. I smv PROs Spor 2 skal virksomheden få professionel hjælp til alle dele af virksomhedens ejerskifte – så både ejerleder og virksomhed bliver klar! Formålet med prækvalificeringen er at sikre virksomhederne den nemmeste adgang til rådgivningen og til puljemidlerne, der kan finansiere 50 % af rådgivningen.\nDet skal bemærkes, at pakkeløsningerne vil blive udbudt i 4 ud af landets 6 Erhvervshuse i første omgang og med mulighed for senere udvidelse til de sidste 2 huse. Der er således i første omgang tale om Erhvervshus Syd, Erhvervshus Fyn, Erhvervshus Hovedstaden og Erhvervshus Sjælland.\nIndsatsen: Design af 2 pakkeløsninger til at komme i gang med ejerskifte\nBeskrivelse af opgaven og succeskriterier\nDe modne ejerledere er ofte ikke knivskarpe på, hvilken rådgivning de har behov for. Behov opstår i forløbet, derfor bør rådgiverne på denne opgave have brede ejerskiftekompetencer samt en konkret proces for tilgangen til en dialog med en ejerleder omkring ejerskifte.\nPakkeløsningerne skal sikre, at ejerlederne får en nem tilgang til prækvalificering af ydelse om: Sparring og rådgivning om ejer- og generationsskifte. Målsætning er KEEP IT SIMPLE – PAKKER. Vi ønsker derfor at designe rammerne for virksomhederne samt prækvalificere leverandører, der kan levere indenfor rammerne. En pakkeløsning skal gøre det nemt og overskueligt at tilgå sparring og hjælp til ejerskiftespørgsmål.\nRammer for pakkerne\nVi arbejder med 2 pakkeløsninger:\nDet ledelsesmæssige aspekt i ejerskiftet\nDet økonomiske aspekt i ejerskiftet\nDownloade det fulde udbudsmateriale\nKlik herunder for at downloade det fulde udbudsmateriale med flere specifikationer.\nMålgruppe, formkrav og tidsplan\nHvem er målgruppen? SMV’er, der kan benytte indsatsen, skal opfylde følgende:\nHar eksisteret i mindst tre år\nEr danskejet og ejerledet, dvs. at den kontrollerende ejer er aktiv i den daglige ledelse. Ofte vil den kontrollerende ejer også være direktør\nIkke er primære erhverv (landbrug, fiskeri etc), NACE-kode 010000 til 099999\nEr motiveret for at øge virksomhedens konkurrencekraft\nVirksomheder som er godt i gang. Altså der har kunder og gerne vil styre udviklingen bedre hvor flere af de rigtige kunder ringer og spørger om nye opgaver\nDet forventes, at tilbudsgiver udarbejder det skriftlige tilbud på dansk og at omfanget af materialet ikke udgør mere end 5 A4-sider ekskl. bilag.\nTidsplan - Hvornår skal indsatsen afvikles:\nVi forestiller os at starte indsatsen hurtigst muligt.\nVi forestiller os, at der vil være et opstartsmøde, så leverandør og Erhvervshuset kan afstemme og samstemme indsatsen.\nProjektet er finansieret dels af EU's regionalfond og Erhvervsstyrelsen. Fordi der er tale om indkøb med offentlige midler, så laver vi med dette udbud en markedsafdækning med det formål at afdække markedets bud på løsninger på ovenstående beskrevet opgave.\nPrissætning for hver pakkeløsning:\nHver pakkeløsning vil have en økonomisk ramme på 50.000 kroner eks. Moms. Virksomhederne er ikke forpligtet til at bruge hele beløbet. Prissætningen er således et udtryk for den øvre ramme i hver pakkeløsning.\nVirksomhederne kan købe én eller flere pakker.\nVirksomhederne vil have 50 % finansiering, og projekterne vil give virksomhederne de resterende 50 %.\nAf tilbudsgivers tilbud skal fremgå:\nBeskrivelse af og registrering af timeforbrug\nModel med 1:1 møder, tlf./digitalt/e-mail\nKørsel er ikke medtaget i pakkeprisen, men aftales med virksomheden uden for pakkeprisen\nVi forventer, at virksomhed og leverandør efter gensidig aftale bestemmer rammerne for det individuelle forløb, således at hvert forløb er skræddersyet til den enkelte virksomhed og indenfor rammerne af pakkerne.\nDe vindende tilbudsgivere findes efter en evaluering af hvert tilbuds tilbudspris og kvalitet, herunder erfaringer med nærværende opgave og indholdet i den tilbudte løsning. De vindende tilbudsgivere er de tilbudsgiver ordregiver vurderer, samlet set har afgivet det tilbud med det bedste forhold mellem pris og kvalitet.\nVil du vide mere om smv PRO?\nLæs mere om smv PRO og mulighederne for tilskud herunder.\nHelena Julskov Carlsen\n4. november, klokken 12.00.\nProjektleder Helena Carlsen.


Fredagsfund #86: Pleasant og Hedof i grafisk samarbejde - detydre.dk\nFredagsfunddetydre.dk 26. april 2015 0\nSom surfer er der kun én ting man venter på efter en god dag i bølgerne, og det er muligheden for at komme afsted igen. Det har jeg i hvert fald lade mig fortælle, af ganske troværdige kilder. Denne tankegang er livsstilsbrandet Pleasant bygget op om, og mottoet “Make waiting pleasant” handler derfor om hvordan man kan udnytte ventetiden bedst muligt. Pleasants seneste kollektion er blevet til i samarbejde med den hollandske illustrator Hedof, og kollektionen har derfor et gennemgående grafisk tema over sig.\nDenne kreative designprocess har kastet en serie af fire farverige prints af sig, og det var disse prints, der fangede min opmærksomhed. Farverne er på en gang stærke og afstemte i forhold til hinanden, den visuelle stil er helt sin egen, og så er detaljegraden høj. Sidstnævnte afspejler sig i kompositionen af de forskellige prints, hvor der gemmer sig masser af finurlige detaljer i de enkelte elementer.\nEt kig på de fire prints\nDer er fire forskellige prints at vælge i mellem – et print der måler 50 cm x 70 cm, der koster 250 DKK, og tre prints der måler 42 cm x 30 cm, og koster 150 DKK pr. stk. Det er altså nogle meget fornuftige priser! De er alle trykt i begrænsede oplag, på mat kvalitetspapir, og bliver sendt hjem til din adresse i et plakatrør. Det eneste du skal gøre er derfor at rulle plakaten ud, og finde en passende ramme. Og hænge rammen op på væggen.\nDu kan se plakaterne ved at klikke hér\nHvis du skulle være interesseret i at følge Pleasants videre færd, så er de særdeles aktive på både Facebook og Instagram med både lækre billeder, og nyheder omkring nye varer, tilbud og konkurrencer. Hedof kan du ligeledes finde på Instagram.


Blomster leveret i København - fødselsdagen for mormor reddet\nMin mormor har fødselsdag på onsdag. Jeg ved, at hun bliver skuffet, over at jeg ikke kommer og besøger hende. Min mor har været i telefonen adskillige timer for at få mig til at ændre i mit program. Det er bare lidt svært. Jeg skal nemlig med firmaet, som jeg er ansat i, til Tyskland, hvor vi skal deltage i en udstilling. Vi udvikler software, og games og skal vise kunderne nogle af de nye produkter, vi har udviklet. Så jeg kan ikke komme til fødselsdagsfest hos mormor. Det må de forstå. Men jeg skal nok ringe og sende hende blomster. Og en gave, selvfølgelig. Min mor blev lidt mopset, men kan godt forstå, at jeg gerne vil med firmaet til Tyskland.\nBlomsterhandler på Amager\nNu har jeg så lige den udfordring at finde en blomsterforhandler, der har blomsterudbringning på Amager. Det er dér, min mormor bor. Jeg har nemlig besluttet, at hun skal have en fin buket, og en flaske cognac. Jeg ved, hun elsker at servere cognac til kaffen, når hun har gæster.\nSelv bor jeg inde i city. Det ville være nemmere for mig at gå ned til den der blomsterforretning på hjørnet og bestille det hele og bede dem om at sende det ud til hende.\nDe har også blomsterlevering i København. Men de har lukket nu. Klokken er 21, og det er søndag aften, så jeg er nødt til at få det ordnet via internettet. Vi skal afsted i morgen kl. 7:00. Vi skal køre derned og være fremme senest ved 5-tiden i morgen eftermiddag. Når vi så er fremme, skal vi sætte udstillingen op ved den stand, vi har fået tildelt. Vi får fart på i morgen. Det er lidt stressende også at skulle finde blomsterudbringere også. Jeg har ikke fået pakket endnu, og åh, kan vi ikke lige udsætte mormors fødselsdag? Ej, det går ikke. Tag det roligt. Selvfølgelig finder du en god buket til hende.


JØPs bestyrelse har bedt mig foretage en vurdering af pensionisttillæggets retlige status. - PDF\nJØPs bestyrelse har bedt mig foretage en vurdering af pensionisttillæggets retlige status.\nDownload "JØPs bestyrelse har bedt mig foretage en vurdering af pensionisttillæggets retlige status."\n1 Professor dr. Jur. Kirsten Ketscher København den 2. januar 2010 Beskyttelse af JØPmedlemmers individuelle rettigheder i relation til JØPs pensionisttillæg vurderet i forhold til bestyrelsens retlige muligheder for lade det bortfalde helt eller delvis. JØPs bestyrelse har bedt mig foretage en vurdering af pensionisttillæggets retlige status. Professor dr. Jur. Mads Bryde Andersen har ved notat af 2/1/2009 ligeledes efter bestyrelsens opfordring redegjort for sin opfattelse af dette problem. Jeg bemærker, at jeg ikke har opfattet det som min opgave at tage udgangspunkt i dette eller tage systematisk stilling til hans vurderinger. Indhold Resumé 1. Beskyttelse af ejendomsrettigheder 2. Pensionisttillæggets faktuelle udvikling. 2.2 Den retlige betydning af det faktuelle forløb. 3. Nærmere om beskyttelse af ejendomsretten 3.1. Den menneskeretlige beskyttelse af ejendomsrettigheder: EMK tillægsprotokol 1 art Betingelser for indgreb i ejendomsretten 3.2. Aktiverede pensionsydelser Ikke aktiverede pensionsydelser 4. JØPs foreningsretlige konstruktion Pligt og dermed tvang til at være medlem af JØP 4.2. JØPs bestyrelsessammensætning: Et strukturelt inhabilitetsproblem 5. Den arbejdsretlige aftale, den foreningsretlige vedtagelse og den individuelle afgørelse som retsgrundlag for pensionsordningen Den arbejdsretlige aftale 5.2. Den foreningsretlige vedtagelse 5.3. Den individuelle afgørelse Om kassens informations- og vejledningspligt 6. Sammenfatning\n2 Resumé Alderdomssikring sker over en lang periode. Jo ældre man bliver jo mere nedsættes mulighederne for at foretage andre valg eller indrette sig på ændringer. Dette har traditionelt givet alderdomssikring en stærk beskyttelse som ejendomsret. Beskyttelse af det enkelte medlems ejendomsret er den centrale retlige figur i problemstillingen i dette notat Når det konkrete faktuelle grundlag for pensionisttillægget skal vurderes hviler kassens praksis på et ujævnt grundlag med varierende og ikke konsekvente begrundelser for tillæggets størrelse. Tillægget er blevet udbetalt igennem hele kassens levetid. Men der er meget, der tyder på, at kassen ikke har haft en klar retlig opfattelse af pensionisttillæggets status og funktion. Den samlede udbetalte pension er for første gang blevet nedsat i 2008 og 2009, selvom pensionisttillægget er blevet nedreguleret flere gange bl.a. i 1990erne. Den meget almindelig holdte formulering om adgangen til at lade pensionisttillægget bortfalde helt eller delvis kan ikke i sig selv danne grundlag for mærkbare ændringer. Kassens praksis har været uklar og uigennemskuelig for den enkelte. Særlig har kassens praksis mht. opfyldelse af sin informations- og vejledningspligt, ikke har været egnet til at gøre pensionisttillæggets retlige status forståelig for medlemmerne. Meget tyder imidlertid på, at kassen heller ikke selv har haft et klart billede heraf. Den almindeligt holdte passus i pensionsmeddelelser om muligheden for pensionisttillæggets helt eller delvise bortfald kan derfor ikke tillægges selvstændig retlig betydning for at foretage disse skridt. JØP-pensionen er omfattet af den menneskeretlige beskyttelse af ejendomsret jf. EMK tillægsprotokol 1, art. 1. Dette indebærer, at Menneskerettighedsdomstolens praksis herom bliver retningsgivende for bestyrelsens handlemuligheder. Der findes ingen