Knogleskørhed - Find information på Medicin.dk\nVed knogleskørhed (osteoporose) er din knoglestyrke nedsat, og det fører til en øget risiko for knoglebrud - herunder i situationer med et uforholdsmæssigt lille fald eller slag - et såkaldt lavenergibrud.\nEn knoglescanning (også kaldet en DXA-scanning) kan bruges til at måle knoglemineraltætheden (BMD), som er et udtryk for, hvor meget kalk du har i dine knogler. Almindeligvis får du scannet din ryg og hofte. Ved scanningen beregnes en såkaldt T-score, som er et udtryk for, hvordan din knoglemineraltæthed er i forhold til den gennemsnitlige værdi for yngre personer af dit eget køn. Du har knogleskørhed, hvis din T-score er mindre end -2,5. Du har også knogleskørhed, hvis du efter et beskedent fald eller slag får et brud af lårbenet (hoftebrud) eller et brud i ryggen.\nEt nedsat kalkindhold i knoglerne giver ikke i sig selv smerter eller andre symptomer. Symptomerne kommer først, hvis du får knoglebrud. Knoglebrud i ryggen (sammenfald af ryghvirvler) kan give moderate til voldsomme smerter, men kan også forløbe uden smerter. I de fleste tilfælde aftager smerterne efter nogle uger, men de kan blive kroniske.\nGentagne sammenfald i ryggen kan betyde, at du bliver lavere, bliver rundrygget, og din mave buler frem. Desuden bliver lungehulen mindsket, hvilket kan føre til, at du lettere bliver forpustet.\nKnoglemængden og knoglestyrken aftager med alderen. Efter 50-års-alderen mister mænd og kvinder i gennemsnit 0,5-1 % om året af deres knoglemængde. Dette knogletab kan føre til, at du får aldersbetinget knogleskørhed (senil osteoporose).\nHos kvinder ophører æggestokkene med at danne kvindelige kønshormoner (østrogen) ved overgangsalderen. Mangel på østrogen medfører en øget knogleudskiftning og et øget knogletab de første 10 år efter overgangsalderen. Det giver en øget risiko for knogleskørhed (postmenopausal osteoporose).\nHar du fået knoglebrud på grund af knogleskørhed, giver det i sig selv en øget risiko for, at du får nye knoglebrud.\nÆldre mennesker har derudover en øget risiko for at få knoglebrud, fordi de lettere falder.\nAllerede kort efter overgangsalderen får flere kvinder underarmsbrud og brud på rygsøjlens hvirvler, mens hoftebrud især rammer efter 65 års alderen. Mænd får også knoglebrud, men de opstår i gennemsnit 10 år senere end hos kvinder.\nKnogleskørhed optræder hyppigst hos kvinder efter overgangsalderen, hvor det rammer cirka hver tredje kvinde. Ældre mænd kan også få knogleskørhed - cirka hver 5. bliver ramt. Sygdommen optræder sjældent hos yngre mænd og kvinder. En særlig form kan ramme yngre kvinder efter graviditet og amning.\nDer er ingen sikker forklaring på, at nogle får knogleskørhed, men arvelige forhold, tidlig overgangsalder, lav legemsvægt og et lavt indtag af calcium og D-vitamin gennem kosten øger risikoen. Nedsat fysisk aktivitet, nedsat ophold i sollys (D-vitaminmangel), tobaksafhængighed og alkoholmisbrug øger også risikoen.\nEndelig er der en række sygdomme, der i sig selv giver forhøjet risiko, fx:\nforhøjet aktivitet i biskjoldbruskkirtlerne\nsygdomme med lammelser og nedsat muskelkraft\nsygdomme med dårlig optagelse af calcium og D-vitamin fra tarmen\nPatienter, der er i behandling med binyrebarkhormon, har en særlig høj risiko for at få knogleskørhed.\nUndersøgelser ved knogleskørhed\nVed mistanke om knogleskørhed, kan du få foretaget en knoglescanning af lænderyggen og den ene hofte. Hvis du har rygsmerter, eller din højde er mindsket med flere centimeter siden ungdommen, kan det også være fornuftigt at få taget et røntgenbillede af ryggen for at se, om der er sammenfald.\nHar du fået konstateret knogleskørhed, får du ofte taget blodprøver, for at lægen kan finde ud af, om der i dit tilfælde er en speciel årsag til knogleskørheden.\nFor at forebygge knogleskørhed bør du føre en "knoglevenlig" livsstil, det vil sige:\nSørg for at få nok calcium (kalk) i kosten. En halv liter mælk eller yoghurt og nogle skiver ost daglig er som regel tilstrækkeligt.\nSørg for at få nok D-vitamin i kosten ved at spise fed fisk.\nSørg desuden for at opholde dig udendørs i sommerhalvåret. Sollyset gør, at huden danner D-vitamin. Huden er bedst til at danne D-vitamin i de første minutter, man opholder sig i sollys. Man skal aldrig være så længe i solen, at huden bliver rød, da det øger risikoen for hudkræft.