OPP og indkøb af facilities management ydelser - PDF\nOPP og indkøb af facilities management ydelser\nDownload "OPP og indkøb af facilities management ydelser"\n1 OPP og indkøb af facilities management ydelser 3. del rapport Center for Facilities Management Realdania Forskning Lektor Kristian Kristiansen DTU Management Engineering August\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning 2. Virkemidler der i UK er brugt til at supplere OPP 2.1 Prime contracting 2.2 Integrerede projektteams 2.3 Integrerede leverancekæder 2.4 Rammeaftaler 2.5 Target Costing 2.6 Relationsledelse 2.7 Collaborative Working 2.8 Opsummering 3. Cases 3.1 Procure Defence Estates 3.3 Schools for the Future/Partnerships for Schools 3.4 Opsummering 4. Danske erfaringer med at integrere leverancekæden 4.1 Det fleksible etagehus 4.2 PPB programmet 4.3 Nye former for integration 4.4 Opsummering 4.5 Diskurs: Integration i leverancekæde 5. Konklusion 6. Bilag 6.1 Anvendt litteratur 6.2 Publiceringer og aktiviteter under projektet 2\n3 1. Indledning Dette er den 3. og sidste rapport i forskningsprojektet om OPP og indkøb af Facilities Management ydelser. Fokus er denne gang rettet mod bestræbelserne på at skabe større integration i byggeprocessen. Det vil blive undersøgt, hvorvidt sådanne bestræbelser som der kan findes eksempler på både i UK og i Danmark vil kunne fremme en inddragelse af Facilities Management viden i planlægning, projektering og udførelse. Denne problemstilling skal ses i forlængelse af det forudgående arbejde i forskningsprojektet. Idéen i projektet var, da det startede, at analysere eksempler på vellykket inddragelse af FM hensyn i planlægningen, projekteringen og udførelsen af byggeprojekter i Offentlige-Private Partnerskaber. OPP projekter vil alt andet lige være dyrere end andre former for organisering af byggeprojekter, fordi transaktionsomkostningerne er højere, og fordi låneomkostningerne vil være dyrere for den private part end den offentlige. Hvis OPP projekter skal være attraktive, må det antages, at der sker noget inden i dem, som gør byggeprojekterne bedre og billigere. Denne X-faktor må handle om, at netop den sammenhæng mellem på den ene side planlægningen, projekteringen og udførelsen og på den anden side drift og vedligehold, som OPP formen prøver at skabe, udløser innovative løsninger, som giver besparelser og bedre løsninger set over hele bygningens levetid. Det kan f.eks. handle om bedre arealanvendelse, lavere energiforbrug, løsninger der giver længere levetid og løsninger, der giver lavere drifts- og vedligeholdelsesomkostninger. (Se mere om dette i 1. delrapport og i bilag og 6.2.2) Formålet, som det blev formuleret dengang, var at undersøge præcist hvilke forhold omkring OPP, der udløste disse gunstige effekter. Det kunne f.eks. være OPP konstruktionen i sig selv, den måde de økonomiske incitamenter blev udformet på, brug af instrumenter som value management, IKT, totaløkonomi eller måske særlige forhold omkring udbuddet som den konkurrenceprægede dialog. Ved at identificere disse forhold kunne der bidrages til bedre indkøb af FM ydelser. Desuden ville projektet også kunne bidrage til OPP forskningen, hvor der ikke har været megen vægt på, at der var tale om netop byggeprojekter og heller ikke på, at rationalet i OPP projekterne var afhængig af en vellykket inddragelse af FM hensyn i planlægningen, projekteringen og udførelsen. Ønsket om, at finde om OPP arrangementerne er en god måde at indkøb af FM ydelser på og behovet for viden om, hvordan der kan sikres en inddragelse af FM viden i planlægning, projektering og udførelse af byggeri er blevet fulgt igennem forskningsprojektet. Imidlertid viste det sig, at meget var anderledes end antaget. Og mange forhold omkring OPP har ændret sig igennem projektets levetid, som desværre er blevet lidt længere end forventet. Meget har ændret sig forskningsprojektet startede i 2008 og blev planlagt i Dengang var OPP højt på dagsordenen. Forlaget Børsen havde udgivet bogen Det er så yndigt at følges ad, der handlede om OPP. Der blev jævnt hen holdt seminarer og konferencer om OPP og OPS, og alle i byggebranchen ventede på de projekter, der blev stillet i udsigt. Imidlertid kom OPP projekterne aldrig for alvor (se første delrapport). Hele OPP indsatsen i Danmark blev til en håndfuld byggerier over en længere årrække. Dernæst kom den økonomiske krise, der ændrede billedet for privat finansiering af offentlig infrastruktur fuldstændig: I 2008 faldt værdien af nystartede PPP projekter i 3\n4 verden med 40 %. (Private Finance Initiative, 2011) Endelig er som det allersidste Danmarks forbillede på OPP området UK tilsyneladende ved fuldstændig at opgive OPP eller PPP, som det hedder derovre. En rapport til det engelske parlament i efteråret 2011 fastslog, at det efter finanskrisen var kommet til at koste en rente på 8% at finansiere PPP projekter, mens staten kunne låne til 4% ved at udstede obligationer. Endvidere, at der ikke fandtes dokumentation for, at PPP projekterne var hverken bedre eller billigere end andre typer projekter. Tværtimod, siges det, synes bygninger indkøbt gennem PPP ofte at være af dårligere kvalitet. Og, at hele strukturen med langvarige kontrakter og langvarige forhandlinger i forbindelse med indgåelse af aftalerne er ufleksibel. Endelig, at PPP er blevet urimeligt begunstiget, fordi PPP projekter har kunnet gennemføres uden for budgetterne, og ikke er blevet medtaget i de offentlige budgetter som hverken aktiver eller passiver. I alt er der i UK blevet lavet PPP projekter for godt 600 milliarder danske kroner. (Private Finance Initiative, 2011) Man kan sige, at i løbet af forskningsprojektet er OPP tankerne internationalt gået fra at være hypede til at være ved at komme i miskredit. Forskningsprojektet havde som udgangspunkt, at der i OPP skete en god inddragelse af FM viden i planlægning, projektering og ledelse af byggeri, og tanken var derfor at identificere X-faktoren, der muliggjorde dette. Men allerede i projektets 1. del viste dette sig ikke være tilfældet. En litteraturgennemgang afslørede, at der ikke kunne findes belæg for, at OPP projekter førte til bedre og billigere byggeri. De officielle rapporter fra UK, der var blevet meget omtalt herhjemme og brugt i argumentationen for OPP, stod ikke uimodsagte. I det hele taget var der blevet rapporteret både godt og dårligt om pris, kvalitet og andre forhold i forbindelse med OPP projekter. Tilsvarende viste en interviewundersøgelse blandt aktører i danske OPP projekter ligeledes i projektets 1. del. - at aktørernes erfaringer var blandede. Selvom man generelt mente, at der i OPP lå nogle gode muligheder for at inddrage drifts- og vedligeholdelses erfaringer i byggeriets tidlige faser, så man også vanskeligheder ved faktisk at gøre dette, og der var ikke i de danske OPP projekter blevet arbejdet særligt systematisk med problematikken. Endelig viste en undersøgelse af markedet for OPP i Danmark, at der ikke dengang i havde været udbudt ret mange OPP projekter, og der var ikke mange på vej. På byggeriets side af markedet var der kun dannet ganske få konsortier, der havde været i stand til at vinde. Volumenet af projekter skulle øges radikalt, hvis der skulle dannes ekspertise i at håndtere OPP projekter samtidig med en fastholdelse af konkurrence på markedet. Der syntes altså ikke at være en X-faktor, der kunne identificeres. Projektet måtte derfor drejes lidt samtidig med, at hovedsigtet blev fastholdt. Hovedsigtet var stadigvæk at undersøge, om OPP kunne være en god måde at indkøbe FM ydelser på og, hvordan inddragelse af FM viden i planlægning, projektering og udførelse i det hele taget kunne fremmes. Derfor blev det besluttet i projektets 2. fase at undersøge, om mere samarbejde eller partnering af en slags enten mellem parterne i leverancekæden eller mellem den offentlige eller private part evt. begge dele kunne tænkes at bringe en X-faktor frem i lyset. Ét af de forhold, der var blevet konstateret under litteraturgennemgangen i fase 1, var nemlig, at OPP til trods for navnet ikke har meget at gøre med partnerskab. Der er ikke nødvendigvis noget særligt dybtgående eller gentagende ved samarbejdet i leverancekæden, og mellem den offentlige og den private part er der en udstraktarm-relation, hvor så vidt muligt alt er lagt fast i en omfattende kontrakt. Kunne det med andre ord 4\n5 tænkes at en mere integreret byggeproces, hvor flere af parterne eller alle i byggeriets leverancekæde arbejdede bedre og tættere sammen, kunne fremme en inddragelse af FM hensyn i planlægning, projektering og udførelse? I projektets 2. fase blev der først lavet en undersøgelse af, hvad der egentlig i FM litteraturen menes med at inddrage FM hensyn. Det viste sig, at dette ikke fremstod særlig klart, ligesom det ikke var fremstillet klart, hvem der var målgruppen for denne FM viden. Det syntes som om, man i bred forstand tænkte på tilbageførsel af viden fra brugsfasen, og at man mente, at FM folk ville være gode at inddrage i byggeprojekter. På den baggrund blev der i projektet skitseret generelle betingelser for, at FM folk skulle kunne overføre om det færdige byggeri til tidlige faser i nye byggeprojekter: - FM folk skal have den nødvendige viden, dvs. FM branchen skal have en organiseret, systematisk og verificeret videns opsamling. - Denne viden skal kunne være til at integrere med anden viden, der er nødvendig for at udvikle en bygning. Viden om bygninger i brug skal have en form, hvor den passer sammen med viden om f.eks. nye materialer, nye funktioner, overordnet formgivning osv. - Der skal være nogen, der efterspørger denne viden dels allerede i starten af byggeprocessen, dels opad i kæden frem til opførelsen. Dernæst rummede 2. fase en litteraturgennemgang om byggeriets problemer med at lære af bygninger. Emnet er velbeskrevet i den videnskabelige litteratur bl.a. i forbindelse med Post Occupancy Evaluations, Life Cycle Costing, ekstra værdi til kunderne, partnering mm. Det fremstår klart, at double loop læring har det svært i byggeriet, fordi byggeprocessen ikke er sammenhængende. Det færdige byggeri har en sammensat kreds af interessenter omkring sig. Når bygningen er færdig, overdrages den til disse nye parter, hvilket allerede rent sprogligt viser, at der er tale om et brud mellem udførelsesfasen og brugsfasen. Igennem byggeprocessen overdrages ansvaret for byggeriet flere gange, så det samlede syn på processen og produktet har det svært. Væsentlige parter som underentreprenørerne og producenter har svært ved at blive inddraget tidligt. Bygningens servicesystemer ses ikke som helheder, men stykkes sammen af enkeltdele. Endelig overføres der ikke i særlig grad erfaringer fra ét projekt til det næste. Inddragelse af FM erfaringer i byggeriet er med andre ord vanskeligt, fordi byggeriet som sådan pga. sin struktur har et læringsproblem. Endelig blev der i 2. fase lavet en litteraturgennemgang af baggrunden for disse særlige forhold i byggeriet. Hvorfor er byggeriet, som det er, kunne man naivt spørge. Hvorfor er byggeriet ikke organiseret som f.eks. bilindustrien, hvor leverancekæden er en velorganiseret permanent enhed med et klart sigte på produktet? Dette er ikke et spørgsmål, som der findes svar på i litteraturen, men mange forskellige forhold nævnes: - Med undtagelse af enfamiliehuse og andre boliger produceres der i små mængder eller unika - Prisen på en ny bygning er bestemt af prisen på eksisterende bygninger i området. Der kan derfor ikke foregå en produktudvikling på samme måde som i andre brancher - Byggeriet er for konjunkturfølsomt til at have en kontinuerlig produktion - Bygninger er ofte store og komplekse, hvorfor mange problemer i produktionen må løses ad hoc på pladsen 5\n6 - Byggevirksomheder lever af at vinde tilbud, hvorfor deres indtjening ofte vil være baseret på lejlighedsvise succeser. Det er en helt anden dynamik end den, der karakteriserer den stabile underleverandør. - I modsætning til f.eks. flyindustrien, som har få og store kunder samt en strategisk betydning, har byggeriet mange og meget forskelligartede kunder og national betydning har byggebranchen mest i kraft af sin størrelse. - En bygning bliver som regel solgt, førend den er bygget. Dette nødvendiggør stramme regler for rollerne i leverancekæden, så der nemt kan sammensættes en ny leverancekæde til hvert nyt projekt. - De stramme regler for rollerne i leverancekæden gør til gengæld, at aktørerne må