Grækerne er ramt af dyb tvivl | Information\nGrækerne er ramt af dyb tvivl\nDe græske borgere er taget på sengen, og mange aner ikke, hvor de skal sætte deres kryds ved søndagens folkeafstemning om kreditorernes krav. Især de unge ser lysere på udsigten til en ny møntfod, som afløser for euroen\nDer er fortsat køer foran de athenske pengeautomater, og bankkunderne må nu nøjes med at hæve op til 60 euro for at klare dagen og vejen. Bankerne selv holder lukket ugen ud for at forhindre, at kunderne tømmer dem for penge. Den beslutning måtte den græske regering nødtvungent tage som konsekvens af, at ECB ikke ville forhøje et nødlån på 90 mia. euro til de græske banker, som de hidtil har fyldt op med kontanter. Bankerne holder nu lukket til efter folkeafstemningen den kommende søndag, hvor den endnu ikke færdigt forhandlede sparepakke kommer til folkeafstemning.\nEn af de grækere, der skal forholde sig til kapitalkontrollen, er den blonde Valentina, der står som nummer fem i køen med sin hund ved en bankautomat på en travl gade i Athen.\n»Bare automaten ikke er tom, når det bliver min tur.«\nHun er usikker på, hvad den kommende uge bringer, og hvad hun skal stemme på søndag.\n»Hvad tror du, er det bedste?« er hendes umiddelbare modspørgsmål, mens lyn og torden buldrer over et gråvejrsramt Athen.\nIsær pensionister uden kredit- eller hævekort er kommet i klemme, efter at bankerne er lukkede. Derfor vil enkelte bankfilialer nu alligevel holde åbent, for at grækere uden kreditkort også kan få kontanter.\n»Det var jeg slet ikke klar over,« siger Dimitris glædeligt overrasket, for han har ikke hævekort og bruger altid kontanter. Dimitris er selv inkarneret Syriza-vælger, men mener, at regeringen har ført landet ind i en blindgyde.\n»Hvis det bliver et nej på søndag, hvad så? Det er der ingen, der tør fortælle os konsekvenserne af. Jeg har talt med mange mennesker i dag, og jeg tror, det bliver et klart ja, mindst 60 procent for og 40 procent imod. Og jeg kender mange, der har stemt på Syriza. Men jeg stemmer imod deres nej-anbefaling med blødende hjerte, for jeg er overbevist socialist. Men måske egner socialismen sig bedre til snakke på cafeer end til virkelig politik.«\nDimitris er også forvirret over, at landet skal stemme om en aftale, der ikke nåede at blive forhandlet helt færdigt. Og som derfor i praksis er taget af bordet igen.\nFor ifølge IMF-chef Christine Lagarde er der ikke længere nogen aftale at stemme om. Det har hun udtalt til BBC. Aftalen blev taget af bordet igen, da grækerne udvandrede fra forhandlingerne i Bruxelles i lørdags, og når kreditorenes hjælpeprogram udløber tirsdag, så er Grækenland formelt set slet ikke berettiget til at modtage flere penge. Dén oplysning får Spiros, medindehaver af en trævareforretning på den travle forretningsgade Athinas midt i Athen, til at spidse ører.\n»Har hun (Christine Lagarde, red.) sagt dét? Jamen, det gør denne her folkeafstemning endnu mere kompliceret.«\nPartneren Anna siger, at hun også er stærkt i tvivl, og når der ikke er kunder i forretningen, så vender hun og Spiros konstant argumenter for eller imod.\n»Det er ikke noget nemt valg. Der er jo alvorlige konsekvenser ved både at sige ja og nej,« siger Anna, der er selvstændig erhvervsdrivende og derfor kan blive beskattet hårdere, hvis det bliver et ja.\n»Grækenland er gået bankerot før, og vi ved ikke, om det sker igen«, siger hun.\nSpiros er kommet alvorligt i tvivl forud for søndagens afstemning.\n»Jeg har stadig fem dage til at blive klogere. Jeg vil læse, høre og forsøge at sætte mig ind i sagerne. Begge valgmuligheder medfører onder, der kan være svære at overskue. Og så er det vigtigt at filtrere de hidtidige ærgrelser fra. Ikke at tænke på Tyskland og alle de andre EU-partneres roller, men at spekulere over, hvad der er bedst for landet lige nu og fremover. Det gør, at jeg er meget i tvivl. Det handler også om ære og værdighed,« siger han.\nIfølge forlægger og oversætter Dimos handler diskussionen lige nu mindre om de mange komplicerede tal, som få kan overskue rækkevidden af – og mere om værdighed, og hvad man forstår ved det. Det gennemsyrede også den 14 timer lange debat i parlamentet lørdag, der ledte op til beslutningen om at afholde en folkeafstemning. Dimos mener, at diskussionen er blevet til en konkurrence om, hvem der har mest værdighed.\n»Er det mere værdigt at hæve hovedet i protest? At huske på vores lands stolte historie, at vi tidligere gjorde modstand mod osmannerne, tyskerne – og nu også mod et EU-overherredømme ved at sige nej til flere ydmygelser? Det er det, venstrefløjen og nationalisterne fortæller os. Eller er det mere værdigt at undgå at stå i de køer foran pengeautomaterne, at indgå et kompromis, som sikrer, at landet ikke går statsbankerot, at Grækenland fortsat tilhører Europa, og at vi selv tager ansvaret på os for vores land og stat? Man kan kalde begge positioner for værdige. Jeg hælder dog lige nu mest til at stemme ja til kompromisforslaget. Men det er et lille og tvivlende ja,« siger Dimos.\nUnge frygter ikke drakmen\nSpørger man grækerne, er tendensen, at jo yngre grækerne er, desto varmere fortalere er de for en genindførelse af drakmen. Mens den ældre befolkning, der selv har levet med drakmen, overvejende ønsker at fastholde euroen. Det viser en nylig undersøgelse hos tænketanken Bridging Europe.\nOp mod 63 procent af 1.800 grækere mellem 22 og 45 år siger, at de ikke er bange for indførelsen af en ny drakme. Kun hver femte i de yngre generationer mener, at den græske regering er ansvarlig for, at forhandlingerne er gået i stå, mens to ud af tre mener, at det er kreditorernes skyld.\nKritikere peger derimod på, at netop de unge ikke har erfaringer med tidligere tiders hyperinfla- tion og høje bankrenter på op til 25 procent under drakmen, der faldt til omkring stabile seks procent, da Grækenland blev EU-medlem.\n29. juni, 2015 - 21:51\nJa, Grækerne er i tvivl.\nOg nu vil de blive udsat for både trusler og historier om alverdens pinsler fra alle ender og kanter. Det skal Juncker og vennerne nok sørge for.\nKaj Spangenberg, Flemming Berger, Anne-Marie Krogsbøll, Rasmus Kongshøj, Jørgen Steen Andersen, erik mørk thomsen, lars abildgaard, erik winberg, Bjarne Nielsen og Torben Nielsen anbefalede denne kommentar\n29. juni, 2015 - 22:11\nPaul Krugman har i dag kommenteret Grækenlands situation og anbefaler grækerne at træde ud af Euroen. De har allerede gennemgået de negative konsekvenser af en udtræden, som derfor i Krugmans øjne vil være mindre smertefuld end en langvarig og fortsat tilpasning til kreditorernes krav om reducerede offentlige udgifter.\nEn lille sidebemærkning er, at grækerne aktuelt har et overskud på de offentlige finanser. Statens administration kan derfor fortsætte ved udstedelse af gældsbeviser (nye penge).