dansk praksis om problemet, men man kan orientere sig i praksis fra andre europæiske lande, hvor tilsvarende spørgsmål har været rejst. Dette gælder særligt Norge og Sverige. Der er her tale om almindelige retlige figurer, idet det også bemærkes, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention med tillægsprotokol 1 er et fælles europæisk retsgrundlag. Det er svært at se, at i kassens nuværende økonomiske situation kan begrunde nominelle nedsættelser JØP-pensionisters udbetalte pensioner. Jeg stiller derfor spørgsmålstegn ved, om der har været i et fyldestgørende grundlag, for de foretagne nedskæringer i de udbetalte pensioner i 2008 og 2009 jf. herfor jf. det menneskeretlige proportionalitets- og transparenskrav. Den gruppe medlemmer, der er tæt på tilgangsalderen, vil tillige have en stærk ejendomsretlig beskyttelse. Mærkbare forringelser kan kun ske under konkret påvist nødvendighed, der også skal opfylde det menneskeretlige proportionalitets og transparensprincip. Ejendomsretsbeskyttelsen vil aftage med tilgangstidens længde. Grundlaget for at vurdere kassens retlige muligheder i forhold til pensionisttillægget skal ses i kontekst med den obligatoriske opsparing og det hermed tvungne medlemskab af JØP. Dette rejser et spørgsmål i forhold til EMK art. 11 om foreningsfrihed. Bestyrelsens vedtægtsmæssige sammensætning rummer yderligere spørgsmål om strukturel inhabilitet. Denne er 2\n3 formentlig forstærket efter kassens opdeling i 2 afdelinger. Dette stiller skærpede krav til grundlaget for ændringer i bestående retspositioner. Denne problemstilling indebærer krav om et højt bevidsthedsniveau om dette og stor forsigtighed med vidtgående ændringer, der kan aktualisere inhabilitetsproblematikken. Det følsomme forhold til art. 11 tilsiger tillige en restriktiv fortolkning for adgangen til indgreb Kassens retlige grundlag ligger i det retlige krydsfelt mellem den kollektive overenskomst, JØPs foreningsretlige konstruktion, samt det enkelt medlems individuelle rettigheder Det enkelte medlem har ikke en aftaleretlig relation med kassen. Kassen har i forhold til det enkelte medlem en konkret vejlednings- informations og begrundelsesforpligtelse. Med hensyn til ændringsadgang må der stilles krav om tvingende grunde i sammenhæng med et skærpet proportionalitetskrav i overensstemmelse med den ejendomsretlige beskyttelse. Kassens skønsmæssige beføjelser må betragtes som yderst begrænsede i forhold til alderdomssikring som en grundlæggende social rettighed, der er menneskeretligt beskyttet. Kassen har i sin praksis haft svært ved at skelne mellem den enkeltes status som foreningsmedlem og status som individuelt medlem. Jeg stiller spørgsmålstegn ved, om Kassens informations- og vejledningsforpligtelsen har været fyldestgørende og tilstrækkelig målrettet med sigte på individuelle rettigheder.. Det er ikke afgørende om pensionisttillægget opretholdes som sådant, men at den værdisikring, som det formentlig har repræsenteret i sin lange levetid, kan bevares i forhold til den gruppe af medlemmer, der har en ejendomsretligt beskyttet position. 3\n4 Pensionisttillægget fastsættes af bestyrelsen for ét år ad gangen. JØP gør opmærksom på, at pensionisttillægget kan helt eller delvis bortfalde med den virkning at pensionen nedsættes. Formulering indeholdt i medlemmernes individuelle pensionsoversigter i hvert fald fra Beskyttelse af ejendomsrettigheder Alderspension er en grundlæggende social sikring. Det er traditionelt denne sikringstype, der nyder størst ejendomsretlig beskyttelse. Dette hænger sammen med denne sikrings særlige karakter. Alderdomsforsørgelse er et fundamentalt behov for alle. Opsparingen sker over en meget lang årrække, hvor andre sikringsmuligheder gradvis indskrænkes. I spørgsmålet om bestyrelsens adgang til at foretage ændringer i nuværende og fremtidige pensioner vurderet i forhold til modstående individuelle rettigheder tager jeg udgangspunkt i den ejendomsretlige beskyttelse. Denne må ses i sammenhæng med den foreningsretlige konstruktion, som JØP-pensionen hviler på jf. nedenfor om forholdet til EMK art. 11 om foreningsfrihed. For den enkelte hviler retten og pligten til at være tilsluttet JØP på den kollektive overenskomst mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer. Selvom der findes private arbejdsgivere er der helt overvejende tale om offentlige arbejdsgivere (Statens overenskomst med AC). Den enkelte arbejdstager, som er omfattet af overenskomsten, har såvel ret som pligt til at være medlem af den relevante pensionskasse. Efter overenskomsten er såvel arbejdsgiveren som arbejdstageren pligtige til at indbetale bidrag til finansiering af pensionen. Det samlede bidrag må betegnes som en del af lønnen jf. herved den EU-retlige definition i Lissabontraktatens art. 157, som må betragtes som almen. Herefter er løn er den almindelige grund- eller minimumsløn og alle andre ydelser, som arbejdstageren som følge af arbejdsforholdet modtager fra arbejdsgiveren direkte eller indirekte i penge eller naturalier. Bilkasagen C-170/84, der blev afgjort som en ligelønssag, drejede sig således om deltidsansattes ret til pensionsbidrag. Disse løndele udbetales ikke til lønmodtagerens fri disposition, men forvaltes af pensionsinstituttet JØP, som af overenskomstparterne er udvalgt til at være pensionsleverandør jf. Bryde Andersen og Kristiansen (i det følgende benævnt BAK (2009)) s. 65 f. Det er utvivlsomt, at den enkeltes lønmodtager har ejendomsret til sine indestående midler i JØP. JØP er forpligtet til at forvalte disse betroede midler med respekt af denne ejendomsret. Spørgsmålet er, hvorledes denne ejendomsret nærmere skal fastlægges i en situation, hvor medlemmers rettigheder skal afgrænses i forhold til hinanden og hvor disses interesser kan være modstridende. På det overordnede plan har kassen et ansvar for at forvalte de betroede midler på en økonomisk ansvarlig måde jf. herved lov om finansiel virksomhed jf BAK(2008) s. 81. Ejendomsretten, sikringens grundlæggende karakter, den lange opsparingsperiode og JØPs foreningskonstruktion danner ramme for en vurdering af det retlige indhold i pensionisttillægget og den nuværende formulering i regulativet, hvorefter tillægget kan bortfalde helt eller delvis. 4\n5 Der er tale om en meget kompleks problemstilling, der ikke kan udredes fuldt ud i et notat af den foreliggende karakter. Jeg har valgt at løfte en række afgørende parametre frem i den foreliggende problemstilling og hæve opmærksomhedsniveauet mod, hvad jeg betragter som underbelyste retlige elementer af betydelig vigtighed for JØP-ordningen. 2. Pensionisttillæggets faktuelle udvikling. De følgende faktuelle oplysninger om pensionisttillægget hviler på et notat om udarbejdet af JØPs direktion i 2008 (udateret), idet følgende omtalt som Tillægsnotatet. Pensionstillægget har stor set eksisteret i hele kassens levetid. Det stammer fra Der var og er tale om en uddeling fra de ufordelte reserver. Pensionstillægget er forskelligt fra bonustillægget jf. beretningen for 1975/76, hvoraf dette fremgår, citeret i det oven for nævnte Tillægsnotat. Pensionisttillægget har siden været en fast del af pensionen, men med varierende procent. Af og til er der givet begrundelser for tillæggets størrelse (realrenteafgiften i 1984, 1985 og 1986). I 1990 og 91 blev tillægget nedsat uden særlig begrundelse. I beretningen til generalforsamling for 1996 gives en mere principiel begrundelse for pensionisttillægget. Her siges det, at formålet med pensionstillægget er at undgå omfordelinger mellem generationer af pensionister, tillægget er dog ikke garanteret (citeret fra Tillægsnotatet). Tillægget skal sikre pensionisterne en andel af de ufordelte reserver jf. også beretningen i I 2002 er det oplyst, at pensionstillægget fastsættes med udgangspunkt i solvensprocenten. Det fremgår dog af den faktiske udvikling, at dette ikke har været tilfældet jf. tabel 1 jf. Tillægsnotatet s. 3. I 2005 og 2006 henviser man til pensionernes købekraft. Nogle gange er pensionisttillægget blevet reduceret med henvisning til, at pensionerne stiger på anden måde. Det sker i 1992 og Igennem flere år, i hvert fald fra 2002, har de individuelle pensionsoversigter indeholdt følgende formulering: Pensionisttillægget fastsættes af bestyrelsen for ét år ad gangen. JØP gør opmærksom på, at pensionisttillægget kan helt eller delvis bortfalde med den virkning at pensionen nedsættes. I 2007 nedsætter bestyrelsen for 1. gang den nominelle pension med virkning for 2008 gennem en reduktion af pensionisttillægget. Der lægges vægt på, at skattekompensation vil give et engangsbeløb, der mere end opvejer denne nedgang. Jeg bemærker en passant, at dette argument ikke har nogen retlig bærekraft i forhold individuelle JØP-rettigheder. En generel skattekompensation indført af lovgivningsmagten kan ikke skabe retsgrundlag for kassens nedsættelse af pensionen. I 2007 indfører kassen muligheden for omvalg fra afdeling 1 til 2. Ved omvalg udbetales en såkaldt omvalgsbonus. Det fremgår af valgmaterialet, at omvalgsbonussen har en størrelse, der kompenserer for, at man giver afkald på pensionisttillæget. Pensionen i afdeling 2 forhøjes i øvrigt med et pensionstillæg på 5%. Også om dette anføres, at det kan helt eller delvis bortfalde. I omvalgsmaterialet anføres i øvrigt, at pensionisttillægget i afdeling 1 kan forventes at blive aftrappet og at der er en reel risiko for, at der ikke vil være grundlag for at udbetale dette. I øvrigt 5\n6 siges der om pensionisttillægget, at din pension vil falde mærkbart, hvis pensionisttillægget forsvandt. Det siges, at man i omvalgsberegningerne har forudsat, at pensionisttillægget i afdeling 1 aftrappes. I 2008 beslutter et bestyrelsesflertal, at reducere pensionisttillægget med virkning for Dette indebærer en yderligere nedsættelse af den nominelle pension. 