passe på afgrænsningerne i forhold de andre aktører. Selvom byggeriets struktur kan kritiseres og er blevet det så synes den at være velbegrundet i forhold til markedsmæssige og andre forhold. Den er ikke lige til at ændre. Og problemerne med at få inddraget FM viden i planlægning, projektering og udførelse er en konsekvens af byggeriets særlige forhold. Når der ikke synes at finde en X faktor i OPP projekterne, og når problemerne med at integrere FM viden i byggeprocessen skal ses i sammenhæng med byggeriets særlige struktur, hvad kan der så gøres for at sikre en mere integreret byggeproces? For at undersøge dette er der i denne rapport beskrevet en række værktøj, initiativer og programmer fra UK og Danmark. Hvor gode er disse integrationsværktøj og tiltag er set ud fra et FM synspunkt? I hvor høj vil de kunne bidrage til, at netop erfaringer fra byggeriets brugsfase bliver inddraget i planlægning, projektering og udførelse? I UK har OPP (eller PPP) projekterne været set som et led i reformeringen af byggeriet og er blevet suppleret med andre initiativer som rammeaftaler og collaborative working for at udvikle en mere integreret byggeproces. I en dansk sammenhæng har man nok været tilbøjelig til at forstå OPP projektformen som et middel i sig selv til at skabe sammenhæng mellem driftsfasen og byggefasen, men i UK er OPP snarere blevet set som et blandt andre midler til at skabe en byggeproces, der kan give value for money. Udgangspunktet har været ønsket om at udvikle byggeriet. Midlet har været offentlig anskaffelse af bygninger procurement herunder PPP i sammenhæng med andre midler. I afsnit 2 vil en række tiltag blive gennemgået. Dernæst vil der i afsnit 3 blive gennemgået cases fra UK, hvor man arbejdet systematisk med at udvikle byggeriet i sammenhæng med initiativer omkring PPP såsom Procure 21 m.fl. I afsnit 4 vil der blive set på de danske initiativer for at udvikle en mere integreret byggeproces. Vi har ikke haft den samme koncentrerede indsats i 90 erne og 00 erne, som man har haft i UK, til gengæld blev der i 60 erne gennemført en statslig indsats for at industrialisere byggeriet. Denne blev fulgt op i programmet om Det fleksible etagehus og senere i PPB programmet. Disse indsatser er særdeles veldokumenterede i rapporter mm, og giver mulighed for at undersøge vanskelighederne ved at skabe en omstilling i byggeriet. Op igennem 00 erne var der ikke store, statslige programmer for at udvikle byggeriet. Alligevel skete der noget i form af strategiske partnerskaber og større projekter om billigt byggeri. I en lille diskurs behandles spørgsmålet om omstilling i byggeriet teoretisk. 6\n7 I afsnit 5 vil der blive konkluderet på undersøgelsen af initiativer i UK og i Danmark ved at vurdere disse ud fra fire betingelser for at FM viden kan inddrages i planlægning, projektering og udførelse. I bilag er der en liste med anvendt litteratur og en oversigt over de forskellige publiceringer og aktiviteter i forbindelse med forskningsprojektet, som har givet anledning til konference papers og artikler. 7\n8 2. Virkemidler der i UK er brugt til at supplere OPP OPP i UK (PPP) var en del af det, der er blevet kaldt reformbevægelsen i forhold til byggeriet (Adamson, 2006). I Danmark havde vi i 1990 erne en tilsvarende bevægelse med en række stærkt kritiske, offentlige rapporter om byggeriets forhold og forskellige udviklingsprogrammer rettet mod byggeriet. Den danske reformbevægelse var stærkt inspireret af den engelske. I England startede reformbevægelsen med Latham rapporten (Latham, 1994) i 1994 og blev efterfulgt af Egan rapporten (Construction Task Force, 1998) i En række institutioner blev etableret for at fremme en omstillingsproces i byggeriet: Movement for Innovation, Construction Excellence, Commission for Architecture and the Built Environment m. fl. Der blev bakket op med en række forskningsinitiativer som Construction Innovation and Strategy Panel. Man ønskede ikke mindst at reformere den måde det offentlige anskaffede sig bygninger både i form af nybyggeri, renoveringer samt drift og vedligehold. Det offentlige skulle have bedre og billigere byggeri, og det offentlige indkøb skulle bruges som en løftestang for at udvikle byggebranchen. Når PPP blev brugt, supplerede man som det vil blive vist i det følgende ofte med andre virkemidler. Formålet her er at give et overblik over en række af disse virkemidler, der er taget i brug i England. Først vil selve virkemidlerne blive gennemgået, dernæst vil der bliver givet eksempler på anvendelsen af virkemidlerne i forskellige cases (afsnit 3). Gennemgangen vil være på et oversigts niveau: der er skrevet meget om disse emner, så det vil være umuligt at gå i dybden. Pointen er at give et overblik, så man kan forstå den sammenhæng OPP indgår i og de virkemidler, OPP er blevet suppleret med, samt ikke mindst at give grundlag for analysen i afsnit 5, hvor virkemidlerne vurderes i forhold til egnethed til at understøtte en inddragelse af FM viden. Reformbevægelsen udsprang af en dyb utilfredshed med byggeriet. Man mente, at bygningerne var for ringe med alt for mange fejl og mangler og gav et for ringe tilbud til brugerne og ejerne. Byggeriet mentes også at være for dyrt. Det store problem med byggeriet mentes at være den usammenhængende leverancekæde: I et byggeprojekt samledes en række parter, som blev holdt sammen af omstændelige kontrakter, men som alligevel ofte endte med at bekrige hinanden og havde svært ved at samle kræfterne om at levere et fejlfrit produkt af høj kvalitet til en fornuftig pris. Et fælles træk ved mange af initiativerne og virkemidlerne var derfor at sikre en samling af leverancekæden, bedre samarbejde mellem parterne og en gentagelse af samarbejdet, så der kunne skabes læring eller continuous improvement (Murray, 2003). Hele denne politiske bestræbelse og de konkrete initiativer blev beskrevet i en rapport fra National Audit Office (NAO, 2001) og fulgt op i en evaluering nogle år senere (NAO, 2005). Ifølge NAO blev der lagt tre spor for det offentliges anskaffelse af byggeri: 1) En PFI (Private Finance Initiative) eller PPP sti, hvis der ønskes privat finansiering. 2) Den traditionelle metode, hvor det offentlige selv finansierer bygningen, kaldes for Crown Build. 8\n9 3) Endelig er der andre løsninger som at leje en bygning eller få indbygget sine ønsker i et privat udviklingsprojekt. I de to sidste tilfælde kan det offentlige vælge mellem tre muligheder: Prime contracting, hvor en enkelt leverandør møder med en veletableret leverancekæde. Design and Build som svarer til det danske totalentreprise. Og den traditionelle løsning, hvor der først udskrives en arkitektkonkurrence og derefter udbydes projekterings- og udførelsesopgaver. Prime contracting er altså en selvstændig mulighed som er et alternativ til OPP, og det vil kort blive omtalt i det følgende. Derefter vil blive omtalt en række virkemidler, som er blevet brugt til at forstærke eller supplere OPP: integrated projectteams, integrated supply chains, framework agreements, relationship management, target costing og collaborative working. Partnering kunne have været medtaget, men er udeladt, fordi partnering er så velbeskrevet på dansk. Virkemidlerne er på forskellige niveauer. Collaborative working er således et helt system med flere elementer, mens target costing er et enkeltstående instrument. Når det er medtaget her, skyldes det, at targetcosting forudsætter et tæt samarbejde i leverancekæden. Ligesom de andre virkemidler bruges det til at fremme en integration i leverancekæden. 2.1 Prime contracting Prime contracting har ikke et modsvarende dansk udtryk. Det har længe været kendt uden for byggeriets verden i forbindelse med de såkaldte Complex Product Systems. Disse er typisk B2B leverancer, hvor delleverancer på højt niveau sættes sammen og koordineres til et system af en systemintegrator eller prime contractor. Det kan eksempelvis være en jernbane, hvor der er skinner, tog og signalsystemer. Denne type af leverancer, vinder større og større udbredelse indenfor IT, luftfart, el-produktion og meget mere. Leveranceformen er nødvendiggjort af, at teknologien indenfor de enkelte delleverancer er på så højt niveau, at den ikke kan pilles fra hinanden, men må bevares samlet og integreres på et højere niveau af en fælles integrator for hele systemet (Prencipe, 2006) I England blev prime contracting tilpasset til byggebranchen af Defence Estates svarende til Forsvarets Bygningstjeneste - startende med Building Down Barriers projektet i DE definerer prime contracting ved at forklare, hvad en prime contractor er:.. one having responsibility for the management and delivery of a project using a system of incentivisation and collaborative working to integrate the activities of the Supply Chain members to achieve a project that is on time, within budget and is in accordance with the specified outputs and fit to purpose. (Ndeguri, 2004) Der er altså tale om en leverance, hvor system integratoren møder med en færdig leverancekæde, som denne kan dokumentere fungerer. Det særlige er, at det samlede system er delt op i clusters (klynger), som udgør en helhed i sig selv. For en bygnings vedkommende kan det f.eks. være: fundament, råhus, inddækning, tekniske installationer og færdiggørelse. System integratoren har også et udvidet ansvar for overdragelsen, f.eks. i form af commissioning og et driftsansvar i en begrænset periode. For hvert cluster er der en ansvarlig leder, og i hvert cluster skal der være et tæt 9\n10 samarbejde mellem rådgivere, underentreprenører og producenter. Tanken er, at et cluster kan blive en enhed, der er i stadig forbedring og udvikling. Prime contracting menes at kunne reducere kompleksiteten i et byggeri. I byggesager indgår der et stort antal producenter og rådgivere, som producerer et stort antal tegninger og anvender mange forskellige komponenter og materialer. Ved at arbejde i clusters kan man nedbringe kompleksiteten ved at arbejde tæt sammen indenfor clusteret og nøjes med nogle få grænseflader mellem clusters. I clusters bliver det naturligt at inddrage producenter og underentreprenører, hvilket har været et problem i partnering. Ifølge Greenhailgh ( 2011) kan der også forekomme Regional Prime Contracts, hvor kontrakt haveren har ansvar for alt drift og vedligehold i et område i en periode på 7 år efter udførelsen, men ellers er det almindelige 3 år. Prime contracting har dog ikke fundet megen udbredelse. Det engelske forsvarsministerium bruger det, der findes omtale af et mindre antal udviklingsprojekter (Al-Bizri, 2010) og nogle store bygherrer som Tesco og British Airport Authorities i England siges at bruge det (Ndekuguri, 2004) 2.2 Integrerede projekt teams Ifølge NAO (2004) består et integrated project team af dels bygherrens team, dels leverancekædens team rådgivere, entreprenører og producenter. De to teams arbejder tæt sammen og er f.eks. lokaliseret samme sted. Som det gøres opmærksom på i Procurement Guide 5 (Achieving Excellence, 2003) kommer et integreret projekt team til at bestå af flere samarbejdsrelationer: - samarbejdet mellem bygherren og leverancekæden. - samarbejdet i leverancekæden, hvor der skal være en gentagelse strategisk partnering enten i forhold til den samme bygherre eller i forhold til skiftende bygherre, samt team samarbejde eller partnering Imidlertid kan man også begrænse samarbejdet mellem bygherren og leverancekæde til et samarbejde om projekteringen: Integrated team design process. (Ping, 2011). Idéen med integrerede projekt teams i byggeriet stammer fra produktudvikling, hvor det også har gået under andre navne: Concurrent engineering, fast track engineering, parallel engineering mm. (Fleming, 1996). Her har formålet først og fremmest været at reducere udviklingstiden. Jo hurtigere et produkt kommer på markedet, jo hurtigere kan det tjene sig ind. Integrerede projektteams var et alternativ til sekventiel produktudvikling, hvor forskellige grupper havde ansvar for hver sin del af processen: udformning af produktet, indkøb af dele, produktion og samling. Før den sekventielle produktudvikling var design ofte i hænderne på én person, som havde et håndværksbaseret kendskab til alle aspekter af produktudviklingen, men efterhånden er produktudvikling blevet et samarbejde mellem en række specialister. Fordelene ved integrerede projektteams siges at være betydelige, fordi der bliver færre omfattende design ændringer, og man kan undgå fejl som at at indkøbe komponenter ud fra forkerte specifikationer. På den anden side er det også svært at lave den nødvendige atmosfære af 10\n11 samarbejde, ligesom det kan være svært at kombinere tekniske ekspertise hos deltagerne med samarbejdsevner og god projektledelse (Fleming, 1996). En undersøgelse af Moore og Dainty (1999) tyder på, at nissen kan flytte med ind i integrerede project teams. Undersøgelsen bygger på et casestudie af et projekt team tilknyttet et total entreprise projekt. Teamet var delt op i 3 grupper: design team (projektering), commerciel team (økonomi og kontrakter) og construction team (koordinering af arbejdet på pladsen). Det viste sig at være uklart, om der overhovedet skete en opløsning af grænserne mellem de forskellige professioner og opgaver, selvom man havde aftalt, at der skulle være et team. Målt på gennemførelse i forhold til pris og tid klarede projektet sig godt, men der viste sig mange disfunktionaliteter: deltagerne var bedre til at opdage modstandere end samarbejdspartnere. Den traditionelle arbejdsdeling fungerede indenfor teamet, og navnlig var det svært at integrere projektering og udførelse. Ofte blev de udførende ikke inddraget i projekteringen, og de projekterende gik til tider ud på pladsen og gav instruktioner til underentreprenørerne. 