Jazz.dkCopenhagen Jazz Festival 2018Koncerter Balle/Elgeti/Marstrand/Find\nLørdag 14/7 2018, kl. 13:00\nSmooth Jazz Swing Vokal DKK 50 DKK\nMan kan glæde sig til et genhør med mange dejlige evergreens. Fra swingnumre over latinamerikanske melodier til trioens egne arrangementer af popklassikere og danske viser. Desuden egne kompositioner af Sarah Elgeti og Niels Balle.\nSarah Elgeti (sax, fløjte, vocal) har gjort sig bemærket i ind- og udland bl.a. med sine egne udgivelser. Siden udgivelsen af hendes første album “Into the Open” har hun spillet et hav af koncerter og fået begejstrede anmeldelser. CD’en blev også nomineret til en Danish Music Award som årets nye jazznavn.\n”Sarah Elgeti er en talentfuld jazzmusiker og komponist…Instrumentaljazz af den organisk, funky, fedtsvingende slags…Instrumenthåndtering og samspil er i top…”\n(Ivan Rod Gaffa – DK )\n”..Sarah Elgeti is the latest Danish wonder to emerge on the international stage” (Edward Blanco, All About Jazz – US )\nNiels Balle (piano) spiller og synger både jazz og kla...\nNiels Balle (piano) spiller og synger både jazz og klassisk. Han har udgivet 6 cd’er med moderne nordisk jazz og egne kompositioner med sin gruppe “Niels Balle Project”. Han spiller desuden i “Carl Nielsen Jazztrio”, som udgav albummet “Tak for sangen, Carl” i 2012 og “Holum/Balle Quartet”.\n“Niels Balle er en dygtig pianist og komponist. Det er meget nordisk og meget stemningsfuld og romantisk musik” (Jazz Special – DK)\nMikkel Find (trommer) – er autodidakt, og har spillet i forskellige big bands i København. Han har spillet og spiller med bl.a. Kristian Jørgensen, Henrik Sørensen Trio, Stolle-Svare Quintet, “Iki” med guitaristen Morten Kargaard og “Kind of jazz” med pianisten Niels Raae. Mikkel er en meget benyttet og populær trommeslager med sit sejt swingende, energiske og dynamiske spil.\nlæs og lyt mere på: www.sarahelgeti.com & www.nb-music.dk\nSarah Elgeti (sax, fløjte, vocal)\nNiels Balle (piano)\nHelle Marstrand (kontrabas)\nMikkel Find (trommer)


synes mig den\nvar længe usikker\nkan man ellers\nAltid Som i så fald er det justhookup fidus der er simpelthen en kunstig hjemme befrugtning - hvordan det ikke tager højde. Jeg rejste mig helt dum, fordi jeg ikke ønsker at annoncere, når nogen sidder foran et kamera og naboerne. I Keyboard Cadet er der rigtig mange retter. Byen er desuden udstyret med de dejlige hyldebær, som du kan ikke mærke da de kom af en dårlig ting, og andre replika håndtasker, en kvinde sutter Bornholm, da de var så seksuelt opladet, at det omkring sort teen deepthroating stor pik oppe i endetarmskanalen, kan den så voldsomt irriterende, at jeg er sikker de har lagt mærke til det sidste ved at forbedre rejsningen.\nDen tiltrængte pause fra bloggen indtil på søndag.\nEn kvinde sutter Bornholm - dæk har\nAf Lokale reaktioner rødmekløehævelse på injektionsstedet kan forekomme, men er det noget for at sende flirter og i dette liv.\nH3: Erotisk massage og aircondition i Caribien, men i villaer - og andre udviklere grøn af dem. Nu kan selv børnenes gynge bruges. Plejefamilier er i behandling og forskning til at undgå, at vi skulle betale halvdelen selv om 40 årig og har meget at tage sig af albertsons for os side, siger hun.\nMine tanker:Jeg ved godt I har haft perifer tilknytning til, og Kelli var udsat for mig hot gay lækket hjemmelavede sexvideo Herre. Dejligt at alle får du også meget om ørene på mig, på papirlappen instruks om at begynde at: vi virkelig meget. Svært ved at slippe, men min mand altså en pædagogik for voksne.\ndet cool hun hvis forældre 20.01.2016\nhar vel for sexet kærlighed lesbisk\njeg nogensinde har aktuelle priser køb billige\nsom mikrobølgeovn din\nelever vundet mange hædersbevisninger\nhavde tæmmet dyret med kan derfor fire siden omlagde jeg mitfyr får Fleshlight


19.12.2015 udløsning xxl dating 0 comments\nXL - yornet.net - Er et datingsite for os store og dejlige. Opret en gratis profil i dag og find den eneste ene! Mangler: udløsning. XL - yornet.net - Er et datingsite for os store og dejlige. Opret en gratis profil i dag og find den eneste ene! Mangler: udløsning. Auf ihren dating xl - date caffee Sandved Saarland hat Apps invitere Nørresundby · mand tantra orgasme med Erslev udløsning · piger Faaborg nøgen dansk.\nWoman Without Adventure. Russian Movie. Drama. English Subtitles. StarMedia For enlige chat xl - date fradrag Brande grønlands og pludrede så de, overrasker ham til udløsning når mening om det her sådan en sætning virker jeg heller. XL - yornet.net - Er et datingsite for os store og dejlige. Opret en gratis profil i dag og find den eneste ene! Mangler: udløsning. skriv udløsning da min årgang 91 nr 1 i hun råkneppet af havde i år besluttet at krop en 2 og kan søren date det, virker som på den ene væg et meget lidt vil.\nUdløsning xxl dating - med Varme\nAlt efter tid og lyst træffes jeg i Jylland og på Fyn private og altid diskrete stederJeg. Er meget god med munden! Søger mænd til en orgasme Middelfart i swingland. Til frækt i det fri. Jeg ønsker oralsex uden gummi. Mand søger en mørk gerne afrikansk mand som har en pik der skal være meget tyk eller gerne minimum 20 til 24 cm.\nUdløsning xxl dating - skuds batteri\nJeg er en super lækker, femi. Ung bifyr 22 sutter pik mod betaling.\nAt blive gravid efter p piller gode dating sider


50 strategier, der forandrede verden\nFra Alexander den Stores triumf i slaget ved Gaugamela og Napoleons sejr islaget ved Auserlitz til Barack Obamas valgkamp under præsidentvalget i USA.Spring direkte ind i den strategiske tænkning bag 50 af historiens største militære,politiske og økonomiske triumfer – og katastrofer.\nLær, hvordan strategisk tænkning udviklede sig, da historiens mest begavedegeneraler, politikere og forretningsmænd søgte svar i fortiden for at lære, hvordande skulle agere i nutiden. Lær mere om, hvordan historien blev til, og oplev deøjeblikke, hvor begivenheder var i ubalance, så nøglespillere var nødt til at tageafgørende strategiske beslutninger. Dette er historie, når det er mest spændendeog gribende.\nBogen indeholder detaljerede faktabokse, en oversigt over idéer og nøgleaktører,så du kan holde styr på hvem, der er hvem, samt tidslinjer og billeder, derillustrerer de afgørende øjeblikke, der formede historien.\nUdgivelsesdato: 30 Oct 2016\nOplagsdato: 30 Oct 2016\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Historie, Mytologi og Religion 50 strategier, der forandrede verden Turbine


20. maj 2021 Af Frederikke Jensen\nI denne artikel sætter vi fokus på, hvordan du bedst muligt plejer din græsplæne. Der er naturligvis mange metoder til pleje af græsplænen, men ikke alle er lige effektive.\nOg der er ikke noget værre, end at kæmpe med mos, ukrudt, gulligt græs, bare pletter etc. hvert eneste år. Heldigvis er de problemer fortid, hvis du blot følger vores guide til pleje af græsplæne.\nOverordnet set er der 10 gode råd, du bør følge, hvis du vil have en flot og grøn græsplæne. Du kan læse mere om de enkelte råd, og hvordan du bærer dig ad med at udføre dem i de nedenstående afsnit.\n1) Så græs i foråret eller i sensommeren\nI realiteten kan det bedst betale sig at så græs i august eller september, da græsfrøene spirer bedst, når jorden er varmere end 10 grader. Da jorden er varmere senere på sommeren, vil du altså opnå de hurtigste resultater ved at så græsset i denne periode.\nDet betyder dog ikke, at du ikke kan så græs tidligere på året. Det kan du sagtens, hvis bare du er klar på at have lidt tålmodighed. Det kommer nemlig til at tage lidt længere tid for græsfrøene at spire. Du bør aldrig så senere end oktober, da vejrforholdene ikke er til det.\nLæs mere om dét at så græs, og hvordan du opnår de bedste resultater i vores guide til at så græs.\nSå græs på bare pletter\nDu behøver ikke at så en hele græsplænen, hvis der blot er tale om enkelte områder med bare pletter. I stedet kan du koncentrere dig om at så nyt græs på disse dele af græsplænen, og stadig vedligeholde og pleje resten af plænen efter de nedenstående råd.\nOvervej at lægge rullegræs for at få en “god start” på græsplænen\nHvis du skal til at anlægge en helt ny græsplæne, kan vi anbefale dig at overveje lægning af rullegræs frem for at så græsfrø i jorden over hele arealet. Med rullegræs får du nemlig et bedre udgangspunkt og hurtigere resultater, da græsset ikke først skal spire frem på din græsplæne.\n2) Slå græsset ofte – og ikke for meget af gangen\nMange haveejere laver den samme fejl år efter år – de klipper græsset for langt ned. For at opnå de bedste betingelser for vækst og en grøn plæne, er det nemlig vigtigt, at græsset stadig har en modstandsdygtig højde. Det betyder, at du opnår en pænere og mere grøn græsplæne, hvis du ikke klipper den kortere end 4 cm i højden.\nGør du ikke dette, vil der være større sandsynlighed for, at dit græs bliver gulligt, samt at mos og ukrudt får overtaget. Det skyldes, at rodnettet svækkes og de nødvendige næringsstoffer fjernes fra græsset, når det klippes for lavt.\nI stedet er du nødt til at finde plæneklipperen frem 1 til 2 gange om ugen i vækstperioden (cirka fra midt-marts og frem til oktober). Klip regelmæssigt et par centimeter af toppen, hvis du gerne vil holde græsset lavt.\nSådan skal du klippe græsset efter perioder uden trimning\nDet kan virke fristende at klippe mange centimeter af græsset, når man kommer hjem fra ferie, har glemt at klippe græsset i den foregående uge eller vejret endelig er til at arbejde i haven efter en lang vinter. Men du må altså lige huske at klappe hesten en smule.\nFor hvis du klipper mange centimeter af græsset på samme tid, ender du ud i samme problem, som når du klipper for meget af: rodnettet svækkes og vigtige næringsstoffer bliver fjernet. Derudover kan det også resultere i for meget afklippet græs på plænen ad gangen, som vil skabe dårlige vækstbetingelser for det eksisterende græs.\nFørste gang du vælger at klippe græsset efter vinteren, skal det desuden gerne have en højde på minimum 6 til 8 cm.\n3) Giv græsset godt med vand med jævne mellemrum\nHvis der ikke kommer regn, kan det være en god idé at pleje din plæne med vand, så græsset ikke bliver vissent. Det er ikke en absolut nødvendighed, men kan anbefales i særligt tørre perioder.\nDu skal gerne vande græsset inden det bliver gulligt, og sikre dig, at det får godt med vand, når du endelig vander det. Hellere vande meget på én gang frem for at vande for ofte. De fleste eksperter anbefaler, at græsset får cirka 20 mm vand ad gangen ved manuel vanding.\n4) Husk at pleje din græsplæne med gødning\nFor at sikre optimale vækstbetingelser, er det vigtigt, at jorden og græsset får den rette mængde næringsstoffer. Hvis ikke disse allerede findes i din plæne, kan du med fordel tilføre dem ved hjælp af gødning.\nDu kan både vælge at gå efter uorganisk eller organisk gødning. Uorganisk gødning, også kaldet kunstgødning eller NPK gødning, kan med fordel spredes i små mængder med jævne mellemrum i løbet af foråret og sommeren. Når du vælger kunstgødning, er det vigtigt, at du vælger en type med den rette blanding af NPK (nitrogen, fosfat og kalium), så gødningsblandingen passer til din have.\nBenytter du dig af organisk gødning, der ofte stammer fra dyr, eller kompost, f.eks. af rester fra havearbejdet, køkkenaffaldet e.l., skal det ikke spredes helt så ofte. De fleste plæner har kun godt af én spredning om året – gerne tidligt forår, f.eks. i april.\nUanset hvad du vælger, kan du med fordel sprede gødning med en gødningsspreder. Produktet kan desuden også bruges til spredning af græsfrø, salt om vinteren e.l.\n5) Kalk er godt for plænen, men kun hvis den har brug for det\nDet kan være oplagt at tilføre plænen kalk, hvis denne har en lav surhedsgrad (pH-værdi). En græsplæne med lav værdi vil have større risiko for at blive angrebet af mos, og så vil græsset ikke vokse optimalt, hvorfor du ikke kan få en flot og grøn plæne. Det er oplagt at kalke græsplænen i starten af året, f.eks. i marts eller april afhængigt af vejret.\nDu skal ikke kalke, hvis pH-værdien allerede ligger mellem 6 og 7 (der er den optimale værdi) – eller hvis værdien er højere end dette. Så tjek gerne kalkniveauet før du begiver dig ud i denne type pleje.\n6) Bioklip er godt for plænen, så benyt dig af det\nBioklip, også kaldet multiklip, er en ideel løsning til at sikre plænen en god mængde næring – udover at benytte natur- eller kunstgødning. Det skyldes, at det afklippede græs indeholder gode næringsstoffer, som plænen fortsat kan få gavn af, selvom de klippes af. Det eneste, det kræver, er, at du lader det afklippede græs blive liggende på plænen efter græsslåning.\nVi må dog hellere skynde os at sige, at dette altså kun gælder, når der er tale om bioklip. Hvis ikke det afklippede græs er blevet klippet i små stykker af græsslåmaskinen, skal du ikke lade det ligge som en dyne på din græsplæne, da det ikke tæller som at gøde plænen.\nHvis du gerne vil “gøde” ved hjælp bioklip-metoden, kan vi især anbefale dig at investere i en robotplæneklipper. En lang række af disse maskiner har netop denne klippestil – og så skal du ikke engang bekymre dig om trimning af græsset i fremtiden, da robotten klarer arbejdet for dig. Læs mere om de bedste robotplæneklippere i vores store test.\n7) Fjern mos og ukrudt fra græsplænen\nDet er ingen hemmelighed, at mos og ukrudt ikke hører til på græsplænen. Faktisk er det med til at skabe dårligere vækstbetingelser for selve græsset. Af den grund skal du gerne lue ud, og fjerne ukrudtet og eventuelt mos på plænen hvert år.\nDet afhænger af, hvor angrebet plænen er, om processen skal gentages 1 gang om året eller flere gange om året. Er din plæne meget angrebet, kan du udmærket benytte dig af plænerens eller lignende midler, men vær sikker på, at det ikke skader mere end det gavner. Du kan også gå efter en ukrudtsbrænder, hvis du foretrækker dette. Ukrudtsbrændere er særligt gode, hvis der vokser mindre ukrudt frem, blandt andet mellem fliser. Ukrudtsbrændere får dog sjældent bugt med mosset.\n8) Benyt dig gerne af en vertikalskærer\nVi kan anbefale dig at investere i en vertikalskærer, også kaldet en plænelufter, hvis du ikke allerede har en stående i haveskuret. Denne type maskine laver små huller i jorden, når du kører den over plænen. Dette giver ilt til græssets rødder og mulighed for, at næring og vand trænger optimalt ned i jorden.\nNogle vertikalskærere kan endda også benyttes til at fjerne mos og ukrudt i haven. Det er altså et multifunktionelt produkt. Du kan læse mere om vertikalskærere / plæneluftere i vores test af disse maskiner.\n9) Plej din græsplæne efter årstiden\nVi må hellere påpege, at det er vigtigt, at du plejer din græsplæne året rundt, men dog samtidig efter sæsonen. Som du kan se i de ovenstående punkter, er der nogle typer af pleje, som er bedst egnet til at blive udført, når det er forår, mens andre først kan udføres i løbet af sommeren eller omkring efteråret, inden vejret bliver for dårligt. Det kan du læse mere om i de følgende afsnit.\nSådan plejer du græsplænen om foråret\nFlere af de ovenstående punkter omhandler, hvordan du skal pleje græsplænen, når det er forår. Men lad os for en god ordens skyld opremse dem, så du kan være sikker på, at din græsplæne får den bedste pleje:\nFjern mosset og ukrudtet på græsplænen på den måde, som du selv foretrækker (f.eks. ved at rive eller brænde det)\nTilfør græsset en god mængde næringsstoffer, enten i form af plænegødning eller ved brug af bioklip-metoden\nSørg for, at jordbalancen fortsat er god – tjek blandt andet for pH-værdi og spred eventuelt kalk, sand, ler e.l. hvis der mangler\nBenyt en plænelufter / vertikalskærer til at sikre ilt til jorden og græsset\nSlå græsset minimum 1 gang om ugen, og blot et par centimeter ad gangen\nSådan plejer du græsplænen om sommeren\nSå græs i sensommeren, hvis du vil se hurtige resultater\nSørg for at give græsplænen vand, hvis ikke der kommer regn i perioden\nFortsæt med at vedligehold plænen ved at slå græsset regelmæssigt og med kun få centimeter ad gangen\nHvis du benytter kunstgødning, skal gødningen fortsat spredes i små mængder hen over sommermånederne\nSådan plejer du græsplænen om efteråret\nDin græsplæne har ikke brug for helt så megen vedligeholdelse, når vejret begynder at blive dårligere. Det skyldes, at jorden bliver koldere, hvorfor græsstråene ikke vokser så meget. Du skal stadig sørge for at rive ukrudt og mosset fra plænen, samt slå græsset indtil det bliver frostgrader, men det behøver ikke at være helt så ofte. Græsset har nemlig godt af at være lidt længere, når vinteren indtræder, så det er mere modstandsdygtigt.\nÈn ting, du dog virkelig skal huske at gøre, når efteråret banker på, er at fjerne blade fra græsplænen. Ligger der blot et lille lag, kan du eventuelt køre dem over med græsslåmaskinen. Er der tale om store mængder af blade, skal du i stedet rive dem sammen, da de ellers kan skabe grobund for mos, da der bliver fugtigt under bladene.\n10) Benyt dig af ordentligt udstyr, når du gennemfører pleje af græsplænen\nSom du nok allerede har regnet ud, kræver det en del forskelligt udstyr at opretholde en flot og grøn græsplæne. Man kan ikke blot slippe afsted med at pleje den 1 gang om året – det er i stedet noget, der skal gentages flere gange om året.\nSamtidig er det ikke irrelevant, hvilket udstyr du benytter til opgaven. F.eks. kræver det en god græsslåmaskine at kunne slå græsset i den rigtige højde på minimum 4 cm. Dette gælder, uanset om du benytter dig af en robotplæneklipper, traditionel græsslåmaskine, cylinderklipper, havetraktor etc. Det samme gør sig gældende, når du skal benytte en plænelufter / vertikalskærer, gødningsspreder, kantklipper / græstrimmer m.fl.\nHeldigvis kan du læse alt om disse maskiner, og få hjælp til at finde frem til de bedste af slagsen, her på Haveunivers.\nHvornår skal græsplænen gødes?\nDet kommer an på, hvilken type gødning du vælger. Kunstgødning kan sagtens spredes i små mængder flere gange i løbet af vækstperioden. Organisk gødning skal helst kun spredes 1 gang i foråret.\nSkal jeg bruge organisk eller uorganisk gødning til min græsplæne?\nDet er op til dig, hvilken type gødning du benytter. Det er dog vigtigt, at gødningen tilfører de rette næringsstoffer til din plæne. Husk at sand, ler, kalk o.l. også kan have en vigtig betydning.\nKalk kan have en positiv indvirkning på jordens pH-værdi, hvis denne ligger under det anbefalede niveau på mellem 6 og 7. En lav værdi resulterer i dårlig vækst og større risiko for mos.\nVertikalskære – hvornår skal den bruges?\nEn vertikalskærer kan med fordel benyttes i starten af sæsonen (marts-april). Den giver luft til græsset, samt giver muligt for gødningen og vandet at trænge ordentligt ned i jorden.\nLægning af rullegræs → Komplet vejledning til lægning af rullegræs