2.2 Den retlige betydning af det faktuelle forløb. I vurderingen af, at om der er oparbejdet beskyttede ejendomsrettigheder må man inddrage den forhistorie, der er redegjort for ovenfor.. Oplysningen om, at pensionisttillægget kan nedsættes eller bortfalde har således været synliggjort o i beretninger til generalforsamlingen i hvert fald fra et tidspunkt i 1990erne og i forhold til det enkelte medlem i hvert fald fra Det er imidlertid åbenbart, at det ikke kan antages, at kassens bestyrelse har en diskretionær adgang til at nedsætte eller afskaffe tillægget. Det eneste, der kan udledes af denne meget generelt holdte formulering er, at pensionisttillægget kan nedsættes eller bortfalde, hvis betingelserne herfor i øvrigt er opfyldt. For den enkelte indeholder denne passus derfor ikke megen information og kan ikke tilskrives selvstændig betydning i forhold til en mulighed ændring af pensionisttillæggets status jf. i øvrigt nedenfor om bestyrelsens forpligtelse til information m.v.. Pensionisttillægget er vedvarende blevet udbetalt siden 1974 dvs en periode på ca. 35 år eller så godt som hele kassens levetid. Begrundelsen for pensionisttillæggets størrelse har været varierende over årene og den har ikke været udfoldet på baggrund af en mere dybtgående konkretisering. Disse begrundelser opfylder på ingen måde et transparensprincip. Det er svært at se, hvorledes det skulle have været kendeligt for den enkelte, at pensionisttillæggets regulering eller evt. bortfald skulle kunne betyde et mærkbart fald i pensionen.. Det kan i hvert fald slås fast, at der ikke i forhold til den enkelte rettighedshaver har været noget, der kan kaldes en målrettet og fyldestgørende information om pensionisttillæggets funktion og betydning De anførte begrundelser forekommer at have et usammenhængende og tilfældigt præg. Jeg mener derfor, at det kan lægges til grund, at kassen selv ikke har haft et klart billede af, hvad den har gjort Der er mere grund til at tage udgangspunkt i, hvad kassen har gjort end, hvad den har sagt. Det eneste sikre har været, at pensionisttillægget faktisk er blevet udbetalt. Indtil 2008 har det været således, at den nominelle pension ikke er faldet. Det er bundlinien, der interesserer de pensionsberettigede. Kassens information til den enkelte om pensionisttillægget har ikke har haft andet end en meget generel karakter. Det kan således ikke have været kendeligt for den enkelte, hvilken betydning diverse reguleringer af pensionisttillægget har haft for den samlede pension. I 1990erne havde nedreguleringerne således ingen betydning for pensionens størrelse. Jeg mener, at pensionisttillæggets funktion hvert fald også kan karakteriseres som en form for værdisikring af den samlede pension. For den enkelte vil det ikke være afgørende i hvilken form en sådan sikring optræder i. 6\n7 Med hensyn til den nærmere beskyttelse må man skelne mellem de medlemmer, der allerede oppebærer pension og de medlemmer, der endnu ikke har opnået pensionsalderen. For den sidstnævnte gruppe må man skelne mellem dem, der allerede er så tæt på tilgangstidspunktet, at man ikke har nogen mulighed for at kompensere for dette mærkbare bortfald men beskyttelsen kan ikke afgrænses til disse, se nærmere nedenfor. Det må anses for utvivlsomt, at pensionstillægget kan afskaffes, hvis udviklingen indebærer, at der ikke er økonomisk grundlag for dette, og der følgelig opstår en egentlig økonomisk nødvendighed. I øvrigt må ændringer ske på lang sigt jf. nedenfor. 3. Nærmere om beskyttelse af ejendomsretten. Da pensionsopsparinger foretages over meget lang tid, hvor det er vanskeligt at forudse den økonomiske udvikling og andre tvingende forhold, giver det sig selv, at der kan opstå behov for ændringer af pensionsordninger. Udgangspunktet er, at disse ændringer skal ske under respekt for den enkeltes ejendomsret. Spørgsmålet om adgangen til at ændre i bestående pensionsordninger er en velkendt retlig problemstilling. Dette har særlig manifesteret sig ved egentlig organisatoriske ændringer f.eks. ved sammenlægning eller nedlægning af sikringskasser jf. Jakhelln (2002). Dette var også tilfældet i U H, der drejede sig om forringelse af individuelle rettigheder som følge af pensionskasseomlægning. Sagen er omtalt i BAK (2009) s Sagen drejede sig om forholdet mellem tjenstemandsreglerne og reglerne for en firmapensionskasse. Problemet var, hvorvidt nogle medlemmer skulle tåle, at deres pensionsforhold på flere punkter var blevet forringet som følge af en ændring i tjenestemandspensionsreglerne. Højesteret frifandt pensionskassen, fordi ændringerne var nødvendiggjort af en lovændring. Firmapensionskassens regler om indsigelsesret kunne derfor ikke anvendes Der er almindelig enighed om, at adgangen til at ændre i aktiverede pensionsydelser er meget snæver og nærmest ikke eksisterende jf. BAK (2009) s Det samme må antages i forhold til medlemmer, der er kommet tæt på afgangsalderen. Dette har nær sammenhæng med, at de pågældende, når de er tæt på pensionsalderen, ikke har mulighed for att indrettes sig på ændringerne f.eks. gennem en supplerende pensionsordning. Indrettelsessynspunktet vejer tungt. Man har indrettet sig i tillid til stabiliteten i de afgivne tilsagn. Der findes mig bekendt ikke et dansk principielt præjudikat vedrørende beskyttelse af velerhvervede rettigheder, der har betydning, for det foreliggende tilfælde. En svensk doktorafhandling har nærmere behandlet spørgsmålet om berettigede forventninger (Eliasson 2001). Eliasson undersøger spørgsmålet om beskyttelse af pensionsrettigheder i såvel lovbaserede pensioner som pensioner iht kollektiv aftale. I afhandlingen findes en grundig gennemgang af tysk og svensk praksis, som også kan være retningsgivende tilsvarende spørgsmål i Danmark. Der er her tale om almengyldige og principielle juridiske spørgsmål, der i vidt omfang vil være 7\n8 uafhængig af national lovgivning. For såvel tysk som svensk ret anses muligheden for at ændre i bestående pensionsordninger snæver også når det gælder regulering af ydelserne. I en dom fra 2008 tog norsk højesteret stilling til spørgsmålet om Statoil/Hydros ret til at ændre en reguleringsbestemmelse for løbende pensioner i en pensionsordning. Problemet opstod i forbindelse med, at Statoil skulle tilpasse virksomhedens pensionsordning til den nye lov om foretakspension. I den forbindelse ønskede man at ophæve en reguleringsbestemmelse, hvorefter pensionen skulle reguleres i overensstemmelse med Folketrygdens G-regulering. Høyesterett kom frem til, at den ordning, som Staoil/Hydro foreslog, gav stort set samme grundlag for værdisikring af de løbende pensioner (præmis 69). Høyesterett anerkender, at der kan eksistere modstående private aftaler, men Staoil har ikke givet afkald på retten til at foretage ændringer i pensionsordningen for så vidt ændringen ikke strider mod lov og ikke berører optjente pensioner (præmis 49). I øvrigt siger Høyesterett, at Statoil vanskeligt kan gøre en ændring i grundlaget for pensionsordningen, hvis en sådan ændring ikke tilsiges af stærke hensyn som ikke er aktuelle i den foreliggende sag (præmis 64). Selvom Statoilsagen ikke vedrører kollektive pensionsordninger, mener jeg at den løfter en række principper frem, som også er anvendelige i den foreliggende sag om pensionisttillæget, fordi sagen drejer sig om løbende pensioner. Den drejede sig på den ene side om værdisikring af løbende pensioner og på den anden side fastslog man, at ændringer skal tilsiges af stærke hensyn. Dette svarer til, gvad der er fremhævet i den tyske arbejdsret (Eliasson s ) Zwingende Gründe og Triftige Gründe Den menneskeretlige beskyttelse af ejendomsrettigheder: EMK tillægsprotokol 1 art. 1. Den Europæiske Menneskerettighedskonventions 1. tillægsprotokol art. 1 beskytter ejendomsrettigheder. Denne Protokol er tiltrådt af Danmark og er en del af menneskerettighedsloven fra 1992, hvor Den Europæiske Menneskerettighedskonvention blev inkorporeret som dansk ret. Art. 1 lyder således: "Enhver fysisk eller juridisk person er berettiget til uforstyrret nydelse af sin ejendom. Ingen må berøves sin ejendom undtagen i samfundets interesse og i overensstemmelse med de ved lov og folkerettens almindelige principper fastsatte betingelser. Foranstående bestemmelser skal imidlertid ikke på nogen måde gøre indgreb i statens ret til at håndhæve sådanne love, som den anser for nødvendige for at overvåge, at ejendomsretten udøves i overensstemmelse med almenhedens interesse, eller for at sikre betaling af skatter, andre afgifter og bøder." Den menneskeretlige udvikling vedrørende ejendomsretsbeskyttelse er i hastig udvikling. Tillægsprotokollens bestemmelse er genstand for en dynamisk fortolkning i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens (EMDs) etablerede målsætning om at konventionen skal fungere som et living instrument Krunke ( 2007), Ketscher (2008) kap. 9. Som omtalt ovenfor må pensionsbidragene betragtes som medlemmernes løn og følgelig omfattet af ejendomsretsbeskyttelsen, under forudsætning af, at man kan anse den danske stat som ansvarlig i henhold til konventionen. Herudover er skal indgrebet gå ud over det, der normalt betragtes som liggende indenfor den statslige skønsmargin. 8\n9 Hvad angår statens ansvarlighed er denne efter min opfattelse utvivlsom i den foreliggende sag. Den danske stat har ingen lovreguleret almen arbejdsmarkedspension. I stedet har staten i overensstemmelse med den danske model overladt det til organisationerne at aftale sådanne pensionsordninger gennem kollektive overenskomster. Hertil kommer, at det er staten, der er overenskomstpart i den foreliggende pensionsordning. I Evaldsson-sagen antog EMD således, at den svenske stat kunne stilles til ansvar for en tvangsmæssige afgift, der blev trukket i alle arbejdstageres løn og udbetalt til fagforeningen Byggettan, således at denne kunne foretage de påkrævede inspektionsforretninger. Denne afgift var fastsat i en aftale mellem arbejdsgiver og organisationen. Domstolen lagde vægt på, at den svenske stat havde overladt til arbejdsmarkedet at gennemføre denne opgave (afsnit 63). Hvad angår den statslige skønsmargin vil rent bagatelmæssige indgreb falde uden for ejendomsretsbeskyttelsen (Cousins 2008 s. 18 ff ). Men også mindre tilbagevendende beløb kan summe sig betragtelig op over en årrække. I Evaldsson-sagen drejede sagen sig om 30 euro om måneden, der blev trukket hos arbejdstageren. Dette beløb omtaler EMD oven i købet som limited amounts (afsnit 64). Men ikke desto mindre fandt Domstolen, at ejendomsretten var krænket Betingelser for indgreb i ejendomsretten. Også i relation til ejendomsretsbeskyttelsen skal de almindelige menneskeretlige betingelser være opfyldt. Der skal foreligge et sagligt formål, foretaget i henhold til lov og indgrebet skal opfylde et proportionalitetsprincip. I den menneskeretlige praksis om ejendomsretten er det særlig proportionalitetsprincippet, der har været i fokus: dvs, at indgrebet skal være hensigtsmæssigt, egnet og nødvendigt set i relation til formålet og ikke være uforholdsmæssigt indgribende eller som ofte udtrykt af domstolen: An interference with the peaceful enjoyment of possessions must strike a fair balance between the demands of the general interests of the community and the requirements of the protection of the individual s fundamental rights. I sagen Asmundsson app /00 fratog den islandske stat Asmundsson den invalidepension han havde oppebåret i 23 år. Dette skete med henvisning til behovet for økonomiske besparelser. Han havde bidraget til pensionen i 10 år og havde modtaget den i 23 år. Hans helbredstilstand var uforandret. Fratagelsen af pensionen var udelukkende forårsaget af, at lovgiver havde ændret i det retlige invaliditetskriterium. Det viste sig imidlertid, at indgrebet kun ramte 54 personer. Der var således ikke tale om en besparelse, der var proportionalt med de indgreb, han havde været udsat for. Proportionalitetskravet var derfor ikke opfyldt (afsnit 44). Der skal foreligge transparens i forholdet mellem det saglige formål, der skal opfyldes, og det indgreb, der foretages. Domstolen efterprøver således meget nøje, om det foretagne indgreb i ejendomsretten har tilstrækkelig sammenhæng med og kan begrundes i det angivne saglige formål. Det gælder også beløbets størrelse jf. Evaldsson-sagen, hvor efterprøvelsen nærmest skete krone til krone. 