\nLinket er til en artikel i New York Times:\nKarsten Aaen, Kaj Spangenberg, Flemming Berger, Anne-Marie Krogsbøll, Carsten Mortensen, Rasmus Kongshøj, Jørgen Steen Andersen, Henrik Christensen, Bjarne Nielsen og Alan Strandbygaard anbefalede denne kommentar\n29. juni, 2015 - 22:42\nGrækenland er det eneste EU-land der skar af på sin gæld sidste finansår. De afbetalte 11% af deres gæld! En gevaldig successhistorie som ingen her gider fortælle om fordi den jo ikke passer ind i historien om det stakkels udpinte fortvivlede land.\nDe kunne skære yderligere 15 miliarder ned hvis de tvang de græske banker til at omskrive den gæld. Men nej, det rammer jo vennerne hjemme.\nKarsten Aaen, Kaj Spangenberg, Dan Johannesson, Jørgen Steen Andersen, Ervin Lazar, Bjarne Nielsen og Alan Strandbygaard anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 00:06\nGrækerne har kun afbetalt på gælden ved at optage nye lån.\nGrækenland stemmer på regeringer der ikke vil bekæmpe skattesnyd, korruption og andre groft samfundsnedbrydende aktiviteter. og nej det er ikke de fattige, der snyder mest.\nRegeringer der ikke vil lave love for statens udgifter udfra statens indtægter.\nRegeringer der ikke vil reformere arbejdsmarkedet, så landet får et konkurrencedygtigt erhvervsliv.\nEgen valuta og løbende devalueringer er det rene tyveri mod dem der ikke har penge i udlandet eller ikke har fast ejendom.\nFør grækerne i deres sjæl indser, at over tid skal og kan forbruget ikke overstige landets indtægter.\nFør grækerne i deres sjæl indser, at importen kan ikke overstige landets indtægter fra udlandet.\nFør grækerne i deres sjæl indser, at skat skal betales af alle og groft skattesvig skal afsløres effektivt og straffes drakonisk - også overfor de rige.\nFør det og meget mere - og før sjælen er med - er der ingen grund til at parkere gælden for med tiden at eftergive denne.\nEt moderne samfund kan ikke fungere uden en ordentlig stat, der betales med redelige og rimelige skatter.\nMihail Larsen, Kaj Spangenberg, Robert Ørsted-Jensen, Jørn Andersen, Jakob Bonde, Torben Lindegaard og Preben Haagensen anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 02:16\nGrækerne kan vel også lave en, "Jean-Claude Juncker" bare i yuan & rubler, der bør de ikke ha' nogen skrupler.. For euro & doller, er sku ikke noget der holder.!\n30. juni, 2015 - 05:54\nHun er godt nok lidt usikker hende der "den blonde Valentina". Så er Dimitri noget mere inde i sagen, men han er nok heller ikke blond.\n30. juni, 2015 - 06:52\nEt klassisk eksempel på hvad der sker når regningen bliver smidt i børneværelset.\n30. juni, 2015 - 07:07\n@Lars F. Jensen kl. 00.06:\n"Grækenland stemmer på regeringer, der ikke vil bekæmpe skattesnyd, korruption og andre samfundsnedbrydende aktiviteter ... etc."\nEfter det seneste folketingsvalg i DK - der sikrede finansgeniet Lars Løkke Rasmussen en ny periode som statsminister med DF som parlamentarisk støtteparti for en ren Venstre-regering med 37 mandater i folketinget og Dansk Arbejdsgiverforenings pensionerede direktør som beskæftigelsesminister - synes jeg ærlig talt ikke, vi kan tillade os at kritisere de græske vælgere for deres mangel på økonomisk realitetssans og vilje til at sætte tæring efter næring (dvs. rette ind efter Angela Merkel og EU-kommissionsformand Jean Claude Junckers diktat).\nTorben R. Jensen, Karsten Aaen, Flemming Berger, Anne-Marie Krogsbøll, Jørn Andersen, Rasmus Kongshøj, Jørgen Steen Andersen og Henriette Bøhne anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 07:28\nP.S. rettelse: Det er Dansk Folkeparti, som har 37 mandater i folketinget. Venstre måtte lade sig nøje med 34 mandater, og er dermed nu kun Danmarks tredjestørste parti efter folketingsvalget i 2015, som Helle Thorning-Schmidt og socialdemokraterne 'vandt' med 47 mandater.\n30. juni, 2015 - 07:55\nGrethe, vi er nogle der lider af høfeber :-)\n30. juni, 2015 - 08:06\nSøren Andersen: "Grethe, er nogle der lider af høfeber"\nOg ......... ??\n30. juni, 2015 - 08:09\nTvivl er vishedens storebror.\n30. juni, 2015 - 08:10\nSmid økonomerne på porten. Det er dem der er de skyldige...\nFlemming Berger, Carsten Mortensen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 08:29\nMod knuser tvivl!\nVished får vi først senere efter at have vovet.\n30. juni, 2015 - 08:51\nDe øvrige 18 Eurolande har støttet Grækenland med svimlende beløb.\nDe penge er tabt - grækerne hverken vil eller kan betale gælden tilbage.\nMen skal de 18 resterende Eurolande - herunder 5 tidligere østlande - smide gode penge efter dårlige ved fortsat at finansiere grækernes underskud? Det må de selvfølgelig selv om, og vi andre må vel gå ud fra, at de handler i egen bedste interesse.\nLigesom grækerne jo også selv bestemmer, om de vil tage imod kreditorlandenes tilbud om yderligere subsidiering.\nMen al grækernes snak om national stolthed blev afskrevet, da det blev afsløret, at Grækenland, med hjælp fra Goldman Sachs, havde forfalsket nationalregnskabet for at komme med i Euro'en.\nGræsk stolthed ligger på bunden af ECB's hovedkasse.\nMihail Larsen, Kjeld Smed og Lars F. Jensen anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 08:57\nUanset hvordan det går med Grækerne, så håber jeg, at Danmark indser, at det er nødvendigt at hjælpe dem - send dem et par vindmøller m servicepakke og hjælp dem med at nå klimakravene og når vi er igang så send også nogen vindmøller til Ukraine....\n30. juni, 2015 - 10:22\nPolitiken har en opgørelse over den græske gæld til Eurozonen fordelt på de enkelte kreditorlande:\nDisse svimlende lån er jo helt evident ikke tilstrækkeligt - Grækenland går sandsynligvis i betalingsstandsning allerede i dag.\nMen hvor stort et årligt tilskud skal grækerne modtage?\nOg hvor mange år skal subsidieringen mon vedvare?\n30. juni, 2015 - 11:30\nDet er mærkeligt, at stort set ingen andre nationer end grækerne vil indsé, at det er helt rimeligt at skatteborgere i Estland, Letland, Irland m.fl., skal finansiere et græsk vellevned som de (grækerne) ikke selv er i stand til.\nPå den anden side oplever vi nu, et demokrati (Grækenland) der er i frontal kollision med virkeligheden. Forhåbentlig opfattes dette som et demokratisk problem, der kunne udvikle sig også andetsteds. Når man ser på udviklingen i Grækenland indtil nu, tør man næppe tænke på hvad der sidenhen kan ske i det land.\n30. juni, 2015 - 11:47\nDimitris sagde: "Men måske egner socialismen sig bedre til snakke på cafeer end til virkelig politik."\nDer ramte han hovedet på sømmet.\n30. juni, 2015 - 12:01\nOpvarterskerne på de cafeer, Dimitris frekventerer, er nok ikke så smukke og veluddannede som geishaerne på de japanske luksusetablissementer for forretningsmænd i den globale sværvægtsklasse, du selv frekventerer Frank Hansen ;-)\n30. juni, 2015 - 12:17\nDet er jo næppe Valentina eller Dimitri, som har svindlet med de græske regnskaber, men jo altså først og fremmest Nea Democratia regeringen. Det giver jo slet ingen mening at tale om "grækerne". Der er nogen, som har handlet uansvarligt og andre ikke; der er nogen som har betalt/betaler gildet og andre ikke osv.