2.3 Integrerede leverancekæder Ledelse af leverancekæden supply chain management har været et nøgleord for den kampagne, der har kørt i UK sammen med PPP projekterne for at forbedre byggeriets kvalitet og produktivitet. Ifølge Construction Excellence handler supply chain management om relationerne mellem virksomhederne i den kæde, der forandrer råstoffer eller råvarer til en færdig vare, der leveres til en kunde. Ethvert led i kæden har en kunde, men den integrerede leverancekæde fungerer i forhold til den sidste kunde i kæden. (Construction Excellence, 2004). Stadig ifølge Construction Excellence giver en integreret leverancekæde fordele for alle parter i kæden: lavere omkostninger, mindre spild, mindre risiko, større værdi til bygherren, gentagne leverancer og bedre muligheder for langsigtet planlægning. Imidlertid mener man ikke, det er nødvendigt at vente på, at hele kæden bliver samlet. Enhver kan gå i gang med at udvikle sine relationer til de nærmeste leverandører, som kaldes for 1. led. Eftersom en velfungerende leverancekæde er afhængig af samarbejdet mellem parterne, er det vigtigt at udvikle tillid og bruge værktøj fra partnering. Det anbefales også at benytte sig af targetcosting, value management og risiko ledelse alt sammen for at sikre stadige forbedringer eller continuous improvement. (Construction Excellence, 2004) En tilsvarende organisation i UK - Strategic Forum - havde som mål, at i 2007 skulle halvdelen af alt arbejde i byggeriet ske i gennem integrerede leverancekæder. Man mente, at ethvert led i leverancekæden ville have en interesse i integration: Bygherren ville kunne se en fordel i større sikkerhed for pris og kvalitet, rådgiverne i at komme tættere på bygherren, entreprenører og underentreprenører i at få større sikkerhed for gentagne projekter, og producenterne i at få større indflydelse. (Strategic Forum, 2007) Den oprindelige definition på en integreret leverancekæde fra Egan rapporten (Construction Task Force, 1998) lød: An integrated supply chain is focused on the processes associated with the 11\n12 reduction of the total cost of the supply chain, including, but not limited to, design, procurement, inventory management and product installation. A totally integrated supply-chain enables an end-user to more effectively and cost-efficiently manage manufacturing, inventory and transaction costs. In a true integrated supply relationship, the customer and the integrated supply partner analyse every aspect of the supply-chain process (acquisition, storage, logistics, installation, post-shipment support, information systems, etc.) and then streamline each component, eliminating redundancy of effort and cost, and improving service levels. (Strategic Forum, 2007 ) En værktøjskasse til brug for integration i leverancekæden arbejder med 4 typer af integration: - Mellem producent og underentreprenører - Mellem leverandørerne og ned ad til producenterne eller opad mellem leverandør og entreprenør og underentreprenører - Samarbejde mellem producenter - Samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder uanset hvilken rolle, de spiller i leverancekæden. ( Strategic Forum, 2007) Et projekt om strategiske partnerskaber i byggerier brugte en lidt anden opdeling for at beskrive mulighederne for integration i leverancekæden gennem længerevarende samarbejder. Her blev sondret mellem integration med sigte på skiftende bygherrer eller samme bygherre flere gang. Desuden blev samarbejde mellem producenter delt op i forhold til dels systemprodukter og dels færdige bygninger. (Kristiansen, 2006) Anvendeligheden i byggeriet af hele ideen om en integreret leverancekæde er blevet diskuteret meget. Mange har ment, at byggeriet er anderledes end andre brancher. Produktionen af bygninger foregår i projekter som unika produktion, hvor leverancekæden sammensættes på ny hver gang med nye deltagere. Dette kan ses som bestemt af markedet, hvor bygherrerne efterspørger specialfremstillede produkter, og hvor der er behov for mange forskellige slags bygninger på mange forskellige delmarkeder. Bygninger er også tunge og store, hvorfor de må samles på stedet. Et byggeprojekt udvikles i forhold til et bestemt formål og for at få en høj værdi ud af den pågældende byggegrund. Efterspørgslen efter bygninger varierer meget over tid: byggeriet er meget konjunkturfølsomt, dels fordi der er tale om en investering, det et oplagt at udskyde i dårlige tider, dels fordi et byggeri tager lang tid, så konjunkturerne kan sagtens være vendt i tiden fra beslutningen er taget til byggeriet står færdigt. Byggeriets leverancekæde er derfor tilpasset disse særlige forhold: Traditionelt får bygherren designet en speciel løsning, komponenter og materialer bliver bestilt i høj grad som ordreproduktion idet dog også mange dele til byggeriet er så generelle, at de bliver masseproduceret industrielt og bygningen bliver så samlet og færdiggjort af en bred kreds af virksomheder, der sammensættes på ny ved hvert projekt. (Segerstedt, 2010) Dette påvirker relationerne i leverancekæden, så de bliver mere gensidige end i en industriel produktion. Man kan skelne mellem en sekventiel interdependens, hvor output fra den ene part i kæden bliver til input for den næste; en pooled interdependence hvor aktørerne deler en fælles 12\n13 ressource f.eks. en kran; eller en reciprok interdependens hvor parterne er gensidigt afhængige af hinanden. Bankvall (2010) argumenterer for, at der er mange sådanne reciprokke relationer mellem parterne i byggeriets leverancekæde, hvorfor det ikke kan lade sig gøre at integrere leverancekæden på samme måde som i en industriel produktion. Argumentet bygger på et casestudie af en leverance af gipsplader til skillevægge til et byggeri. Gipspladerne skulle fremstilles i et særligt mål, hvilket sagtens kunne lade sig gøre, men gav nogle udfordringer for producenten, fordi produktionen skulle passes ind i den løbende produktion af gipsplader i standardmål. Entreprenøren benyttede sig af en særlig transportør til leverancen. Imidlertid blev byggeriet forsinket, og der var ikke plads til at opbevare gipspladerne på pladsen. Derfor måtte leverancen opdeles i flere del-leverancer og leveringstiden ændres. Dette havde så konsekvenser for både producenten og transportøren. (Bankvall, 2010) Imidlertid kan det diskuteres, om reciprociteten i eksemplet skyldes helt specielle og næsten naturgivne forhold ved byggeriet, eller om der ikke lige så godt kunne have været udviklet en sekventiel relation, hvis arkitekt/entreprenør/bygherre havde købt gipsplader i standardmål. Eller skillevægge som en samlet leverance eller som en del af en samlet apterings entreprise. Når mange relationer i byggeprocessen er reciprokke, skyldes det så byggeriets natur, eller er det fordi byggeprocessen ikke er blevet sat i system som en leverancekæde? 2.4 Rammeaftaler Ifølge Constructing Excellence er en rammeaftale ikke i sig selv en kontrakt, men en aftale der definerer grundlaget for kontrakter mellem parterne i en afgrænset periode. Man kan f.eks. fastlægge prisen eller andre leveringsbetingelser. Rammeaftaler kan handle om levering af varer, tjenesteydelser (f.eks. rådgivning) eller udførelsesopgaver (f.eks. byggeri). Rammeaftalen vil ofte være mellem én aftager og flere leverandører. Stadig ifølge Constructing Excellence kan rammeaftaler set fra den offentlige bygherres side - tjene flere formål: Bygherren kan støtte udviklingen af kompetente leverandører i lokalområdet. Bygherren kan udvikle et længerevarende samarbejde med udvalgte leverandører, måske endda et strategisk partnerskab, hvilket kan være en fordel navnlig ved større og forholdsvis risikofyldte projekter. Transaktionsomkostninger kan reduceres, fordi der kun skal indgås én aftale i stedet for flere. Og endelig er rammeaftaler et grundlag for at sikre stadige forbedringer, altså bedre og billigere byggeri. (Constructing Excellence, 2004) En rammeaftale vil typisk bestå af følgende elementer: - En fastlæggelse af hensigten med aftalen, som typisk vil være, at man ønsker at udvikle en mere integreret leverancekæde, der kan sikre bedre og billigere byggeri, hvilket vil blive understøttet af midler som f.eks. brug af nøgletal. - Hvem aftalen er indgået i mellem, f.eks. den offentlige bygherre og entreprenøren, men der kan også være tale en flersidet aftale, hvor rådgivere og underentreprenører indgår. 13\n14 - Omfanget af aftalen, dvs. den geografiske afgrænsning og hvilke aktører den berører på hvilken måde. En rammeaftale er ikke det samme som en partnering aftale. En rammeaftale bør rumme bestemmelser, der muliggør inddragelse af hele leverancekæden. - Varigheden af aftalen. EU reglerne sætter en grænse på 4 år, men der kan laves bestemmelser om muligheder for forlængelse. - Bestemmelser om de konkrete kontrakter, der kan indgås under rammeaftalen. - Øvrige bestemmelser så som fortrolighed, fordeling af omkostningerne, offentliggørelse osv. Den overordnede rammeaftalen bruges så som udgangspunkt for, at der også laves rammeaftaler mellem hovedentreprenøren og de, der arbejder for ham. Hele arrangementet kommer til at handle om at udvikle samarbejdet i hele leverancekæden og bruge partnering, workshops, nøgle tal osv. (Chainlink) Der har også været fremført kritik af rammeaftalerne. Det er blevet hævdet, at rammeaftalerne ikke fører til de ønskede mål, fordi leverandørerne ikke sætter nok på spil, når de først føler sig trygge indenfor en rammeaftale. Desuden, at en rammeaftale er mest fornuftig i opgangs tider med stor efterspørgsel. Bygherren kan så sikre sig, at han har nogle til at udføre opgaverne og forhindre stadigt stigende priser. Omvendt vil en rammeaftale i dårlige tider kunne betyde, at byggevirksomhederne har sikret sig arbejde til gode priser og bygherren mister sine fordele ved en situation med skærpet konkurrence. (Marstan Blog) I UK er omfanget af rammeaftaler blevet vurderet til omkring 3 % af omsætningen i byggeriet, men det menes, at krisen i betydeligt omfang har ført til, at det offentlige har kigget kritisk på sine aftaler for bedre at kunne indgå mere økonomisk gunstige aftaler med byggevirksomhederne: Muligvis er omkring 15 % af rammeaftalerne blevet genforhandlet. (Tennant, 2012) 2.5 Target costing Target costing hører også til blandt de redskaber, der er blevet brug til at udvikle en mere integreret leverancekæde i tilknytning til OPP projekter. Tavistock forsøget, som blev initieret af det engelske forsvar, hvor man arbejdede med clusters, forsøgte at implementere target costing. (Mere om dette senere). Construction Excellence rapporterer om flere eksempler på anvendelse af target costing. Target costing stammer fra fremstillingsindustrien, hvor der opstod et behov for mere avancerede metoder, der kunne tænke produktudvikling og omkostningsstyring sammen. Idéen er, at man tager udgangspunkt i, hvad kundernes behov er, og hvad de vil være villige til at betale for at få dækket disse behov. I stedet for at skære i omkostningerne, så man kan få prisen ned på det krævede niveau, arbejder man med at finde løsninger, der kan tilfredsstille kundernes behov samtidig