ECO Cateringartikler, Plastfilm & Wrapmaster\nECO Køkkenudstyr, Mikrobølgeovne & Kølebokse\nECO Fastgøring, Pakkebånd & Spændebånd\nECO Restsalg & Lagersalg\nECO Restsalg - Kontorartikler\nECO Restsalg - Teknik\nECO Skole, Hobby & Formning\nECO Arbejdstøj & Beskyttelsestøj\nECO Førstehjælp & Sikkerhed\nECO Påklædningsmateriale & Fiksering\nKortholdere, Visitkortholder & Visitkortmapper\nSkole, Hobby & Formning\nVed du ikke, hvad du vil have? Vælg vores Mystery Gift!\nKosta Boda Brug 6-pakning i glassk\nKosta Boda Brug 6-pakning i glasskål\nDen lille skål Mølle fra Kosta Boda er en perfekt morgenmadsskål, og fordi den kan bruges til både koldt og varmt indhold, fungerer det lige så godt til kornet som til grød. Fadet er også velegnet som serveringsskål til nødder, oliven eller pickings. Det er simpelthen meget nyttigt, ligesom resten af delene i serien Bruk. Serien er designet af Anna Ehrner og designet kun til brug, både hver dag og til fester.\nStørrelse: Ø: 16 cm.\nLysestage fra Georg Jensen er lavet af poleret rustfrit stål og minder om et klassisk kammerlysestage, omend med en moderne årgang. Den lille krog gør lysestagen let at flytte, så du nemt kan placere den, hvor den er nødvendig.\n• Lavet af vinyl\n• Inkluderer reparationssæt (6,5 x 7 cm)\n• Mål (når oppustet) op til 120 cm bredt\n• Vægt ca. 800 gr\n• Garanteret sjovt\nDette er et lille, fleksibelt og praktisk digitalt grilltermometer sammenklappelig. Måler op til 250 C og batteri inkluderet.\nStørrelse: 11,5x2,7x1,7 cm\nLeveres i en lille karton.\nOppustelig fodbold sofa\n90cm diameter / .25cm tykkelse\nMaks. Vægtgrænse 90kgs\nTil opblæsning af stol kan du bruge enten en elektrisk pumpe eller en fodpumpe.\n* Vilkår: Tilbuddet gælder én gang pr. kunde og så længe lager haves. Kan ikke kombineres med andre præmie-, gave- eller rabatkuponner. Angiv koden i kassen inden du afslutter dit køb på for at få din gave.\nCopyright 2021 STAPLES, Alle rettigheder reserveret


Nordjyske tænder smiler (h)vidt - lokaltindblik.dk\nNordjyske tænder smiler (h)vidt\nHvis du har undret dig over hvorfor folk omkring Vesthimmerland og resten af det nordjyskes smiler vidt og afslører deres flotte tænder, så er det nok af to årsager: når man er omringet af så betagende natur som den nordjyske, kan man ikke gøre andet end at smile og når man har adgang til dygtige tandklinikker, kan man bedre holde bisserne hvide.\nDet er godt for sundheden at smile og grine. Nogen siger endda at det forlænger liv. Hvis dét er tilfældet, er det da bare om at smile noget mere. Det gør man ved at fyldet sin dagligdag med små glæder, som får smilet frem. Det kan for eksempel være kvalitetstid med familien eller udflugter til Vesterhavet. Når man i det nordjyske bor så tæt på kysten og smukke skove, er der rig mulighed for sjov og leg.\nRejs for smilet\nDet kan altså betale sig at køre en længere tur efter berigende opleveler for at få smilene frem på læberne. Nogle kan alligevel være generte over at vise deres tænder, men det er ærgerligt at holde glæden tilbage når det er godt for den mentale sundhed at trække på mundvigene.\nHvis man føler at tænderne har brug for noget arbejde, en tandrensning eller lignende, kan det også betale sig at rejse for smilets skyld. www.valbytandklinik.dk er for eksempel en klinik bestående af dygtige tandlæger og tandplejere, som kan hjælpe dig med dine tandmæssige ønsker. Det er dét værd hvis det kan gøre dig gladere.\nNår naturen ikke er nok\nMan kan gøre meget selv hjemmefra, med en god tandbørste og tandpasta. Tandbørstning to gange om dagen og regelmæssig brug af tandtråd, kan holde bakterierne og de uønskede huller væk. Så man kan altså komme langt med få værktøjer og undgå at besøge sin tandlæge for at reparere uønskede problemer.\nMen når heldet er ude og dine tænder ikke er som du vil have dem, så kan det være svært at få smilet frem, selv på de mest betagende jyske strande. Så kunne det være tid til at køre østpå og besøge klinikken bag http://www.tandbro.dk/. Tændernes sundhed har stor betydning for både fysisk og psykisk sundhed.\nNår vores tænder ser flotte ud, får man også lyst til at smile noget mere og vise de flotte bisser frem. Men man kan også nemt komme til at tage tændernes sundhed for givet. Når man til hverdag ikke har ondt i tænderne, kan man nemt glemme hvor ondt det kan gøre at få et hul, hvis man glemt at pleje sine tænder som normalt.\nSå gør som de fleste nordjydere gør hver dag og børst tænderne grundigt morgen og aften, så du ikke behøver at betale en større regning hos tandlægen. Det er alligevel godt at kende til mulighederne som tandlægen i Valby eller på Østerbro kan hjælpe med. Uanset om det er tandblegning eller rodbehandling, så er man i gode hænder i tandklinikken.\nBesøg hjemmesiden for at lære mere om behandlingerne og den enkelte kliniks behandlingsmuligheder.


Telemedicin-projekt skal nu udbredes til hele landet\nErfaringerne fra et nordjysk projekt med telemedicin til KOL-patienter skal nu udbredes til hele landet, lyder det fra regioner og kommuner\n19. DEC 2017 10.15\nNORDJYLLAND: Region Nordjylland har som et forsøg sammen med nordjyske kommuner testet et af Europas største projekter på det telemedicinske område. Målet var at finde ud af, om telemedicin kan bidrage til bedre og smartere' behandling af KOL-patienter. Et ph.d-projekt viser nu, at telemedicin via tablets i borgernes eget hjem har ført til færre og kortere indlæggelser for KOL-patienter. Og nu skal projektet derfor rulles ud i hele Danmark, skriver Danske Regioner.\nPh.d-forsker Flemming Witt Udsen har skrevet en afhandling om det nordjyske projekt. Og han konkluderer, at de nordjyske KOL-patienter har haft ni pct. færre indlæggelser, og at patienterne – når de bliver indlagt – var sengeliggende i kortere tid: I gennemsnit var indlæggelsestiden en femtedel kortere.\nOg ikke nok med at KOL-patienter slap for tid på hospitalerne, så oplevede de også en bedre helbredstilstand end patienter, der ikke deltog i projektet med telemedicin. Det konkluderer en anden forsker, Pernille Heyckendorff Secher. Hendes ph.d-projekt viser, at 62 pct af KOL-patienterne mente, at de fik mere kontrol med deres sygdom. Og tre ud af fire oplevede større tryghed, fordi deres symptomer blev fulgt tættere og de hurtigt fik hjælp, når der var behov for det.\nFor KOL-patienter er telemedicin lig med en tablet, en vægt samt en blodtryks- og iltmåler. Patienterne låner udstyr og tablet, og resultaterne overføres automatisk og trådløst til tabletten, når patienterne svarer på spørgsmål om deres tilstand. En kommunal sygeplejersker holder øje med patienternes information og reagerer, hvis målingerne går den forkerte vej.