\nDet er flere gange blevet nævnt (fra høgene i Troikaen) at grækerne ikke har gjort deres "pligt" som portugiserne, irerne har. Som om det først er nu, de skal til at yde. 28% arbejdsløshed er vel også en slag pris at betale.\nMan skal ikke lave statistik på nogle få eksempler, men her er de få historier, jeg kender:\nMin forretningskontakt "Peter" arbejder i et privat firma, som har lidt under de dårlige konjunkturer. Firmaet har valgt at beholde sin kompetente arbejdsstyrke men på nye "betingelser": "Peter" tjener i dag ca. halvdelen af hvad han tjente før (hvilket stadig var langt fra f.eks. danske forhold), han har opsagt sin private pensionsopsparing, og har i dag ingen ide om, hvornår han kan gå på pension. Han og konen havde begge arbejde og to beskedne biler. Den ene er nu solgt. "Peters" mor er på en pension, som er blevet beskåret med 40%. - "Søren" har været selvstændig i en årrække og hutlet sig gennem krisen. De stærkt stigende ejedomsskatter har flere gange truet med at tage hans lejlighed i Athen fra ham. Lige p.t. ved jeg ikke om han stadig bor der. - Det var bare lige de par eksempler, jeg kender.\nGrækerne har stemt skiftende på PASOK og Nea D. over årene i håb om, at det ene hold var bedre end det andet. Kun med Tsipras har man forsøgt noget "anderledes". Denne regering, som har siddet 6 måneder, kan selvfølgelig ikke holdes ansvarlig for den dybt forankrede korruption og skattesvindel. Og denne regering har jo netop en vilje til at bekæmpe disse onder.\nKan man gøre den enkelte græker ansvarlig for ikke at tænke på om statens budget kan holde til at man hæver sin månedlige statspension? Tænker en dansker på om statens budget holder næste år, når hun følger sin datter i skole uden at betale for det?\nHvad med alle de banker, som har modtaget "bankpakker" de seneste år. Det var vist os som betalte for det meste af dem. Men det var jo "nødvendigt". Men grækerne skal betale selv!\nDa jeg solgte hus i 1990 var der mange, som sad med to huse og gik på r.... Da var der også andre som betalte for dem som købte nyt hus før de havde solgt det gamle. Hvad med alle de danskere som har optaget "afdragsfrie lån i 10 år". Det var jo også risikabelt, men når muligheden var der, benyttede mange sig af det. - Jeg kan virkelig ikke se at "grækerne" har været mere eller mindre ansvarlige end som mange andre (danskere, banker osv.).\nJeg håber grækerne har modet til at stemme "nej" på søndag, men frygten vil efter alt at dømme betyde et klart "ja". Det er jo også let for os, som har vores på det tørre, at sidde og anbefale.\nMen jeg ved at både "Peter" og "Søren" har modet - og det er dem, som betaler konsekvenserne\nTorben R. Jensen, Karsten Aaen, Flemming Berger, Anne-Marie Krogsbøll og Henriette Bøhne anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 12:46\nHmmm....Er der nogen, som kan forklare dette? http://shippingwatch.dk/Rederier/article7837753.ece\nAt det skulle være Juncker, der har presset på for at mindske de rige græske rederes skattefordele, og Syriza, som har modsat sig dette? Er verden helt på hovedet? Er Juncker helten? Jeg har ikke meget tillid til ham - enten lyver han vel, eller også har jeg et forkert billede af Syrizas politik.\nKan nogen hjælpe med at forstå dette - på forhånd tak.\nOg har nogen set det angiveligt offentliggjorte udkast til en aftale (det som der skal stemmes om)? Jeg er ikke stødt på det, men det kunne være interessant at læse.\n30. juni, 2015 - 13:06\nDet offentliggjorte udkast er fundet:\n30. juni, 2015 - 13:20\nUanset hvilket resultat der kommer er den slingrekurs Grækenland er inde på rent guf for store investeringsselskaber og banker, der er de største vindere.\nGrækenland har dog bragt sig selv i situationen med at gå med i euroen, ikke holde balance i husholdningsøkonomien (minimal skat vs. enorme udgifter til offentlige ansatte i et ineffektiv bureaukratisk system, hvor man ovenikøbet kan gå ekstremt tidligt på pension).\nTvivler på at de kan løse situationen i euroen så de er nok bedst uden, EU kunne passende give dem en faldskærmpengepakke for at hjælpe dem på vej, hvis de alligevel erklærer sig bankerot ellers går pengene bare til at tilbagebetale lån.\n30. juni, 2015 - 14:20\nJa ok Lars det er måske ikke hele sandheden men du har nogle vigtige points og den græske regering en del oprydning der givet ikke er blevet udført\n30. juni, 2015 - 14:26\nMen jeg håber de stemmer ja - det tror jeg er i deres bedste interesse i det lange løb\n30. juni, 2015 - 14:28\nMen jeg håber de stemmer nej - det tror jeg er i vores bedste interesse i det lange løb\n30. juni, 2015 - 16:30\nAnne-Marie Krogsbøll (12:46):\nI Syrizas 40-punkts principprogram står der(punkt 8), at kirkens og skibsindustriens skatteprivilegier skal ophæves.\nMen det er til dels forfatningsstof, så det ændres ikke over en nat. I en relateret artikel i dit link står der:\n"Finansministeriet i Athen har samtidig pointeret, at redernes skattevilkår er beskyttet af den græske forfatning, og at ændringer af skattevilkårene vil være en langvarig og kompleks proces."\nRederiforeningen i Grækenland siger selv, af medlemmernes skattebetalinger er 8-doblet over de seneste år, hvor meget lid man end kan fæste til det.\nMen vi kan roligt gå ud fra, at Syriza ikke er interesseret i at friholde handelsflåden fra beskatning, ligeså lidt som selskaber generelt. Selskabsskatten skal op på gennemsnitligt europæisk niveau.\nTorben R. Jensen, Anne-Marie Krogsbøll og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 16:41\nHele Europa er jo ude at lave valgkampagne mod Syriza og Tsipras, så mon ikke man skal se Junckers tale i det lys. Han siger også, at han arbejder for "social balance". så er man vel ikke mere i tvivl om at han lyver?\nTorben R. Jensen, Anne-Marie Krogsbøll, Karsten Aaen og Flemming Berger anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 17:33\ndu kan ikke afbetale på gæld ved at omlægge den. Hvis jeg skylder 100 kr til A, og så låner 100 kr af B for at betale A, så skylder jeg stadigt 100 kr; bare til en anden én end før.\n30. juni, 2015 - 21:34\n@Thomas Holm Je man kan godt afbetale på den hidtidige gæld ved at optage ny gæld. Man bliver ikke mere solvent, men måske får man mere lempelige vilkår fx en bedre rente eller en længere afbetalingstid eller nogle kreditorer, der er mindre emsige. Det er netop det der er sket med den græske gæld, at den gamle private gæld i betydelig grad er blevet til offentlig gæld (til andre land og nationalbanker, samt ECB).\nVed den lejlighed fik Grækenland i øvrigt nedskrevet deres gæld ganske væsentligt.\nMen dit tidligere indlæg antydede at Grækenland havde afbetalt reelt på gælden.\nMen der har kun været overskud i Grækenland når man bortser fra påløben renter på den helt urimeligt store gæld - og så stiger gælden altså, for renter pga tidligere skørlevned skal naturligvis også betales.