\nMotionér regelmæssigt livet igennem - gerne ½ time om dagen. Vægtbærende motion som fx en gåtur eller en løbetur, er bedst.\nUndgå tunge løft, især hvis du har sammenfald i ryggen, da det kan medføre nye sammenfald.\nUndgå et forbrug af alkohol som overskrider Sundhedsstyrelsens anbefalinger.\nTilskud med calcium og D-vitamin\nTilskud med calcium og D-vitamin forebygger i sig selv knogleskørhed. D-vitamin øger optagelsen af calcium fra tarmen og mindsker tabet af calcium med urinen. Herudover stimulerer det knoglecellerne og fremmer indlejringen af calcium i skelettet. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at alle, som er ældre end 70 år, dagligt tager tilskud af kalk og D-vitamin. Yngre, som er i risiko for eller som har fået konstateret knogleskørhed, bør også tage tilskud.\nSom udgangspunkt bør du tage et dagligt tilskud med 800 milligram (mg) calcium og 20-40 mikrogram (μg) D-vitamin. Hvis du får meget kalk gennem kosten (dagligt får mælk, mælkeprodukter og ost) kan du evt. nøjes med at tage et dagligt tilskud på 400 mg kalk i kombination med 20-40 mikrogram D-vitamin. Kosttilskud med calcium og D-vitamin fås både på recept og i håndkøb.\nHvis du først har fået konstateret knogleskørhed, er det sjældent tilstrækkeligt at føre en knoglevenlig livsstil. De fleste patienter vil blive rådet til behandling med et lægemiddel, som beskytter mod knoglebrud, og til at tage et dagligt tilskud af kalk og D-vitamin.\nDer findes flere forskellige typer lægemidler mod knogleskørhed. De fleste virker ved at hæmme knoglenedbrydningen, såkaldte knoglestyrkende lægemidler. Behandlingen nedsætter typisk risikoen for at få nye knoglebrud til det halve i forhold til, hvis man ikke var i behandling. Man har således fortsat en risiko for at få knoglebrud trods behandlingen. Hos de fleste skal behandlingen fortsættes i mange år, måske livet ud. Nogle patienter kan dog forsøge at holde pause med behandlingen efter 3-5 år. Især hvis man aldrig har haft sammenfald i ryggen, og ens knoglescanning er tilfredsstillende. I så fald bør man atter scannes 1-2 år efter, at man er ophørt med behandlingen.\nDer findes også lægemidler, der virker ved at øge nydannelsen af knogle (knogleopbyggende lægemidler). De medfører en kraftigere stigning i mængden af knoglemineral og mere end halverer risikoen for nye brud i ryggen. Disse lægemidler anvendes kun ved svær knogleskørhed hos personer, som har rygsammenfald, og i kortere tid (2 år). Efter endt behandling med et knogleopbyggende lægemiddel er det vigtigt at fortsætte behandlingen med et knoglestyrkende lægemiddel for at fastholde effekten.\nKvindeligt kønshormon (østrogen) halverer risikoen for at få brud på ryg, hofter og underarme. Østrogen anvendes imidlertid kun i begrænset omfang til knogleskørhed, fordi det kan øge risikoen for brystkræft og åreforkalkning. Hormonbehandling anvendes fortsat til behandling af alvorlige gener efter overgangsalderen. Den gavnlige effekt på skelettet kan her ses som en tillægsgevinst.\nBehandlingsmulighederne omfatter følgende typer medicin:\nøstrogenreceptor-modulerende stoffer - SERM (kun til kvinder)\nbiskjoldbruskkirtelhormon (til begge køn)\nNår du sammen med din læge skal vælge behandling, er det vigtigt at tage hensyn til både den forventede effekt af behandlingen og til bivirkninger.\nNår man er i medicinsk behandling for knogleskørhed, anbefaler man, at behandlingseffekten vurderes ved en ny knoglescanning hvert 2-3 år.\nHos de fleste vil behandling med én ugentlig tablet alendronat være at foretrække, især fordi behandling med alendronat har vist sig at beskytte både mod sammenfald i ryggen og brud på arme og ben. Hvis man får mavegener eller andre bivirkninger af behandlingen, bør man prøve at skifte til et af de andre knoglestyrkende lægemidler. For mange vil behandling med denosumab eller zoledronsyre være et godt alternativ.\nHvis man inden for de sidste 3 år har fået større sammenfald i ryggen, bør man overveje 2 års behandling med et knogleopbyggende lægemiddel efterfulgt af behandling med et knoglestyrkende middel.