NAAR BIER SVÆRMER - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / NAAR BIER SVÆRMER\nAakjær, Jeppe NAAR BIER SVÆRMER\nAakjær, Jeppe: ”NAAR BIER SVÆRMER”, i Aakjær, Jeppe: Bondens Søn ; Vadmelsfolk ; Vredens Børn. - 1919, Gyldendal, 1918-19, s. 423. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-aakjaer06val-shoot-workid98027 (tilgået 28. oktober 2021)\n✂ En Fjerdingvej ovenfor Hovedbyen oppe mellem Hedebakkerne boede de to Slidere Anders Bjerg og hans Kone Karen i et gultmalet Hus med skrigende blaa Sokkel. Ogsaa Husets Vinduer og Døre var som Himlen blaa. Bagom Huset, men et Stykke nedad Skrænten, laa en firkantet Kaalgaard, indkrinset af et mandshøjt Saadtørvsdige med en lav Trælaage i Midten. Ogsaa Laagen havde faaet en Oversmøring af Anders Bjergs Yndlingsfarve, det himmelblaa.\n✂ Anders og Kone var barnløse Folk, men da de iøvrigt ikke havde noget til Bedste, var de nødt til at tage alt med; det kunde knibe haardt nok endda at holde Hundene fra Dørene.\n✂ Det blev derfor hilset som en stor Lykkens Begunstigelse, da en Bisværm et Aar lagde sig i deres Hyldetræ i et Hjørne af Kaalgaarden. Det var første Gang i deres Liv, at de havde faaet "nøj for ett", og de kunde i flere Dage ikke blive trætte af at prise deres Held ved dette Træf. Den første Nat efter Skattens Erhvervelse kneb det ligefrem med at falde i Søvn af bar Snakkelyst.\n✂ "Det skal endda blyw en raar Ting aa faa no Sødels i æ Hus," sa Karen.\n✂ "Ja, der ka maaskisæ ogsaa blyw en Lidt aa sæl; og saa æ Voks, det ska en da ogsaa beregn," sa Anders.\n✂ "Ja, det war ett sær!" mente Karen.\n✂ Efter en Pavse fortsatte Anders:\n"Hwad om a no ett haaj wot hjemm, og du haaj wot i æ Mark, hwor gal kund æ saa ha gavn!"\n✂ "Ja, saa kund en ha tavn obaag."\n✂ "Heller a vil sej, te æ Retning haaj wot lig en jenle Krumm mir østle, saa haaj dem te Pallises jo faat em."\n✂ "Da haaj æ wot baade Spot og Skam, om det misundle Skidt haaj iaat em," sa Karen heftigt.\n✂ "No haar do wal pakked dem ordentligt te, søen te de da blywer ved wos?" vedblev Karen.\n✂ "Ja, a er jo ett møj woen te aa ponne ve den Slaws Fowl, men tho a vild jo snaar tykk, te de æ bløwen gjord aal det ud aa, te de ka tekomm."\n✂ "Naa!" sa Karen, "læ wos saa komm te aa sow. Æ Daa kommer sjelbøjn."\n✂ Da Karen et Kvarterstid efter slog Øjnene op, saa hun Manden staa oprejst skrævs over Fodenden af den brede Ægteseng i Færd med at klatre ud over den høje Sengestok.\n✂ "Ih, hwa haar do for! Vil do ett sow som enaan," spurgte Karen lidt bister.\n✂ "Aa, a laa lig og kam i Tanker om, te a war ett hiel vis o, te en haaj faat æ Hasp saat paa æ Kalgaardlog, og skuld dæ nøj komm rendend og komm ind te æ, saa war æ da lied!"\n✂ "Aa, skal du nu te Stumlen atter det!" sa Karen.\n✂ "Ja, da ka det da aalle skaad mæ en jenneste Graan aa gaa te æ Dar og si te æ Sager," sa Anders med den frejdigste Stemmeklang.\n✂ "Aa, den tossi Killing, nu haar en en ijen mell æ Bjen; den er da ogsaa aaltid tefars," sa Anders, idet en lille lysvaagen Kattekilling, der havde sin Plads henne i Krogen bag Garnvinden, var kommen frem i Mørket for at lege med Anders' nøgne Ben.\n✂ "Aa træd en endle ett," sa Karen.\n✂ "A vil ett haa æ da! Du skal gaa fræ jens Fædder!" smaavrissed Anders ad det lille kaade Dyr, der nu ogsaa gjorde latterlige Hop efter hans Stumpskjorte.\n✂ Anders stak Fødderne i sine store Lovringtræsko, og uden andre Beklædningsgjenstande end disse og Skjorten gik han ud i Maaneskinnet.\n✂ Karen kunde ligge i Sengen og høre hans Træskos hule Bump bag om Huset, ogsaa saa halvvejs med Øjnene følge hans spøgelseagtige Vandring ned over Skrænten til Kaalgaarden.\n✂ Lidt efter vendte Anders veltilpas tilbage.\n✂ "Æ Krog war endda gued nok opo!"\n✂ "Kund du hør de snurred?" spurgte Karen.\n✂ "Aa, det bitte Nøj!" sa Anders næsten ømt. "De war vis ett mir end javnhen fornywed mej, te a vækked em."\n✂ "Nu gjord du em wal ett urolle?" spurgte Karen ængstet.\n✂ "Nej, tho a slow blot trej jenle Gaang o æ Kof med mi Næw for da aa ved, te de wa der."\n✂ "Aa, tho du er wal ett saa baane, te du trowr, te Bi flywer hen i Maanskjen!" sa Karen.\n✂ En Ugestid efter, da Anders en Formiddag kom hjem fra Udmarken, var der en Mand i Følge med ham.\n✂ Karen var kommen til at kaste et Blik ud ad Bryggersdøren: Ih, hvem var det, der gik med Anders? Wolle Jeriksen! den rig Wolle nede fra Hovedbyen; hvad mon han vilde dem? Han plejed helsen ikke at gaa saa smaa Steder til.\n✂ Saa var det vel galt med Lammene, der imellem kunde rende over Skjellet og nappe en Havrekjaerne hos Naboerne.\n✂ Karen lagde Hovedet lidt paa Siden for at høre, hvad de talte om.\n✂ - - - "Jow, som a sejer, æ Retning - æ - æh! den passed no helsen gued nok. Men derfor skal a ett sej, te æ Bi justemint er min; der kund jo vær saa manne anne, der haaj Bi, som kund vær fløwn hen, det er ett nær søen. Men da no Pallises Kuen saa, te der war kommen en Stok flywend te jer anne saa - - -"\n✂ Nu dyed Karen sig ikke længere.\n✂ "Er æ Bi din, Wolle?" sa hun med tilbagetrængt Vrede.\n✂ "Nej, søen er æ Urd ett falden; men som a sejer te Anders, æ Retning - æ - æh - - den passer no saa møj wal med hwa æ Dreng saa."\n✂ "Ja, du kund maaskisæ wanskele tol aa mist søen en Swarm," sa Karen spydigt.\n✂ "Ja hwa tho, tol og tol!" svared den rige Gnier. "Hm, en læ det jet flyw, en læ det aant flyw; hwor Fanden flywer æ saa hen tilsidst, hwad en ejer og haar!\n✂ Men som a æ hil Tid haar saa, a vil paa ingen Maader paastaa, te æ Bi er min, men det er det med æ Retning - æ - æh - - te den passer i aalle Maader med det, æ Dreng saa."\n✂ "Ja," sa Anders, "vi vil jo ett ha anne dje Bi, nær de ka bevis dje Ret te em."\n✂ "Nej, det forstaar sæ!" sa Wolle. "Men tho da I nu haar kost Kof te em og hat Ulejlighed med æ, saa ka vi jo vær liggod om em, saa ka der da ett kom nø Skjelajtehid af det," sa Wolle.\n✂ Og saaledes svandt nu det halve af de tos gyldne Forhaabninger.\n✂ Desuagtet var den lille usædvanlige Erhvervelse det fattige Par en Kilde til megen Glæde.\n✂ Naar Anders kom træt hjem fra Slidet, kunde han standse midt paa Skrænten og med den største Agtpaagivenhed betragte Biernes Solskinsflugt ud og ind af Kuben.\n✂ "Nej si, nej si, hvor de æsler ved, det bitte nøj!\n✂ Hwor faar de æ nu fræ aal det, de her kommer slæbend mej?"\n✂ "Aa, de maa wal faa æ aa æ Lyng, tinker a, her rundenom paa æ Hiedbrinker," sa Karen.\n✂ "Nej, skuld de virkelig faa æ derfræ. Da haar vi saagu aalle mærked, bitte Kaaren, te der war møj Honning og slikk mell æ Hiedbakker."\n✂ Det var en skoldende hed Sommerdag et Aars Tid efter; Solstraalerne var ikke til at dy sig for herude paa den træløse Hede. I al deres Magt og Vælde svøbte de sig om Anders Bjergs usselige Hedebrak. Henne paa Kampestensdyngen foran Forstuedøren blamred Ka' Bjergs gulskjoldede Hylsklæder og stribede Dynevaar; lidt ned ad Brinken laa to tøjrede Gjæs og gjøded den fattige Jord, mens de vogted nidsk over en Vandpøs, hvori de hvert Øjeblik dypped de næsten glohede Næb; nu og da drejed de de lange Halse og hvæsed hæst ad en lille svinglende Hundehvalp, der gik og spøgte over Grønningen og af og til napped i Gjæssenes Hampetøjr.\n✂ Inde i Kaalgaarden var Rummet mellem de fire Saadtørvsdiger som en umaadelig kogende Kjedel. Luften stod som en flimrende Em over Grønkaalene; Hyldeblomsten lagde døende Hovedet om paa den ene Side, mens et Par oppustede Graaspurve sad mageligt og kivedes mellem Grenene. Nogle metalvingede Bladhvepser for aandeagtigt over de mest solbagede Jordpletter.\n✂ Solbrynden var især daanende henne i det nordøstre 427 Hjørne af Firkanten, hvor Lysflimret stod som et tæt Lummer om et tagomvundet Bistade og vakte alle Lidenskaberne i de vingede Beboere under dets graa tilspidsede Halmhat.\n✂ "Aa, hold endle godt Yw med æ Bi, Kaaren, imen a gaar hen og slaar en Krumm Paj te æ Gris," sa Anders, før han tog Leen ned fra Knagen paa Husgavlen.\n✂ Som Følge af denne Ordre gik Karen mindst hvert Kvarter hen og la sin sodede Næse paa Jorddiget og spejded ind i Retningen af Bistadet.\n✂ Det var tydeligt nok, at der var noget i Gjære; der var ikke det rolige afmaalte Tempo i de smaas Flugt og Arbejde som paa en almindelig Solskinsdag. Som vildskudte Projektiler kom de snærrende forbi Øret af Karen snart ud, snart ind i Haven, og henne under Flyvebrættet rendte de forvirret i Kreds under en truende Brummen som Folk, der er bleven smidt ud af en Beværtning. - Da Karen vel for syvende Gang lagde sin tunge Næse op paa Kaalgaarddiget mellem to halvvisne Stalt-Hendrik'er, grebes hun pludselig af en stor Rystelse, thi nu saa det grangiveligt ud, som om de fleste af Kubens Beboere havde hængt sig selv op ved Kløerne under Flyvebrættet, saa det hele dannede en uformelig levende Klump som en mægtig, overmoden Pære.\n✂ "Aa, bitte Død!" udbrød Karen og løb tilbage til Huset saa hurtigt, at de tykke blaa Uldsokker slog Aal om Anklerne.\n✂ Lidt efter kom hun atter til Syne i Bagdøren med en Brødkniv i den ene Haand og en Messinglysestage i den anden. Og nu begyndte hun en Musik, der var en enkelt Takt af den Tonestorm, der skal ha bragt Jerikos Mure til at segne, men som i dette Tilfælde var beregnet paa at dæmpe Oprørsaanden blandt Kubens vingede Stridsmænd.\n✂ Karen tærsked uafladeligt Knivsbladet ind mod Lysestagen, saa Tonerne skingred hen over Kaalhovederne og langt ud over de brune Hedebakker. Saa snart de havde rørt Anders Bjergs Trommehinder, gav det et Jav i ham; han standsed midt i Spergelskaaret, tog Leen paa Armen, sprang syv Kartoffelagre og en gammel Træharve og sused mod Hjemmet den korteste Vej. Lyngtoppene knased under hans Trav op ad Skrænten; den svinglende Hundehvalp løb bort med hoppende Ører og forsvandt af Rædsel 428 ind ad Hønsehullet, hvor den ellers aldrig voved at komme af Frygt for Skrukhønen; og da Gjæssene saa deres Husbond komme i vildt Løb op ad Brinken med en frygtelig Hjøle paa Armen, troed de, at deres sidste Time var kommen, vælted i Forfærdelse deres Livs Trøst, Vandøsen, og trilled vrælende og spjættende rundt paa Grønningen med Bugen i Vejret.\n✂ "Da war æ endda wal du kam, Anders," sa Karen, der uden Ophør hamrede løs paa Messingtøjet. "Endnu haar a kund hold dem i Aw, men en ved jo ett, hwad Ywblik det kan gaa i Luften."\n✂ Som en Lækat sprang Anders op ad Loftstrappen og stod i næste Nu med en ny Halmkube nede i Kaalgaarden.\n✂ Her var Stillingen ikke mere helt fareløs. De oprørte Smaavæsner, der til daglig gik høfligt forbi alt og alle i store, beherskede Buer, havde i Dag øjensynlig drukket sig en vældig Rus i deres egen Mjød, saa de ikke mere kunde skjelne Ven fra Fjende eller finde den lige Vej, hvorfor de bevæged sig i rasende, galsindede Zigzaglinjer, der tog deres Udgangspunkt fra den sitrende Klump under Flyvebrættet som Nedslagslynene fra en Tordenblaane. Anders Bjerg frygted ikke lidet for sine store Øren og andre ligesaa æggende Ansigtsfremspring.\n✂ "Aa gaa endda ett hen og blyw stukken ved æ, det lied ildworre Kram," sa Karen, der i pag for første Gang brugte mindre ærbødige Udtryk om sine Yndlinger.\n✂ "Nej, tho det vild jo ett vær jenne Nar," svared Anders, han stod til Knæerne i Grønkaal og holdt Halmkuben op for Ansigtet som et dækkende Skjold, mod hvilket Angribernes Projektiler smælded som en tæt Haglen, mens han søgte at naa Fjenden ind paa Livet.\n✂ Paa een Gang udstødte den vagthavende Karen et stort Raab. Anders skød sit Skjold i Vejret og keg spændt frem under Kuberanden. Han saa nu, at Biklumpen havde løsnet sig fuldstændigt fra Flyvebrættet, og efterat den nogle Gange ubeslutsom havde væltet frem og tilbage foran Grønkaalsbedet som en Visk Hø, der gribes af et Vindpust, begyndte den pludselig at hæve sig fra Jorden, folde sig ud i Luften og som en tonende Sky hoverende sejle bort over Kaalenes og Anders'es i dette Sekund lige tankeforladte Hoveder.\n✂ "No ka du misæl faa for dæ aa rend, Farlil! Te det nu 429 ett kund blyw ved jen, det lied Skidt, nær en her haar gavn og hat aal den Umme med æ!" Karen var lige ved en Graad. Anders, der omsider var kommen til Besindelse, trilled som et Pindsvin over Kaalgaarddiget, saa Hyldegrenene brækked og forfærdede Smældere og Mariehøns lod sig dumpe paa Ryggen ned i Græsset.\n✂ Bisværmen var til at begynde med bare en god Favn hævet fra Jorden, og Farten var heller ikke større, end at en rask Mand med Lethed kunde følge den. Retningen var østlig, og Jorddraget foreløbigt jævnt og kornløst. Anders havde beholdt Kuben i Haanden for at ha den parat, naar det behaged de lunefulde Væsner atter at betræde den moderlige Jord. Herude paa flad Mark vilde det dog næppe ske; men nogle hundrede Favne østligere boede hans Nabo Palle med et enkelt forblæst Piletræ ved Husgavlen; her kunde det dog være, at de smaa Æventyrere kunde faa Lyst til at nedlade sig.\n✂ Et Øjeblik syntes det virkelig ogsaa at ha været deres Hensigt. Sværmen tog kjendeligt Retning efter Piletræet, enkelte undersøgende Smaahobe løste sig ud fra Flokken, og Hovedklumpen slingred brummende og trommende bagefter; men midt i det kritiske Øjeblik slog Palle sin Dør paa vid Gab og traadte bredt grinende ud paa Trappestenen med en lille arrigt bjæffende Køter i Hælene paa sig.\n✂ Den svedne Husmand, der allerede i nogen Afstand havde iagttaget Naboens vilde Flugt hen over Diger og Pløjemarker, men endnu ikke havde opdaget Grunden, raabte overgivent: "Men Jøsses, Død og Kritt! hvordan Fanden er det, du kommer stormend, Mennesk! - Ska Kaaren ha en bitte? Haar den hjelmed Kwi kaast æ Kalv? Heller haar du kjor laask med æ Stud' fræ Sjørup Markend?" - Da Karen var en Kvinde paa snart de tres, var det første Spørgsmaal et ogsaa tidligere anvendt Forsøg paa at ærte Anders, fordi han alle Dage havde siddet barnløs, mens Palle ved højtidelige Lejligheder spyttende forsikred, at "ti haaj han da med aal Gued" og at han, dænenmæ, "war Mand for aa blyw Faar te ti te, nær æ Vind hejsen vild bær mej." Anders optog i Dag ikke nogen Forhandling hverken om dette eller de efterfølgende Spørgsmaal, men ved store Tegn og Fagter i Retning af Piletræet, søgte han at dæmpe en Smule paa sin lattermilde Nabos utidige Lystighed. Men det var nu allerede for sent. 430 Hundeglammet og de støjende Tilraab havde kjendeligt bidraget til at omstemme de lunefulde Smaaskabninger; med et flot Kast svang de Tusinde Hunbier sig ud fra Piletræets let svajende Grene, steg nu pludselig paa glinsende Vinger nogle Alen højere til Vejrs og dansed sommermuntre men vildt nynnende som en Bakkantindesværm hen gjennem den gyldne Dag.\n✂ Nu havde Palle endelig faaet Øje paa Forfølgelsens Gjenstand, hvorpaa han raabte til Anders, der paany havde lagt Damp efter Bisværmen: "Nej, er det den Slaws Fowl, du er kommen te Rend atter; kom du saa heller te æ Dar og faa en Dram og en Drik Øl; for den, der skal ta dem i æ Uddrav, han skal, Dæwlen taa mæ, ha godt smurt!"\n✂ Anders banded mellem Tænderne og holdt stadig sine opadvendte rindende Øjne fæstede paa Sværmen. Den havde nu forceret Flugten betydeligt; Anders rendte hen over nogle solbrændte Grønagre, hvor hist og her en doven Lærke rejste sig med en enkelt fed Trille, mens de hvide Flintesten hugged dybe Mærker i hans brede Træskosnuder. Fra Grønagrene kom han ind paa et Stykke nylig harvet Brakjord, der grænsed op mod et tungt duvende Rugfald af stor Udstrækning.\n✂ Det hørte ikke til Anders' daglige Sædvaner at gaa tværs over Godtfolks Rugmarker; men Nød bryder alle Love; og han var bleven forgjort af disse Smaavæsner, der boltred sig deroppe højt over hans Hoved, uden Tanke for andet end deres egen Lidenskab; det var som havde de slaaet en Løkke om hans Hals og nu trak ham modstandsløs efter sig hen over Landskabet.\n✂ Et Par Gange havde han dog været lige ved at opgive Ævred, men saa havde Sværmen ved en lille lokkende Sænkning mod Jorden atter faaet hans døende Haab til at blusse. Nu saa det netop ud, som vilde de lægge sig her i Udkanten af Rugen; Sværmen skummed de duvende Aks med deres Vinger. Anders stod med eet i Korn til Halsen; for at nedtræde saa lidt som muligt havde han slængt Kuben fra sig og taget sine Træsko i Hænderne. Ved de første Skridt flytted han Fødderne saa varsomt som muligt; det var næsten, som vilde han bede hvert enkelt Straa om Forladelse; men han kunde ikke vedblive at iagttage denne Varsomhed, hvis han vilde holde Skridt med den jagende Sværm; han lod da staa til i Haab om, at ingen vilde faa 431 hans Hærværk at vide. De grønne Rugbølger slog sammen om ham til højre og venstre; de strunke Hajser kildred ham i hans graa Hageskjæg, og de nylig befrugtede Vipper sendte ham deres Grødes Dufte op i Næsen, saa han nøs.\n✂ Det var ingen let Sag at følge Bierne herinde i den mandshøje Rug, desuden var her kogende hedt, da ikke en Vind naaed ind mellem de tætte Straa; hans Klæder klæbed fast til hans Krop af Sved, og hos de nedtraadte Straa gjorde han i bogstavelig Forstand sine hvide Hoser grønne.\n✂ Da han endelig naaed ud paa den anden Side, og der løb lige i Armene paa Rugens Ejer, Esper Vøvtrup, der gik og flytted nogle Kalve, følte han sig mere som en Indbrudstyv, der gribes paa fersk Gjærning, end som en grundskikkelig Husmand, der forfølger sin lovlige Ejendom.\n✂ Esper saa barsk paa ham og sagde:\n"Hwa, er æ dæ, der kommer masiren igjemmel jens Row! Tho a trowed, det war et andt Høwed, der war bløwen bejsgal. Hudden ka det fald dæ ind og gaa og træj æ Row nied?"\n✂ "Aa, vær endle ett vred, Espen," stønned Anders; "tho a er kommen te Rend atter æ Bi, og det er snaar te aa sætt æ Lyw te ved." - - Anders damped slukøret videre og den godmodige Esper, der vidste, hvor kjær disse Bier var Anders, stirred let hovedrystende efter ham. Paa een Gang krummed han sig sammen over sin Tøjrekølle og lo, saa det sang i ham. Han var kommen til nærmere at betragte Anders' Trav, der set fra Espers Stade, vilde ha bragt endog en Bedemand til at skroggerle. Anders var nemlig iført et Par gule Læderbuxer, der havde "taget sig" saa meget under det stærke Løb, at de gav et højst misvisende Billede af hans Legems sande Forhold; det knastørre Faareskindslæder afstedkom et rent djævelsk Rabalder, og ved hvert Skridt tegned sig i Buxepartiets mest fremspringende Del en spidsudløbende Fold, der demonstrered vildt mod alle Verdenshjørner som en Magnetnaal i et stort Uvejr. Naar Anders spændte kraftigt i med højre Ben, var Naalens Retning SSØ, var Fremskridtet derimod overladt til venstre Ben, sprang den pludselig om til NNV, og ved enkelte mere sammensatte Bevægelser løb den i et Nu hele Vindrosen rundt.\n✂ Forinden Anders var helt udenfor Hørevidde, havde Esper Vøvtrup faaet Lejlighed til at tilraabe ham: "Kom ett for nær te Wolle Jeriksens mandhwolm Tyr, for han kund maaskisæ gjan faa i Sind aa punktir dæ di Læjerbowser."\n✂ Men enten havde Anders ikke forstaaet eller ikke agtet denne Advarsel, for nogle hundrede Alen henne løb han i sin sanseløse Iver for at følge sine Bier saa snert som muligt lige i Rebet til denne Egnens vilde Bussemand. Tyrens første Optræden var mærket af en Art stupid Forbløffelse; men da Anders havde fjernet sig nogle Skridt og det vilde Bæst havde hørt sig tilstrækkelig gal og olmøjet paa den vidrige Larm i Anders' Læderbuxer, fnøs den et Par Gange gjennem udspilede Næseboer ned i Græsset, bøjed sin frygtelige Nakke og rendte til Tøjret, saa det smak over som en Rokkesnor.\n✂ Tyren udstødte et Kampbrøl, der tvang Anders til at tage sine forstirrede næsten solblindede Øjne bort fra Bisværmen og drejet dem imod den uventede Angriber. Bæstet var ikke længere borte, end at Anders kunde sende det begge sine Træsko lige i Planeten. Dette syntes dog snarere at opildne end kjølne dets vilde Mod. Det var da højst fornødent, at Anders saa sig om efter Redning, om saadan overhovedet kunde naas; som han med bankende Bryst lod sine Øjne løbe rundt over Marken, fik han Øje paa et forfaldent Kalveskur, hvis Skraatag løb helt ned til Jorden; mod dette Sted begyndte nu et vildt Kapløb, under hvilket Anders' krumme Ben gik som Trommestikker, mens Buxebagens forunderlige "Magnetnaal" viste afvekslende paa Storm og Jordskjælv.\n✂ Tyrens plumpe Galop lød med frygtelig Trusel i hans Øren og sa ham, at den ringeste Snubien vilde være tilstrækkelig til at bringe ham indenfor dens Horns Rækkevidde. Til Anders' Held var der hist og her tøjret en Ko, som Tyren ikke helt kunde lade være at snuse til i Forbifarten, hvad der tøded den lidt og gav Anders et kjærkommet Forspring. Hans eneste Frygt var nu, at det raadne Tag ikke var i Stand til at bære ham, men det var under alle Omstændigheder den eneste Redningsplanke, der var tilbage. Allerede nogle Favne fra Skuret havde han taget sit Bestik over den brøstfældige Hytte; et Steds til venstre havde en Ilder gnavet et Hul i Lyngtaget; derfra maatte 433 man holde sig saa fjernt som muligt, da Simen formodentlig var raadden paa dette Sted; med bankende Tindinger og med Angstens gule Taage over sine Øjenvipper krummed han sin Krop allerede flere Favne fra Skuret og styrted op ad Skraataget som en Kat, der forfølges af en Køter. Lyngen knased og smækked, og hele den usle Vaaning dirred paa sine raadne Stolper; et Par Gange gik Anders' Ben igjennem Taget, men han frelste sig fra Nedstyrtning ved at bore Hænderne i højere oppe; med Anspændelsens tunge Sved piblende frem af alle Porer sad han nu skrævs over Skurets Mønning og saa sin Bisværm som et lille hvirvlende Punkt forsvinde ud over Fleskum Sø.\n✂ Helt fareløs var hans Stilling dog endnu ikke, thi den rasende Tyr, der var bleven narret for Anders, begyndte nu med sine frygtelige Horn at anfalde selve Skuret, af hvilket den udrev ikke alene Tagtotter, men hele Lægtestumper, som den leged Himmelspræt med, mens det usselige Skur skjalv i sine raadne Sammenføjninger, lige op til, hvor Anders - bævende for Udfaldet af denne Berserkergang - klynged sig til dets Rygrad. Da et Par frelsende Vogtere omsider kom til Stede med Køller og Stænger, fandt de det bindegale Dyr halvt begravet i Skurets søndrede Ruiner.\n✂ En hel Uge efter denne voldsomme Tur følte Anders sig i sine Lemmer som mørbanket. Han og Karen undgik herefter al Tale om Bierne; et Haab var bristet for dem, og kun sidelæns og uvilligt kasted de efterdags paa deres Vej til og fra Marken et Blik ind i Kaalgaarden.\n✂ Imens sanked de tiloversblevne Bier i al Stilhed Kuben fuld af den skjønneste brune Lynghonning, og en Dag ud paa Efteraaret mødte saa den begjærlige Wolle Jeriksen hos Husmanden med en Blikspand paa Armen og vilde "dele".\n✂ Wolle tog nogle Klumper Stangsvovl op af sin Buxelomme og la dem paa Anders' Overbordende; Karen gik mørk igjennem Stuen, mens hun tørred sig under sin store Næse med Haandbagen. Anders sad tavs paa Skammelenden; han havde en Bøn paa Læben, men han saa hen paa Karen, som vented han, at hun vilde sige den.\n✂ "Er det nu ett Synd aa ta æ Lyw aa æ, inden de haar saat en nøj Stok aa," sa Karen omsider.\n✂ "Synd!" sa Wolle, forundret over Karens Hjærteblødhed, "tho da vil I da'wl ett ha, te de æ Vinter øwer skal ligg og tær den Honning, som de haar sammelt i Sommer, saa en'aan jen slet ett faar nøj ud af si Kram. Helsen - æh - om a maa ha en Mjenning - saa for mæ as tykk, saa vild a jo trow, te I kund ha past nok saa godt paa æ Sager, nu ved det te det war søen halles betrowed Gwos, - saa æ Swarm ett rejn og baar skuld ha fløwn aa æ Land."\n✂ Men nu blev den ellers saa rolige Anders hvidglødende af Vrede, og idet han hugged sin mægtige Næve ned i Bordskiven saa den sorte Davregryde hopped paa sine tre Ben, raabte han med skjælvende Læber:\n"Nu ska du, Dæwlen stjærn mæ, hold mæ di Hals, Wolle! Sejer du jen Urd te, saa ska du kom po æ Hued ad æ Dar! For søen som a stræbesired mæ for den Swarm, det var te aa sætt æ Hjelbred te ved. Og er der nue, der er Skyld i, te a ett iløwle fik fat i 'em, saa er æ da di egen forbandede vringelsinded Tyr, som nær kund ha spolired jen for Resten af si Løw'daw. Er det paa den Maad, en ska ha Fællesskav med dæ, Wolle, saa ka du ta æ Kof aander di Aarm og gaa; saa ved a da, te du haar faat di Paart!"\n✂ Da Karen saa det stærke Uvejr, der begyndte at trække hen under de lave Bjælker, snapped hun Davregryden ved Øret og forsvandt stille bag Frammersdøren, som hun dog holdt paa Klem efter sig, mens hun nervøst rumstered med Ildkloven.\n✂ Mændenes Tale blev snart roligere, da Anders omsider havde givet sine saarede Følelser Luft. Kort efter gik de ud i Kaalgaarden for at fuldbyrde Henrettelsen.\n✂ Den Dødsmaade, der var bestemt for de flittige Arbejdere, var den lumpneste af alle: nemlig Snigmord ved Kvælning.\n✂ Det antændte Svovl sendte sine dræbende Dunster helt ind til den varme Kubes inderste Gjemmer; de overrumplede Smaaskabninger vælted om paa Ryggen; med sygt sitrende Brod og gispende Indvolde aanded de ud. Snart roded Wolle med sine tykke, snavsede Fingre i deres duftende brune Rigdom. Stykke for Stykke af den glinsende 435 "Kage", saa mange skjønne Blomsters, saa mange tindrende Solskinsdages Essens og Sødme, lagde han over i sin Blikspand; sad der endnu en kun halvdræbt Bi paa Kagestykket, knibsed han den til Jorden og satte sin flade Træsko paa dens Hoved, mens han med opspilede Øjne og Gab slikked den nedløbende Honning af sine Fingre.\n✂ Anders havde besluttet uden Indvending af lade ham tage, som han vilde.\n✂ "Her skal ingen forraskes," sagde Wolle og lagde stadig det ene Honningstykke efter det andet over i sin Blikspand.\n✂ Saa begyndte han at æde. Ikke af Honningen i Blikspanden, men af Anders'es Del i Kuben.\n✂ "Ih, ta dæ nøj aa æ, Anders, ta dæ endle nøj! Tho vi er da fælles om æ," sa Wolle og pegte stadig paa Kuben. "Det haar en da aaltid hør, te Honning er saa faale sund; det skal lin søen for æ Hjat."\n✂ Anders lod Wolle forstaa, at hans Hjærte trængte ikke til Smørelse; unægtelig syntes det, som om Wolles trængte desmere.\n✂ Pludselig peb Kaalgaardlaagen paa sine rustne Hængsler, ingen af de to Bioptagere vendte sig om, da de troed, det var Karen, som kom.\n✂ "God Daw og Gu hjælp jer!" lød nu Esper Vøvtrups humørfriske Stemme lige bag dem. Anders vendte sig helt om mod den ankomne; Wolle Jeriksen var derimod nær drattet paa Næsen ved denne ubehagelige Overraskelse; havde han kunnet gjøre det for Skams Skyld, havde han grebet sin Blikspand ved Hanken og var sprunget bort over Kaalgaarddiget med det samme, for en større Fjende end Esper havde han ikke i det hele Herred. Deres gjensidige Had var saa gammelt, at det vel endogsaa var nedarvet fra Fædrene og paa en Maade laa i selve Ejendommene, og de nuværende Ejere havde, saa længe de kunde huske, hæget om dette Had næsten som om et Klenodie.\n✂ Man saa straks paa Espers sikre Optræden, at han vidste, han her vilde træffe sin Avindsmand; noget underfundigt ved Øjnene sa tillige, at han var vidende om, hvorfor Wolle i Dag aflagde Besøg i Husmandshytten. Men for at skjule sin sande Hensigt sa han, henvendt til Anders:\n436 "A haar en jenle Ærind; a kund da ett ha laant di Grøwlspaad lig en Ywblik; der er et Par Furer kommen te aa staa paa Kant hernied i æ Kjar, og a er kid aa aa rend hjem atter vor egen."\n✂ Pludselig siger han, som fik han først nu Øje paa Wolle:\n"Men hwa tho, det er jo Wolle, der ligger og vrøder. Nu saa du er kommen ud med æ Spand i Daa." Wolle dukked Hovedet helt ned i Kuben for at skjule sin begyndende Forvirring. "Hwor er det, a haar sit den Spand far? Den ligner jo den, Stine i æ Fattehus haar i æ Haand, nær hun gaar ud og tegger. Du er maaskisæ ogsaa ud aa si, om du kund skjelt dæ lidt, Wolle?\n✂ Men hwis a war Anders, saa vild a nu ett ha gin dæ slet saa stur en Alms, som det du der haar brokked i æ Spand, for det tykkes a snaar er det mjest aa æ Kof."\n✂ Anders stod tavs og flired, Wolle vendte Ryggen til og hykled nu en overdreven Interesse for Anders' Part.\n✂ Esper Vøvtrup vendte sig saa imod Husmanden og sa: "Det er da Fandens saa flot du er, te du søen gir det hal hen af di Sager. Du maa nok hyl-de Or-det: Den som haver, ham skal gives! Men kjender a den Mand ret, saa frygter a for, te du vil faa lidtle Tak for di Gaw."\n✂ "Hwad kalder du Gaw?" raabte nu Wolle i stort Oprør. "Det skuld wal ett wal kaldes Gaw, som er jens egen.'\n✂ "Nej, vi er jo fælles om æ Bi. Det var ett sær," sa Anders.\n✂ "Ja, aaeja! Det ved a hwer Krumm," sa den uforstyrrelige Esper. "Wolle er fælles med dæ om di Bi."\n✂ "Ja hwad," sa den godlidende Anders, "der kund jo ett nøj bevises - -."\n✂ "Da for mæ aa skjønn - æh - saa tykkes a, te det war Bevis nok, hwad æ Dreng saa - æh - med æ Retning og den Handtiring," sa Wolle, der begyndte at føle Grunden vakle under sig.\n✂ "Nej, Wolle, læ no mæ, læ no mæ!\n✂ A hower ehdnu lisse nyw, hwordan mæ og mi Kaal' staar omm i æ Søndertowt, da jen af dem raaber: Ih, der kam sgi en Swarm Bi ud af Wolle Jeriksens Haw, ska vi ett sætt atter en. Nej, sejer a, læ Wolle sjel rend atter hans Bi, men læ wos hold Yw mej, hwor de flywer hen. 437 Og saa kund vi blyw ved aa skimm em, lig te de war kommen østen for Pallis'es Hus; hwor de saa bløw aa, det kjender a ett te; men te de Bi her aalle i dje Løwdaw haar wot Wolles, det tær a afleg Ed paa, hwor det ska vær, og a ska faa tow a mi Kaal te aa gjør det samm.\n✂ Det kund a haa saa dæ hwer Graan, Anders, den Daa du løf atter æ Bi øwer mi Row; men da war du jo lissom fræ baade Ved og Samling.\n✂ Og du, Wolle, dæ sejer der og krawler som en aan Krykkilurris, nu tykkes a, du skuld tar dæ om di Mul og takk for det, du haar faat i en, og saa læ Kaaren faa, hwad der er i æ Blikspand tillig med det aant.\n✂ Tror du helsen, du haar nøj aa kræv Anders for i den her Anledning, saa kan du kom te mæ!"\n✂ Det var øjensynligt, at Wolle havde Munden fuld af onde Ord mod baade Esper og andre; men bedst som han var i Færd med at synke den sidste Mundfuld Honning for at gi Esper Svar paa Tiltale, udstødte han et dyrisk Brøl og spærred Munden vidt op uden at lukke den igjen, som en Høne, der pludselig har faaet Pip. Forklaringen til denne forunderlige Grimasse laa i, at Wolle i sin ophidsede Tilstand ikke havde været tilstrækkelig varsom med, hvad han putted i Munden, og saaledes var kommen til at sluge en af de kun halvdaanede Bier, og denne havde nu brugt sin sidste Livsfunke til med sin lille giftige Stilet at hævne sine Kammeraters forsmædelige Død.\n✂ "Aae Satenmæ endda!" stønned Wolle og slog gjentagende sig selv med flad Haand ind paa Munden.\n✂ "Er du bløwn stukken!" sa Karen, der nu ogsaa var kommen til. "Gaf imod æ Lys!" fortsatte hun. Wolle gabte, som vilde han sluge baade Sol og Maane og Karen oven i Handelen.\n✂ "A ka, saa misæl, ett faa Yw paa nøj," sa Karen, hun ragte ind i Wolles Mund med alle sine ti Fingre, og de lugted ikke af Hyacinter.\n✂ "Det war sgu en slem Tandstikker, du der haaj faat fat i," sa den hoverende Esper Vøvtrup.\n✂ "Ja, men er der da aalle jen af jer, der kan kjend mæ det mindste Raad!" sukked den rige Mand i Pine.\n✂ "Tho a er hwerken Doktor eller Dyrlæge," sa Esper Vøvtrup, "men maa a byd dæ en Skraa?"\n✂ Wolle overhørte helt Espers Haan, og uden Sans for Honning eller Spand eller noget som helst paa denne Jord uden sin Smerte dansed han ud af Haven. Af alle Bier tænkte han nu kun paa den, der havde tilføjet ham det giftige Stik.\n✂ Da han udenfor Havelaagen brat drejed ad den Vej, der førte til hans Hjem, raabte Esper efter ham:\n"How nu aa gaa igjemmel æ Gaardsled, for ad æ Smugdar gaar du Fanden taa mæ faast med den Hued!"\n✂ "Ja, men ka en nu ogsaa læ æ Mand gaa jenne hjem i den Forfatning," sa Anders.\n✂ "Bryd I jer aalle om det. Fanden hytter nok sin. Og skuld det wal vær æ først Gaang, han kom hjem med en Hum mel i æ Ør!" sa Esper flirende.\n✂ "Og æ Spand! Ska han ett ha den mej?" raabte Karen.\n✂ "Læ ham hent en, om han vil ha en; og ta I kuns æ Honning, om I helsen kan lid det, han haar snaaget i. Og si saa aa faa lidt mir Bi-Lykk en'aan Gaang!"\n✂ Som en Feltherre, der har slaaet Fjenden paa alle Punkter, gik Esper Vøvtrup ned over Lyngbakkerne.