\n30. juni, 2015 - 21:50\nDet er en interessant og vidtrækkende ide, at græske vælgere er ansvarlige for den græske gæld stiftet af tidligere regeringer. Der findes ingen international jura, som omfatter regeringers ansvar for statens gæld. Lars F. o.a. udgydelser er intet som helst andet end personlige moralske holdninger og som sådan dybt uinteressante. I virkelighedens verden er stater suveræne og kan ikke drages til ansvar for deres gæld. Det kan statens vælgere heller\nikke. Hvis en investor vil investere i en statsobligation, er det udelukkende investorens eget anliggende, og hvis en stats vælgere kunne holdes ansvarlige for dens regering handlinger, ville danske vælgere kunne drages til ansvar for f.eks. dansk deltagelse i tvivlsomme militære interventioner i Iraq og Afghanistan. Amerikanske vælgere ville kunne drages til ansvar for amerikansk gæld (p.t. 100% af BNP), og amerikanske vælgere ville være ansvarlige for den amerikanske regerings aftørring af landets gæld på andre nationer. Siden den amerikanske gæld startede sin himmelflugt har alle os ikke-amerikanere været med til at betale 7-8% af den amerikanske gæld - et beløb der svarer til mere end 3 gange den græske gæld. Desuden ville amerikanske vælgere ifølge denne besynderlige logik være ansvarlige for utallige amerikanske interventioner i andre lande. Danske vælgere ville også kunne drages til ansvar for Lars Løkke Rasmussens indkøb af diverse beklædningsgenstande for midler af tvivlsom herkomst. De har jo selv stemt på manden. Hvordan en sådan ansvarspådragelse skal fungere i praksis, må stå hen i det uvisse. Som borger i et såkaldt demokratisk land kan man næsten føle trang til at udvandre til Nordkorea for at slippe for alt det ansvar, som man åbenbart kan pådrage sig hvis landets politikere opfører sig uansvarligt - hvad de ofte gør.\nAnne-Marie Krogsbøll, Henriette Bøhne og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n30. juni, 2015 - 22:19\nGrækenland har fået 226,7 milliarde euro (1687 mia. kroner) i lån fra IMF i perioden 2010 til sommeren 2014\n55% er gået til betaling af gæld og renter\n19% til understøttelse af banker\n14% til betaling af private kreditorer\n1% til diverse\n11% til samfundsudgifter\nGrækenland har i dag overskud mellem opkrævet skat og statens udgifter...\nNaturligvis skal Grækenland have henstand, og derfor skal de stemme NEJ.\nTorben R. Jensen, Anne-Marie Krogsbøll, Henriette Bøhne og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 00:25\nLasse Soll Sunde skriver d.7.5.2015:\n"Grækenland kan i 2015 få et underskud på 1,5 procent på statens løbende drift fraregnet rentebetalingerne."\nSå hvor har du fra, at Grækenland p.t. har overskud på primær drift?\n01. juli, 2015 - 00:36\nLeth er let\nHan mener ganske enkelt, at man ikke kan forpligte sig kollektivt. Når vi vælger et parlament og en regering, er det uden betydning, hvad disse mennesker foretager sig på vores vegne.\nLeth er med andre ord radikal liberalist - endnu mere end Thatcher.\n01. juli, 2015 - 01:00\nMen er den græske stat - som sådan - ikke ansvarlig for de lån som tidligere regeringer, i den græske stats navn har optaget? Og er den græske stat ikke ansvarlig for det som tidligere græske regeringer har gjort og sagt i tidens løb? Stater er vel, uanset farven på regeringen, altid ansvarlige overfor det som andre regeringer har gjort og sagt og optaget af lån på statens vegne. Forstået på den måde, at den nye græske Syriza regering også står til ansvar for det som Socialdemokraterne i Grækenland Nyt Demokratri i har gjort og sagt mm. i statsretslig forstand. Ellers ville alt jo høre op, sådan som jeg ser det.\nSå ville det jo betyde, at DK som stat bare kunne melde sig ud alle konventioner om alting, at en dansk regering selvstændigt kunne beslutte, at vi skulle ud af EU, eller at vi ikke længere skulle afdrage på lånene, som f.eks. en socialdemokratisk eller borgerlig regering har optaget....\nJeg er med på at den græske regering bør og skal og må i gang med at opbygge et samfund, hvor der bliver opkrævet skat på en mere, skal vi sige effektiv måde end før. Men Frankrig, Tyskland, IMF og Verdensbanken må også forstå, at et sådan system altså tager tid at opbygge...\nAnne-Marie Krogsbøll og Mihail Larsen anbefalede denne kommentar\nJeg har en nær ven og tidligere kollega, som var medlem af DKP. Jeg er næsegrus beundrende over for hans kolossale viden, men fuldkommen paf over for hans virkelighedsforståelse, når den på noget punkt berørte den daværende Sovjetunion. Almindelige skepsis og tvivl var da forsvundet.\nJeg har det lidt på samme måde med deltagere i denne og andre strenge. Det er, som om de under ingen omstændigheder vil anerkende, at den græske regering lyver - selv om det er fuldkommen evident.\nSelv den omstændighed, at INGEN af de europæiske regeringer tror på den græske regerings udtalelser, og at den græske regering står ultrasvagt i de europæiske meningsmålinger, kan få de sidste dages hellige på andre tanker. De hepper fortsat på Tsipras som Europas frelser.\nJeg forstår ikke, hvordan de mennesker kan opfatte sig som venstreorienterede.\n01. juli, 2015 - 01:22\nHvis man har ulejliget sig med at studere de græske aktiekurser det sidste halve år - som jeg har gjort - så vil man kunne se, at de er ekstremt 'spekulative'. Bankaktierne har sommetider bevæget sig med +/- op til 15 procent fra den ene dag til den anden. Selv uden at være professionel investor kan man se, at dét marked er ekstremt ustabilt og et eldorado for spekulanter (Saxo bank er på banen med opfordringer til at fiske i oprørte vande).\nTiden er nu kommet, efter min mening, til at styrke euroen ved at smide Grækenland ud. Det drejer sig ikke kun om tekniske problemer og midlertidige likviditetsproblemer, men om grundliggende kulturelle forskelle. Grækenland har en tradition for mistro til staten og offentlige institutioner, der er større end den tilsvarende i andre sydeuropæiske lande. Denne mistro er så stærk, at det i mange år frem er udsigtsløs at hælde flere penge i den græske økonomi.\nSå: Ud med Grækenland nu for at forsvare euroen og den europæiske union. Når og hvis landet igen vil være medlem. skal dets finanser gennemgås med den største, kritiske saglighed. Vi vil ikke én gang til lade op fuppe.\n01. juli, 2015 - 07:17\nDet undre mig at mennesker der betragter sig selv som tænkende, helt reflektionsfrit accepterer begrebet "Hjælpepakke" når realiteterne er en helt absurd gældsætning, sådan som det dokumenteres 22:19. En tvangsgældsætning der fuldstændig ødelægger Grækenlands muligheder for at rejse sig økonomisk.\nOvenstående udvikling blev bekræftet her i den sidste Deadline med Krause Kjær, derfor kilden: (DR)\nTorben R. Jensen og Henriette Bøhne anbefalede denne kommentar\n01. juli, 2015 - 07:49\nJeg har det nok som de fleste sådan, at jeg er parat til at tilgive andres fejl - hvis de selv indrømmer dem. Hvis jeg havde direkte indflydelse på den græske kreditgivning, ville jeg nok også være imødekommende - hvis min modpart viste tegn på kritisk selvindsigt.