\nUanset hvilket middel, man er i behandling med, er det vigtigt også at tage et dagligt tilskud af kalk og D-vitamin.\nI langt de fleste tilfælde giver Lægemiddelstyrelsen ikke automatisk tilskud til behandling med lægemidler mod knogleskørhed. Din læge skal derfor ansøge om, at du kan få bevilliget tilskud (såkaldt enkelttilskud). Hvis tilskuddet bevilliges, indgår prisen på behandlingen i ens almindelige medicinregnskab.\nFor at få bevilliget tilskud til behandling med alendronat skal du enten have fået påvist sammenfald i ryggen eller have pådraget dig et lårbensbrud, uden at du har været udsat for en større ulykke (såkaldt lavenergibrud). Du kan også få tilskud til behandling med alendronat, hvis du har fået påvist knogleskørhed ved en scanning og samtidigt har en af de risikofaktorer for knogleskørhed, som er nævnt ovenfor i afsnittet "Årsag" til knogleskørhed. De øvrige knoglestyrkende lægemidler kan du kun få tilskud til, hvis det viser sig, at du ikke kan tåle alendronat.\nBehandling med et knogleopbyggende lægemiddel er meget dyrt, hvorfor Lægemiddelstyrelsen kun bevilliger tilskud til behandlingen, hvis du har osteoporose i ryggen i svær grad. For at få tilskud skal du inden for de sidste 3 år have haft 2 større sammenfald i ryggen eller ét stort sammenfald, og samtidigt have en betydeligt nedsat knoglemineraltæthed bedømt ved en knoglescanning.\nHvis du har flere spørgsmål om din sygdom, kan du kontakte Osteoporoseforeningen.\nBisfosfonater mod knogleskørhed\nBisfosfonater har ingen hormonvirkning, men bindes kraftigt til knoglevævet, hvor de bremser knoglenedbrydningen og knogleudskiftningen. Herved stiger mængden af knoglemineral, og samtidig bremses det aldersbetingede knogletab. Behandlingen halverer risikoen for at få nye knoglebrud i såvel ryg, som arme og ben. Behandlingen beskytter også mod knoglebrud hos patienter i behandling med binyrebarkhormon. Bisfosfonater optages dårligt fra tarmen og skal derfor tages fastende ½-1 time før morgenmåltidet. Der må ikke tages anden medicin samtidig. Man skal stå eller sidde op, mens man skyller tabletterne ned med et glas postevand, for at de ikke skal blive hængende og irritere spiserøret.\nDer findes en række forskellige typer af bisfosfonater. Som ofte kan man nøjes med at tage én tablet én gang om ugen eller én gang om måneden. Man kan også få behandlingen som en indsprøjtning i en blodåre - enten hver 3. måned eller én gang om året. Behandlingen suppleres sædvanligvis med et dagligt tilskud af calcium og D-vitamin. De fleste patienter foretrækker behandling med en tablet alendronat én gang om ugen.\nHos nogle kan behandling med bisfosfonat være hård ved maven og give halsbrand med sure opstød og i sjældne tilfælde mavesår. Det er derfor ikke nogen god ide at få behandling med et bisfosfonat, hvis man i forvejen har sådanne symptomer. Indsprøjtninger med bisfosfonater giver til tider bivirkninger i form af feber og influenzalignende symptomer i dagene efter indsprøjtningen. Generne vil ofte aftage eller helt forsvinde, når man har fået behandlingen nogle gange.\nI forbindelse med større indgreb i mundhulen, som fx udtrækning af tænder eller tandimplantation, kan der i meget sjældne tilfælde opstå et smertefuldt sår i munden, som har svært ved at hele (såkaldt knoglenekrose). Denne bivirkning er imidlertid så sjælden, at den ikke bør afholde én fra at få behandling hos tandlægen.\nAntistoffer mod knogleskørhed\nDenosumab virker ved at binde sig til en bestemt receptor, så knoglenedbrydningen hæmmes. Herved øges knoglemineraltætheden, så risikoen for knoglebrud i ryg, hofteregionen og underarmen bliver mindre. Stoffet indsprøjtes under huden hver 6. måned og gives enten i låret, i maveskindet eller på bagsiden af armen. Det er meget vigtigt, at man husker at få indsprøjtningen hver 6. måned, da effekten hurtigt aftager, og man vil få et hurtigt tab af knoglemineral, hvis man ikke husker at få indsprøjtningen.