9\n10 I Evaldsson-sagen fandt domstolen, at der var tale om et sagligt formål. Men der var ikke den nødvendige transparens mellem størrelsen af den afgift, som alle lønmodtagere blev pålagt, og de indtægter som Byggettan havde oppebåret. Domstolen udtaler it was not proportionate to the public interest in the case to make deductions to their wages without giving them a proper opportunity to check how that money was spent (afsnit 64). Der er ingen tvivl om, at tillægsprotokol 1 art. 1 har stor relevans for den foreliggende problemstilling om pensionisttillægget i DJØF I mange år har det været omtvistet, om generelt skattefinansierede ydelser kunne være beskyttet som ejendomsrettigheder. Jeg har vedvarende antaget, at også skattefinansierede ydelser måtte være beskyttet som ejendomsrettigheder og at indgreb i disse måtte være beskyttet af grundlovens 73. Se nærmere herom Ketscher 2008 s.222 ff, herunder det gamle højesteretspræjudikat UfR H, hvor man ved vurderingen af forringelsen af en invalidepension, der bestod såvel af en privat som en offentlig finansieret del kun ville beskytte det, der havde været et udtryk for borgerens egen flid og møje. Grls 73 kunne derfor ikke anvendes. Udviklingen i EMKs tillægsprotol 1 art. 1 har overflødiggjort spørgsmålet om den selvstændige betydning af Grl. 73. Det er imidlertid interessant at iagttage, hvorledes lovgiver over årene har forholdt sig til beskyttelsen af pensionsrettigheder i den almindelige alderspension dvs folkepensionen. Folkepensionen betragtes som en grundpille i den danske sociale sikring. Den er alment skattefinansieret pay-as-you-go. Alle, der opfylder visse krav om tilknytning til den danske stat, er efter det 70. år berettiget til folkepensionens grundbeløb uafhængigt af arbejdsmarkedstilknytning. Forhøjelsen af pensionsalderen til 67 år er således gennemført med en meget lang tidshorisont. Dette kan betragtes som et a fortiori argument i den foreliggende problemstilling. I 2006 blev den nuværende folkepensionsalder ved en ændring af pensionsloven forhøjet fra år. Denne ændring kommer kun til at gælde personer, der er født efter 30. juni 2027 dvs at denne ændring sker med godt 20 års varsel Aktiverede pensionsydelser. Det generelle udganspunkt er, at aktiverede pensioner ikke kan falde jf. også BAK (2009) s. 288 f, der skriver Der kan næppe herske tvivl om, at aktiverede pensionsydelser nyder en særlig beskyttelse og at adgangen til at ændre heri er meget snæver, og i praksis ikke eksisterer. Hverken størrelsen eller vilkårene for ydelserne kan ændres. Forfatterne tilføjer, at dette dog ikke gælder, hvis der har været tydelige og specifikke forbehold f.eks. et årligt pensionisttillæg Men selv et sådant forbehold skal opfylde de øvrige betingelser. I JØP mener jeg ikke jf. ovenfor, at den meget almene klausul, som forekommer i pensionsmaterialet opfylder de tilstrækkelige krav til specifikation og tydelighed set i forhold til den mangeårige faktiske udvikling. For aktiverede pensionsydelser spiller indretningssynspunktet således en meget betydelig rolle. Kassen kan derfor som udgangspunkt ikke reducere pensionisttillægget for pensionister, medmindre der foreligger nødvendighed, først og fremmest, at kassen er i uoverstigelige økonomiske vanskeligheder, eller at der foreligger lovgivningsmæssige ufravigelige krav. 10\n11 Pensionisttillægget blev nedsat i 2006 med fra 18-17%, i 2007 fra 17 16% og i 2008 fra 16-14%.med virkning fra 1. juli i de følgende år. Med vedtagelserne i 2007 og 2008 indebar nedsættelsen, som ovenfor omtalt, at pensionisternes nominelle pension blev nedsat. Ser man på begrundelserne for nedsættelserne i 2007 og 2008 er det vanskeligt at sige, at de opfylder transparensprincippet jf. Evaldssonsagen. For 2007 er der ikke givet nogen begrundelse for nedsættelsen andet end, at man forventer en negativ fremtidig udvikling og lavere ufordelte reserver. Nedsættelsen i 2008 blev besluttet af et bestyrelsesflertal. Begrundelsen var jf. generalforsamlingsberetningen 2008 s. 13 tab på aktier og obligationer og øgede solvenskrav samt en behov for dækning af længere levetid og lav rente, holdt i meget generelle vendinger, Det er særdeles uklart, hvorfor denne pensionsforringelse skulle være nødvendig og hvor meget det ville have belastet kassen, hvis tillægget f.eks.var holdt uændret. I 2007 var antallet af pensionister 2137 og i jf. de pågældende beretninger. Dette skal ses i forhold til et medlemstal på ca jf. JØP Nyhedsbrev september Jeg tillader mig at antage, at opretholdelse af et uændret pensionisttillæg for tiden ikke udgør nogen form for byrde på kassen. Der er tale om meget små beløb. Dette støttes også af Tillægsnotatet s. 7., hvor det siges, at størrelsen af JØPs reserver isoleret set godt kunne retfærdiggøre et højere pensionisttillæg. Begrundelsen er så vidt jeg kan se udelukkende koncentreret om fremtidige forhold, der ikke har antaget en tvingende karakter. Det samme vil formentlig være gældende for de følgende år. Jeg mener, at det er særdeles tvivlsomt om, kassen har været berettiget til at gøre de nævnte indgreb i pensionerne for 2008 og I forhold til de oplysninger, der foreligger, opfylder indgrebet ikke proportionalitetsprincippet. Det har ikke foreligget nødvendighed og transparens Ikke aktiverede pensionsydelser. Afskaffelse af pensionisttillæget indebærer et mærkbart fald i pensionen. Pensionisttillægget har indtil 2007 fungeret som en art værdisikring af pensionen jf. ovenfor. Jo nærmere man kommer tilgangsalderen jo mere vil man rammes af den omstrukturering som en betydelige nedsættelser og en egentlig afskaffelse af pensionisttillægget indebærer. Også for denne gruppe vil der derfor være opbygget beskyttede forventninger, der må udmøntes i en fastholdelse af pensionen på et vist niveau. Mærkbare fald i pensionen bør derfor kun ske i forhold til medlemmer, der har så lang tilgangstid, at de har mulighed for at imødegå disse forringelser f.eks. ved at iværksætte alternative opsparingsforløb. Kassen bør derfor ruste sig til at tænke på alternativer til pensionisttillægget, der skaffe rum til en en vædisikring af pensionen. Om denne skal foreligge i form af et pensionisttillæg er ikke afgørende jf. Statoil/Hydro-dommen, hvor den norske højesteret lagde vægt på, at en ændret regulering værdisikrede pensionen. Det afgørende er en god pension, Jakhelln (2008). 11\n12 4. JØPs foreningsretlige konstruktion. Selvom den enkeltes pensionsret hviler på et kollektivt aftaleretligt grundlag, er der for den enkelte rettighedshaver i forhold til kassen tale stort set tale om et ensidigt retsforhold. JØP er organiseret som en forening. Den foreningsretlige struktur giver den enkelte medlemsrettigheder til at deltage i generelle beslutninger, men giver ikke noget individuelt retsværn i forbindelse med den enkelte pensionsafgørelse Pligt og dermed tvang til at være medlem af JØP For den enkelte er der to tvangselementer i ordningen: 1) Pligten til at afgive en del af sin løn og investere denne lønsum i en alderdomssikring 2) Pligten til at være medlem af JØP og dermed overgive investering og administration af denne lønsum til netop dette pensionsinstitut. Ad 1) Tvangsopsparing til alderdom Der er en generel samfundsmæssig interesse i at befolkningen sparer op til sin alderdom. De kollektive overenskomster, der indeholder dette pligtige element udfylder derfor en vigtig samfundsmæssig funktion. Der kan ikke rejses retlige indvendinger mod denne afståelse af løn til senere anvendelse som alderdomssikring. Det er ligeledes almindeligt i andre europæiske lande, inklusive Norden, at alderdomsopsparing er obligatorisk for alle arbejdstagere. Det er sædvanligt, at denne opsparing reguleres ved lov, således at pensionen bidragsfinansieres af såvel arbejdsgiver som lønmodtager som lovbaseret social sikring. I Danmark dækkes arbejdstagerne tilsvarende lovgivningsmæssigt kun af ATP. De lovfastsatte bidrag er imidlertid så små, at arbejdstagerne ikke herigennem får en reel alderdomssikring, der sikrer mod virkningerne af indtægtsnedgang ved aldersbetinget arbejdsophør. Oprindelig var det meningen, at ATP skulle udvikle sig til at blive en egentlig fulddækkende arbejdsmarkedspension, men af forskellige grunde skete dette aldrig. Folkepensionen er en lovbaseret og generelt skattefinansieret alderdomssikring, der dækker hele befolkningen uanset tilknytning til arbejdsmarkedet. Denne har imidlertid heller ikke en størrelse, der kan erstatte en almindelig arbejdsindtægt. Se nærmere om den pensionsretlige udvikling Ketscher (2007). Om udviklingen af pensionsspørgsmål generelt i forbindelse med de kollektive overenskomster se i øvrigt Kristiansen (1997) s. 231 ff. De tværgående pensionskasser, herunder JØP, hører til det ældste lag i de bidragsfinansierede kollektive overenskomstpensioner. Først i 1990 erne kom et mere generelt gennembrud i de kollektive overenskomster, der betød, at store dele af arbejdsmarkedet blev overenskomstdækket med pligtige pensionsordninger. Denne overenskomstdækning blev delvist finansieret gennem en nedsættelse af ATP-arbejdsgiverbidraget for de offentlige ansatte, herunder JØP-medlemmer. Der introduceredes således en forskelsbehandling i niveauet for offentligt og privat ansattes.staten foretog en sammenblanding af sin funktion som arbejdsgiver og som lovgiver. I realiteten kan man sige, at de danske kollektive arbejdsmarkedspensioner i vidt omfang funktionelt kan sammenlignes med de bidragsfinansierede lovbaserede obligatoriske pensionsordninger, man kender fra det øvrige Europa. 12\n13 Det var og er formålet med arbejdsmarkedspensionerne, at disse skulle sikre arbejdstagerne en pension af en rimelig størrelse. Det skulle herefter ikke være nødvendigt at spare op til alderdommen udover den ordning, der er overenskomstmæssigt sikret. Det er det retlige udgangspunkt også for JØPs medlemmer. Den danske pensionsforsikring baseret på kollektive overenskomster svarer godt til den danske arbejdsretlige model, hvorefter mange rettigheder i arbejdslivet sikres i overenskomster og ikke gennemføres ved lov jf. Kristiansen (2007)... Ad 2) Pligten til at være medlem af JØP og dermed overgive investering og administration af denne lønsum til netop dette pensionsinstitut. Hvad angår pligten til ved overenskomst at pålægge det enkelte medlem at være medlem af en bestemt forening, er forholdet imidlertid knap så enkelt. Ifølge den europæiske menneskerettighedskonventions 11 er foreningsfriheden beskyttet. Denne er ikke absolut, men der må ikke gøres andre indskrænkninger end sådanne, som er foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfund. Spørgsmålet om lovligheden af denne foreningstvang som grundlag for ret til arbejdsmarkedspension rejses af Bryde Andersen og Kristiansen i sammenhæng med EMDdommen om eksklusivaftaler (Sørensen og Rasmussen mod Danmark), der gik Danmark imod BAK (2009) s. 172 ff.. De to forfattere citerer beskæftigelsesministeren (s. 173) bl.a. for følgende udtalelse i et høringsnotat: Arbejdsgiverens valg af pensionsinstitut kan ikke sammenlignes med tvungent medlemskab af en fagforening. Dette synspunkt blev senere bekræftet af ministeren i et svar til Folketingets arbejdsmarkedsudvalg. De to forfattere lægger ministerens synspunkt til grund for deres fremstilling, men bemærker at spørgsmålet menneskeretligt set er uafklaret. De anfører, at pensionsinstitutter næppe kan sammenlignes med fagforeninger bl.a. fordi disse er etableret med det specifikke formål at forvalte pensionsmidler i henhold til et offentligretligt grundlag og under statsligt tilsyn.. Jeg finder ikke, at disse argumenter er umiddelbart overbevisende. Menneskerettighedskonventionen forudsætter ikke, at der skal ske en sammenligning med netop fagforeninger. Konventionen indeholder et almindeligt forbud mod foreningstvang, hvor undtagelser skal kunne begrundes i relation til et sagligt formål og skal kunne klare en proportionalitetsvurdering. Det er som ovenfor nævnt et sagligt formål at pålægge arbejdstagere en tvungen opsparing til pensionsformål. Men hvorfor