\nMen sådan er det jo ikke. Den græske regering er flittigt beskæftiget med at opfinde dolkestødslegender for at dække over sin egen uformåen. Det er alt sammen 'de andres skyld'. (Og heri støttes de ivrigt af dele af den europæiske venstrefløj.)\nDet er lige så udsigtsløs at gældssanere en sådan regering, som det er at helbrede en patient uden sygdomserkendelse.\nDen sidste slagvare på det ideologiske bord er 'værdighed'. Den græske regering vil ikke 'ydmyges'. Men den vil gerne have andres penge uden garanti for, at de betales tilbage. Hvor meget 'værdighed' er der i det? Hvor meget 'værdighed' var der i, at den daværende græske regering svindlede med sine regnskaber (hjulpet hertil af Goldman Sachs) for at komme ind i euroen?\nDer er noget surrealistisk over, at en skyldner bliver 'fornærmet' eller 'krænket' over at blive mindet om sin gæld. Og fører sig frem med 'værdighed', når realiteten er, at man er kommet til magten på demagogiske løfter og har holdt sin magt kørende på stribevis af nye misinformationer, der er groft uansvarlige i forhold til den græske befolkning og rent ud sagt uvederhæftige i forhold til den græske regerings europæiske partnere.\nUden manglende selverkendelse (indsigt i egen sygdom) er det formålsløst at hjælpe Grækenland. Den græske regering har et kæmpe ansvar, som den lige nu er ved at rende fra. Angiveligt for at bevare sin 'værdighed'. Den melder sig dermed ind i en del af den mellemøstlige kultur, hvor kritik routinemæssigt opfattes som 'fornærmelser' - mod folket, præsidenten, profeten eller hvad ved jeg.\n01. juli, 2015 - 09:06\nYes, du har ret.\nThomas Piketty skriver d. 5.5.2015, at Grækenland for tiden præsterer et mindre primært overskud.\nOg Lasse Soll Sunde skriver 2 dage senere, at Grækenland kan i 2015 få et underskud på 1,5 procent på statens løbende drift fraregnet rentebetalingerne.\nDer er selvfølgelig tale om 2 forskellige perioden og begge udsagn kan godt være rigtige samtidigt; men alligevel.................jeg savner Hans V Bischoff\n02. juli, 2015 - 16:21\nJa, Karsten Aaen - sådan er virkeligheden. Til forskel fra hvad Mihail Larsen synes at tro, er det ikke mit valg, at stater er suveræne. DK kan vælge at droppe vores medlemsskab af enhver international organisation, og vi kan vælge at ophæve enhver international traktat, som vi har underskrevet. Den eneste internationale sanktionsmulighed, som jeg kender til, hvor en stats ledere kan drages til anvar er ICC. Men dette handler om menneskerettigheder - ikke om gæld.\nNoget helt andet er, at hvis f.eks. Danmark, vælger ikke at betale sin gæld til internationale kreditorer, kan det få konsekvenser for DK's mulighed for fremtidig låntagning. Men dette handler ikke om jura. En stat er ikke juridisk forpligtet til at betale sin gæld. Det ved enhver investor. Hvis Mihail Larsen mener, at det er min skyld, at det forholder sig sådan, er det hans egen sag.\n02. juli, 2015 - 16:30\nM.a.o. der hvor det kniber gevaldigt, for mange af de der kommenterer her, er at skelne mellem moral og jura. Man vil utroligt gerne opfinde en international jura, som svarer til ens personlige moral. Den der har et kendskab til denne internationale jura, vil jeg bede om at give mig en henvisning.\n02. juli, 2015 - 16:45\nIsær franske og tyske banker har udlånt penge til den græske stat tilsyneladende uden at tænke sig om. Skyldes din bekymring for disse spekulanter, at du har aktier i deres banker? Eller kan du måske indvi alle os andre i, hvordan disse spekulationer, pludseligt blev forvandlet til et problem for europæiske skatteydere?\nPersonligt er jeg bedøvende lige glad med spekulanter, som taber penge på deres spekulationer. Det skyldes, at jeg i den henseende er mere liberal end de mest superliberale, du kan komme i tanker om.\nJeg er langt mere bekymret for udsigten til, at visse magthavere er i færd med at skabe en fejlslagen stat i Europa blot for at redde spekulanter fra tab.\n02. juli, 2015 - 20:07\nAnne-Marie Krogsbølls link 30./6.- kl 13:06 til ECB's udkast er en lang liste over måder at inddrive penge i Grækenland. Eftersom der er overskud på de græske offentlige finanser, så vil pengene skulle gå til betaling af renter og afdrag på den eksisterende gæld.\nForslaget er på ingen måde lavet af hensyn til grækerne, men det er alene nogle bankøkonomers perfide økonomitankegang, der skal tilfredsstille kreditorlandene. Efter den lange opremsning af måder, hvorpå den græske stat kan klippes, er der i punkt 10 også nævnt privatiseringer, hvilket i praksis vil sige, at hårrødderne også skal rives ud.\nHvis Grækenland følger forslaget, så vil landet om 15 år være en ødemark uden værdier på samme måde, som det var tilfældet med Øst-tyskland, der ud over krigserstatning også måtte aflevere de maskiner og produktionsmidler, som kunne være brugt bedre i Øst-tyskland.\nHvis grækerne derimod vælger at gå konkurs og forlade Euro'en, så er de fortsat medlemmer i EU, selvom det på Juncker nærmest lyder som om, at de bliver smidt ud af Europa. Som flere Keynesianske økonomer har påpeget, vil Grækenland derefter stå i en situation med de fysiske værdier i behold, overskud på statens finanser og formentlig gode muligheder for at tiltrække lån og kapital til de eksportorienterede erhvervsinvesteringer, som er påtrængende. Der vil derfor være gode muligheder for hurtig fremgang i økonomien efter et exit fra Euro'en\nJakob Bonde, Ivan Breinholt Leth og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n02. juli, 2015 - 21:51\nTorben R. Jensen (og andre):\n- hvorfor skulle græsk bankerot være lig med udtræden af euroen?\n02. juli, 2015 - 23:50\nValutaen bliver slettet ved en statsbankerot, så grækerne kan derfor ikke trykke gyldige eurosedler, som i princippet er gældsbeviser.\nI stedet kan den græske stat trykke nye gældsbeviser, som kan anvendes til betaling af f.eks. pensioner og skat.\n03. juli, 2015 - 00:15\nDer er en god beskrivelse af statsbankerotter her;\nIvan Breinholt Leth og Thomas Aniss anbefalede denne kommentar


computerspil | ValbyOnline\nPosts Tagged ‘ computerspil ’\nAlle kender i dag Fætter BR, da butikken har været en del af de flestes barndom. Den første Fætter BR butik åbnede i 1963 og i dag har Fætter BR 225 butikker. Vi har selvfølgelig også en Fætter BR butik i Valby. Den ligger i Spinderiet. Fætter BR hedder også BR legetøj i dag....\nMasser af computerspil\nI GameStop i Spinderiet kan man få de fleste computerspil, som er på markedet. Det er uanset hvilken spilkonsol, man har derhjemme. Udover computerspil kan man også købe tilbehør til sin spilkonsol. I dag er det stort set muligt at købe spiltilbehør til de fleste computerspil. Det er nu sjovere at spille bilspil, når...