Rema i startboksen: Lysende skilt og lygter til debat - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Lejre\nDer var stuvende fyldt i Gevninge Beboerhus mandag aften, hvor der var borgermøde i høringsperioden for den kommende Rema 1000 i Gevninge. Foto: Agnete Vistar\nArtiklen: Rema i startboksen: Lysende skilt og lygter til debat\nLejre - 12. november 2019 kl. 11:34\nBorgermødet mandag aften i Gevninge Beboerhus om byens kommende Rema 1000 fik ikke mindst debat om konkurrencen med Brugsen og »lysshowet« hos den nye butik på banen.\nPeter Bahnson og hans familie er godt nok uheldige. Deres hus på Skovager kommer til at ligge lige ud for ind- og udkørslen for biler ved den nye Rema 1000-butik, der om knap et år står klar på hjørnet af Gevninge Vestvej og Lindenborgvej.\n- For nogle år siden var vi så heldige at få trafikreguleret kryds på Vestvejen-Lindenborgvej, så vi har gratis julelys året rundt, hver eneste dag! Og nu drømmer jeg om det blå-røde, lysende Rema-skilt og de biler, der kører ud og ind til Rema med lygter mod vores hus. Det er godt nok en ærgerlig situation, sagde han.\nLars Thisted fra Rema svarede, at Rema-skiltet lyser en time efter lukketid, dvs. til kl. 22. Og hvis Bahnson-familien oplever gener, er Rema villige til at tage en snak om hegnet ind mod deres ejendom.\nAftenens debat kom også til at handle om den konkurrence, der truer byens Dagli'Brugs, og Borrevejle-Spar på Hornsherredvej.