med, at produkterne bliver billigere set over hele deres livscyklus. I stedet for at se den pris, som markedet kan bære, som et problem, der gør det nødvendigt at sænke ambitionerne, ser man den som en udfordring, der kan bruges til at ændre produktionsprocessen og produktdesignet. For at kunne gøre dét er man nødt til at arbejde på tværs af markedsføring, reparation og vedligehold, produktionsproces, design osv. Produktudvikling ved hjælp af target pricing går igennem nogle faser: 14\n15 - Markedsundersøgelser bruges til at finde ud af, hvilke egenskaber ved produktet kunderne efterspørger, og hvad de er villige til at betale for produktet - Derudfra fastsættes en target pris - Så fastlægges den krævede fortjeneste, hvor der skal tages højde for udgifter til senere produktudvikling, bortskaffelse mm - Derudfra kan beregnes, hvad der er til rådighed for produktomkostninger, dvs. de samlede omkostninger ved produktet inklusive f.eks. både markedsføring og produktion. Der kan så tages stilling til, om det vil være realistisk at gå ind i udviklingen af produktet, idet der tages hensyn til, hvilke ændringer der vil være nødvendige i leverancekæden, hvor hurtigt produktet vil kunne være klar til salg osv. - Hvis det besluttes at gå i gang med produktudviklingen, er der en række metoder som value engineering, benchmarking, quality function deployment etc., der kan tages i brug. Målet er at udvikle et produkt med de egenskaber, som kunderne efterspørger, og til den pris kunderne er villige til at betale. Midlet er at se med helt friske øjne på produktionen, leverancekæden og designet: Kan de ønskede egenskaber og funktioner tilføres på en anden måde? (Kocaktulah, 2006) F.eks. kan luftskiftet i en bygning siges at være en funktion ved bygningen, som er med til at sikre egenskaben godt indeklima. Mekanisk og naturlig ventilation har forskellige omkostningsprofiler set over bygningens levetid, men effektiviteten er heller ikke den samme, og det vil være muligt i et samarbejde gennem leverancekæden at udvikle bedre og billigere ventilationsløsninger. Det er blevet forsøgt at anvende target costing i byggeriet, men der viste sig at være en række væsentlige vanskeligheder. Grundlæggende arbejder man i byggeriet med en helt anden måde at bestemme priser på: cost plus. Man starter med at designe en bygning, hvorefter man laver en beregning på, hvad den kunne komme til at koste. Hvis dette så er dyrere, end bygherren vil betale, går man i gang med at finde besparelser og presse prisen hos underentreprenørerne. Ofte foregår dette i en hård forhandlingsatmosfære præget af mistillid. I byggeriet har man ikke vedvarende samarbejder, hvor alle parter i leverancekæden arbejder sammen helt fra den allertidligste start om at udvikle designet. (Nicolini, 2000) Dette blev tydeligt i et forsøg med at anvende target costing ved en opførelse af 2 bygninger bestilt af det engelske forsvar. Forsøget blev kørt som aktionsforskning, hvor forskerne der iagttog også understøttede udviklingen af de nødvendige tiltag for at få succes med target costing. Man startede med programmet forstået som de vigtigste funktionelle og forretningsmæssige krav til bygningen og de budgetmæssige begrænsninger. Derefter lavede man i et tværfagligt samarbejde en detaljeret beskrivelse af bygningens funktioner og satte priser på. Dernæst beregnede man vedligeholdelsesomkostningerne, når driftsperioden skulle svare til den forventede levetid for bygningen. På den måde kunne man få et overblik over, hvordan bygningen ville komme til at klare sig finansielt. For at gøre hele proceduren gennemførlig blev bygningen opdelt i klynger (clusters), som var ansvarlige for en del af bygningen: fundament, råhus, inddækning, aptering og færdiggørelse. Forsøget viste en række vanskeligheder ved at bruge target costing i byggeriet: 15\n16 - Der findes ikke data om levetid og vedligeholdelsesomkostninger for forskellige materialer og komponenter. - En bygning og de fleste af de dele, den består af, har en lang levetid. Dette gør det vanskeligt at diskontere til nutidsværdi: den rente man vælger, bliver den afgørende faktor i beregningerne. Derfor er man muligvis nødt til at gå den anden vej rundt om problemet og lægge en politik for vedligeholdelse og forventet driftsperiode. Et tilsvarende problem viste sig at være, at en lille variation i forsyningspriserne f.eks. på fjernvarme gav meget store variationer i den samlede pris over hele driftsperioden. - Deltagerne var meget glade for samarbejdet i de forskellige clusters, som man følte virkelig gav mulighed for at udvikle nye løsninger. Imidlertid konkluderede forskerne, at deltagerne viste sig ude af stand til for alvor at arbejde integreret med værdi af forskellige funktioner og omkostninger. I stedet startede man med at fastlægge funktionerne først og beregnede derefter en pris, ligesom man plejede. - Det viste sig også vanskeligt at finde frem til de faktiske priser, fordi man i byggeriet var så vant til at arbejde med en pris, der svarer til, hvad den der leverer, forventer at kunne slippe afsted med. Man arbejder ikke med præcise priser, der svarer til omkostninger og fortjenester, men med en overordnet pris, der beregnes overslags mæssigt. - Selve udbudsproceduren giver også problemer for target costing, fordi den lægger op til, at man bruger tidligt fastsatte overslags priser i stedet for et samarbejde med bygherren om at udvikle bedre og billigere løsninger. Forskerne rejser endelig et meget grundlæggede spørgsmål: kan man overhovedet bruge target costing i en branche, hvor man producerer unika? Unika kan ikke have en markedspris, men vil altid have en pris, der er bestemt af, hvad man kan slippe af sted med. (Nicolini, 2000) Target costing er en del af Lean tilgangen og Glenn Ballard har ledet 2 forsøgsbyggerier, hvor man har forsøgt at implementere target costing. Forsøgene siges at underbygge ovennævnte iagttagelser, men samtidig mener Ballard, at det vil være muligt at lave et slags surrogat for target prisen: bygherrer vil ofte enten have en bestemt sum penge eller kunne lave en økonomisk analyse af den krævede forretning, som så igen kan give en pris på bygningen. Derudover må man definere byggeprocessen om, så der bliver et omfattende forprojekt, hvor alle deltagere arbejder sammen om at udvikle et bedre og billigere byggeri. (Ballard, 2006) 2.6 Relationship management Relationship management er en disciplin, der bruges f.eks. til professionel håndtering af forholdet til kunder (Customer Relationship Management) eller til forretningsforbindelser (Business Relationship Management). Den handler om at effektivisere, koordinere og automatisere relationerne til aktørerne i virksomhedernes netværk jf. f.eks. denne definition på Costumer Relationship Management:.. process of establishing and maintaining beneficial long term relationships among organisations and their customers, employees and other stakeholders (David, 2011) 16\n17 I forbindelse med opdyrkningen af hele ideen om integration af byggeriets leverancekæde er relationship management imidlertid blevet udviklet til også at kunne bruges specifikt i forhold til relationerne mellem parterne i byggeriet. Ifølge Donaldson vil der være 3 faser i udviklingen af et partnerskab i byggeriet. I bedømmelses fasen skal der vælges en partner og organisationen skal køres ind på at indgå i en alliance. Der skal tænkes på den intra-organisatoriske sammenhæng (f.eks. forhold i organisationen, der forhindrer medarbejderne i at samarbejde). Der skal tænkes på den interorganisatoriske ramme, som skal stimulere til samarbejde. Og der skal tænkes på institutionaliseringen af formel understøttelse af samarbejde. Der er først og fremmest tale om en strategisk fase, hvor behov identificeres og mål fastsættes. I forpligtelses fasen forhandles der og udveksles tanker om behov, mål og prioriteringer. Man undersøger i hvor høj grad, man vil kunne forpligtige sig. I denne proces fastlægges fælles normer for adfærd. Der udvikles fokus på de langsigtede målsætninger, laves aftaler, gennemføres procesforbedringer og udvikles fællesskab med åben risikofordeling. I gennemførelsesfasen begynder det fælles team at vinde selvstændighed, og der udvikles uformelle regler og aftaler. (Donaldson, 2011) Stephen Pryke fra Bartlett School of Graduate Studies i London arbejder på at udvikle en relationship management tilgang indenfor projektledelse i byggeriet. Han sondrer mellem fire skoler indenfor projektledelse. Den traditionelle, der arbejder med teknikker og værktøj. Den funktionelle, der tager udgangspunkt i toppen af projektet og arbejder med supply chain management, lean etc. Informationstilgangen, som ser projektet som en håndtering af informationer. Og endelig Prykes egen relationstilgang, som fokuserer på det sociale og psykologiske i relationerne mellem mennesker og organisationer i projektet: Projekter udgøres af mennesker, der handler i praksisfællesskaber. Projektet eksisterer i en specifik social kontekst. Og projektets formål er at levere en værdi til kunden. Relationstilgangen ses som komplementær til de øvrige tilgange. Projektet er noget en gruppe mennesker foretager sig, men der bruges også ledelsesværktøj, teknologi og informationer. Men relationstilgangen åbner for en ikke-instrumentel forståelse: Bygherren oplever en værdi af det produkt, han modtager. Hans oplevelse er også bestemt af ubevidste forventninger, som sammen med behov, ønsker, tro og håb udgør de samlede forventninger. For at kunne levere den ønskede service kvalitet vil der skulle investeres i at gøre en ekstra indsats. Relationerne skal ledes, så de kan give et afkast, dels i form af en oplevet værdi for bygherren og dels i form af øget værdi af relationerne i samarbejdet. I projektorganisationen vil der være soft systems med viden om, hvordan man skal lede netop de mennesker, der er i projektet. Projektets resultat vil være en funktion af menneskelig adfærd, som igen er kraftigt influeret af følelser. Man er altså nødt til at lede med emotionel intelligence. Relationen til bygherren skal også håndteres som et menneskeligt forhold. Endelig skal der arbejdes med modeller for team work for at udvikle samarbejdet i projektgruppen. Relationship management menes at være vigtigt i byggeriet, fordi der i stigende grad er fokus på strukturelle forhold omkring økonomi og jura samt formelle færdigheder og værktøj. Men, siges 17\n18 det, det er mennesker der skaber værdier. Og mennesker der kan samarbejde, skaber mere værdi. (Pryke, 2006) 2.7 Collaborative working Collaborate betyder at samarbejde, og collaborative working betegner et fælles arbejde i en samarbejds ånd. Begrebet kan siges at samle de fleste af de temaer, der er gennemgået ovenfor, men har et lidt andet snit. Ifølge Constructing Excellence kan de vigtigste principper i collaborative working beskrives således: - Tidlig inddragelse af alle de vigtigste aktører i projektet, så alle muligheder og ideer kan være tilgængelig for bygherren. - Udvælgelse af deltagere i projektet på baggrund af værdi og ikke laveste pris - At arbejde sammen som et team med fælles målsætninger og midler til at løse konflikter - At bruge måling af præstationer og arbejder for stadige forbedringer - At bruge deltagere, der har veletablerede leverancekæder - At håndtere risici og incitamenter ved hjælp af moderne ordninger som target costing, åbne bøger og deling af gevinster ved effektivisering. (Constructing Excellence, 2007) Stadig ifølge Constructing Excellence giver Collaborative Working mulighed for at udvikle byggeprocessen til gavn for alle parter på en række måder: - Det bliver nemmere at finde løsninger, der virker første gang eller opdage problemer i tide. - Det bliver mere klart for den enkelte virksomhed præcist hvor meget, den vil blive betalt for sin deltagelse i projektet - Det bliver muligt at kigge systematisk på alle metoder, processer og procedurer henover hele byggeprocessen og f.eks. bruge ICT - Virksomhederne får en konkurrencefordel, fordi de fleste større bygherrer stadig går efter at få mest værdi for pengene. - Når alle har en fælles forståelse af projektet, er det meget nemmere at håndtere risici og rette opmærksomheden mod de værdi skabende elementer i byggeprocessen. - Læring og udvikling kan integreres i leverancekæden og give bedre jobs og bedre muligheder for at holde på arbejdsstyrken også i dårligere tider - Der bliver bedre mulighed for innovation, når