Denne weekend uge 17 modtager du vederlagsfri spins til video spillemaskinen Gonzo´s Quest. Det eneste du skal gøre er at logge ind på din Kongelig Casino spille konto, åbne spillet plus du vil herefter modtage et vilkårligt antal gratis spins - kvit plus frit. Der skal ikke herske nogen tvivl om, at fredag er den bedste dag i ugen. Det er weekend, ingen arbejde og ja, sikke betyder det også fredags freespins. ComeOn har derfor hver fredag valgt, at smide en håndfuld konfetti i luften i form af gratis spins, hvordan kan bruges på Eventyren Rich Wilde er bestemt tilbage i dette skuespil og på en mission og skattejagt efter ældgamle


Apartamentos Turisticos Terralta tilbyder billig indkvartering i Benidorm. Denne ejendom omfatter en værdiboks, en salgsautomat og en elevator.\nApartamentos Turisticos Terralta er også 1200 meter væk fra Terra Mítica.\nHotellet tilbyder 160 værelser. De har alle varme, betalings-tv, et køleskab, en garderobe og en sofa. Værelsets faciliteter til egen forplejning omfatter en mikrobølgeovn, en elkedel og en brødrister.\nGæsterne kan spise på El Pescadito og El Corner, som ligger inden for 10 minutters gåtur fra ejendommen.\nTram Benidorm togstation kan man hurtigt komme til.\nApartamentos Turisticos Terralta tilbyder også biler til leje.\nSportsaktiviteter såsom bordtennis og dart tilbydes på stedet.


TANTE GRØNS HAVE – HAVEFOLKET\nTEKST: LENE. FOTO: CLAUS DALBY\n“Jeg er en vaskeægte amatør. En haveamatør. Mit forhold til havearbejde er meget kærlighedsfuldt. Jeg elsker min have og alle dens vækster inderligt. Og så længe jeg har kunnet alfabetet, har jeg holdt af at skrive. At sætte bogstaver sammen til ord og ord sammen til sætninger. Med denne bog slår jeg således to fluer med ét smæk. Jeg får afløb for både kronisk skrivekløe og uhelbredelig havebesættelse”.\nSåledes indleder Jytte januar måned i sin bog “Tante Grøns have”. Gennem årets 12 måneder følger vi hendes (og syrenprinsens) arbejde i haven. Fra armchair gardening med planlægning af den nye havesæson, til den dag hvor hun endelig får jord under neglene, havemøblerne sættes ud og det hele begynder forfra igen – og til haven lukkes ned.\nHOS JYTTE OG SYRENPRINSEN\nJeg har været så heldig at besøge Jytte i hendes og Syrenprinsens have hele 2 gange. Første gang i sommeren 2011.\nDen første gang jeg trådte ind i haven var som at få en åbenbaring. Vi var fem havebloggere på tur, og vi havde alle det helt brede smil på, da vi parkerede bilen.\nAllerede ved et kort glimt over hækken vidste vi, at der ventede os en særlig oplevelse, og der var jubelskrig hver gang vi drejede om et hjørne og fik øje på endnu en skøn blomst, endnu en skøn sammensætning og endnu et skønt tableau. Vi gik rundt i flere timer og prøvede at suge al kraft og skønhed ud af haven. Jeg tror vi alle drømte hede blomsterdrømme den nat!\n“TANTE GRØNS HAVE”\nDa jeg åbnede bogen og bladrede rundt i den, inden jeg begyndte at læse, var det som at komme tilbage til Mors, hvor Jytte bor. Tante Grøns have er en fantastisk dejlig bog – en rigtig nydebog, som jeg varmt kan anbefale, og den er fuld af skønne billeder, taget af Claus Dalby, som har været en flittig gæst i Flade. Jytte skriver om alle gøremålene i haven, og vi følger med i hendes tanker om have, om hvad have kan gøre ved mennesker, og om glæden ved at være to om at passe den. Jytte skriver så englene synger, og jeg får et billede på min nethinde af ord, der bare flyder fra fingerspidserne, når Jytte sætter fingrene på tastaturet.\nDet er ikke nogen hemmelighed at Jytte er et meget følsomt menneske, og hun lægger ikke skjul på at livet ikke altid går som en leg, og her har haven en meget stor betydning. Hør bare her: ”Jeg planter håb. Jeg graver skatte ned, hvis kommende blomsterflor skal nydes på en dag, hvor solen forhåbentlig atter skinner på os. Igen skyller en dyb følelse af taknemmelighed over mit have-terapi-rum ind over mig. Intet er så livsbekræftende som at se noget spire og gro. Det er som om der i blomsternes skønhed ligger en helbredende og næsten guddommelig kraft gemt”. Smukkere kan det vist ikke siges, og mange af os har nok oplevet at have en trist dag med spekulationer af den ene eller anden art, og at disse spekulationer fordufter i takt med at vi indånder lykkeendorfinerne i jorden.\n“Intet er så livsbekræftende som at se noget spire og gro. Det er, som om der i blomsternes skønhed ligger en helbredende og næsten guddommelig kraft gemt”\nSom sagt bliver vi måned efter måned ført rundt i Jyttes haveunivers, gennem sne, frost og kulde til et spirende forår, hvor haveglæden og -lysten intensiveres.\nVi sår, vi planter, vi klipper, vi luger, vi nyder, vi høster og vi lukker ned for haven.\nVi går ad stier, gennem pergolaer, op ad trapper og ned ad bakker, mens Jytte fortæller, og Claus fotograferer.\nJytte har et veludviklet pyntegen, og hun skaber de smukkeste opstillinger overalt i haven – på alle årstider. Her er meget at lade sig inspirere af.\nJeg er vild med Tante Grøns have, både i virkeligheden og i bogform, og da vi nåede til december og jeg både havde fejret jul og nytår sammen med hende og Syrenprinsen, vidste jeg at det er en bog, jeg vil læse igen og igen. Jeg glæder mig allerede til næste gang.\nTitel: Tante Grøns have\nLene2020-01-09T12:21:28+02:008. maj 2013|\n10. oktober 2021 | 0 Kommentar\nMargrethe 8. maj 2013 af 10:35- Svar\nOgså en bog jeg kommer til at læse mange gange.\nI HAVEN HOS ♥ EVIGGLADE 8. maj 2013 af 10:44- Svar\nEn Must have til bogsamlingen. Tante Grøn er Danmarks svar på Tasha Tudor. En vidunderlig kvinde – og en tilsvarende have. Har købt bogen som jeg vil nyde at læse og tage frem igen og igen\nFrk. Anemone 8. maj 2013 af 17:38- Svar\nEn ægte nydebog – skønt udtryk, men meget rammende. Jeg glæder mig helt s… til at besøge Tante Grøns Have sidst i maj.\nPia Kbh. 8. maj 2013 af 19:31- Svar\nRigtig, rigtig skøn bog fra en have, der bare ligger alt for langt væk;O)\ngunvor 8. maj 2013 af 20:19- Svar\nOg i går fik jeg bogen af min gemal., Det er liige før jeg ønsker øsregnvejr hele weekenden, så jeg kan læse den, men godtnok trænger vi til vand, men jeg vil nu osse nå lidt i haven.