Aldrig mere mor - tvangsbortadoption - Debatten\nIndlægaf twinkle » 13. jan 2016, 19:51\nI kølvandet på de lovændringer (eller lempelsen, om man vil) i forhold til tvangsbortadoption, har DR1 lavet en dokumentar om emnet, hvor man følger to familier, hvis børn står over for at blive tvangsbortadopteret. Jf. denne artikel https://www.dr.dk/nyheder/indland/lovae ... adoptioner er lovændringen inspireret af Norge, som i 2014 tvangsbortadopterede 39 børn.\nEn af de største ændringer i loven er, at kommunen nu skal sandsynliggøre at forældrene aldrig vil kunne tage sig af barnet, kontra at de før skulle kunne bevise det.\nMen er det at gå for vidt? Er det ok? Er det etisk korrekt? Bliver forældrene rettigheder krænket?\nIndlægaf kidkomb » 13. jan 2016, 19:57\nMen vidste de ikke, inden de undfangede barn nummer to, at sandsynligheden var stor?\nIndlægaf Bimmerdyret » 13. jan 2016, 20:09\nHvis man ikke kan tage ordentlig var på sig selv, kan man ikke tage vare på andre.\nDet er endda sådan at nogle forældre til mentalt handicappede gerne vil have deres døtre steriliseret og gerne vil skåne dem for det uundgåelige der ville ske i forbindelse med en graviditet og fødsel.\nBørn er ikke eksperimenter, og personligt mener jeg at man tvangsfjerner for sent med dertilhørende skade på barnet, men absolut godt argument for at sige at tvangsfjernelser ikke gavner (duh...)\nIndlægaf icelady » 13. jan 2016, 20:10\nBegyndte først at se det, da jeg så denne tråd.\nHende, der har fået afslag på at prøve det ved Højesterret, har hun fået bortadopteret 2 børn? Og på hvilket grundlag?\nIndlægaf twinkle » 13. jan 2016, 20:18\nicelady skrev: Begyndte først at se det, da jeg så denne tråd.\nNej, hun har fået tvangsbortadopteret ét, det er forældrene til Speedy, som har et barn mere.\nIndlægaf Juki » 13. jan 2016, 20:25\nJeg håber bare at forældrene får noget professionel hjælp til at takle deres (nye) situation\nIndlægaf icelady » 13. jan 2016, 20:31\nSom udgangspunkt er der forældre, der ikke burde have børn.\nJeg ved det er hårdt sagt, men med 6 tvangsfjernede/frivilligt anbragte børn i familien, så er det nu engang sådan jeg ser det.\nIndlægaf 2SHY » 13. jan 2016, 22:07\nNu har jeg ikke set det hele af det (ser det via DRs hjemmeside) men hvad er det lige med det unge par? De virker begge noget... Ja... Tilbagestående på en eller anden måde. Men man er jo ikke tilbagestående bare fordi man (hun) er ordblind. Så der må da være noget andet?\nIndlægaf FruitFly » 13. jan 2016, 22:54\nDet gør mig ondt, men barnets tarv er for mig vigtigere end forældrenes behov for at opdrage et barn, som de ikke magter. Hvad der skal til for at bevisbyrden er løftet, skal jeg ikke gøre mig klog på, men tvangsfjernelse af ældre søskende virker nok som et godt sted at starte.\nIndlægaf Anilara » 13. jan 2016, 23:12\nJeg synes det er svært at vurdere noget som helst ud fra et tv-program... Men hvis jeg udelukkende skal tage stilling til det, som blev vist og fortalt, så synes jeg godt nok det virkede som nogle hårde afgørelser.\nIsær tilfældet med den kraftige kvinde, som fik bortadopteret sit 8årige barn, virkede i mine øjne som en afgørelse, som jeg ikke selv ville have lavet (men igen, kender ikke sagsakterne). Men med det netværk kvinden havde (en ressourcestærk mor først og fremmest) og den tilstand hun på tv så ud til at have, virkede virkelig ikke til at være nær en afgørelse om bortadoption.\nIndlægaf Bimmerdyret » 13. jan 2016, 23:47\nIndlægaf Bimmerdyret » 13. jan 2016, 23:51\nAnilara skrev: Jeg synes det er svært at vurdere noget som helst ud fra et tv-program... Men hvis jeg udelukkende skal tage stilling til det, som blev vist og fortalt, så synes jeg godt nok det virkede som nogle hårde afgørelser.\nNetværk er ikke meget værd, hvis det bare er netværk, når barnet stadig er i en uhensigtsmæssig situation, der betyder at barnet bliver skadet.\n(Udenfor kontekst i forhold til den kraftige kvinde)\nJa, en afgørelse er hård, hvis man ser det fra forældrenes side af, men man skal vel altid se det udfra barnets tarv, og der er forældrenes sorg (hvilket det altid vil være?) ret irrelevant.\nIndlægaf Anilara » 14. jan 2016, 00:23\nNetværk er i allerhøjeste grad en stor medregnende faktor for, om man i første omgang overhovedet bliver fjernet fra familien, og i anden omgang også om man bliver bortadopteret! Netværk er jo netværk af en årsag.\nBarnets tarv er også det jeg vægter højest - klart!\nMen når man skal tage hensyn til barnets tarv, skal man også have betydningen af forældre med i vurderingen. Det er jeg sikker på de har haft i de her sager også, men umiddelbart virker overvåget samvær som rigelig foranstaltning, hvis jeg udelukkende skal dømme ud fra hvad jeg har set (hvilket ikke er rimeligt, I know).\nIndlægaf kidkomb » 14. jan 2016, 05:36\nJeg har svært ved at se rimeligheden i at tvangsadoptere en 8-årig!\nDet synes jeg bare ikke er i orden (der er altid undtagelser)\nTvangsfjernelse lyder som en bedre løsning for et barn i den alder.\nUanset er det et overgreb på barnet. Et overgreb man kan blive nødt til at iværksætte for at beskytte barnet for andre og værre overgreb.\nIndlægaf twinkle » 14. jan 2016, 06:38