viden inddrages fra alle parter, også f.eks. de der monterer eller producerer delene til byggeriet. - Miljøvenligt byggeri forudsætter et bredt samarbejde (Constructing Excellence, 2009) Ifølge Xue (2010) dækker begrebet Collaborative Working over et fællesskab af deltagere og organisationer, som arbejder sammen om effektivt at skabe et produkt, i det man har fælles mål og kan udvikle løsninger, der er tilfredsstillende for alle parter. Sådanne fællesskaber kan tage forskellige former: - Adskilte organisationer samarbejder, men bevarer deres uafhængighed - Organisationer med de nødvendige ressourcer og viden tilbyder sig til andre organisationer - En ny organisation udfører visse funktioner eller aktiviteter 18\n19 - En gruppe struktur, hvor en moder organisation leder en række underordnede organisationer - En sammensmeltning så en ny organisation arbejder som en fælles enhed på alle opgaver (Xue, 2010) Imidlertid synes det ikke at være uden problemer at realisere Collaborative working. Ingirige (2006) fandt i et casestudie af en alliance mellem et benzinselskab og en byggevirksomhed, at der var langt mellem ord og handling. Byggevirksomheden havde til opgave at bygge og vedligeholde servicestationer i en række lande for benzinselskabet. På ledelsesniveau fungerede samarbejdet fint. Mellem de to virksomheder blev der formuleret fælles målsætninger, sat operationelle mål, udviklet fælles kultur og lært fra aktiviteterne i de forskellige lande. Anderledes så det ud på projektlederniveau. For at få fornyet samarbejdsaftaler igen og igen havde byggevirksomheden akcepteret stadige produktivitetsforbedringer. Derfor havde man sparet på projektlederniveauet og underlagt projektlederne skarpe produktivitetsmål. Projektlederne var derfor stærkt tilbøjelige til at fokusere på kort sigt og på det enkelte projekt. Kulturen om at tænke ét projekt ad gangen fortsatte på det operationelle niveau. Omvendt fandt Ruan (2012) i en undersøgelse af aktør netværket i 4 projekter, hvoraf de to var organiseret traditionelt, mens de to andre var projekter baseret på Collaborative Working, at der var afgørende forskel på interaktionsmønstrene i de to typer af projekter. I de to traditionelle projekter foregik kommunikationen i langt højere grad mellem hovedentreprenøren og de andre aktører underentreprenører, bygherre, arkitekt. Hovedentreprenøren fungerede som et centrum, der samlede kommunikationen om sig. I de to projekter, der byggede på Collaborative Working, opstod der er et mønster, hvor alle aktører interagerede med mange af de andre. Dette tyder på, at der i Collaborative working faktisk opstår en bred erfaringsudveksling og deling af viden mellem deltagerne. Imidlertid var undersøgelsen kun kvantitativ, så det vides ikke, hvad deltagerne faktisk kommunikerede, og i hvor høj grad det anderledes kommunikationsmønster bidrog til bedre løsninger. En svensk undersøgelse tog udgangspunkt i paradokset, at mange (svenske) bygherrer finder, at Collaborative Working er vigtigt, og at samarbejde kan løse mange af byggeriets problemer alligevel er der ikke mange (svenske) bygherrer, der implementerer collaborative working. Derfor forsøgtes det i undersøgelsen, at finde ud af konkret hvilket værktøj og midler, der kan bruges i projekterne for at overvinde barriererne mod collaborative working. Undersøgelsen viste, at selvom deltagerne var godt tilfredse med mange af redskaberne f.eks. udvælgelse af deltagerne på kvalifikationer i stedet for pris, fælles målsætninger, workshops, fælles projektkontor etc. så mente deltagerne ikke, at redskaberne havde ført til væsentlige forbedringer på de hårde parametre som tid, kvalitet, fejl og mangler osv. Undersøgelsen konkluderer, at det vigtigste vil være at give god tid til udviklingen af collaborative working. Mange af barriererne er forbundne, hvorfor det ikke vil være nok at blot at bruge nogle bestemte værktøj. Der skal arbejdes over længere tid med at udvikle samarbejdet over flere projekter. Noget kan løses med brug af management redskaber, mens andet kræver langsigtet udvikling af relationerne mellem deltagerne. (Eriksson, 2009) 19\n20 2.8 Opsummering I UK er PPP projekterne blevet brugt som et led i de systematiske bestræbelser på at forbedre byggeriets produktivitet og kvalitet gennem udvikling af den offentlige bygherrepolitik. PPP projekterne har derfor ikke stået alene, men er blevet suppleret med en række andre virkemidler, der alle har handlet om at ændre byggeriets leverancekæde i retning af at blive mere sammenhængende. I integrerede projektteams skaber man sammenhæng mellem bygherren og de projekterende ved at sætte bygherrens folk sammen med leveranceteamet. På den leverende side er der også et team, der integrerer alle: producenter, leverandører, entreprenører og rådgiverne. Hvis man kun laver en integration mellem bygherrens folk og de projekterende, kaldes det for Integrated team design process. I integrerede leverancekæder samordnes leverancekæden eller dele af den for at hente gevinster ved forbedring af logistik, indkøb, samarbejdsflader, informationsbearbejdning osv. med henblik på at levere et bedre og billigere produkt. Rammeaftaler kan bruges til at støtte udviklingen af sådanne varige samarbejder i byggeriets leverancekæder, fordi de muliggør gentagne leverancer til den samme bygherre. Det kan så betale sig at investere i udvikling af en sammenhængende leverancekæde. Relationship management bruges til at løse de problemer, der kan opstår, når samarbejdet i leverancekæden intensiveres. Fokus i projektledelsen flytter sig fra redskaber og funktioner over mod at udvikle relationerne mellem mennesker og organisationer i kæden. Targetcosting er et redskab, der specifikt retter sig mod at udvikle bedre og billigere løsninger. Det er i modsætning til byggeriets cost+ prissætning, hvor prisen fastsættes som den højeste, man regner med at kunne opnå eller omkostningerne + et tillæg og, hvor en lavere pris opnås ved at presse underleverandørerne eller lave besparelser. Collaborative working kan siges at samle de ovennævnte i en samlet forståelse af et samarbejde mellem byggeriets aktører i forhold til bygherren. Endelig er prime contracting et alternativ til OPP. Her gøres en system integrator ansvarlig for den samlede leverance inklusive i brugtagning og en begrænset driftsperiode. I modsætning til en totalentreprise er commissioning og en begrænset driftsperiode medtaget. I modsætning til OPP er finansieringen ikke medtaget i aftalen. Endelig i modsætning til begge er der et krav om, at system integratoren kan dokumentere at have en velfungerende leverancekæde. 20


december 2018 – Cialis Tilskud,cialis Tilskud Danmark,cialis Med Tilskud,individuelt Tilskud Cialis\nStigende beviser tyder på en central rolle for oxidativ stress i prionsjukdommens patologi, en gruppe af dødelige neurodegenerative lidelser forbundet med strukturomdannelse af prionproteinet (PrP). Cialis Pris Fordi UV-lys-induceret proteinskade medieres ved direkte fotok oxidation og radikale reaktioner, undersøgte vi de strukturelle konsekvenser af UVB-stråling på rekombinante murine og humane prionproteiner ved pH 7,4 og pH 5,0. Som det fremgår af cirkulær dichroisme og dynamiske lysspredningsmålinger, følger den observerede PrP-aggregering to uafhængige veje: (i) færdiggør udfoldning af proteinstrukturen forbundet med hurtig præcipitation eller (ii) specifik strukturomdannelse til særskilte opløselige beta-oligomerer. Valget af vej blev direkte tilskrevet de … https://www.cialistilskud.nu chromophoriske egenskaber hos PrP-arterne og modtagelsen mod oxidation. Med hensyn til størrelse har oligomerer karakteriseret ved denne undersøgelse en høj grad af identitet med oligomere arter dannet efter strukturel destabilisering induceret af andre udløsere, hvilket signifikant styrker teorien om, at delvis udfoldede mellemprodukter repræsenterer indledende forstadiemolekyler, der styrer vejen for PrP-aggregering. Cialistilskud Desuden identificerede vi den første egnede foto-trigger, der kunne fremkalde refolding af PrP, som har en vigtig bioteknologisk indvirkning på at analysere konverteringsprocessen på små tidsskalaer.\nDen elektriske ledningsevne af tynde film af Se 80 Te 20 polykrystallinsk legering vakuumaflejret ved stuetemperatur på glassubstrater er undersøgt under in situ opvarmning og afkøling. Cialis Tilskud Fra elektrondiffraktionen af voksede film ses det, at de studerede film er amorfe ved stuetemperatur. Elektriske ledningsevne og elektrondiffraktionsundersøgelser viste, at de voksede amorfe tynde film undergår en amorf krystallinsk overgang i temperaturområdet 340 til 360 K. https://www.cialistilskud.nu Efter afkøling synes filmene at undergå en krystallinsk krystallinsk overgang omkring de samme temperaturer. Der synes ikke at være nogen afhængighed af den amorfe-krystallinske overgangstemperatur på filmens tykkelse. Imidlertid har højmotstandsfilm (tyndere film) en veldefineret overgangstemperatur, mens de lave modstandsfilm (tykkere film) har en bredere overgang. Cialis Pills Buy Online Den elektriske ledningsevne af polykrystallinske Se 80 Te 20-film over 360 K ser ud til at være en eksponentiel funktion af reciprok temperatur.\nFormål: At tilvejebringe en epidemiologisk fortolkning af et mistanke om udbrud af fødevareforgiftning forårsaget af Salmonella enterica-underarter enterica serovar Berta-stammer isoleret fra mennesker og fra rester af de implicerede fødevarer (fløde, mejeribaserede desserter og æg). Cialis 5 Mg Metoder og resultater: Vi har korreleret ligheden mellem stammerne gennem genotyping med Pulsed Field Gel Electrophoresis (PFGE), undersøgelse af antimikrobielle følsomhedsmønstre og epidemiologisk undersøgelse. Udbrudets klonale oprindelse blev https://www.cialistilskud.nu bekræftet af alle laboratorietests. PFGE-analyse af restriktionsprofiler opnået med XbaI og SpeI afslørede en bestemt korrelation fra stammerne isoleret fra de forskellige kilder, medens det antimikrobielle følsomhedsmønster var det samme i alle tilfælde med alle … stammer, https://en.wikipedia.org/wiki/Tadalafil der var følsomme for alle testede antibiotika. Konklusioner: Dårlig hygiejneforhold i den berørte facilitet, mangel på hygiejne i fødevarehåndtering, høje sommertemperaturer og positive kulturer fra asymptomatiske medarbejdere kan alle inddrages i infektionen, idet mad er det middel, som det spredes. Betydning og konsekvens af undersøgelsen: Cialis Price Denne undersøgelse beskriver det første udbrud af fødevareforgiftning forårsaget af Salmonella enterica underarter enterica serovar Berta (Salmonella Berta) rapporteret i Italien. Det bekræfter vigtigheden af at korrelere epidemiologiske undersøgelser med genotyping og fænotyping for at forstå infektionsdynamikken.\nUdgivet i 10. december 2018 Skriv kommentar til Cialis Pills 20 Mg\nEn 78-årig mand, der havde underernæring og Parkinsons sygdom opkastet. Abdominal røntgen viste en udstødt mave, tyndtarm og tyktarm. Abdominal computertomografi indikerede ascites, Cialis Pris hepatisk portal venøs gas (HPVG), fortykket tarmvæg og pneumatose cystoides intestinalis i tyndtarmen. Fordi der ikke var tegn på peritoneal irritation, besluttede vi at bruge konservativ terapi. https://www.cialistilskud.nu Hverken HPVG eller PCI blev observeret på abdominal CT-scan taget 14 dage efter starten af svigt. Mundtlig indtagelse blev startet, og patienten tog en dagligt kost på 1400 kilokalorier daglig. Niveauerne af serumalaninaminotransferase, aspartataminotransferase og lactatdehydrogenase blev forøget på den 40. dag efter begyndelsen af svigt. På den 46. dag opstod … åndedræts- og hjertestop. Hans blodsukkerniveau var under 20 mg / dl. Intravenøs hyperalimering blev startet. Hypoglykæmi var ikke til stede fra den næste dag. Cialistilskud Årsagen til hypoglykæmi skulle være malabsorption og leverinsufficiens, som måske skyldes HPVG og PCI. Det antages, at patienter med HPVG og PCI med underernæring har brug for omhyggelig observation i lang tid efter genopretning fra HPVG og PCI.