\nMen jeg har smugkikket i den, og det ligner det rene guffeliguf.\nTænk at kunne se haven in natura, men den ligger bare alt for langt væk.\nStaudefeen 10. maj 2013 af 16:33- Svar\nJa, den ser helt fantastisk ud 🙂\nNette 13. maj 2013 af 07:05- Svar\nHar først fået læst din anmeldelse nu, og må sige at du efter min mening har ramt bogens kerne utroligt flot! Smukt skrevet og illustreret. Bogen er en rigtig "feel good" bog.\nLene 13. maj 2013 af 13:54- Svar\nTak Nette, og jeg er nu ved at "feele" good for anden gang – og der er den lige så god 🙂\nFru Friis 17. maj 2013 af 10:49- Svar\nOgså jeg kommer halsende efter alle andre, men det var en fornøjelse at læse artiklen og se billederne fra bog og have. Man kan kun føle sig godt tilpas i dette selskab og i denne have, uanset om det er in real life eller gennem bogens smukke billeder. Tror det er på tide at tage bogen med i drivhuset og genlæse maj og juni, fordi det er der vi er lige nu og her… :o)


Ny dansk forskning peger på, at søvnforstyrrelser skyldes cellerne i øjnene, der bliver dårligere til at regulere vores døgnrytme, jo ældre vi bliver.\nAlle mennesker udvikler med alderen en gul misfarvning på deres linser, men processen sker hurtigere, hvis man ryger eller har diabetes. (Foto: Colourbox)\nVi sover generelt både mindre og dårligere, når vi bliver ældre.\nGrunden til de søvnløse nætter har hidtil været ukendt, men nu viser et nyt dansk studie, publiceret i det amerikanske tidsskrift Sleep, at vores øjne med alderen får en gul misfarvning.\nDen gule misfarvning forhindrer lyset i at trænge ind på nethinden, og det forstyrrer vores døgnrytme.\n»Vi har måltforbindelsen mellem meget gule linser og dårlig nattesøvn, og det var tydeligt, at de forsøgsdeltagere, der havde en meget gul linse, også sov dårligere,« siger Line Kessel, seniorforsker fra Øjenafdelingen på Glostrup Hospital, der har lavet undersøgelsen i samarbejde med Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed.\n»Resultatet kan bruges til at forklare, hvorfor søvnforstyrrelser blive hyppigere i takt med alderen,« forklarer hun.\nDet betyder dog ikke, at vores øjne kommer til at se gule ud. Processen kan ifølge Line Kessel kun ses af en øjenlæge, men den gule linse gør, at der trænger mindre lys ind på nethinden, og det kan føre til søvnløse nætter.\n»Det skyldes, at øjet stimuleres af blåt lys - altså solens lys.«\nDen gule misfarvning har en relativt lille betydning for selve synet, men en meget gul linse er knyttet til søvnforstyrrelser hos ældre. (Foto: Colourbox)\n»Lyset skal ind i øjet, for at hjernen kan justere døgnrytmen, og vi ved fra forsøg, at hvis fuldstændigt raske forsøgspersoner kommer ind i et lyst eller mørkt rum, så mister de deres døgnrytme i løbet af ganske kort tid. Det samme gælder for nogle blinde, der har mistet de lysfølsomme celler i øjet,« fortæller Line Kessel.\nDøgnrytmen er vigtig for vores velbefindende\nVores døgnrytme har altså brug for lys for at fungere. Det skyldes, at døgnrytmen bliver reguleret via et center i hjernen, der frigiver et hormon, melatonin, når det er mørkt.\nHormonet gør os søvnige og bereder os på, at vi skal sove. Omvendt er vi vågne og aktive, når det er lyst, fordi der ikke bliver frigivet så meget melatonin, forklarer Line Kessel.\n»Forstyrrelser af døgnrytmen kan ødelægge vores velbefindende. Det kan man se på folk med spædbørn. De bliver fuldkommen smadret, fordi deres døgnrytme forstyrres.«\n»Det samme gælder, når man rejser på tværs af tidszoner. Det handler om evne til at regulere døgnrytmen, og hvis den evne forstyrres, kan det føre til søvnproblemer, som vi kan se i vores undersøgelse,« fortæller Line Kessel.\n970 deltagere fik målt linserne\nI forsøget fik 970 frivillige forsøgsdeltagere i alderen 30 til 60 år målt, hvor meget blåt lys, der kom ind til deres nethinder.\nForsøgsdeltagere med mere gule linser havde søvnproblemer\nHvis man har meget gule linser, vil man se verden i et mere gult lys. Men man bemærker det ikke, fordi det er langsom udvikling, som hjernen når at vænne sig til undervejs. Først i det øjeblik, hvor man bliver opereret for grå stær, og den gule linse fjernes, bemærker man forskellen. Derfor oplever mange patienter, at verden ser helt blå ud det første døgn efter grå stær operation - ikke fordi verden bliver mere blå, men fordi de lige pludselig kan se blåt lys igen.\nLine Kessel, seniorforsker, Glostrup Hospital\nUndersøgelsen viste, at markant flere kvinder, rygere, ældre og personer med diabetes led af søvnforstyrrelser.\nTidligere undersøgelser har påvist, at linsen ældes hurtigere hos rygere, patienter med diabetes og dem med høj risiko for åreforkalkning af hjertet - men sammenhængen mellem en meget gul linse og søvnforstyrrelser var betydelig, selv efter at Line Kessel og hendes kollegaer havde korrigeret for alder, køn, diabetes, rygning og risikoen for åreforkalkning af hjertet.\nResultatet vedrører alle mennesker\nDen viden er vigtig, fordi den kan hjælpe os til at forstå, hvad der giver forstyrrelser i døgnrytmen.\n»Resultatet vedrører rigtigt mange mennesker - f.eks. folk med skiftende arbejdstider. Men eftersom vi alle sammen får gule linser med alderen, kan den nye viden bruges til at afhjælpe søvnforstyrrelser i fremtiden,« uddyber Line Kessel.\nEffekten af operation er stadig uklar\nNæste skridt bliver at undersøge, hvad der sker, når man fjerner den gule linse.\nI princippet er det det, der sker, når man opererer for grå stær - et indgreb, som med 50.000 operationer årligt rent faktisk er den hyppigst udførte operation i Danmark, beretter Line Kessel.\n»Men om operationen har en gavnlig effekt på søvnkvaliteten, ved man endnu ikke nok om. Det bliver derfor næste projekt at teste det i et større studie,« fortæller hun.\nLine Kessels profil (Region H)