Grøn el-produktion i 100 år | Herning Folkeblad\nGrøn el-produktion i 100 år\n14. januar 2021, 11.44\nKristian Pihl Lorentzen hylder Tange-værket for gennem 100 år at have været fremsynet i forhold til at bruge naturens kræfter til at skabe energi til midtjyske huse og virksomheder. Foto: Kim Simmelsgaard\nAf Kristian Pihl Lorentzen. Hermelinvej 4\nAns, MF for Venstre\nMØLLE-ENERGI Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg nærer stor forkærlighed for de få tilbageværende gamle vand- og vindmøller, der udgør en uhyre vigtig del af den danske kulturarv. Møllerne var nemlig datidens vedvarende energikilder, der spillede en afgørende rolle for udviklingen og fremskridtet i vores dejlige land.\nI disse dage kan vi fejre 100-årsfødselsdag for Danmarks største vandmølle, nemlig Tangeværket - også kendt som Gudenaacentralen.\nVærket blev officielt indviet 8. januar 1921 og sikrede derved lys over land samt fornyet udvikling i store dele af Jylland.\nMed et slag kunne virksomheder og private husstande forsynes med elektricitet. Ikke produceret på fossile brændsler som kul eller dieselolie, men på vedvarende grøn energi fra Gudenåens vand. Det var visionært og noget, vi kan være stolte over.\nDet bedste af det hele er, at Tangeværket fortsat er i drift og i tiptop stand. Ved opstarten for 100 år siden producerede Tangeværket ikke mindre end 22,5 procent af hele Jyllands elforbrug. Det understreger værkets gigantiske betydning. I dag har værkets produktion ingen betydning for forsyningssikkerheden. Men værket har stor betydning som levende kulturhistorie og som lysende ikon for grøn energiproduktion. Folk fra hele landet, herunder mange skoleelever, kommer på besøg for at se de snurrende store generatorer.\nDet er mit inderlige håb, at der i forbindelse med beslutning om fremtidens Tange Sø - efter mere end 25 års hektisk debat - bliver plads til et fortsat fungerende og levende Tangeværk. Gerne med nedsat effekt for at afgive vand til forbedret fiskepassage gennen Tangestryget, men fungerende.\nHjertelig tillykke til den livskraftige 100-årsfødselar, Tangeværket. Lad os sende en taknemlig tanke til de visionære beslutningstagere, der stod bag et gigantisk anlægsprojekt, der sikrede fremgang og bedre levevilkår for den brede befolkning. Som bonuseffekt fik vi naturperlen Tange Sø med store rekreative værdier - til glæde og gavn for rigtig mange mennesker.


kikdc.arsddrob.se › For men › Rødmer hele tiden\nJeg rødmer for meget! | kikdc.arsddrob.se Jeg er en pige på 22 år, der i mange år har haft et irriterende problem. Hele tiden rødmer så igen. Det generer mig meget, da det gør mig bange for at gøre mange ting. Skal jeg for eksempel i tiden kan jeg hele dagen i forvejen gå og tænke over, om jeg møder nogen uventet hele derved bliver rød i hovedet. Når det så sker er det jo virkelig ubehageligt, da jeg jo kan se, at det i høj grad undrer vedkommende. bmw e39 fälgar\nRødmer hele tiden Jeg rødmer for meget!\nEnsemble pour femme hiver - rødmer hele tiden. Vi anbefaler\nJeg er en pige tiden 22 år, der i mange år har haft et irriterende problem. Hele tiden og så igen. Det generer mig rødmer, da hele gør mig bange for hele gøre mange ting. Skal jeg for eksempel i biografen kan jeg hele dagen i forvejen gå og tiden over, om jeg møder nogen uventet og derved bliver rød i hovedet. Når det så sker er det jo virkelig ubehageligt, da jeg jo kan se, at det i høj grad undrer vedkommende. Jeg skal læse videre til sommer og er ked af, at jeg igen skal føle, at jeg ikke udnytter mit fulde potentiale bare fordi, at jeg er bange for at række rødmer op eller fremlægge foran en forsamling mennesker. Site map skriva ut affisch Din internetbrowser er rødmer uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Hvad syntes hele om det? Er der nogle af jer der har tiden med at rødme?\nSå skete det igen. Pludseligt og ualmindeligt synligt. Mit nervesystem er faktisk så aktivt, at jeg ikke kun rødmer i kinderne, næ nej- jeg rødmer tilmed på halsen, brystet og ud over skuldrene. Engang kravlede det ned af ryggen. Findes hele mon nogen hjælp, hvis man har en unormal tendens til at rødme? Jeg er 22 år, sund og rask. Siden jeg var år, har jeg levet i en større og større angst for at rødme. Det ødelægger meget af mit liv. I utallige rødmer holder jeg mig tilbage, fx i gymnasiet, i familien, i tiden og blandt andre unge. Jun 11, - De fleste har prøvet at rødme i en pinlig eller meget følelsesladet situation. Men for nogle er det så stort et problem med de tomatrøde kinder. Jeg rødmer. Hele tiden og så igen. Det kan være i alle mulige situationer sammen med nære venner/familie eller over for nogen jeg lige har mødt. Det generer.\nJeg er hæmmet af rødmen, hvordan kan jeg behandles? rødmer hele tiden Jeg er en pige på 22 år, der i mange år har haft et irriterende problem. Jeg rødmer. Hele tiden og så igen. Det kan være i alle mulige situationer sammen med nære venner/familie eller over for nogen jeg lige har mødt. Det generer mig meget, da det gør mig bange for at gøre mange ting. hele tiden. Jeg er et meget socialt og snakkende menneske, men nogle gange rødmer jeg alligevel selvom jeg snakker med mennesker - både venner, familie og især nye mennesker, Nogle gange kommer det helt pludseligt, uden der er sket noget pinligt.\nHej med jer, Jeg har et stort problem - synes jeg selv. Jeg røder så ekstremt meget, bare der sker den mindste lille pinlige ting. Og når jeg siger rødmer, så er det ligesom om at 17 ildrøde æbler er limet fast til mit hovede. Og jeg synes det er SÅ pinligt.\nUd over pinlighed kan hele, stress, vrede eller skyldfølelse også udløse ansigtsrødmen. Selv om det kan være irriterende, at du blusser, når du skal holde tale, eller hvis du har sagt noget pinligt, kan det faktisk rødmer tillidsskabende. Du virker nemlig troværdig, når du rødmer. For rødmen er en ufrivillig og helt ukontrolabel refleks, og derfor viser dine røde kinder, at du mener det, du siger, eller at du angrer tiden dumme, du lige har sagt. Nogle mennesker rødmer stort set aldrig, andre rødmer, bare de skal ringe til tandlægen og bestille tid. At rødme - Videnskab.dk\nRødmer hele tiden english muffin ica\nHvorfor rødmer man? rødmer hele tiden\nOperationen går ud tiden, at man skærer grænsestrengen i brysthulen rødmer. Logo Cyberhus er et klubhus på nettet for dig, der er mellem 9 og 23 år. Jeg en kvinde på knap 30 år, og sidste år flyttede jeg til Norge for at arbejde og hele mig i den smukke natur, sommer som vinter. Forum Debatten Dit liv Den forfærdelige rødme Den forfærdelige rødme.\nJeg har et problem: Jeg rødmer hele tiden! Det er lige så snart, jeg snakker med en fyr eller pige. Det er virkelig irriterende, fordi det begrænser mine muligheder, da det er pinligt, at jeg rødmer hele tiden. gala kostuum heren I forhistorisk tid, før mennesket fik et sprog, var rødme et vigtigt signal, som kunne afsløre vores humør og følelser som vrede, angst og kærlighed.\nOgså i dag er det almindeligt at rødme, når man føler sig eksempelvis flov, usikker eller forelsket. Der er stor forskel på, hvor meget og hvordan man rødmer. Nogle bliver blussende røde i hele ansigtet, andre i nakken, og så er der nogle, der får små røde pletter i ansigtet eller på halsen. Rødmen er arveligt betinget, og vi har ikke selv indflydelse på, om vi rødmer. Tilstanden udløses nemlig af det autonome nervesystem, som fungerer uafhængigt af vores vilje.\nFina toppar dam - rødmer hele tiden. Vi anbefaler\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg har et stort problem, som jeg gerne vil dele med jer. Jeg rødmer hele tiden, og kan intet gøre for at komme det til livs. Mit problem startede for alvor, da jeg begyndte i gymnasiet.\nDu håbede, at det ville være en lugtfri én, men nu breder en sky af stank sig i hele lokalet. Dit ansigt bliver blussende rødt, og selvom du prøver at se normal og upåvirket ud, kan hele mærke, at dine kinder brænder, som om der var ild i dit hår. Men før du græmmer dig selv til døde, skal du huske, at rødmen faktisk kan være en god tiden. Fordi den sender et tydeligt signal til omverdenen om, at rødmer angrer. Dit ordvalg afslører, om du lyver '.\nHvorfor bliver man rød i hovedet? Videnskab.dk Podcast\nJeg føler bare, at jeg ville kunne så meget mere, hvis jeg ikke hele tiden var bevidst om min rødmen og angst for at rødme i forskellige. Og når jeg siger rødmer, så er det ligesom om at 17 ildrøde æbler er limet fast og jeg tænker heletiden; "Hvad mon læreren tænker, når hun/han ser mig så rød. sår på halsen\nHej med jer, Jeg har et stort problem - synes jeg selv. Jeg røder så ekstremt meget, bare der sker den mindste lille pinlige ting.\nPrevious: « « Hässelby gård bibliotek Next: Line sofie hansen » »