er det nødvendigt, at denne opsparing skal ske i JØP? Hvorfor kan det saglige formål ikke opnås i andre pensionsinstitutter? Hvorfor kan arbejdstagerne ikke få frihed til at spare op i det pensionsinstitut, der passer dem bedst. Jeg er ikke bekendt med, at der findes udfoldede begrundelser for denne tvang. I mere almindelighed kan man i DJØF-kredse støde på synspunktet, at det er afgørende at aftaleparterne får indflydelse på forvaltningen af de lønmidler, der fremkommer ved aftale og dermed forpligter disse parter il at varetage medlemmernes pensionsinteresse optimalt. Det er tvivlsomt, om sådanne betragtninger kan opfylde en proportionalitetsvurdering med den virkning, at den enkeltes foreningsfrihed sættes ud af spil. Hvis medlemmerne var overbeviste om denne fordel, kunne de jo 13\n14 selv vælge JØP. Det er også svært at se, at der skulle være kollektive interesser, der nødvendiggør denne foreningstvang for samlet at få et bedre pensionsresultat Konstruktionen må forklares historisk og tåler formentlig ikke et nærmere menneskeretligt eftersyn. En beslægtet problemstilling blev i 1967 afgjort af Norges Høyesterett. En fagforening ønskede at tegne kollektiv hjemforsikring for sine medlemmer i et bestemt forsikringsselskab (Forsikringsselskapet Samvirke, der havde tilknytning til fagbevægelsen).forsikringen indeholdt bl.a. ulykkesforsikring og brandforsikring. Forsikringen skulle finansieres gennem forhøjelse af fagforeningskontingentet. Dette forslag blev vedtaget, men vakte betydelig modstand, og nogle af foreningens medlemmer anlagde sag. Retten kom frem til, at det måtte være op til den enkelte frivilligt at deltage i en sådan forsikringsordning i fagforeningsregi og i det af fagforeningen valgte selskab. Retten fandt i øvrigt, at det lå udenfor Forbundets formål at samordne sådanne økonomiske interesser tvangsmæssigt. Denne problemstilling drejer sig om den såkaldte negative foreningsfrihed. Det nærmeste man kommer den foreliggende JØP-problemstilling i nyere EMD-praksis er Evaldsson-sagen (app /01). Her foretrak domstolen imidlertid at afgøre sagen efter tillægsprotokol 1 art. 1 om beskyttelse af ejendomsrettigheder jf. ovenfor. Evaldsson-sagen drejede sig om uorganiserede arbejdere, der i henhold til overenskomst blev tvunget til at tåle et et træk i deres løn til betaling af fagforeningens (Byggettans) inspektionsudgifter vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen. De argumenterede for, at dette var en overtrædelse af art. 11, fordi de gennem dette løntræk understøttede fagforeningens mere generelle aktiviteter. En norsk højesteretsflertal (3-2), fastslår imidlertid i en dom fra 2008 om en tilsvarende problemstilling, at der var tale om en krænkelse af den negative foreningsfrihed. Flertallet anså, at den negative foreningsfrihed nød menneskeretlig beskyttelse på samme niveau som den positive. Sagen drejede sig om, hvorvidt det norske sømandsforbund var berettiget til at opkræve en afgift hos alle arbejdstagere (og dermed også organiserede i et konkurrerende fagforbund) til dækning af de omkostninger, som forbundet havde ved forhandling af løn- og arbejdsvilkår, der kom alle arbejdstagere til gode. I øvrigt baserede flertallet sig også på det almindelige ulovfæstede foreningsfrihedsprincip i norsk ret. Det er således min opfattelse, at dette menneskeretlige problem langt fra er udredt og udtømt. Jeg mener dog, at en tilbundsgående analyse dette spørgsmål ligger uden for dette notats rammer. Når jeg rejser spørgsmålet hænger det sammen med, at denne foreningstvang bør spille en betydelig rolle ved fortolkningen om rækkevidden af bestyrelsens muligheder for indskrænkninger og afskaffelse af rettigheder.. Denne foreningstvang bevirker i sig selv en restriktiv fortolkning af bestyrelsens mulighed for at forringe enkeltmedlemmers retlige status set i sammenligning med en ordning, hvor den enkelte frit kan vælge sin pensionsleverandør. 14\n15 4.2.JØPs bestyrelsessammensætning: Et strukturelt inhabilitetsproblem Foreningskonstruktionen skaber et strukturelt inhabilitetsproblem i den JØP-bestyrelse, der i givet fald skal træffe de pågældende beslutninger om forringelse af medlemmernes pensioner. JØPs medlemsskare består altovervejende af personer, der er omfattet af det tvungne medlemskab, først og fremmest som offentlig ansatte. Imidlertid er det også muligt at være medlemmer af kassen på frivilligt grundlag, såfremt man er berettiget til at være medlem af DJØ jf. vedtægternes 3. Selvstændige erhvervsdrivende kan være medlemmer, men også personer, der har oprettet rateforsikring uden at være omfattet af regulativ 1 eller 2. Således er en række selvstændige advokater medlem af kassen og også privatansatte medlemmer uden for advokatsektoren. Denne gruppe er ubetydelig, men har som regel repræsentation i foreningens bestyrelse. De deler på et afgørende punkt ikke vilkår med resten, idet deres medlemskab er frivilligt, således de kan udtræde af kassen, hvis de er uenige i foreningens politik. De bør dog påpeges, at den medlemsvalgte bestyrelseskonstruktion i sig selv har indbygget en modsætning mellem medlemmer af forskellig alder, der alt andet lige vil have mere eller mindre konkrete interesser i fordelingsspørgsmål. Det er disse interesser, der manifesterer sig i den nu foreliggende diskussion om afskaffelse/bevarelse af pensionisttillægget. Hertil kommer opdelingen i afdeling 1 og 2, der dækkes af de 2 forskellige regulativer. Afdeling 2 omfattter foruden alle nyansatte de medlemmer, der i 2007 foretog et aktivt omvalg og i den sammenhæng udtog den såkaldte omvalgsbonus af de fælles aktiver. Afdeling 2 giver de enkelte medlemmer en højere grad af valgfrihed og større investeringsfrihed. Investeringerne vil således i denne afdeling være mere kursfølsomme, hvilket kan medføre såvel større som mindre pensionsafkast end gruppe 1. Det fremgår af grundlaget for afdeling 2, at pensionisttillægget ikke omfatter denne gruppe.. Omvalget skete på et tidspunkt, hvor kursudviklingen var særdeles gunstig. Dette ændrede sig bekendt kort tid efter, hvorefter de pågældende fik meget ugunstige pensionstilsagn, hvilket skærpede interessen for de ufordelte reserver. Denne ufordelagtige situation har dog senere ændret sig til det bedre jf. JØP Nyhedsbrev september Efter min opfattelse er der ved denne opdeling og omvalgsmuligheden i sig selv skabt et pres mod pensionisttillægget. Der er ikke i vedtægterne taget højde for denne strukturelle interessemodsætning. Man kan derfor rejse spørgsmålet, om opdelingen har en form, der gør den kassen egnet til på saglig måde at forvalte foreningens midler. Et teknisk bilag fra JØPs aktuar (udateret) vedrørende bonusfastsættelsen for 2008 gives der udtryk for denne konflikt med bl.a. en række vidtgående synspunkter om forringelse af pensionisttillægget. Bestyrelsen består i henhold til vedtægternes 8 af 7 personer. Formanden, næstformanden og 1 bestyrelsesmedlem vælges af DJØFs hovedbestyrelse. Formanden skal godkendes af JØPs generalforsamling (eller ved urafstemning). Næstformanden indstilles af Overenskomstforeningens bestyrelse (normalt er det OKFs formand). 4 i bestyrelsen er medlemsvalgte af og blandt 15\n16 pensionskassens medlemmer, hver af pensionskassens afdelinger skal være repræsenteret med mindst 1 bestyrelsesmedlem og 1 suppleant. Bestyrelsen træffer sine beslutninger med almindeligt stemmerflertal jf. 9. I den foreliggende problemstilling, der drejer sig om fordeling af midler mellem kassens medlemsgrupper er det åbenbart, at denne sammensætning i sig selv rejser spørgsmålet, om bestyrelsens egnethed til at træffe sådanne beslutninger. Stort set alle bidragsbetalende medlemmer vil have en konkret individuel interesse i spørgsmålet afgørelse. Det bør således noteres, at pensionisterne, som de 2 seneste år har været udsat for nominelle nedsættelser af deres pension ikke på daværende tidspunkt har været repræsenteret i bestyrelsen. Dette er p.t. ændret, men denne udsatte gruppe har ikke en vedtægtsmæssig sikret repræsentation. I den nuværende bestyrelse er der 6 medlemmer af afdeling 1 og 1 medlem af afdeling 2. Af suppleanterne er 2 medlemmer af afdeling 1 og 2 medlemmer af afdeling 2. Aldersmæssigt ligger de mellem 36 og 71 år. Der er 1 pensionist. To er frivillige medlemmer. Jeg er ikke bekendt med, i hvilket omfang, man i kassens ledelse har haft opmærksomheden henvendt på dette inhabilitetsproblem. Vedtægterne tager ikke højde for disse strukturelle medlemskonflikter, som nu manifesterer sig i forhold til pensionstillægget. Tværtimod er der yderligere ved hjælp af opdelingen i 2 afdelinger skabt grobund for uhellige alliancer i spørgsmål om disse modstridende medlemsinteresser. Der er derfor en forstørret latent interessekonflikt, der er egnet til at skabe risiko for usaglige beslutninger. Det er vigtigt for mig at understrege at jeg peger på dette problem som et strukturelt retligt fænomen. Jeg har intet grundlag for at antage, at der er truffet usaglige beslutninger af den siddende bestyrelse eller tidligere bestyrelser. Når jeg peger på problemet hænger det sammen med, at dette problem også skærper kravene til grundlaget for sådanne beslutninger, der ellers kunne opfattes som usaglige eller partiske. 5. Den arbejdsretlige aftale, den foreningsretlige vedtagelse og den individuelle afgørelse som retsgrundlag for pensionsordningen. Der er tre retlige figurer indlejret i den foreliggende problemstilling: aftalen, vedtagelsen og afgørelsen Den arbejdsretlige aftale JØP-pensionen hviler på en overenskomst. Det er aftaleparterne, der i sidste ende råder over pensionsordningen som et led i den kollektive aftale. Hermed er det også disse aftaleparters ansvar, at ordningen fungerer som forudsat. Man kan rejse spørgsmålet om de vanskeligheder som JØP for øjeblikket befinder sig i kan løses uden om aftaleparterne. Mærkbare fald i den grundlæggende alderdomsforsikring er også et problem for aftaleparterne. Aftaleparternes rolle i hele drøftelsen af pensionisttillæggets er efter min opfattelse et undereksponeret retligt element jf. i øvrigt overvejelserne hos BAK (2009) s. 267 ff. Netop den foreningsretlige konstruktion som grundlag for JØP som pensionsleverandør iht. overenskomsten bør give aftaleparterne et særligt ansvar i forhold til de tværgående pensionskasser. 