Communication Officer til Neuroscience Academy Denmark til KU SUND Mærsk Tårnet | Ofir.dk\nCommunication Officer til Neuroscience Academy Denmark\nNeuroscience Academy Denmark (NAD), forankret på Institut for Neurovidenskab ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, søger en initiativrig og ansvarsfuld Communication Officer til at varetage kommunikation til NADs medlemmer og formidling af NAD aktiviteter. Vi tilbyder en enestående mulighed for at være med til at præge NADs image over for forskere indenfor neurovidenskab både nationalt og internationalt.\nDu vil blive en del af NADs sekretariat, og indgå i et tæt samarbejde med sekretariatschefen og programmets uddannelseskoordinator.\nDin primære opgave vil være at kommunikere NADs PhD program og NADs øvrige aktiviteter (kurser, workshop, etc.). Du vil endvidere opsøge de gode historier blandt NADs medlemmer og NADs PhD Fellows som vil blive formidlet på akademiets hjemmeside. Bidrag med tekster til hjemmesiden iøvrigt er også en central opgave.\nDu vil være ansvarlig for NADs nyhedsbreve.\nDu vil indgå i udarbejdelse af NADs årsrapport, statusrapporter, samt understøtte kommunikationsmateriale om NADs forskningssøjler.\nDu har en relevant akademisk baggrund indenfor kommunikation\nDu er en god formidler, både skriftligt og mundtligt\nDu behersker dansk og engelsk flydende, både skriftligt og mundtligt\nDu har en god indsigt i, og forståelse for naturvidenskabelig og klinisk forskning og uddannelse\nDu arbejder selvstændigt, men værdsætter at samarbejde med kolleger\nDu har en vis erfaring med hjemmesider og wordpress\nEt spændende, ansvarsfuldt og udfordrende job.\nStillingen er som udgangspunkt deltid 18,5 timer/ugen med mulighed for fuldtid og tidsbegrænset til 6 år. Ansættelse er snarest muligt. Ansættelse forventes som AC TAP efter gældende overenskomst mellem Finansministeriet og AC med mulighed for forhandling af tillæg for kvalifikationer.\nYderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Executive Director Nicolas Caesar Petersen, e-mail: nicolascp@sund.ku.dk, tlf: +45 30209304.\nSend ansøgning vedlagt CV via ansøgningslink nedenfor.\nAnsøgningen skal være modtaget senest 22. maj 2022.\n331128132Phoenix-72b380952022-04-28T00:00:00Communication Officer til Neuroscience Academy DenmarkNeuroscience Academy Denmark (NAD), forankret på Institut for Neurovidenskab ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, søger en initiativrig og ansvarsfuld Communication Officer til at varetage kommunikation til NADs medlemmer og formidling af NAD aktiviteter. Vi tilbyder en enestående mulighed for at være med til at præge NADs image over for forskere indenfor neurovidenskab både nationalt og internationalt.\n2022-05-23T00:32:37.810Neuroscience Academy Denmark (NAD), forankret på Institut for Neurovidenskab ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet, søger en initiativrig og ansvarsfuld Communication Officer til at varetage kommunikation til NADs medlemmer og formidling af NAD aktiviteter. Vi tilbyder en enestående mulighed for at være med til at præge NADs image over for forskere indenfor neurovidenskab både nationalt og internationalt. Du vil blive en del af NADs sekretariat, og indgå i et tæt samarbejde med sekretariatschefen og programmets uddannelseskoordinator. Arbejdsopgaver Din primære opgave vil være at kommunikere NADs PhD program og NADs øvrige aktiviteter (kurser, workshop, etc.). Du vil endvidere opsøge de gode historier blandt NADs medlemmer og NADs PhD Fellows som vil blive formidlet på akademiets hjemmeside. Bidrag med tekster til hjemmesiden iøvrigt er også en central opgave. Du vil være ansvarlig for NADs nyhedsbreve. Du vil indgå i udarbejdelse af NADs årsrapport, statusrapporter, samt understøtte kommunikationsmateriale om NADs forskningssøjler. Dine kompetencer * Du har en relevant akademisk baggrund indenfor kommunikation * Du er en god formidler, både skriftligt og mundtligt * Du behersker dansk og engelsk flydende, både skriftligt og mundtligt * Du har en god indsigt i, og forståelse for naturvidenskabelig og klinisk forskning og uddannelse * Du arbejder selvstændigt, men værdsætter at samarbejde med kolleger * Du har en vis erfaring med hjemmesider og wordpress Vi tilbyder * Et spændende, ansvarsfuldt og udfordrende job. * Engagerede og gode kollegaer. * Et udviklingsorienteret og godt socialt miljø med en uhøjtidelig omgangstone. Løn- og Ansættelsesvilkår: Stillingen er som udgangspunkt deltid 18,5 timer/ugen med mulighed for fuldtid og tidsbegrænset til 6 år. Ansættelse er snarest muligt. Ansættelse forventes som AC TAP efter gældende overenskomst mellem Finansministeriet og AC med mulighed for forhandling af tillæg for kvalifikationer. Spørgsmål: Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Executive Director Nicolas Caesar Petersen, e-mail: nicolascp@sund.ku.dk, tlf: +45 30209304. Ansøgning: Send ansøgning vedlagt CV via ansøgningslink nedenfor. Ansøgningen skal være modtaget senest 22. maj 2022.1JobNet72b38095101000020000IDK_OFIR_02DKDanmark2022-05-22T23:58:59.3030000https://candidate.hr-manager.net/ApplicationInit.aspx?cid=1307&ProjectId=156392&DepartmentId=19006&MediaId=4632&SkipAdvertisement=true0EuropaDanmarkSjælland & øerStorkøbenhavnKøbenhavnEuropaDanmarkSjælland & øerStorkøbenhavnFrederiksberg4447127KU SUND Mærsk Tårnet1Mærsk Tårnet - Varegården/-modtagelsen, Nørre Allé 142200København N30209304DKDanmarkDanmark00.000000000.00000000DKDanmark8FuldtidLedelse01737062JobNet55849331kommunikationsmedarbejder558493301028-04-2022000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=72b38095https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=72b38095https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=72b38095&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=72b38095&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonCommunication Officer til Neuroscience Academy DenmarkMærsk Tårnet - Varegården/-modtagelsen, Nørre Allé 142200København NDKBlegdamsvej 3B2200KøbenhavnDK55.6930187, 12.56340601Dansk3Læse/ tale123407Kommunikationschef6Ledelse365760637Nicolas Caesarnicolascp@sund.ku.dknicolascp@sund.ku.dkDKDanmarkda-DK