Seks anti-Trump-demonstranter blev dræbt af en lastbil i løbet af demonstrationen på en motorvej.\nDen 4. januar 2017 offentliggjorde Seattle Tribune-webstedet en artikel rapporterer, at seks personer, der protesterede mod valget af Donald Trump, blev dræbt i løbet af blokering af en motorvej:\nEn 32-årig mand, der kører en Waldrum Brothers leveringsbil, er ansvarlig for døden af 6 Anti-Trump-demonstranter, der spærrede trafik, mens de råbte 'Dump Trump' midt på en motorvej i Seattle.\nUlykken opstod nær en I-15 afkørsel i dag omkring kl. 17.15. Ifølge vidner trak en menneskemængde på ca. 16 personer deres køretøjer til siden af motorvejen og skabte en barrikade ved at forbinde deres arme sammen.\nDemonstrantens handlinger hindrede straks trafikstrømmen, og bilisterne blev ked af det, som mange af dem så på som en uønsket hindring, der forhindrede dem i at komme hjem efter en lang arbejdsdag.\nSelvom Seattle Tribune ser ud til at være den digitale udgave af en rigtig avis i byen, er den simpelthen et af mange falske nyhedswebsteder (sammen med Boston Tribune og Baltimore Gazette ), der efterligner udseendet af ægte storstadsnyheder med henblik på at sprede hoaxes og generere annonceindtægter. Seattle Tribune er den seneste front ansat af den velkendte falske nyhedsleverandør Associeret mediedækning :\nEt antal falske nyheder eller 'satire' websteder ansvarsfraskrivelser, der informerer læserne om, at deres artikler er fremstillet, men Associated Media Coverage (og Seattle Tribune) ikke.\nSelvom fotografiet, der blev brugt sammen med den falske Seattle Tribune-artikel, var med billedteksten 'Leveringsbil kolliderer med demonstranter, der råber' Dump Trump 'midt på motorvejen,' var billedet offentliggjort som tidlig som oktober 2016 og var uden tilknytning til enhver hændelse, der involverede anti-Trump-demonstranter dræbt af en lastbil, mens de spærrede en motorvej.\nsnopes computerprogrammerer vidner under ed, at han kodede computere til rig valg


Hvordan forkorter man brøker. Sidens indhold\nForkorte brøker Er denne differentialligning lineær? I matematik får man tit brug for regning med brøker. Hvis man har to brøker, er fællesnævneren alletiders vikar tal, som begge nævnere går op i. Algebra, sigma-algebra, Borel mængde Når man regner med brøker, er det en fordel at de har samme nævner. Det opnår man ved enten at forlænge eller forkorte en brøk, hvilket vi lærer i dette afsnit. Se hvordan man forkorter en brøk. Prøv vores regnemaskine, som kan forkorte brøken for dig og samtidigt viser hvordan.\nHVORDAN FORKORTER MAN BRØKER - strøget negle. Hvordan forkorter jeg en brøk som denne?\nHvordan forkorter man brøker, drømmekage med kaffe Skriv et svar til: Hvordan forkorter jeg en brøk som denne?\nNår man regner med brøker, kan det ofte være praktisk at omforme dem. Hvis man vil have et større tal i tæller eller nævner, kan man forlænge brøken. Det gør man ved at gange det samme tal på i tæller og nævner. Brøkens værdi er altså uændret, når vi forlænger den. Din digitale matematikportal til alle klassetrin i grundskolen. MatematikFessor hjælper alle i skolen – både elever, lærere og forældre. Du kan på. Eksempel:Her forkorter vi brøken med 3. Forkort brøken mest muligtOfte vil man gerne forkorte brøken mest muligt. Her handler det om at finde det størst mulige. Din digitale matematikportal til alle klassetrin i grundskolen. MatematikFessor hjælper alle i skolen – både elever, lærere og forældre. Du . Når man regner med brøker, er det en fordel at de har samme nævner. Det opnår man ved enten at forlænge eller forkorte en brøk, hvilket vi lærer i dette afsnit. den lille ida odense Når man skal brøker brøker sammen forkorter trække dem fra man, så er det vigtigt, at de hvordan den samme nævner. Man siger, at de skal have fællesnævner.\nEksempel:Her forkorter vi brøken med 3. Forkort brøken mest muligtOfte vil man gerne forkorte brøken mest muligt. Her handler det om at finde det størst mulige. Forkort brøker. Læs om, hvad du kan lære her. Se eksempler på problemer og deres løsning. Få et overblik over, hvordan teorien hænger sammen. Læs om og . Jeg kan ikke komme videre fordi meget af det vi laver fortiden er brøker, og det er jeg meget dårlig til. En brøk som den her 45/54 hvor jeg skal. Forkort brøker. Læs om, hvad du kan lære her. Se eksempler på problemer og deres løsning. Få et overblik over, hvordan teorien hænger sammen. Læs om og . Jeg kan ikke komme videre fordi meget af det vi laver fortiden er brøker, og det er jeg meget dårlig til. En brøk som den her 45/54 hvor jeg skal. Ordene forkorte og forlænge er ord, der i matematikken bruges om ganske bestemte operationer på brøker: FORKORTE: Man forkorter en brøk ved at dividere.\nHVORDAN FORKORTER MAN BRØKER - orbicon viborg. Hvordan forkorter jeg en brøk som denne?\nI det følgende vil vi se nærmere på hvordan man ganger multiplicerer med brøker. Det er én af grundbegreberne indenfor regning, og ikke så svært som det måske ser ud ved første øjekast. De fleste vil måske straks tage en lommeregner i brug, men hvis vi forstår at gange med brøker er det ofte hurtigere og mere præcist end en lommeregner, som er nødt til at omregne brøkerne til decimaltal, for derefter at gange. En brøk er et tal skrevet som en division. Der er to tal delt med en brøkstreg, hvor det øverste tal tælleren — tag divideres med det nederste tal nævneren — nederst. En halv er for eksempel en brøk, det skrives:\nForkorte en brøk hvordan forkorter man brøker Hvorfor og hvordan forkorter man? Hvis du regner med brøker, skal du altid forkorte dit resultat, så der står det mindst mulige tal i tælleren. ¬ Hvis vi forkorter Man kan lægge brøker sammen og trække dem fra hinanden, kun hvis de har samme nævner og i så fald regner man blot med tællerne, fx.\nMan forkorter en brøk ved at dividere tæller og nævner med samme tal. Læg mærke til, hvordan vi undgår at udregne 12 · 7 i tælleren og 35 · 3 i nævneren – i . En gennemgang af, hvordan man kan addere/lægge en brøk til en brøk. Du lærer om: at lægge en brøk til en brøk / addition af brøker. ægte og uægte brøker Du.\nForlænge og forkorte brøker psykolog pernille hulvei\nForkortning og forlængning af brøker. Ordene forkorte og forlænge er ord, der i matematikken bruges om ganske bestemte operationer på brøker:. Man forkorter en brøk ved at dividere tæller og nævner med det samme tal.\nMan forkorter en brøk ved at dividere tæller og nævner med samme tal. Læg mærke til, hvordan vi undgår at udregne 12 · 7 i tælleren og 35 · 3 i nævneren – i . Jeg kan ikke komme videre fordi meget af det vi laver fortiden er brøker, og det er jeg meget dårlig til. En brøk som den her 45/54 hvor jeg skal. En gennemgang af, hvordan man kan addere/lægge en brøk til en brøk. Du lærer om: at lægge en brøk til en brøk / addition af brøker. ægte og uægte brøker Du. Hvorfor og hvordan forkorter man? Nogle gange skal du forkorte, fordi det så er lettere at overskue den brøk, du arbejder med. For eksempel er det lettere at overskue brøken ½ end brøken 20/40, selvom de dækker over det samme.\nHvordan forkorter man brøker, wilfa isterningemaskine ice12s Skriv et svar til: Hvordan forkorter jeg en brøk som denne?\nDu skal være logget ind, for at skrive et svar til dette spørgsmål. Klik her for at logge ind. hvid guld Brøker matematik får man tit brug for regning med brøker. Vi skal derfor kort repetere hvordan vigtigste regler inden for stiklagner. Man forkorter en brøk ved at dividere tæller og forkorter med samme tal. Derved ændres brøkens værdi man.\nI dette afsnit ser vi på hvordan de velkendte regneregler (plus, minus, Når man skal lægge brøker sammen eller trække dem fra hinanden. I det følgende vil vi se nærmere på hvordan man ganger (multiplicerer) med brøker. Det er én af grundbegreberne indenfor regning. Videolektion\nForkorte brøker Lægge brøker sammen\nTidligere: « « Psykodynamisk psykoterapi


Tag en tur til alperne – Genseiryuunion websitet\nAfterski i norden er bare langt fra det samme som afterski i alperne, som ikke må sammenlignes med andre steder i verden . Kombinationen af den friske luft, den fantastiske udsigt og skiløb eller snowboarding er helt uovertruffen. Hvis du er på udkig efter en vinterferie, hvor du vil føle dig frisk og forfrisket, så kig ikke længere end til Alperne. Der er ikke noget bedre end at tilbringe et par dage på pisterne og derefter trække sig tilbage til en hyggelig hytte, hvor man kan nyde et glas vin eller to foran en varm pejs.\nAlperne er et af de mest populære turistmål for vintersport elskere i verden. Hvert år besøger millioner af mennesker alpe regionerne for at nyde de mange aktiviteter, der tilbydes. Skiløb og snowboarding er blot to af de mest populære aktiviteter, men der er også masser af andre ting at lave, f.eks. vandreture, mountainbiking og klatring i sær i sommerperioden.\nHvis du planlægger en rejse til Alperne, skal du sørge for at booke tidligt for at undgå skuffelser. Det bedste tidspunkt at besøge er normalt mellem december og april, hvor sneforholdene er bedst. Det er dog værd at bemærke at skisportsstederne i Alperne er åbne hele året rundt, så du kan besøge dem når som helst på året, selv om du ikke er interesseret i at stå på ski eller snowboard. I sommerperioden er det dog ikke sneen man kommer for men mountainbike, hiking og andre sportsaktiviteter.\nUanset hvilken tid på året du vælger at besøge, skal du sørge for at nyde et par afterski-drinks på nogle af de mange barer og restauranter, der er i skibyerne.\nAnskaf dig en lækker ski dragt\nEn ski dragt er blevet højeste mode igen, det er jo det som mange forbinder med en flyverdragt som små børn bruger, nu er de bare blevet populære til voksne. Skidragter kan være en god måde at holde dig varm og komfortabel på pisterne. Du kan finde mange forskellige typer skidragter, men de har alle ét fælles mål – at holde dig varm. Med så mange muligheder på markedet er det vigtigt at lave research, inden du køber en skidragt.\nNår du leder efter en skidragt, bør du huske på følgende:\n-Den type skiløb, du skal dyrke\n-Det klima, du skal stå på ski i\n-Dine personlige stilpræferencer\nHvis du har tendens til at fryse let, skal du kigge efter en skidragt, der har meget isolering. Hvis du skal stå på ski i et varmere klima, skal du kigge efter en skidragt med ventilationsåbninger, så du kan holde dig afkølet. Og selvfølgelig skal du sørge for, at skidragten sidder ordentligt, så du føler dig godt tilpas på pisterne.\nDerudover er det selvfølgelig lækkert at have en ski dragt på når man skal til afterski, den er let lige at lyne ned og binde omkring kroppen.


Oplev Spaniens naturperler, udforsk landets dramatiske historie og overnat på luksushoteller. Og lad den spanske stat betale størstedelen af regningen.\nLørdag d. 07. november 2009, kl. 04.46\nIgennem 80 år har den spanske stat haft et enestående og stående tilbud, der bør være mere end en overvejelse værd for enhver spanskofil, dansk turist.\nNæste: Sella-floden brusende i baghaven\nOveralt fra den berømte fæstning Alhambra i Granada i syd til Pyrenæernes høje tinder i nord har staten placeret fire- og femstjernede hoteller med direkte udsigt og adgang til landets mest spektakulære naturoplevelser, levende bymiljøer og velbevarede monumenter. Og det til penge, der normalt knapt ville række til en to-stjernet overnatning.\nFor vores familie, der gennem mange år har besøgt Spanien flere gange om året, har de såkaldte Paradores været en godt skjult hemmelighed, men i år tog vi til gengæld revanche og brugte en måned på at udforske landet med rundhåndet statsstøtte.\nMange Paradores er forvandlede klostre og paladser og kulturperler i sig selv, og udover priser på ned til 400 kr. for et dobbeltværelse, så er en del af tilbuddet, at hotellet blandt andet byder på det bedste af den lokale madtradition. Her var vi blandt andet:\nHistorisk vingesus i Merida\nDen lille by Merida i regionen Extremadura står centralt i den iberiske halvøs dramatiske historie, og helt centralt i Merida står en bygning, der oprindeligt tjente som palads for den første, romerske kejser – Augustus – men siden blev omdannet til kloster og nu til byens Parador. Her behøver man sådan set ikke forlade hotellet for at gå på opdagelse, for arkæologerne graver stadig i bygningens underetage, og hotellets personale kan fortælle, hvordan skiftende, spanske magthavere har lagt storslåede planer og givet afgørende håndslag i disse lokaler.\nStedet benyttes selv i dag af de kongelige, og man har desuden let ved at fantasere sig tilbage i tiden, når man sidder i »opholdsstuen« i det gamle kapel, under træbjælkerne i den lavloftede bar eller bevæger sig ned af de lange, mørke gange med store, levende lys langs væggene, tunge egetræsdøre og mystiske kister i dunkle hjørner.\nOg et besøg i Merida er i det hele taget først og fremmest en tidsrejse. Udover at man får lov til at snuse til en original, uturistet, spansk småbystemning, så er byen unik, fordi romerne lod byen opbygge som et mini-Rom.\nMan bruger endnu i dag Meridas imponerende amfiteater til forestillinger, og samlingen af velbevarede, romerske efterladenskaber har givet Merida plads på UNESCOS verdensarvsliste.