16\n17 Det er i sidste instans overenskomstparternes pligt at sikre en saglig administration jf. nærmere BAK (2009) s.273 f. Ensidige ændringer i pensionsregulativet (pensionsordningen) kan alene ske i den udstrækning, der er hjemmel hertil i aftalegrundlaget. Det enkelte kassemedlem har ingen aftalerelation til den arbejdsretlige del af pensionsordningen, men overenskomsten herom er en retsforskrift, der gælder for det enkelte medlem jf. Kristiansen (2008) s. 67 ff og 205 ff Den foreningsretlige vedtagelse JØPs retsgrundlag må karakteriseres som foreningsretlige vedtagelser. Det enkelte medlem har generel indflydelse i foreningen. Det har været karakteristisk, at kassens ledelse i deres information om og overvejelser om pensionisttillæggets status, først og fremmest har haft opmærksomheden rettet mod foreningsmedlemmer. De årlige beretninger til generalforsamlingen har været omdrejningspunktet for spørgsmål om pensionisttillægget. Man har først og fremmest fokuseret på medlemmets foreningsretlige status som den afgørende faktor. Hermed er forskellen mellem de krav medlemmet har som foreningsmedlem på den ene side og de krav man har som individuel forsikringstager på den anden side blevet underbelyst. Information om overvejelser vedrørende pensionisttillægget er først og fremmest sket i generalforsamlingsberetninger dvs. i foreningsretlig form. De individuelle forsikrede henvises til disse beretninger for at få information jf. den årlige pensionsmeddelelse Det er min opfattelse, at man i spørgsmål, der drejer sig om individuelle pensionsrettigheder har en anden og langt mere konkretiseret informations- og vejledningspligt. Der er ikke identitet mellem det niveau, som foreningsmedlemmer skal have og det niveau, som den enkelte forsikrede har krav på. Kun et meget beskedent antal medlemmer deltager i generalforsamlingerne. Tilsvarende vil jeg antage, at et ligeledes beskedent antal læser beretningerne. Information, der har betydning for den enkeltes konkrete rettigheder, må målrettes denne som individuel rettighedshaver Den individuelle afgørelse Den enkelte forsikringstagers forhold til JØP som pensionsinstitut er ikke en aftaleretlig relation. Således ØLD B af 18/11/2009, der drejede sig således om en pensionsberegning, hvorved et JØP-medlem pga en beregningsfejl fik udmålt en større pension end han var berettiget til i henhold til beregningsgrundlaget. Den pågældende påstod, at han havde indgået en aftale med JØP om pensionens størrelse i forbindelse med en fratrædelsesordning. JØP fremhævede derimod, at man som tværgående pensionskasse ikke indgår individuelle aftaler med medlemmerne om pensionernes størrelse. Heri fik JØP medhold af landsretten. Pensionstildeling og udmåling i JØP er baseret på ensidige afgørelser. Den enkelte forsikringstager ingen indflydelse på pensionstilsagn/pensionsmeddelelse. Dette ensidige forhold har betydning for rækkevidden af de ændringsmuligheder, som pensionsleverandøren (JØP) ønsker at gennemføre. 17\n18 Jeg henviser til det ovenfor anførte om det tvungne medlemskab, forholdet til beskyttelse af individuelle ejendomsrettigheder som menneskerettigheder og statens rolle i pensionsordningen. Dette fører efter min opfattelse til, at man må antage, at der foreligger meget snævre ændringsmuligheder for forringelse af oparbejdede ejendomsrettigheder. Jeg kan således ikke tilslutte mig det fortolkningsprincip, der er anført i BAK (2009) s. 112, at neop fordi der er tale om en pligtmæssig ordning og derfor ingen forhandlingssituation, kan den sikrede ikke have nogle særlige forventninger, men at der er tale om en take it or leave it - situation. Den sikrede kan jo netop ikke forlade ordningen. Situationen kan derfor snarest betegnes som en take it or take it - situation. Netop dette danner grundlag for en a fortiori slutning dvs., at den sikrede så meget desto mere må kunne stole på stabiliteten i sit pensionstilsagn/meddelelse, netop fordi den sikrede stort set ingen handlemuligheder har i den meget lange årrække, som opsparingen strækker sig over Om kassens sagsbehandling og informations- og vejledningspligt I forhold til det enkelte medlem er der som nævnt så godt som udelukkende tale om ensidige afgørelser. Den situation, som den sikrede befinder sig i i forhold til kassen, minder om den position, som en borger indtager i forhold til den offentlige forvaltning. Den retlige ramme, som er mest kendt fra en offentlig forvaltningsafgørelse, må i vidt omfang antages også at gælde for forvaltningen af denne kollektive arbejdsmarkedspension, idet der er tale om almindeligt gældende retsprincipper. Dette indebærer, at kassen skal leve opfylde forpligtelser om saglighed, begrundelses og fyldestgørende vejledning og information. Saglighedskravet er også en integreret del af menneskeretten. Det samme gælder begrundelseskravet jf. ovenfor om transparens. Der må derfor stilles strenge krav til saglighed, begrundelse samt vejlednings- og informationspligt set i sammenhæng med et skærpet proportionalitetskrav. Det er klart, at der i en sådan proces vil være skøn. Det kan imidlertid ikke lægges til grund, at der kan være tale om et særligt frit skøn. Bryde Andersen (2009) vælger i sit notat tage udgangspunkt i en skønsadgang, der svarer til i en skatteretlig praksis. Dette valg forekommer mig ikke velbegrundet. Fastsættelsen af løbende skatter har stort set ingen fællestræk med opsparingen til alderdom. Det er derfor mit udgangspunkt, at man må gå ud fra en meget begrænset skønsmargin, der svarer til EMDs praksis vedrørende beskyttelse af ejendomsrettigheder når det drejer sig om alvorlige indgreb i denne sociale sikringsrettighed.. I øvrigt betragter jeg det som utvivlsomt, at kassen har en endog meget stærk informations- og vejledningspligt over for medlemmerne med hensyn til deres pensioner og dens sammensætning. Jeg kan ikke ser, at kassen har opfyldt en sådan vejledningspligt mht. pensionisttillægget. Tværtimod har begrundelserne for pensionisttillægget som omtalt været svingende og bundlinien har været for opadgående i alle årene indtil Den enkelte har ikke fået en information, der har muliggjort en forståelse af dette tillægs nærmere retlige karakter. En sådan vejledningspligt skal opfyldes i forhold til den enkelte pensionist og ikke blot fremgå af beretningerne. Særligt bemærker jeg, at omvalgsmaterialet i 2007 ikke kan have nogen former for 18\n19 retlig virkning i forhold til dem, der har beskyttede forventninger. Det enkelte medlem har ingen pligt til at læse det omtalte materiale, hvis man ikke er interesseret i at vælge om. Det enkelte medlem må gå ud fra, at oplysninger om mærkbare bortfald vil blive formidlet direkte. Der kan derfor rejses kritik af, at kassen ikke har haft et højere opmærksomhedsniveau mht. til at sikre at en så vigtig information rettes eksplicit til det enkelte medlem Pensionisttillægget har i en meget lang årrække funktionelt fungeret som en værdisikring af de udbetalte pensioner. Pensionstillægget er først i 2007 blevet særskilt løftet frem som en del af omvalgsmaterialet. Det må antages, at langt fra alle medlemmer af afdeling 1 har læst dette, idet den enkelte kun ville have følt sig tilskyndet hertil, såfremt man overvejede et omvalg. Dette har ikke været situationen for de af kassens medlemmer, der har været tæt på tilgangsalderen. Det bemærkes, at kassen endog i den individuelle reguleringsmeddelelse, hvor pensionisttillægget er blevet nedsat og den samlede pension forringet, blot henviser til bestyrelsens begrundelse på generalforsamlingen med en henvisning til JØPs hjemmeside. Begrundelsen for den samlede nedregulering er således ikke gjort tilgængelig for den enkelte som individuel meddelelse. Dette opfylder ikke det det enkelte medlems krav på individuel information og transparens. Denne praksis illustrerer, at kassen har vanskeligheder med at adressere medlemmerne i deres retlige status som individuelle forsikringstager. Jeg mener ikke, at det foreningsretlige medlemskab per se kan nedsætte kravet til individuel og målrettet information. 6. Sammenfatning. Netop fordi pensionsopsparing sker over en meget lang årrække vil der kunne opstå behov for ændringer i pensionsordningen. Den lange opsparingsperiode er samtidig et faktum, der taler for, at adgangen til mærkbare ændringer formindskes jo længere opsparingsperioden har varet. Ændringer i pensionisttillægget skal afbalanceres efter denne modsætning. Pensionisttillægget har i en vis udstrækning bidraget til opfyldelsen af den generationskontrakt, der så at sige ligger i bunden af alle pensionsordninger. Ændringer skal respektere den ejendomsretlige beskyttelse: Først og fremmest, at formålet skal være sagligt og opfylde et proportionalitetskrav, herunder et transparensprincip. Uoverstigelige økonomiske vanskeligheder i kassen og ufravigelige lovgivningsmæssige krav vil altid kunne danne grundlag for ændringer. Disse indgreb skal afbalanceres i forhold til medlemsskaren. Tillægget kan imidlertid ikke afskaffes på en måde, der repræsenterer nye ideer om fordeling mellem medlemmerne i afdeling 1 og mellem medlemmerne i afdeling 1 og 2. Hvad angår forholdet til medlemmerne i afdeling 2, må det lægges til grund, at der er sket en endelig fordeling af kassens midler mellem de to afdelinger ved omvalget i Den meget almindelig holdte formulering om adgangen til at lade pensionisttillægget bortfalde helt eller delvis kan ikke i sig selv danne grundlag for mærkbare ændringer. Kassens praksis har været uklar og uigennemskuelig for den enkelte. Særlig har kassen ikke haft en praksis mht. opfyldelse af sin informations- og vejledningspligt, der ikke har været egnet til at gøre pensionisttillæggets retlige 19\n20 status forståelig for medlemmerne. Meget tyder på, at kassen heller ikke selv har haft et klart billede heraf. Kassen har ikke i sin vejlednings- og informationsvirksomhed formået på tilstrækkelig måde at skelne mellem medlemmernes foreningsretlige status og status som individuel rettighedshaver. Råderum for ændringsmulighederne skal yderligere ses i sammenhæng med det tvungne valg af JØP som pensionsinstitut. Den foreningsretlige konstruktion har tæt berøring til det menneskeretlige forbud mod foreningstvang. Kassens bestyrelse sammensættes efter principper, der indeholder et strukturelt inhabilitetsproblem. Denne foreningsretlige ramme bidrager yderligere til en antagelse om en restriktiv adgang til ændring af den enkeltes ret til pensionisttillægget som en form for værdisikring ag pensionen. Størst ejendomsretlig beskyttelse nyder medlemmer, hvor pensionerne er aktualiserede. Her vil adgangen til at nedsætte pensionen være så godt som ikke eksisterende. Det er tvivlsomt, om kassen har haft tilstrækkeligt grundlag for de i 2008 og 2009 foretagne nedsættelser af de udbetalte pensioner. Jo nærmere den enkelte er ved tilgangsalderen jo større er beskyttelsen mod ændringer på grund af de pågældendes stadig mere indsnævrede muligheder for at ændre på egen situation og den mere tungtvejende betydning af et indrettelsessynspunkt. I sine ændringsovervejelser er det vigtigt, at bestyrelsen først og fremmest fokuserer på pensionisttillæggets funktion i modsætning til pensionisttillægget som en formel del af pensionen. 20