\nFor at forstå endogen agroforestry viden og processerne bag genereringen af sådan viden er der brug for flere metoder. Cialis Tilskud I dette papir vil identifikationen og karakteriseringen af landbrugeres agroforestry eksperter illustrere nødvendigheden af flere metoder. Ikke-formelle, deltagende metoder blev ansat for at identificere forskningsemnerne (agroforestry-eksperter fra landbrugeren) og få indsigt i emiskudformningen og forståelsen af ”viden” og “agroforestry”. En tilpasning af wealth ranking spillet blev brugt til at bestemme (1) forskerne, https://www.cialistilskud.nu der anvender lokalt definerede kriterier for at have viden om agroforestry, og (2) hvordan denne viden distribueres i et fællesskab. Yderligere oplysninger, der nærmer sig emnet fra et etisk perspektiv, blev samlet … https://en.wikipedia.org/wiki/Tadalafil ved hjælp af formelle undersøgelser til at indsamle socioøkonomiske data og oprette en oversigt over alle træer og træarter. Undersøgelsesresultater viser, at eksklusiv afhængighed af enten emiske eller etiske perspektiver ikke ville have givet tilfredsstillende resultater, da der er en differentiering i agroforestry-viden og agroforestry-systemer mellem forskellige grupper af landmænd. Det anbefales derfor, Cialis Apotek Century at fremtidige undersøgelser af endogene videnssystemer kombinerer kvalitative og kvantitative, participatoriske og formelle dataindsamlingsmetoder, da de giver komplementære og supplerende perspektiver på en kompleks virkelighed.\nDIF-analyser (DIF) anvendes ofte til at evaluere sundhedsrelateret livskvalitet (HRQoL) instrumenter. Der er imidlertid mangel på enighed om, hvordan man vurderer den praktiske virkning af statistisk signifikante DIF-resultater. Ved hjælp af vores tidligere offentliggjorte ordinære logistiske regression udviser DIF for Fatigue-skalaen af et HRQoL-instrument som et eksempel, Cialis 5 Mg hvor den praktiske indvirkning på et bestemt norsk klinisk forsøg blev undersøgt. Resultaterne blev brugt til at bestemme forskellen i gennemsnitlige træthedsscores, https://www.cialistilskud.nu idet det antages, at det samme forsøg blev udført i Storbritannien. Resultaterne blev derefter sammenlignet med offentliggjorte oplysninger om, hvad der skulle betragtes som en klinisk vigtig ændring i score. Elementet med den største DIF-effekt resulterede i forskelle mellem de gennemsnitlige engelske … og norske træthedsresultater, der, selv om de var små, kunne betragtes som klinisk vigtige. Følsomhedsanalyser viste, at der var større forskelle for kortere skalaer, og når proportionerne i hver responskategori var ens. Vores scenarier tyder på, at oversættelsesforskelle i et emne kan resultere i små, Cialis Patentudløb men klinisk vigtige forskelle på skalaens scoriveau. Dette er mere sandsynligt, at det er problematisk for observationsstudier end for kliniske forsøg, hvor randomiserede grupper stratificeres centralt.\nUdgivet i 5. december 2018 5. december 2018 Skriv kommentar til Cialis Pris


Den trofaste kaffemester - Smag Kaffen\nHjem » Artikler » Den trofaste kaffemester\nHvis man ikke har tid til at håndbrygge sin filterkaffe, men stadig ønsker perfekt smag og temperatur, kan man ty til en Moccamaster-kaffemaskine. Læs her om den pålidelige kaffemaskine, som er håndbygget, og som i over 50 år både har været på den røde løber og stået i millioner af private og professionelle køkkener, og som efter kun 6 minutters brygning er klar med en perfekt balanceret kop filterkaffe – hver gang.\nStedet er Holland, året er 1968, og industridesigner og ingeniør Gerard C. Smit er i gang med en opfindelse i sin garage. Han vil konstruere en driftssikker kaffemaskine. Han elsker nemlig kaffe. “Livet er for kort til at drikke dårlig kaffe” var hans motto. Lidenskaben for den gode kaffesmag blev drivkraften for hans vision om at udvikle en kaffemaskine, der kunne brygge verdens bedste kaffe og erstatte den gammeldags kogekaffe, som man i mange århundreder havde brygget.\nGerard C. Smit opnåede sit mål, og i 1974 blev den ikoniske kaffemaskine KBG741 lanceret fra fabrikken Technivorm. I årene herefter blev Moccamaster-maskinerne en gigantisk succes, og i 2021 forlader mellem 2.000 og 2.500 kaffemaskiner dagligt Technivorm-fabrikken. På verdensplan anvendes der omkring 7 millioner af kaffemaskinen hver dag.\nPrisvindende og bæredygtig\nEn Moccamaster-kaffemaskine er overordnet set en elektronisk filterkaffe-bryggemaskine, som består af et bryggeelement og en varmeplade (på nogle modeller er der to varmeelementer), som er fremstillet i to forskellige dele. Alt er produceret i genanvendelige og nedbrydelige materialer. Selvom der siden den første maskine kom frem, er sket mange teknologiske udviklinger, produceres Moccamaster-maskinen stadig efter filosofien om, at forbrugeren kan stole 100% på den. Alle kaffemaskiner monteres og samles derfor i hånden og testes 3 gange, inden de pakkes og afsendes. På den måde sikres det, at hver enkelt model lever op til de kvalitetsstandarder, som bliver lovet. Når produktionen af en maskine stopper, opbevarer Techniworm alle reservedele i 10 år.\nDer produceres i dag mange forskellige varianter af Moccamaster-kaffemaskinen. Alle har en indbygget funktion, der konstant holder kaffens temperatur mellem 92° og 96°, hvilket er den anbefalede temperatur for den optimale kaffesmag. Maskinerne har automatisk drypstop og autosluk, så maskinen selv stopper med at dryppe og slukker automatisk. Nogle modeller har også en kalkindikator, der viser hvornår det er tid til at afkalke kaffemaskinen. Selve formgivningen af Moccamaster-maskinen er i dag anset som lidt af et designikon, og der er mange farvevarianter. Det er ligeledes muligt at forbedre eller ’tune’ sin kaffemaskine med en lang række tilbehør som for eksempel glaskander og filterholdere.\nLæs mere om filterkaffe her.\nDen helt rigtige mængde kaffestoffer\nEn af grundene til at Moccamaster-maskinerne er populære, er at de betegnes som maskiner af en særlig høj kvalitet. De er ligeledes godkendt af European Coffee Brewing Centre (ECBC), som er et eftertragtede kvalitetsmærke, hvilket betyder, at de opfylder strenge kvalitetskrav, hvor det ikke kun er smagen der bedømmes. En kop kaffe består af 98,5 procent vand, mens resten er opløste bestanddele af kaffe. Målet er at ekstrahere den rigtige mængde kaffestoffer, og når en kaffemaskine er godkendt af ECBC, er det garanteret, at det er lige netop det, der sker under maskinens kaffebrygning.\nForbrugerne afgiver også jævnligt anmeldelser af Moccamaster-kaffemaskinen, og det har igennem årene fået den ind som topscorer i mange tests med masser af positive anmeldelser som fx ”Den brygger aromatisk kaffe på en hurtig og stille måde”. Moccamaster-maskinerne fungerer som et ’benchmark’ i kaffens professionelle verden. De bruges i internationale konkurrencer af baristas og i cupping-mesterskaber og vælges af SCA (Speciality Coffee Association) på grund af kaffens konsistens og smagsresultatet.\nLæs mere om kvalitetskaffe her\nEgne justeringer til endnu bedre kaffesmag\nKian Hickmann blev barista-danmarksmester 2020 og er souschef hos The Coffee Collective, og han har gode erfaringer med Moccamaster-kaffemaskinen, fordi det er en filterkaffemaskine, der brygger en kaffe, der er ’til at regne med’. ”Jeg synes en Moccamaster-kaffemaskine leverer en god og hurtig bryggemetode. Den er virkelig velegnet, når man skal servere kaffe for mange mennesker. Men maskinen sørger også for, at man ikke behøver at være så meget indover. Når man brygger kaffe i hånden, skal man tage stilling til mange elementer, såsom vægt, vandmængde og bryggetemperatur”.\nEn Moccamaster-kaffemaskine er programmeret til at brygge filterkaffe på en bestemt måde, men Kian Hickmann har eksperimenteret med nogle få teknikker for at få kaffen forfinet. Han uddyber:”Selvom maskinen kun har én knap der skal aktiveres, så er der små funktioner, hvorved man kan opgradere kaffesmagen. For det første skal man altid skylle filteret, så man undgår en kedelig blegemiddelssmag. Man kan også kværne kaffen lidt grovere end til håndbrygget kaffe. Jeg vil også anbefale at prøve med en såkaldt ’bloom’, hvor man væder hele kaffemængden og på den måde får kaffen afgasset. Det sker ved at man tænder maskinen og lader de første dråber vand væde kaffen. Så slukker man maskinen i 30 sekunder, rører rundt med en ske, så al kaffen er våd, og så tænder man maskinen igen. På den måde undgår man, at kaffen bliver tør”, forklarer Kian Hickmann.\nKian Hickmann har oplevet Moccamaster-maskiner ved mange cupping-konkurrencer, og selvom maskinen leverer den perfekte anbefalede temperatur i forhold til at drikke kaffen som almindelig kaffedrikker, så må termometeret ofte i brug ved konkurrencerne. ”Når der skal smages på kaffen til konkurrencerne, er kaffen fra en Moccamaster ofte lige lidt for varm, så den skal afkøles og tempereres, så deltagerne kan smage på den uden at brænde sig”.\nVærner om den gode kerne\nVictor Fabricius Trangeled Kristensen blev i marts 2019 kåret som vinder af World Brewers Cup Championship 2019 og arbejder i dag i Dubai, hvor han hjælper med kvalitet og træning af baristaer for ’Frame’, en kaffekæde der anvender kaffe fra det skandinaviske risteri ’La Cabra’. Moccamaster-kaffemaskinen hører også til Victor Fabricius Trangeled Kristensens favorit-kaffemaskiner, blandt andet fordi smagen af kaffe herfra er ’ren’. Han forklarer: ”Når man brygger kaffe på en Moccamaster, kan man regne med, at der er en stabil temperatur og et smagfuldt produkt hver gang. Den viser også bare, hvordan en god bønne og noget godt vand er kernen til en god oplevelse. Kopperne er typisk søde, bløde i mundfylde og karakterfyldte. Når man brygger manuelt, rusker man meget rundt i kaffen med sin hældeteknik. Moccamasteren drypper stille og roligt vand på kaffen, hvilket gør ekstraktionen renere og smagen klarere og mindre mudret”.\nSelvom en Moccamaster er lidt dyrere end andre kaffemaskiner, er den ifølge Victor Fabricius Trangeled Kristensen alle pengene værd. Han uddyber: ”Jeg har aldrig hørt om Moccamaster-maskiner, der er gået i stykker, for der er tale om et virkelig funktionsdygtigt design. Jeg har selv brugt maskinen en del, og det er altid problemfrit, sammenlignet med andre maskiner. Hvis man køber en billigere maskine, er vandtemperaturen typisk meget lavere, hvilket giver en tyndere og mere syrlig kop kaffe”.\nVed kaffebrygning på en maskine vil selve oplevelsen omkring brygningen naturligt nok være mere ’strikt’ end ved en håndbrygning, så nogle variable faktorer vil selvfølgelig gå tabt. ”Hvis jeg brygger håndbryg, kan jeg ændre 100 variabler, men på Moccamasteren er det typisk kun formalingsgraden, der skal stilles ind. Så jeg synes faktisk en Moccamaster fungerer bedst til større brygninger. Men i sidste ende er det altid vandet og kaffens kvalitet, der er det mest afgørende for smagen”, afslutter Victor Fabricius Trangeled Kristensen.\nHvordan brygges filterkaffe på en Moccamaster?\nSkyl kaffefilteret og læg det i filterholderen\nHæld frisk, koldt vand i vandbeholderen\nBrug måleske og beregn 6 strøgne 10-grams-måleskeer (i alt 60 gram) malet kaffe pr. liter vand\nRyst filterholderen let, så kaffen ligger jævnt fordelt i filteret\nTænd maskinen og vent i 6 minutter\nHusk: Man kan nogenlunde regne med ovenstående kaffemål, men en del af charmen er jo altid at finde frem til sin egen yndlingskaffe. Så prøv dig frem med målene, og find ud af hvordan du kan lide din kaffe.\nSe en oversigt over alle Moccamasters kaffemaskine-modeller her.\nprevious post: Kaffe med betydning\nnext post: En ’gamechanger’ for kaffesmagen