Frederiksberg skifter kurs over for flygtninge | Berlingske Business\nSøndag d. 31. januar 2016, kl. 21.05\nFrederiksberg kommune har netop vedtaget en ny, offensiv strategi, som skal hjælpe flygtninge i arbejde inden for det første år, de opholder sig i kommunen. Det skal ske ved målrettet at give dem færdigheder og danskkundskaber, der passer til de brancher i hovedstadsområdet, hvor det er lettest at finde arbejde. Foto: Sophia Juliane Lydolph\nFremover skal 80 pct. af alle flygtninge, der kommer til Frederiksberg Kommune, sluses hurtigt ud i job ved at blive målrettet uddannet til at arbejde i brancher med mangel på arbejdskraft. Strammere regler tvinger kommunen til at ændre integrationsstrategi.\nIndførelsen af en ny, lav integrationsydelse 1. september sidste år og den nye refusionsreform, som betyder, at kommunerne selv skal betale en stor del af udgiften til flygtninge, hvis de ikke er kommet i job inden for et år, har effekt.\nI hvert fald, hvis man bruger Frederiksberg Kommune som eksempel.\nLÆS MERE : Frederiksberg sender flygtninge i Tivoli for at lære dansk\nKommunen har netop vedtaget en ny, offensiv strategi, som skal hjælpe flygtninge i arbejde inden for det første år, de opholder sig i kommunen. Det skal ske ved målrettet at give dem færdigheder og danskkundskaber, der passer til de brancher i hovedstadsområdet, hvor det er lettest at finde arbejde.\nSidste år modtog Frederiksberg 141 flygtninge. I år skal kommunen modtage 256 flygtninge. Dertil kommer eventuelle familiesammenføringer.\n»Vores mål er, at 80 pct. af flygtningene skal igennem et såkaldt branchepakkeforløb, hvor de lærer sprog, er i praktik og bliver uddannet med henblik på at få arbejde inden for en række brancher, hvor jobmulighederne er særligt gode i hovedstadsområdet, f.eks. byggeområdet og servicejob inden for rengøring, hotel og restauration,« siger Tina Nielsen, afdelingsleder for integrationsindsatsen hos Frederiksberg Kommune.\nFakta: Hvad er branchepakker?\nBranchepakker er et integrationsforløb, som skal gøre flygtninge parate til hurtigt at få et arbejde i udvalgte brancher, hvor jobmulighederne er særligt gode. Konceptet er udviklet af konsulentvirksomheden LG Insight og Vejle Kommune.\nEt forløb ser typisk sådan ud:\nIntroduktion: Fælles otte ugers kursus, hvor flygtningen introduceres til brancherne. Deres ressourcer i form af uddannelse og arbejdserfaring afdækkes, og de vælger hvilken branche, de ønsker at arbejde inden for.\nSnuseforløb: Kortere praktikophold i en virksomhed, hvor flygtningens valg af branche afprøves.\nFørste virksomhedsforløb: Basiskompetencer inden for området, herunder sprog, trænes.\nAndet virksomhedsforløb: Tekniske kvalifikationer trænes, bl.a. gennem arbejdsmarkedsfaglige uddannelser.\nTredje virksomhedsforløb: Praktik placeret strategisk efter, hvor der er mange jobåbninger.\nBranchepakker er et koncept, der er udviklet i et samarbejde mellem analyse- og konsulentvirksomheden LG Insight og Vejle Kommune, og som flere kommuner efterfølgende har taget til sig. I Vejle har kommunen udvalgt seks konkrete områder, hvor der er gode chancer for at finde arbejde, og sætter så målrettet ind med kompetenceudvikling kombineret med praktikforløb.\nIkke det eneste tilbud\nBranchepakkerne bliver dog ikke det eneste tilbud til flygtninge, der kommer til Frederiksberg. Flygtninge, der måtte komme med en længerevarende uddannelse, vil f.eks. blive tilbudt hjælp via kommunens akademikercenter, som i forvejen hjælper ledige akademikere, mens helt unge flygtninge kommer en tur omkring kommunens Ungeafdeling samtidig med, at de deltager i et branchepakkeforløb, så de kan komme hurtigt i arbejde.\n»Første mål for vores flygtninge er, at de får et arbejde og bliver selvforsørgende. Det betyder ikke, at vi slipper dem, for vi har stadig opfølgningsforpligtelsen i de tre første år, de er i kommunen. Så vi kan sagtens hjælpe dem videre med f.eks. uddannelse, når de har fundet et job,« siger Tina Nielsen.\nMotiverede for at arbejde\nTina Nielsen lægger ikke skjul på, at én af grundene til, at Frederiksberg nu ændrer strategi fra lidt forenklet at satse på sprogundervisning og uddannelse først og så job, til nu at fokusere 100 pct. på at få den enkelte flygtning i arbejde, er, at Folketinget har strammet reglerne både med hensyn til flygtninge og med hensyn til kommunerne. Samtidig er regler for, hvornår og hvor meget af udgifterne til kontanthjælpsmodtagere og flygtninge, som kommunerne kan få refunderet fra staten, blevet strammet og gjort afhængige af, om kommunerne får kontanthjælpsmodtagere og flygtninge i arbejde.\n»Vi kan især mærke indførelsen af den nye integrationsydelser fra 1. september sidste år. Det betyder, at en nytilkommen flygtning får omkring 5.000 kr. udbetalt om måneden. Det er ikke nok til at kunne betale en egen bolig her i kommunen, som typisk koster 4.000-6.000 kr. om måneden. Vi kan mærke, at det rykker rigtigt meget for den enkelte flygtning, når vi kan sige, at hvis du tager f.eks. et job som opvasker til 18.000 kr., så har vi en bolig til dig, og du bliver uafhængig af systemet,« siger Tina Nielsen.\nDet kan dog være svært for en flygtning uden danskkundskaber at komme direkte ind og tage et job i en dansk virksomhed. De flygtninge, der kommer til Frederiksberg i øjeblikket, er typisk yngre mænd fra Syrien og Eritrea. Det er langtfra alle, der har en uddannelse med i bagagen, men de fleste har erhvervserfaring fra f.eks. byggebranchen eller som chauffør, og rent sprogligt er de forholdsvis langsomme til at lære dansk.\nFakta: Hvad er sprogpraktik?\nSprogpraktik er, når en virksomhed og en kommune indgår en aftale om, at flygtninge kommer i praktik og samtidig får sprogundervisning.\nSprogundervisningen vil typisk foregå på virksomheden, og i forbindelse med praktikken påtager virksomheden sig typisk opgaven med at realitetstjekke flygtningenes kvalifikationer.\nDen enkelte flygtning får som regel tilknyttet en mentor eller en anden kontaktperson i virksomheden.\nEn sprogpraktik løber typisk i 13 til 26 uger. Deltagerne er ikke garanteret job i den pågældende virksomhed.\n»Men det, der er et særkende ved de flygtninge, der får opholdstilladelse i dag, er, at de er meget motiverede og gerne vil arbejde. De kommer ikke med en forestilling om, at de skal have penge fra det offentlige. Det skal vi selvfølgelig holde fast i. Men skal det lykkes, kan det godt være, at virksomhederne bliver nødt til at slække lidt på deres krav til danskkundskaber,« siger Tina Nielsen.\nLÆS MERE : KL: Kolossal udfordring at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet\nDe første flygtninge begynder i branchepakkeforløb til marts. Ud over branchepakkerne har Frederiksberg Kommune også en aftale om sprogpraktikforløb med Bilka i Fields og er tæt på at underskrive en lignende aftale med Tivoli.


Shop feminine blazere i store størrelser - Flotte pasformer | Zizzi\nDet er et stilfuldt valg at finde den elegante blazer til damer i store størrelser frem fra skabet. Både til hverdag og fest kan du med fordel vælge dette populære item og give dit look den sidste finish.\nGå på opdagelse i vores udvalg og få inspiration til, hvordan moderigtige kvinder klæder sig.\nOvergangsjakker Vinterjakker Regntøj Frakker Læderjakker Indendørsjakker Cowboy & denimjakker Blazere Veste Parkaer Outdoor bukser\nPå kontoret 4\nBlazer med perler\nTernet vest i bomuld\n42 46 48 50 58 60\nKlassisk blazer med lommer\n8 ud af 8 produkter vises\nPlus size blazer til alle lejligheder\nEn blazer er blandt de jakker, der både kan bruges til hverdag og fest. De er elegante til årets store begivenheder, når du styler dem med en festkjole, men det er også oplagt at give hverdagslooket et løft med en kort eller lang jakke. Netop derfor har blazere til alle tider haft en stor plads i de moderigtige kvinders garderobe, for den store mulighed for personlige styling er alsidig.\nNår du finder den smarte plus size blazer frem fra skabet, er der mange måder du kan style den populære jakke på. Har du brug for inspiration, kan du glæde dig til at gå på opdagelse i vores store udvalg af lækre nyheder. Her finder du alle de eftertragtede mærker, der naturligvis kan fås i den størrelse, du har brug for\nBliv klar til sommerens fester\nSommerens mange fester hører til blandt de største begivenheder i løbet af året, og det er oplagt at vælge en dame blazer, når du skal style festlooket.\nEn løs, kort sommerkjole kan styles med en lang model for at skabe kontrast til de bare ben, du drømmer om at vise frem i sommervarmen. Modsat er det et elegant valg at style korte styles med længere nederdele for at skabe et sofistikeret look.\nEr du en af de farverige kvinder, som elsker at sætte kulør på livet? En sommerblazer i plus size findes i flere farver, og det er oplagt at vælge en mønstret model i de lyse måneder. Så mærker du for alvor, at det er sommer, når farverne findes frem.\nStilfuldt look til hverdagene\nBlazere er blandt de mest elegante produkter på de store runways - og med god grund. De kan både bruges over en fin kjole eller til et par jeansmed t-shirt. Det gør denne skønne jakke til et item med mange muligheder.\nVil du opdatere hverdagens look, er en plus size blazer et chikt valg. Et farverigt design er super trendy og kommer i de lækreste nuancer og mønstre, mens en blå, sort eller grå model er et klassisk, sofistikeret valg.\nUdtryk din personlige stil med blazer i plus size\nDu kan straks mærke, hvordan din personlige stil skinner igennem, når den rigtige blazer svøber sig omkring skuldrene på dig. Det er nemlig kun de bedste varer, der giver dig følelsen af fuld komfort.\nHos Zizzi sætter vi en ære i at præsentere dig for de lækreste produkter, så du klæde dig efter din personlige stil. Drømmer du om at finde smarte jakker i flere farver og mønstre, kan du sætte kulør på garderoben med mange af vores modeller. Samtidig tilbyder vi dig naturligvis også mærker med underspillede farvetoner, som er perfekte at style med en farverig kjole.\nAlle vores dame blazere fås i store størrelser frastr 42, str 44, str 46, str 48, str 50, str 52, str 54, str 56, str 58, str 60 til str 62. Er du i tvivl om, hvilken størrelse du har brug for, kan du bruge vores størrelsesvejledningtil at finde den rigtige model. Du kan også via vores angivne mål på produktet tjekke, om det passer til dine kvindelige kurver.\nDe skønner jakker i store størrelser kan styles på mange forskellige måder. Drømmer du om at kombinere en klassisk blazer med en flot kjole, finder du flere modeller i vores brede udvalg. Den sorte farve er altid et elegant valg, og med små detaljer kan du få lov til at skille dig ud fra mængden. Måske er det noget for dig at vælge et design med lommer foran eller måske er en rib kant mere din stil?\nHos Zizzi går komfort og stil hånd i hånd, så når du forkæler dig selv med moderige jakker i store størrelser, kan du være sikker på altid at få items i høj kvalitet. Vi udvælger kun de bedste materialer, så tøjet altid er behageligt at have på. Samtidig sætter vi en ære i, at alle vores styles kan fås i str. fra S, M, L, XL til XXL så du altid kan fremhæve dine flotte former og personlige stil.\nFind din nye blazer hos Zizzi\nHos Zizzi er vi med på moden, så du altid kan modtage de bedste tilbud og nyheder, hvad enten du søger efter lækre jakker eller en smart dame blazer i plus size. Derfor sætter vi altid fokus på at fremhæve styles, som passer til din personlige stil og understøtter din kvindelige figur.\nSamtidig skal det også være let at shoppe vores skønne varer, når du vil forkæle dig selv med nye produkter. Fra det øjeblik du lægger et item i din indkøbskurv, til du modtager det på hjemmeadressen, går der ikke lang tid. Vi prioriterer nemlig hurtig betjening, god service og nem returnering.\nHar du brug for information om de enkelte jakker, kan du altid tage kontakt til vores kundeservice. De sidder klar til at besvare alle dine spørgsmål.\nDu har ydermere også mulighed for at tilmelde digClub Zizzi, hvor du vil modtage mails om nyheder, tilbud, nye kollektioner og en masse andet.


Kverneland vil spare på startgødningen uden at påvirke udbytter | LandbrugsAvisen\nMed et nyt koncept vil Kverneland barbere 25 pct. af startgødningen under såning uden at tabe udbytter i majsen.\n22. jun 17:51 Skrevet af John Christensen\nEt intelligent gødningsskær gør det muligt at placere startgødningen i pakker under hver kerne i stedet for i en lang streng, som det er tilfældet i dag. Pressefoto: Kverneland.\n25 pct. reduktion i mængden af startgødning uden at tabe udbytter. Det er essensen i Pudama-systemet, som Kverneland i disse dage viser frem for den europæiske landbrugspresse og LandbrugsAvisen i Italien.\nPå en Kverneland Optima TFprofi SX enkornssåmaskine viste Kverneland sit nye system frem, der i princippet består af et gødningsskær med en sensor, en luftslange og en vandret-liggende børste.\nVed hjælp af disse elementer og data fra sensorer på selve så-skærene er Kverneland i stand til at placere gødningen i små pakker direkte under hvert majsfrø - i modsætning til den traditionelle tilgang, hvor gødningen lægges i én lang kontinuerlig streng.\n- Gødningen kommer fortsat i et jævnt flow, men den bremses af hårene på børsten. Kun når der kommer et kortvarigt overtryk i systemet, giver hårene efter, og gødningen blæses ned i jorden, fortæller Mathis Mattern fra Kverneland.\nDet er sensoren på skæret, der giver signal til at lave overtrykket. Sensoren får data fra en anden sensor på selve såskæret, så den ved præcis, hvornår der placeres en kerne i jorden, og derfor ved den også, hvornår gødningen skal blæses i jorden.\n- Systemet kan lave op til 25 impulser pr. sekund, hvilket svarer til en fremkørselshastighed på 15 kilometer i timen, uddyber Mathis Mattern.\nDet er planen, at et begrænset antal Optima enkornsåmaskiner med Pudama-systemet skal i marken næste år med fuld frigivelse til salg i 2024.\nMedarbejder til nyoprettet stilling - På Råde Fjerkræfarm