Sommerfuglene er på retur - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Miljø>Sommerfuglene er på retur\nSommerfuglene er på retur\nEn helt ny optælling lavet mellem 2014 og 2018 på Sjælland, Lolland, Møn og Falster viser, at sommerfuglebestandene er endnu lavere end forventet – også for de mere almindelige sommerfuglearter\nAdmiralen er ikke helt så almindelig, som den var engang.\nNatur: Ifølge Danmarks Naturfredningsforening var 2017 et af de værste år nogensinde for de danske sommerfugle.\nForskere fra Aarhus Universitet har undersøgt 77 dagsommerfuglearter: 11 er forsvundet, og 32 er truede eller sårbare. For eksempel var den brunlige perlemorsommerfugl helt almindelig for bare 20 år siden, men i 2018 fandt man kun én population i Nordsjælland, hvor sommerfuglen kun for få år tilbage ellers stortrivedes.\nDen seneste opgørelse fra Naturbasens Sommerfugleatlas tegner et tilsvarende negativt billede: 49 ud af 69 arter oplevede en tilbagegang i forhold til perioden 2014 til 2016.\nVæsentlige grunde til, at sommerfuglene er i tilbagegang er, at der bliver brugt for meget sprøjtegift og gødning og at deres levesteder forsvinder.\nBrændenælder, blomster og frugt\nNår der er sommerfugle, er det tegn på, at naturen har det godt. Et areal med mange forskellige sommerfuglearter indikerer et område med høj biodiversitet med masser af nektarrige planter, naturlig græsning og godt med lys og gemmesteder.\nEn velfriseret villahave med ligusterhæk, flisebelægninger og golfgrønne græsplæner giver ikke sommerfuglen optimale levevilkår. For eksempel lægger den letgenkendelig dagsommerfugl, Admiralen, som ofte ses i de danske haver, sine op til 1.000 æg på brændenælder.\nPrivate haver kan ikke erstatte vilde levesteder, men hvis man undlader at bruge sprøjtegift og sørger for at plante føde til sommerfuglene og deres larver – sommerfuglene lever af nektaren fra blomster og saften fra havens frugter – kan det blive til vigtige åndehuller for sommerfuglene.\nFra mørke til lyse insekter\nAdmiralen hører for øvrigt til blandt de mest almindelige i Danmark, men der bliver i disse år færre af dem til fordel for sommerfugle med lysere farver.\nFærre brændenælder i haverne kan være én årsag, men en kortlægning af 473 forskellige arter af sommerfugle og guldsmede, foretaget af Danmarks Grundforskningsfonds Center for Makroøkologi, Evolution og Klima på Københavns Universitet viser, at også klimaforandringerne bærer deres del af skylden.\nEt varmere klima favoriserer de lyse insekter, for undersøgelsen viser et klart mønster: Der er flest lyse arter sydpå i varmere klima og mørke arter nordpå i køligere klima. De varmere temperaturer, som vi oplever nordpå i disse år, betyder således flere lyse og færre mørke sommerfugle i den danske natur.\nTags:Admiral sommerfugl, Naturbasen\nForrige indlægBrandsikkerheden er god på plejecentrene\nNæste indlægFrisk luft, hjerneaktivitet og hyggeligt samvær\nSvar til grundejerforeningen Søvold


Organisk Psykoterapi | Psykoterapeutisk praksis ved Annette Orloff\nPsykoterapeutisk praksis ved Annette Orloff\nBetegnelsen Organisk Psykoterapi er udviklet i det 20 årige samarbejde mellem Psykoterapeuterne Tove Bjerg Hansen, cand.psych. Inge Ravnkjær og cand. psych. Kresten Ravnkjær, (D.I.G., Dansk Institut for Organisk Psykoterapi).\nKresten Ravnkjær har beskrevet terapiformen således:\nOrganisk Psykoterapi er en terapiform, som viderefører en lang tradition. I de 100 år der er gået, siden Freud begyndte sine epokegørende analyser af sjælelivet, er mange hypoteser fremsat og afkræftet, og nye synsvinkler er kommet til. Jung introducerede bl.a. begrebet “Selvet”, forstået som vores psykiske “Totalitet”, og dets kraft og betydning i forhold til Jeg`et, Reich lagde grunden til vores forståelse af de kropslige fænomeners vitale betydning for vores sjæleliv, og Perls, Lowen/Pierrakos, Malcolm Brown og mange flere har lagt de brosten, vi går på, med deres teorier, synspunkter og teknikker.\nFor os har senest Daniel Sterns teorier om den tidligste selvudvikling bidraget til vores følelse af at have fast grund under fødderne i vores organisk-psykoterapeutiske teori og praksis.\nLivskvalitet er oplevelsesfylde, snarere end mental overstimulation.\nEnhver kulturel epoke har sine særegne sjælelige lidelser. En af de mest dominerende sjælelige lidelser i vor nutidige, vestlige, “narcissistiske” kultur er at føle sig fremmedgjort over for ens egen dybere identitet som menneskesjæl – at have tabt fornemmelsen af at være levende forankret i kroppens dyb.\nMental overflod har udhulet oplevelsesfylde.\nDenne fremmedgjorthed ytrer sig som en følelse af tomhed, ensomhed, meningsløshed, depression, livslede, glædesløshed eller ved forsøget på at kompensere herfor med smertestillende midler, “lykkepiller”, massivt forbrug af høj teknologisk underholdnings- og behagsapparatur, hyperaktivitet og “flugt fremad”, ekstatisk, men afsplittet, driftudlevelse gennem “stoffer”, sex el. vold.\nNogle mennesker søger helbredelse belært og inspireret af naturfolk og finder herigennem tilbage til oplevelsen af oprindelig besjælet tilknytning til jordens planter og dyr.\nAndre søger kontakt med højere aspekter af sig selv gennem diverse spirituelle retninger. Atter andre søger traditionelle trosretninger og andre igen søger psykoterapi.\nTab af selvfølelse bunder i sår i sociale relationer.\nSelvom mennesker i vores kultur forekommer stærke og selvkørende i kraft af deres viden og ydre tilpasning er der sårbarhed og afsavn lige under overfladen.\nVi er – også som voksne – afhængige af andre menneskers kontaktfulde nærvær og fintfølende samvær for at befinde os godt. Vi lider f.eks. når vi bliver “forstyrrede” eller “forladt i utide”, hvor vores værenstilstand i det aktuelle samspil ikke registreres eller ikke tages hensyn til af den anden. Vi lider under at bliver udsat for straf eller negligering, når vi tilkendegiver vores hensigter og ønsker, og vi kan opgive os selv, hvis vi bliver misforståede eller manipuleret med, når vi i ord forsøger at formulere, hvem vi er, eller hvad vi oplever. En sådan sårbarhed er normal, men følelsen af at være blevet såret er ofte meget intens og kan have dybe rødder, og den ligger ofte til grund for samlivsproblemer i bredere forstand, seksuelle problemer, selvhævdelsesproblemer, misbrugsproblemer, arbejdsdisciplinproblemer osv.\nGennem den “organisk rigtige” samværsform kan endog dybe, “tidlige” sår heles.\nDen organiske psykoterapeut er specielt trænet i samspillets mange lag og dets komplicerede og af og til næsten umærkelige nuancer. Terapeuten bruger sig selv i sit samvær med klienten på en sådan måde, at klientens sjæl heles, selvfornemmelsen styrkes, og samværet bliver opbyggeligt for klientens muligheder for at håndtere den ydre verdens realiteter. Klienten kan åbne nye kontaktflader, indadtil mod selvet, udadtil mod verden.\nI Organisk Psykoterapi er vi “kropsligt ræsonnerende” sammen med klienten i dennes kamp for at generobre tabte “livsandele”. Den spejling og lydhørhed, som terapeuten i kraft af sin personlige åbenhed og sin terapeutiske uddannelse er i stand til at give klienten, betyder at klienten vokser organisk/sjæleligt og får mod til at individuere sig.\nVi betjener os af både kropslige/bioenergetiske og psykiske (verbale og nonverbale) teknikker til hurtigt at komme bag om overfladen, men vi er varsomme med at benytte teknikker til hurtigt at “afhjælpe” og derved komme væk fra den autentiske sjælelige/kropslige tilstand, der kommer til syne. Det er netop kontakten med denne vi søger! Når vi først er “bag skallen”, og/eller “ved kernen”, følger vi præcist de processer, der autentisk udfolder sig fra klientens krop og psyke i dens selvregulerende søgen efter dybere sammenhæng, og vi skaber gunstige omstændigheder for denne selvregulering, så de blokerede kontaktflader åbnes – udadtil mod verden og indadtil imod de dybe kropscentre.\nNår man, som klient, opnår kontakt til sin inderste sandhed, vil det ofte betyde en radikal forandring af ens måde at “være i verden” på. Man vil lettere være i stand til at forlade eller beskytte sig imod negative sammenhænge og mønstre og i stedet knytte an til mere livsbekræftende relationer og relationsmåder. En heling vil desuden ofte naturligt føre til, at klienten søger større dybde og højere mening. Det er efter vores mening gennem kropslige/organiske vækstprocesser, at den sjælelige dimension får den konkrete jordbundethed, som er nødvendig for at en spirituel stræben kan være forankret. Med et sådant anker er det muligt at “søge højere” uden at flyve for højt.\nArbejdsformen i Organisk Psykoterapi fremmer forankring i kroppens vitale værenscentre\nMed betegnelsen “organisk psykoterapi” ønsker vi at markere, at vi betragter det sunde menneske som et organiseret hele, hvis enkelte organer (dele) står i et levende forhold til dette hele – fysisk såvel som psykisk.\nHvad angår organiseringen af en sådan levende, besjælet krop, ser vi den relatere til omverdenen på forskellig måde, afhængig af hvilke af de energetiske centre i kroppen, der er aktive og opladede. De kropsligt baserede centre arbejder, ideelt set (hovedsageligt ubevidst og glidende) sammen, og veksler på en positiv, selvregulerende måde m.h.t. hvilket center der har dominans over de andre, afhængig af den indre og den ydre situation. Under visse omstændigheder kræves en sansenær og klart bevidst håndtering af situationen fra de øvre centre, orienterede mod begribelse af sagsforhold i yderverdenen (f.eks.”Logos”-centret), mens andre omstændigheder kræver hengivelse til at lade de dybere instinktuelt relaterende, emotionelt ladede centre (Hara f.eks.) tage over og lede relationen til omverdenen.\nOrganisk psykoterapi beskæftiger sig med at åbne og integrere disse centre, så de bliver funktionsduelige på organisk vis, dvs. i overensstemmelse med en dybere behovsbaseret regulering imellem ydre realitet og indre virkelighed.\nOrganisk Psykoterapi er en dybtgående og langvarig terapiform, som fører til individuation.\nOrganisk psykoterapi fokuserer på selvets virkeliggørelse gennem etablering af en levende selvfornemmelse med kontaktflader udadtil.\nMen dette ideal behøver ikke opnås, for at man kan få et væsentligt bedre liv, med kontakt til både krop og sjæl.\nSom følge af opnåelsen af øget føling med energi- og blodgennemstrømningen i kroppen sker der ofte en opblomstring af passioneret driftsliv.\nResultatet for den enkelte er en vitalisering af det menneskelige samliv i dets farverige mangfoldighed.\nPsykoterapeut Annette Orloff, MPF, Langs Hegnet 74, 2800 Kgs. Lyngby. Mobil 27 47 96 75. Email: annette@orloff.info


Stort sortiment af toppe og designer kjoler via www.buchcopenhagen.dk\nLeder du efter lækker boheme mode på internettet? Buch Copenhagen er en kendt designer, som har kombineret boho-stilen med et romantisk element. Deres tøj bærer også præg af blonder og palietter. Køb toppe, en ny designer kjole eller andet i mode på buchcopenhagen.dk.\nKøb toppe designet af Buch Copenhagen\nTrænger du til nye farver til hverdag eller weekend? Sommeren er lige om hjørnet, og det er tid til at opgradere garderoben med skønne toppe, som man kan tage på, når solen skinner over Danmark. Buch Copenhagen toppe er unikke og findes til rimelige priser, hvor enhver kvinde kan være med. Hvis man ønsker en markant forandring i ens daglige look, så er toppe et godt sted at starte. Denne modedesigner lægger stor vægt i detaljerne, hvilket du hurtigt vil se, når du bladrer igennem udvalget på www.buchcopenhagen.dk. Der lægges også stor vægt i kvaliteten af designet, og du finder fx toppe med palietter og flæser på hjemmesiden. Tag et kig, og bliv klar til de sene forårsdage og den kommende sommertid med venner, familie og hvem man ellers holder af.\nFind en flot designer kjole til sommeren\nDu kan også købe en luksus designer kjole hos Buch Copenhagen. Denne modevirksomhed står bag en lang række af skønne kjoler i eksklusive design – perfekt til en tur i byen eller hverdagen. Hvorfor ikke kombinere en flot designer kjole fra denne designer med et par strømpebukser og stiletter? En anden mulighed er en pelsvest og et par sneakers. Essensen er, at du kan sætte dit personlige præg på stilen med en designer kjole fra Buch Copenhagen. Inspirationen er hentet fra de lidt mere sarte og douche farver. Palietter og blonder går også igen på mange af modellerne, der føres på buchcopenhagen.dk.\nKig nærmere på det skønne og sommerlige sortiment af designer kjoler og toppe fra Buch Copenhagen ved at besøge deres hjemmeside. På www.buchcopenhagen.dk finder du lækker boheme mode i topkvalitet. Fashion fra dette mærke føres til fair priser, hvor hele Danmark kan være med.