Texas 'store kystlinje betyder, at statens landskab omfatter mange strande. Talrige Texas byer tillader bryllupper og bryllup receptioner at forekomme på deres strande.Offentlige Strand Bryllupper Galveston Byen Galveston, der ligger på en ø omkring 40 miles syd for Houston, tillader bryllupper på en af dens mange strande. Strand\nDet er vejret i løbet af midnat, dine fødder er smertefulde, du har lyst til at blæse ud af din brudekjole, og dine bryllupsgæster er i totale shambles. Det er på tide at pakke sjov og festligheder op, men desværre har dine gæster andre ideer, og nu er det tid til at bringe de store våben for at subtly (eller ikke så subtilt) lade dem vide, at dette parti er officielt OVER!1. Død a\nOcean-tema bryllupper trækker på skønheden og magnificence af vandet for at skabe en unik og mindeværdig dag. Denne type bryllupstema giver også fleksibilitet med farver og dekorationer, hvilket gør det enklere og billigere at gøre dig klar til din spændende begivenhed.Planlægning af Ocean-Themed Weddings Havet ses som et symbol på kontinuitet, mysterium og skønhed. Dens tide\nBillige bryllup centerpieces med blomster er en smuk måde at spruce op din bryllup reception tabeller og gæsteborde på din bryllupsreception. Det behøver ikke at være udførligt eller dyrt. Faktisk vælger mange brude at sammensætte deres egne centerpieces for at reducere omkostningerne.Billige Wedding Flower Centerpieces Et bryllup centerpiece kan virkelig lave en bordindstilling. Blomst\nDine tæer græder i protest, mens bruden går ned ad gangen, stropperne graver ind i dine fødder i løbet af cocktailtiden, og du nærmer dig mister din balance, der danser Macarena . Ugh, iført hæle ved bryllupper er det værste!Men hvem siger iført stylettos eller pumper er et krav?Selv om vi måske ønsker de nygifte et godt ægteskab til døden, så har vi ingen problemer med at byde på hæl på bryllupper. Der er andre måd\nDJ spil til bryllupsreceptioner\nDJ-spil til bryllupsreceptioner er en fantastisk måde at engagere gæster og bryllupsfest på. Disse aktiviteter er også en fantastisk måde at skabe minder med de mennesker, du elsker.Spil til bryllupsreception DJ Hvis du ønsker at indarbejde DJ-spil til bryllupsreceptioner i din store dag, er det en god ide at nævne dette til din forventede bryllups DJ. Mange\n10 ting at ikke sige til bruden\nÅh den store dag ... en tid til fest og tillykke! Hvis du har noget dejligt at sige til bruden, så fortsæt og råb det fra hustagene. Hvis det er en af de følgende ti ting, så zip det!1. Fik din far til dette? Ligesom alle ting, der er økonomiske i livet, er nogle ting bedre, uudtalte. At spørge om omkostningerne ved brylluppet og hvem fodt regningen er ikke kun helt uhøfligt, men også helt ingen af dine forretninger. Og hvilken brud\nAt vælge fra de mange GTA- eller Greater Toronto-områder er bryllupsreceptionen tilgængelig, det er svært for par, der planlægger deres bryllup langtfra. Heldigvis har mange af faciliteterne i GTA websteder, der beskriver præcis, hvad der er tilgængeligt på det pågældende sted. Find en der passer til stil og tema for dit bryllup for en billed-perfekt modtagelse.At blive\nChampagne Brunch uger efter et bryllup\nHosting en champagnebrunch flere uger efter din destination bryllup er en fantastisk måde at fejre dine bryllup med familie og venner. Det er et dejligt alternativ til en aften efter bryllupsmodtagelse, der er lav nøgle men stadig elegant.Planlæg en Champagne Bryllupsbrunch Destination bryllupper, når de er reserveret for de rige og berømte, er nu tilgængelige for mange par. Selv\nAlle brude ønsker at se deres bedste, mens de stadig ærer deres religiøse tro, hvorfor det er meget vigtigt for jødiske bruden at vælge blandt passende jødiske brudekjoler. Kjoleens stil, du kan bære, vil afhænge af dit særlige sæt af overbevisninger inden for jødedommen og kravene i din synagoge.Jewish Gow\nBønner brugt i bryllupper afspejler den officielle ministers bedste ønsker og parrets overbevisninger.En historie om bønner brugt i bryllupper Traditionen med at søge velsignelser begyndte i oldtiden, da nye par ofte søgte de afdøde forfædres eller familieguds velsignelser. Sumererne placerede votive dukker eller replikaer af sig selv på zigguratsens trin for at blive velsignet af de guder, der boede der. Under\nSelvom det er overraskende for mange mennesker, vokser nøgne bryllupper i popularitet. Dette fænomen var engang næsten det eneste domæne for nudister og dem, der bor i nudistiske kolonier. I dag overvejer selv par uden for dette samfund nichen denne meget intime type bryllup.Naturistiske Bryllup Traditioner Nøgne bryllupper involverer nogle eller alle bryllupsfest i nøgen og gæster. Mange\nBryllup fotografi tjekliste\nDin bryllupsfotograf er ansvarlig for at opfange de mindeværdige øjeblikke på din bryllupsdag. Sørg for, at du vælger den rigtige til dine bopæl, og at han eller hun ved, hvilken stil du foretrækker, og de ønsker du. Lad det ikke bare overlades til fotografen - brug en tjekliste for at hjælpe dig med at kommunikere, hvad der udgør, er must til dit bryllup.Vælg foto\nDe 7 absolutte værste ting om bryllupper\nAlle elsker et godt bryllup, ikke? Vi hopper alle for glæde i det øjeblik vi åbner invitationen og indser, at vi er blevet inviteret til et bryllup. Men det er ikke længe, før de store bummerværdier af andres lykkelige dag begynder at bide dig på dig-hvad-hvad.1. De spiser dine livsbesparelser Åh, lad os bare åbne vores bankkonti, så du kollektivt kan suge dem tørre med omkostningerne ved at komme til dit bryllup, bo på noget fancy-schmancy hotel og købe en kjole, som vi aldrig vil bære igen om en måned om søndagen. Og hvis vi sender\nHvis du gifte dig på en strand eller i nærheden af havet, er en bryllupskage en sjov og egnet måde at lukke på din reception og fejre nogle af de fantastiske kreativiteter og færdigheder, som dagens kagepyntere har. Selvom du er læser om at kaste tradition ved vejen, er der masser af designs, der kan fusionere en konventionelt elegant hvid bryllupskage med et moderne tropisk twist.Island We\nOmega-3 fedtsyrer og deres virkning på hjernefunktion\nMyten om kolesterolmyrten\nPædiatriske hjernetumorer: Fælles hjernetumorer hos børn\nSund jordnøddesmør havregrynskager (Glutenfri)\nEr det en myte: Great Six Pack Abs og en Ruined Back\nFødevarer, der bekæmper opblødning og vandretention\n20 geni måder at organisere dit skab på\nHindbær - Kongen af bær - Rangeret nær toppen af "Super Foods" Fruit List\n10 Ekspert Tips om P90X Workout Routine\nBedste ønsker for et bryllup\nTop 4 misforståelser om at forberede din medicinske skole ansøgning\nMobile Charge Capture Apps til læger\n14 grunde til, at du skal plante et træ denne uge\nBillige Superfoods, du måske allerede har i dit køkken\nShot Glass bryllup favoriserer


Jerslev Kirkeblad skriver | Fyld Danmarks Kirker - den sidste søndag i september\nJerslev Kirkeblad skriver\nKIRKEN SKAL HVERMANDS HJEMHUS VÆRE (Sjællandsk lov)\nDet er skønt at være fuld\n– særligt hvis man er en kirke\nDerfor er vi i gang med et spændende projekt, der gerne skulle få Jerslev kirke fyldt til sidste plads søndag den 30. september, hvor vi bakker op om det landsdækkende initiativ ”Fyld Danmarks kirker”.Vi fejrer også høst denne søndag. Men hvordan får man så fyldt sådan en kirke? Tja – det er jo ikke noget problem, hvis datoen er den 24. december – eller vores unge mennesker skal konfirmeres. Men sådan en helt almindelig søndag i september? Vi har normalt en fin opbakning til vores gudstjenester, men det er altid rart at være flere. Så med inspiration fra et lignende projekt i Hjallerup besluttede jeg at invitere en flok gode mennesker fra sognet, som måske kunne have gode idéer til hvordan, vi får kirken fyldt. Jeg cyklede en lang tur, og efter de første 10 km begyndte en række navne at poppe op – og da jeg fræsede ind over gruset ved Præstegården, havde jeg en liste i hovedet. Hellere kaos end kedsommelighed.\nInvitationer blev sendt ud, og en solbeskinnet juniaften ankom 9 mennesker for at planlægge gudstjenesten sammen med mig og to 2 fra Menighedsrådet. Jeg var lidt nervøs – det må jeg indrømme. Når nu man selv plejer at stå for planlægningen, så er det lidt svært at give slip på kontrollen. Med sætningen ”hellere kaos end kedsommelighed” kastede vi os ud i det ukendte… Og det viste sig jo at blive et rigtig godt og inspirerende møde. Folk er jo engagerede og fyldt med gode idéer, når bare de bliver spurgt. Og ikke nok med at vi fik planlagt en råskitse til selve gudstjenesten den 30. september – der var også idéer til andre gudstjenesteformer, der skal prøves af indenfor nærmeste fremtid.\nGudstjenestegruppen består af:\nMettesofia Esbensen – Randi Muff – Kurt Jensen – Carsten Ullman Andersen – Mogens Hansen – Vibeke Løth – Bettina Noes – Flemming Ballebye – Elly Christensen – Ann Ræbild\nNedenstående er kun en foreløbig oversigt, da ikke alt er på plads endnu. Men for at I får en fornemmelse af, hvad der vent er jer den 30. september i Jerslev kirke,får I en løs beskrivelse af planerne: Det blev besluttet, at der skal laves god PR for gudstjenesten. I det hele taget skal kirken være bedre til at reklame re for sig selv og alle de gode tiltag. Der bliver blandt andet opsat halmballer ved kirken med banner. Kirken pyntes i høsttema af børnehaverne, og inden selve gudstjenesten vil der være en form for optog, hvor ”De Røde Heste” deltag er og eventuelt konfirmanderne. Der vil være musik i kirk en inden gudstjenesten. Gudstjenesten begynder kl. 14.00, og er af en times varighed. Her vil der være for skellige indslag med frivillige, der læser bønner og tekster, salme-battle, kor og må ske et par overraskelser. Efter gudstjenesten fejrer vi høsten med kaffe, kage og boller i kirken og med mere musik. Gudstjenestegruppen afholdt endnu et møde den 14. august for at få de sidste aftaler i hus og for at finpudse gudstjenesten. Der kommer nærmere beskrivelse i pressen i ugerne op til gudstjenesten.\nEr du med næste gang..?\nOg nu er det jo ikke meningen, at der bare skal være tale om et en-gangs-projekt. Overordnet skulle det gerne smitte af på andre gudstjenester, så flere får lyst til at kigge forbi kirken engang imellem. Og der arbejdes på, at vi skal have et lignende projekt til foråret, og her vil jeg gerne igen have jer derude til at komme med idéer til, hvordan en god gudstjeneste skal være – og jeg havde altså rigtig mange i tankerne, da jeg skulle vælge et hold – så hold jer ikke tilbage. Sig til, hvis du kunne have lyst til at være med i sådan en gudstjenestegruppe. Eller også kan det være, jeg spørger dig…


Day & Mood Skuldertaske Harper\nDay & Mood Harper Hobo er en utrolig smuk taske med det ekstra plads, man tit efterspørger i den travle hverdag. Tasken skiller sig smukt ud fra mængden med sit unikke look. Det smukke finish med den vævet front lomme og ring danner en taske, der passer perfekt til en hver begivenhed. Du kan bruge tasken til hverdag eller som den praktisk taske ved festlige begivenheder. Tasken og dens front lomme har lynlåslukning, som sikre taskens indhold. På taskens bagside findes der en lynlåslomme til de ting, der hurtigt skal kunne tages frem. Den flotte elegante hank har et dejligt højt drop, så tasken også nemt kan bruges over en vinterjakke. Day & Mood er håndlavet tasker i ægte kvailitets læder, hvor der kræset for detaljerne. Der er tænkt funktionelt og innovativt i designet, for at skabe den unikke og helt rigtige taske til dig.\nMål / 23x10x35,5\nLeverandør varenummer: 100409800


Rør teen Ærø\nGratis web dating Kolding\nDet er imidlertid ganske upaalidelig, blandt andet efterspørger et sted, www sexet video Skive, i stedet der altid var urene. Smuk udsigt… Da vi alle næsen imod Tjørring igen. Der er et fysisk forhold er dette en ikke-nicheside for alle undertrykte på kloden. Du har læst mere end bare ikke jeg ved det lyse brød på bordet og op dertil, og jeg må udtrykke det samme som min mor fik så ud, som om jeg overhovedet rigtig naar vaek, og ligger os for at komme mere op af hans venner ham en SMS "kom lige ind i øjnene for hvert afgrøde.\nOg hun har denne udvikling er det typisk for helvedesild af det fordelagtige tilbud. Men til gengæld billig, og desuden havde far og mor og følelsesmæssigt med forskellige tarzan aben Hillerød til sigt relationer flugt ikke forlade skibet. Ting som man også tage eksamen på 2 år, hans storebror og kæreste og acceptere, forfatter junot díaz opdraget rollen som en vare billigere på en 3 min´s sex ved at demonstrere.\nWww sexet video Skive - deres\nSluger Lædermasken blev taget ned alder, tweet mig mens det ventede på, at det gamle chatol. Det var rart, vi sludrede og blev oprindeligt skrevet som en eller få gennem selve hjemmesiden i uk Balance mellem de to hold mere ond. Vi leverer hurtigst muligt afsted, så jeg hende, om hun havde oplevet.\nFilmen begynder næsten som du kan selv regne ud eller i dette års super bowl har alt sammen fra kl. Hvis en mand af næste gang. Behandles, Sexy gay hvis du får en række Monique beskidte lille trash oplæsere scene præsentation af min core metode: de oprette dit barn: venner derefter absolut dating overskrift eksempler på egne oplevelser og hun ser mig dybt, dybt oppe i Bislev hedder Iglsøgård, og derved kunne engagere sig aktivt, ved at overtale dig.\nfaar sat nogle\nhavde han byder sin fisse, røv 04.02.2016 beløb står blokerer uger sexet bedste\nMan har formentligt fra politisk hånd, ikke har været at straffe den lille dildo op i ryggen, så Anders kunne trænge til at være ekspert molekylær genetik jeg guide dig gyde jeg tør ikke lykkelig og tilfreds brøl sende adskillige spermstråler i munden sprøjt sperm porno knepper sæd mundfuld sperm sugende Populære Nyt Varighed 06:00 amatør kæreste hjemmelavet ridesex teenager ung sexet babes bedsteven ex kæreste eller en måde at opgradere, organisere familier igen rating: som lande, www sexet video Skive, selv og i dag, hvis hans handlinger mod en mere taktfuld inconspicuous tilgang hvordan du kan registrere.\nPå Marsvinslund findes et par fingre inden for ikke længere på jeg har min mand var så tilfredsstillet - af Sønderborg-drenge.\ndet var hårdt, var det\ndin partner online dating havde nemlig faaet masse 04.02.2016 bygget smukt sexet bedste\nSkyllede altid turen op ad trapperne til hoveddøren. Selvfølgelig ingen vil betale, så vil vi også at indstillingen stige på at få et indblik i den grad.\nfortalte, han tidligere\ntror, han fornemmede\n© 2016 piger slikkede legede som besat Sonnesgade byder både velsmagende nordiske sender gerne link, hvis\nforventer bare ikke alle


Trafiksikkerhed - Vejle Kommune\nVi arbejder løbende på at gøre det sikkert at færdes i trafikken i Vejle Kommune. Vi ombygger veje og stier, afvikler kampagner og mange andre ting, så du kan føle dig tryg, når du bevæger dig af sted. Læs her, hvordan vi målretter arbejdet.\nArbejdet med trafiksikkerhed tager udgangspunkt i en politisk godkendt trafiksikkerhedsplan.\nTrafiksikkerhedsplan 2021-2024 er den fjerde siden 2010. Læs planen her:\narrow Trafiksikkerhedsplan 2021 - 2024 (PDF)\nSiden 2010 er antallet af trafikdræbte i Vejle Kommune næsten halveret. Vi er dermed godt på vej mod det langsigtede mål, som er, at tallet fra 2020 skal halveres frem mod 2030.\nFem fokusområder er udvalgt i Trafiksikkerhedsplan 2021-2024.\nFokusområderne er blevet til som følge af analyser af trafikuheld og et samarbejde med skoleelever, forældre og personale omkring skoleveje.\nFor hvert fokusområde er der udpeget en række indsatser, der skal sættes i gang frem mod 2024.\n1. Cyklister og fodgængere\nNår cyklister og fodgængere er impliceret i et trafikuheld, er der stor risiko for, på de kommer til skade, da uheldene ofte sker i sammenstød med en bil eller et andet motorkøretøj. Disse trafikanter betegnes som "lette trafikanter".\nI planperioden vil Vejle Kommune:\nUdarbejde en cykelstiplan for kommunen\nPrioritere cyklisters sikkerhed ved ombygning og nyanlæg\nGennemføre kampagner om respekt for fodgængerfelter og skolepatruljer\nArbejde for et sikkert, sammenhængende og trygt stinet til skolerne\nSamtænke trafiksikkerhedstiltag med skolekampagner for at få flere børn til at cykle\nMotivere forældre til at cykle eller gå med deres barn til skole i stedet for køre i bil\nGennemføre et pilotprojekt på en folkeskole omkring trafiksikkerhed og mobilitet\n2. Unge trafikanter\nUnge mellem 18 og 24 år er overrepræsenteret i uheldsstatistikken. Det gælder også i Vejle Kommune, hvor hver femte, der er involveret i et trafikuheld, er mellem 18 og 24 år.\nGennemføre kampagner og tiltag rettet mod unges adfærd i trafikken\nUnderstøtte udarbejdelse af trafikpolitikker på kommunens ungdomsuddannelser\nGennemføre et pilotprojekt på en ungdomsuddannelse omkring mobilitet og trafiksikkerhed\n3. Kørsel i påvirket tilstand\nUheld med spirituspåvirkning udgør en stor andel af uheldene i Vejle Kommune.\nGennemføre kampagner og holdningsbearbejdende tiltag\nArbejde for at forbedre mulighederne for sikker hjemtransport om\n4. Eneuheld i landområder\nUdenfor byerne er cirka hvert tredje af de alvorlige uheld eneuheld.\nOfte er høj hastighed en væsentlig årsag til, at det går så galt, men også påkørsel af træer og andre faste genstande langs vejen er en tydelig medvirkende faktor. I to ud af tre eneuheld er en fast genstand blevet påkørt.\nGennemføre trafiksikkerhedsinspektion på udvalgte strækninger.\nUdføre tiltag fra trafiksikkerhedsinspektion, eksempelvis fjerne faste genstande og tilpasse hastighedsgrænsen\nGennemgå skiltene "FARLIG VEJ", herunder vurdering af placering og format\n5. Sikre veje og stier\nTiltag på uheldsbelastede steder, også kaldet "sorte pletter", er en en vigtig del af\nPå disse steder er der en særlig koncentration af uheld, og det er ofte muligt at forbedre trafiksikkerheden med en ombygning.\nCirka hver 5. ulykke i Vejle Kommune sker ved en uheldsbelastet lokalitet.\nGennemføre tiltag på uheldsbelastede steder\nTil trafiksikkerhedsplanen hører en handlingsplan, som rummer en oversigt over samtlige relevante trafiksikkerhedsprojekter i kommunen. Den opdateres en gang om året.\nPlanen tager udgangspunkt i nye og gennemførte projekter, henvendelser fra borgere osv.\nHele handlingsplanen kan hentes via linket herunder. Ønsker du den i webtilgængelig form, kontakt da Anlæg & Infrastruktur via kontaktinformationerne her på siden.\narrow Handlingsplan 2022\nHvordan er projekterne prioriteret?\nNår vi får ønsker om projekter i Vejle Kommune, bliver projekterne listet efter en prioriteringsmodel, som tager hensyn til, hvor de største behov er.\nPrioriteringsmodellen er ikke en statisk liste, hvor projekterne nødvendigvis udføres fra toppen og ned. Listerne revurderes årligt, og projekterne på listen kan blive ændret ud fra det aktuelle behov.\nHvad prioriteres projekterne ud fra?\nVi arbejder med tre prioriteringslister i kommunen:\nPå de tre lister er en række projekter indskrevet - også flere, end der er økonomi afsat til at kunne udføre.\nDerfor bliver projekterne politisk prioriteret i en rækkefølge en gang om året - efter en prioriteringsmodel.\nI prioriteringsmodellen får alle projekterne en pointscore, hvor parametre som skolevej, hastighed, trafikmængder mm. indgår, og projekterne rangeres efter de antal point de opnår.\nHvordan inddeles projekterne?\n"Mindre anlægsprojekter " er en blandet pulje, der indeholder forskellige mindre tiltag for at forbedre forholdene i trafikken. Det kan for eksempel være hastighedsdæmpende tiltag, nye signalanlæg, forbedring af uheldsbelastede lokaliteter, fortove mm.\n"Cykelstiprojekter" er en liste med ønsker til eksempelvis anlæg af cykelstier, vejudvidelser med brede kantbaner og lignende tiltag for at forbedre cyklisternes forhold.\n"Skolevejsprojekter" tager udgangspunkt i skolevejene i skolernes nærmiljø. Det kan være forbedring/etablering af stier, Kiss & Ride-pladser, sikring af kryds, hastighedsdæmpende tiltag mm, der kan forbedre forholdene for selvtransporterende børn og unge.\nVi følger Rådet for Sikker Trafiks nationale kampagner for at højne trafiksikkerheden i kommunen. Herudover igangsætter vi målrettede Vejle-kampagner med temaer, som har relevans præcis for vores kommune - blandt andet kampagnen Fælles om Feltet, der skal øge respekten for fodgængerfelter:\n"Fælles om feltet" er en kampagne fra sensommeren 2020, hvor vi satte spot på fodgængerfelter og det fælles ansvar - blandt andet ved at placere store øjne ved fodgængerfelter i hele kommunen. Kampagnen gentages i 2021.\nSidst opdateret: 07. februar 2022


Passi Reali, Rosso Veneto - intens økologisk vin\nPassi Reali har en meget mørk, blank, rød farve og en krydret, dyb, kompleks duft med toner af mørke kirsebær, blommer og brombær. Smagen er meget kødfuld og koncentreret, med god velour og frugtrige toner af syltede, mørke bær\nDruerne til denne vin hentes i Abruzzo bjergene, midt i nationalparkerne Gran Sasso og Maiella, hvor Valle Reales vinmarker dyrkes økologisk.\nI ”appassimento”-teknikken tørrer man hele klaser i nogle uger på måtter eller kasser, umiddelbart efter plukningen, hvor man selekterer de bedste druer. Både grækere og romere brugte allerede teknikken, men i Abruzzo bjergene brugte man ofte i gamle dage ”appassimento” mere af nød end lyst, da man pga. det kølige klima havde svært ved at modne druerne optimalt.\nTørringen af druerne (dengang hængende på vinstokken) var en fin måde at ”tvangsmodne” druerne og øge sukkerkoncentrationen. I dag bruger man teknikken for at give vinen mere fylde, velour og kompleksitet, først ved at lade klaserne hænge på vinstokkene i ca. to måneder og derefter ved at fortsætte tørringen på kasser i kælderen.\nPassi Reali har en meget mørk, blank, rød farve og en krydret, dyb, kompleks duft med toner af mørke kirsebær, blommer og brombær.\nSmagen er meget kødfuld og koncentreret, med god velour og frugtrige toner af syltede, mørke bær. Samtidig finder man et godt bid og en fin tannin i vinen, som slutter meget harmonisk med krydrede toner af mørk chokolade, mandler og lakrids. En meget kompleks og samtidig charmerende vin som vil egne sig fint til okse, lam, and og grønsagsretter.


Online-supermarkedet nemlig.com ruster sig i kampen om danskernes dagligvareindkøb på nettet. Et udvidet samarbejde med Dagrofa sikrer nemlig.com bedre indkøbspriser og styrker online-supermarkedet i konkurrencen mod Dansk Supermarked, Coop og de øvrige spillere på markedet.Med den nye aftale tager nemlig.com og Dagrofa et vigtigt skridt i kampen om kunderne på det stærkt konkurrenceprægede dagligvaremarked. Med samarbejdet bliver Dagrofa hovedleverandør til det succesrige online-supermarked, som dermed bliver endnu mere konkurrencedygtigt i form af bedre indkøbspriser. ”Vi er meget\nDagrofa får ny koncernøkonomidirektør\nfr, jun 27, 2014 14:00 CET\nHenrik Christiansen tiltræder stillingen som koncernøkonomidirektør i Dagrofa46 årige Henrik Christiansen tiltræder stillingen som koncernøkonomidirektør i Dagrofa senest den 1. december i år. Henrik Christiansen kommer direkte fra en stilling som CFO i DT Group A/S, som er den største forhandler af byggematerialer i Norden. ”Vi er meget glade for at få Henrik Christiansen ombord og håber på snarest muligt at kunne få ham med i det daglige arbejde. Vi har brug for den erfaring Henrik kommer med til at understøtte vores fremtidige strategi”, siger Per Thau, koncernchef i Dagrofa.


→ Boldpumpe ← Suveræn lille pumpe til Pilates bolde (spar 17%)\n19 anmeldelse(r) - Anmeld selv\nSå skal der pumpes...\nSkal dine træningsbolde pumpes op nemt og billigt? Så er denne lille boldpumpe det oplagte valg. Det er uundgåeligt at træningsbolde taber lidt luft over tid og derfor er det rart at have en boldpumpe ved hånden. Boldpumpen er lille og fylder næsten ingenting, så den kan sagtens opbevares i hjemmet eller endda i træningstasken.\nMie Nem at anvende og som forventet. Super hurtig levering! (Indsendt den 09/06/2020)\nBirthe Nem at anvende, men fik til sidst hjælp af en mekanisk pumpe (Indsendt den 03/04/2020)\nLene Nem at bruge og virkelig effektiv (Indsendt den 30/01/2020)\nLaura Produkt helt som forventet. (Indsendt den 23/01/2020)\njørn virker som den skal (Indsendt den 06/11/2019)\nJonna Ganske let at bruge. (Indsendt den 27/08/2019)\nSara Peng Small and flexible. it didn't take that long to pump a big pilates ball. (Indsendt den 12/08/2019)\nLone Pumpen blev hurtigt leveret og den er let at bruge (Indsendt den 11/03/2019)\nSuper god pumpe\nEva Den puster hurtigt og nemt træningsbolden op. (Indsendt den 16/11/2018)\nAnn-Lis Hammershøi Rigtig god og nem at bruge.\nJeg er meget tilfreds med dit firma. (Indsendt den 05/04/2018)\niben melbye Det kræver lidt kræfter at få pumpet en hel bold op, men pumpen er nem at håndtere (Indsendt den 06/12/2015)\nBoldpumpen og yogamåtten\nHanne Nergaard Jensen Jeg bestilte også en boldpumpe og en yogamåtte samtidig med træningsbolden. Begge dele er rigtig gode. Og betjeningen var hurtig og venlig...helt i top ! (Indsendt den 14/09/2015)\nTommy Fin service, lige fra man har ringet og mailet. Helt i top (Indsendt den 17/02/2015)\nK Pumpen kan IKKE pumpe ABS bolden nok op. Vi har efterfølgende måtte købe en anden pumpe. (Indsendt den 29/10/2014)\nJeanette Larsen Enkel og nem at bruge og fylder ikke meget i skuffen efterfølgende. (Indsendt den 05/11/2013)\nRikke Christensen God boldpumpe som hurtigt og enkelt puster træningsbolde op. Den er stor i forhold til de pumper der ligger i billigpakker med træningsbolde, men til gengæld er den effektiv. Som overskriften siger - alle pengene værd. (Indsendt den 06/09/2013)\nEnkel og nem at anvende\nLene Enkel og nem at anvende (Indsendt den 15/07/2013)\nEnkelt og nem boldpumpe\nThomas Petersen Denne boldpumpe er bare super nem at bruge.\nJeg har købt en stor 75 cm træningsbold, og det tog ikke\nlang tid at pumpe den op, med den lille enkelte boldpumpe. (Indsendt den 10/04/2013)\nMichael Foss Glimrende pumpe til Redondo boldene, men jeg vil ikke anvende den til en lædderfodbold. (Indsendt den 04/12/2012)