Videnskab Om Sommeren: Hvorfor Strand Sæson Er Så Varmt - 2019 | Jorden\nUdgivet I: Jorden • Visninger: 18175\nHer er science scoop på hvorfor den nordlige halvkugle er så varm i sommersæsonen, herunder en smule på jordens aksiale tilt og solstice.\nKvicksilveret er steget de sidste par måneder over USA, da regionen går ind i sommeren, som officielt starter den 21. juni med sommersolhverv. Årsagen til sæsonen, nogle måske tror (og ikke ulogisk sådan), er, at jorden ifølge en naturlig cyklus midlertidigt har flyttet tættere på solen og svulmer i ekstravarmen.\nMen denne forklaring er falsk. Faktisk vil jorden i sin ovalt formede kredsløb omkring solen være på det årlige længste punkt fra sin stjerne, en position kaldet aphelion den 5. juli. Perihelion, det nærmeste punkt, skete tilbage den 2. januar. I stedet for svarende til de kolde og varmeste dage af året for amerikanere, er det næsten det modsatte. Så hvad giver?\nI stedet for afstand fra solen er den sande driver af årstiderne på vores planet hældningen af jordens akse. I det væsentlige sidder jorden ikke helt lige, da den spinder; planeten har en lille "magert" som det roterer i forhold til sit kredsløbs plan. [Infographic: Hvad forårsager Jordens årstider?]\nI løbet af et år forårsager denne aksiale tilt planetens nordlige og sydlige halvdele, eller halvkugle, at baske i forskellige niveauer af sollys, som igen sender temperaturer spiking eller plummeting.\n"Når vi kredser rundt om solen, slutter jordens hældning i forhold til denne bane til dramatiske sæsonændringer i mængden af energi, vi modtager fra solen", siger Dan Barrie, programleder ved National Oceanic and Atmospheric Administration's Climate Program Office. "Som følge heraf er de temperaturer, vi ender op med, radikalt forskellige."\nOff-kilter på sin akse\nForskerne mener, at jorden fik en første aksial tilt fra kollisioner med utallige genstande, der fløj rundt i det tidlige solsystems dannelse for 4,5 milliarder år siden.\nMange faktorer, såsom gravitationsinteraktioner med månen, solen og planeterne, fortsætter med at ændre Jordens vippe med få grader på lang sigt i tusindvis af år. Jordens nuværende aksiale hældning - det vil sige den mængde, den afviger fra en vinkelret, nul grader i forhold til dets kredsløbsplan - er 23,44 grader og nedadgående.\nFor at visualisere Jordens aksiale hældning, tænk på kloden som en legetøjsblade, der wobler som det hvirvler på en overflade. "Da jorden roterer rundt om solen, er den ikke en opretstående top - det drejer sig om en lille smule," sagde Barrie.\nLigevægt, et øjeblik\nNår jorden drejer rundt, er der to datoer hvert år, hvor hver halvkugle modtager den samme mængde solbelysning: vernal equinox i foråret og høstens equinox i efteråret. Dage og nætter er næsten lige lange - ca. 12 timer - på disse datoer afhængigt af ens breddegrad.\nEfter den nordlige halvkugle begynder den nordlige halvkugle at vippe mod solen, hvilket giver solstråler både en mere direkte vej til jorden og en længere tid til at skinne som dagene vokser længere. Jorden, overfladevandene og atmosfæren sammen med alt imellem opvarmer alle takket være denne solvarme.\nKom sommer-solstice tid, den nordlige halvkugle begynder faktisk tippe væk fra solen. Men nok halvkugle solbadning og opvarmning af oceanerne er allerede sket og vil fortsætte igennem sæsonen for at holde tingene smagfuldt. [Album: Bedøvelse Billeder af Sommer Solstice]\nHot "her," kold "der"\nPå grund af jordens aksiale hældning, sommer - og alle årstider for den sags skyld - må du ikke nå hele planeten på samme tid. Lige nu, da den nordlige halvkugle i stigende grad føler sommervarmen, går den sydlige halvkugle dybere ind i vinteren.\n"Sommeren er en sæson. Det er egentlig bare nomenklaturen tildelt en bestemt del af året, og det er også i forhold til hvilken side af ækvator du bor på," sagde Barrie. "De nordlige og sydlige halvkugler oplever både sommer, men i modsatte ender af året."\nFordi den sydlige halvkugles sommersæson falder sammen med planetens nærmeste sving ved solen, får halvkuglen i januar mere solvarme end den nordlige halvkugle i sin respektive sommer. Men omkring 80 procent af den sydlige halvkugle er hav i stedet for land. Vand tager meget længere tid at opvarme end kontinentale landmasser og dermed hærger den halvkugleformede solenergibalance, bemærkede Barrie.\nDenne samme vand-land halvkugleformede dikotomi forklarer også en smule global bias, når det kommer til personlige ideer om sæsonforhold. Ca. 90 procent af verdens befolkning bor nord for ækvator, hvilket gør det let at glemme, at for 10 procent af menneskeheden er sommertid seks måneder væk. "Det er slags vores forspænding, et nordligt halvkugle-centreret perspektiv," sagde Barrie.\nUanset hvor man bor, er der heldigvis mange gode måder at slå varmen fra luftkonditionering til is til at ramme stranden - alle fremtidige emner i Science of Summer serien.\nKombineret Varme-Energisystem Kan Reducere Udslip (Op-Ed)\nHvad Sker Der, Hvis Du Ikke Går I 40 Dage?\n'Heartlandgate': Klimaoversigter Hænger Ikke På Lækkede Dokumenter\nHvordan Solens 11-Årige Solcyklus Virker\nJægere Og Fiskere Ønsker Handling På Global Opvarmning


Danske Malermestre - Mere end en tredjedel af landets malervirksomheder mangler arbejdskraft (1)\n- Det er godt, at der er gang i malerfaget, men det er ærgerligt, at malermestrene skal sige nej til kunderne. Heldigvis er malermestrene gået i gang med at uddanne fremtidens arbejdskraft, hvor der det sidste år har været en stigning i antallet af praktikpladser på 19 procent, siger direktør i Danske Malermestre Ole Draborg.\nMalerfaget har haft et ganske fint forår. Netto 14 procent af virksomhederne har haft en stigende omsætning. Tilsvarende er forventningerne til 2. halvår 2021 også ganske positive. Netto 18 procent af virksomhederne forventer en stigende omsætning, og det er kun 11 procent af virksomhederne, der forventer en negativ udvikling i 2. halvår 2021.\n- Og 17 procent af virksomhederne siger, at det øgede fradrag har mindsket kundernes efterspørgsel efter sort arbejde, hvilket må siges at være ganske pænt. Det kan dog ikke afvises at noget af stigningen skyldes den generelt stigende private efterspørgsel, siger Ole Draborg.\nI alt har 19 procent af virksomhederne oplevet en stigende efterspørgsel efter udvendigt malerarbejde. Besvarelserne bekræfter således, at håndværkerfradraget er et effektivt instrument til både at øge aktiviteten og mindske det sorte arbejde inden for malerfaget. Dermed bekræfter besvarelserne den lange række af undersøgelser, som Danske Malermestre har lavet om emnet.\nDanske Malermestre opfordrer endnu en gang til, at politikerne ophører med at betragte håndværkerfradraget som et konjunkturregulerende instrument, men i stedet ser det som en effektiv måde at imødegå ineffektivt gør-det-selv arbejde og sort arbejde i en økonomi med et højt skattetryk.\nSe Malerfagets konjunkturundersøgelse 2. halvår 2021 her


▷ Køb Næsespray i Mårslet på nettet\nEr du på udkig efter næsespray i Mårslet? Vi anbefaler følgende webshops…\nFlere internet butikker giver nu alverdens løsninger til levering. Et hit er efterhånden at få leveret til et udleveringssted, fordi du dermed nemt kan hente varerne når der er mulighed for det. Fragtmetoden er altså ret fremkommelig, og desuden endvidere den prisbilligste form for levering.\nDu burde alternativt prøve at få ordren bragt hjem til dig privat eller til dit arbejde. Fragtmetoden bliver en gang i mellem lidt mindre prisbillig, men ydermere i høj grad let gængelig. Den prisbilligste slags levering af næsespray i Mårslet vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, hvilket stiller krav om at du har bopæl i kort afstand af næsespray i Mårslet internet webshoppens adresse.\nLeveringstiden er naturligvis særligt betydningsfuld såfremt man har behov for produktet om få sekunder, og herved er det nemlig aktuelt at vi efterser den anslåede leveringsdato på den respektive vare.\nEn hel del næsespray i Mårslet internet foretagender reklamerer med levering på næste hverdag på en hel del varenumre, men vær påpasselig da det forudsætter at transaktionen realiseres før et givent tidspunkt, således at de har udsigt til at kunne nå at få næsespray i Mårslet skippet afsted forinden logistikpersonalet tager hjem.\nEn række netbutikker præsterer fragtfri levering, men i reglen er det så præmissen at man køber for en bestemt sum. I øvrigt kan man gribe den billigste leveringsform, som oftest – uden hensyn til om man opholder sig ved Kolding, Solrød Strand eller Haslev – er at få kørt pakken til et udleveringssted.\nDet er rigtig praktisk for købere at finde frem til de bedste priser på næsespray i Mårslet i blandt forskellige netbutikker, og til tak har flere webshops været nødt til at stampe prisniveauet på varerne – til babyer og børn, og tillige også til kvinder og mænd – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre blive rentabelt at inspicere indtil flere internet selskaber efter næsespray i Mårslet rabat før du handler, så du er usvigeligt sikker på at skaffe sig den billigste pris.\nMan bør ikke desto mindre være klar over, at når en internet virksomhed forhandler næsespray i Mårslet til salg for en pris som er umådelig overkommelig, så burde det for det meste være et signal om en falsk e-forretning. Handler med kort er imidlertid omsluttet af en bestemmelse, hvilket beskytter en overfor uærlige internet handler.\nGenerelt anbefaler vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du udnytte en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, når du foretrækker at honorere pengene over flere uger.\nForud for at folk handler næsespray i Mårslet i en internet webshop behøver de til hver en tid læse shoppens forretningsvilkår, dog er det for det meste ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning er at efterse om internet firmaet er e-mærke godkendt, fordi det længe har været en angivelse af at internet virksomheden forstår de danske regler, samt at forretningen tit evalueres af fagfolk som har nøje kendskab til lovene på området. Desuden tilbydes du chance for at få hjælp, for så vidt du oplever vanskeligheder i processen med din ordre.\nForuden dette er det prisværdigt at køberen er hensynstagende til de vigtigste forhold der er gældende for købet, som for eksempel den returpolitik på næsespray i Mårslet forretningen har. I den sammenhæng er det ligeledes relevant, at man til enhver tid gemmer sin købsbekræftelse, så man senere kan dokumentere bestillingen, om du søger en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot yder fuldkommen gode løsninger til at kontrollere en hel del øvrige forbrugeres reflektioner og derved foreslåes det, at du tager et kig på webbutikkens næsespray i Mårslet bedømmelser før du bestiller.\nFacebook indebærer derudover nogle belejlige genveje til at få indtryk af online virksomhedens kundefokus. Herinde ses endda e-butikker hvor det er muligt at notere en evaluering af ordreforløbet, hvilket desuden burde udnyttes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi har tætte samarbejder med mange e-shops eftersom vi præsenterer virksomhedernes produkter, og tager kommission ifald de brugere vi sender videre udfører en transaktion.\nData vedrørende næsespray i Mårslet og online outlets opdateres hyppigt, men der tages forbehold for reguleringer der er implementeret siden sidste opdatering af websitets data.\nNæsespray i Mårslet – Køb næsespray i Mårslet


Dela Martinus live resultater, program og resultat - Volleyball - SofaScore\nDela Martinus live resultater, program og resultat - Volleyball\nOm Dela Martinus\nDela Martinus live resultater (og gratis video streaming på nettet), program og resultat fra alle volleyball turneringer som Dela Martinus har spillet. Vi venter stadig på Dela Martinus modstander til næste kamp. Det bliver vist her lige så snart det officielle program er tilgængeligt.\nNår kampen starter, ville du kunne følge Dela Martinus Live resultater, opdateret point for point. Statistikker er opdateret efter kampen. Dela Martinus sidste kamp var imod Zarechie-Odintsovo i Champions League Women, Pool D, kampen endte med resultatet 2 - 3 (Zarechie-Odintsovo vandt kampen). Dela Martinus program fanen viser de sidste 100 Volleyball kampe med statistikker og vundet/tabt ikoner. Der er også alle Dela Martinus planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nDela Martinus præstation & form graf er Sofascore Live resultater Volleyball live resultater unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Dela Martinus kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nSofaScore Volleyball live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Dela Martinus kampe live på din telefon!


IT - Magasin du Nord\nLige nu er vi midt i et turn around, og derfor er du garanteret en spændende hverdag med masser af nye udfordringer. Vi leder derfor efter medarbejdere, der får energi af stort ansvar og indflydelse, men som også gerne vil være med til at bygge vores processer op.\nIT består både af support, operations, udviklere, systemintegratorer, projektledere, softwareudviklere og flere er på vej. Vi har også IT-medarbejdere med flere forskellige nationaliteter, og vi glæder os til at udvide afdelingen.\nLæs mere om en af vores medarbejder i IT\nDu kan her møde en af Magasins tidligere IT-projektleder til en snak om, hvorfor kombinationen af IT og retail er særligt spændende, hvorfor det er vigtigt at samarbejde på tværs af afdelinger og hvordan tillid er et kerneelement i en IT-afdeling.\nDu kan læse mere ved at klikke her.\nIT · Kongens Nytorv\nMagasins Mission, Vision og Værdier


Nytårsstatus - Side 3 - Debatten\nDato og tid er 21. maj 2018, 18:25\nLikede indlæg: 15604\nIndlægaf Wizzze » 1. jan 2016, 02:19\nDe sidste gæster er smidt hjem, de sidste sjatter drukket nu er det tid til puder\nIndlægaf Studsgaard » 1. jan 2016, 19:00\ndecibell skrev: Vi har været ude med hunden den sidste gang, inden det blev mørkt, og nu har hun fået en pille og ligger på sofaen og fiser (ikke at det sidste er et resultat af det første, nødvendigvis). Det gør det nemmere at få rejst sig fra sofaen og komme i gang med støvsugningen.\nDet var i øvrigt som en krigszone udenfor, og jeg så adskillige drengeflokke (9-12 år), der fyrede bl.a. raketter af. At de får lov af deres forældre.\nJeg forstår simpelthen heller ikke de forældre der bare sender deres unger afsted med fyrværkeriet på den måde.\nVi har selv drenge på 10/11 år, det samme har dem vi holder nytår med.\nDrengene syntes det er så spændende. Så vi forsøger at lære dem at respektere det. Men lade dem prøve sammen med deres fædre. Så de hjælper med at tænde diverse imens der står en voksen sammen med dem og lærer hvordan man passer på m.m\nIgår står fjolset af en nabo, med sin otte/ni årige søn. De står begge med ansigterne ind over det de tænder. Ham vi er hos råber til nabofaderen "pas nu på ansigtet" hvortil nabofjolset svarer at de jo har briller på\nMen selvfølgelig han lærte jo også sønnen at holde krudtet i hænderne og så smide det efter det var tændt....\nIndlægaf Filipai » 1. jan 2016, 19:33\nNå. Jeg endte med at tage Ja-hatten på og skide hul i lorte afbuds gæstern. Så jeg forsatte planen med min 4 retters menu og hjemmelavet kransekage. Kærestens kammerat kom, og vi fik smovset møg lækker mad og drukket en masse drinks. Vi tog videre til fest og jeg kom hjem klokken 7 i morges så er glad for jeg alligevel kom ind i kampen, selvom det var bittert og have lavet menuen ud fra en der hverken spiser kød, fisk eller æg.