\nØstrogenreceptormodulerende midler (SERM)\nSERM har samme virkning på knoglerne som østrogen, men hæmmer virkningen af østrogen andre steder i kroppen. Behandlingen gives i form af en daglig tablet og nedsætter typisk risikoen for at få sammenfald i ryggen med 30-50%. Det er uvist, om behandlingen beskytter mod andre former for knoglebrud (i fx underarm og lårben). Risikoen for brystkræft halveres næsten under behandlingen, og der er ingen øget risiko for at få livmoderkræft. Behandlingen kan øge tendensen til hedestigninger og fører til en let øget risiko for at få blodpropper i ben og lunger og for at få lægkramper. Hvis man tidligere har haft en blodprop i fx benet, bør man derfor være meget forsigtig med behandlingen. For at undgå blodpropper i de dybe vener, bør man undlade at tage tabletterne i dagene forud for en længere flyvetur, eller hvis man skal opereres. Der er desuden en let øget risiko for alvorlige slagtilfælde. Behandlingen suppleres ofte med et tilskud af calcium og D-vitamin.\nBiskjoldbruskkirtelhormon ved knogleskørhed\nBehandling med biskjoldbruskkirtelhormon (parathyroideahormon, PTH) gives som en daglig indsprøjtning lige under huden (på sammen måde som patienter med diabetes tager insulin). De fleste kan lære selv at tage indsprøjtningen. Behandlingen øger knoglenydannelsen og er vist at kunne forebygge knoglebrud hos patienter, som for nyligt har haft sammenfald i ryggen.\nDer er tale om en specialbehandling, der foreløbig kun gives til patienter, hvor et røntgenfoto viser betydelige sammenfald i ryggen. Kvinder skal være efter overgangsalderen, og mænd skal være over 40 år, for at få behandlingen.\nDe fleste tåler behandlingen uden gener, men der kan forekomme bivirkninger i form af hjertebanken, svimmelhed, hovedpine og træthed.\nCalcium inkl. kombination med D-vitamin\nSolbestråling i sommerhalvåret øger dannelsen af D-vitamin i huden. Mange danskere og specielt ældre får ikke dækket deres behov for calcium (kalk) og D-vitamin gennem kosten eller ved ophold udendørs. Behandling med calcium og D-vitamin bremser knogleomsætningen, øger knoglemineralmængden og nedsætter risikoen for knoglebrud hos ældre. Det er især vigtigt ved knogleskørhed (osteoporose). D-vitamin kan desuden mindske risikoen for at falde, fordi vitaminet bedrer muskelfunktionen.\nI medicin.dk nævnes kun registrerede lægemidler. Der findes mange præparater med calcium og D-vitamin til salg i fx supermarkeder, men de omtales ikke her.\nLars Rejnmark (Forfatter)


Sådan behandler du ondt i et 2 årigt barn hurtigt og effektivt - Løbende næse\nNår en virus kommer ind i kroppen, akkumuleres den på mandlerne, som ikke passerer den længere ad luftvejeorganerne og forårsager deres betændelse. I den henseende kan de svulme, svulme, vokse i størrelse, ondt i halsen, smertefulde fornemmelser opstår ved indtagelse.\nKomplikationer af angina kan være forbundet med dehydrering under sygdommen, samt med nederlag af andre organer og systemer af virussen. For eksempel giver halsbetændelse komplikationer for ENT-organer (otitis, bihulebetændelse, bihulebetændelse, bronkitis, etc.).\nSår hals er ikke en sygdom, men et symptom, så før du begynder at behandle ubehag, der er opstået, skal du finde ud af, hvorfor det er opstået. Der er forskellige grunde til, at tipping kan udvikle sig.


Blå sygesikring norge. Sygesikring på rejsen\nSite map Det blå EU-sygesikringsbevis: Er du altid dækket? | Forbrugerrådet Tænk Sådan tjekker du, om dine forsikringer dækker på rejsen Problemer med det blå EU-sygesikringsbevis? Se på EU-Kommissionens hjemmesidehvordan du er dækket med det blå kort i Letland. Find pris og book. Sygesikring du har norge om at rejse flere gange i blå bør du vælge årsrejseforsikringen. Du kan kun gå direkte til en læge, der er tilknyttet den offentlige sygesikring. Du skal vise dit EU-sygesikringskort (det blå kort). Du har udelukkende ret til. Når du rejser til Norge er du dækket af det blå sygesikringskort. En særlig nordisk aftale gør at du kan nøjes med at medbringe dit gule sygesikringskort. Hvis du bestiller det blå sygesikringskort, kan du risikere at få en fejlmeddelelse til sidst i forløbet. Den skal du se bort fra - din bestilling er gået igennem. Der kan . International Sygesikring. Skal du til Norge? Husk EU-sygesikringskortet (det blå kort) ved ophold i et andet EU/EØS-land eller Schweiz. Det blå kort skal ikke.\nBLÅ SYGESIKRING NORGE - cinemaxx århus program. Rejseforsikringer\nBlå sygesikring norge, louis poulsen bordlampe Flere oplysninger\nÆndringen betyder, at du fra den 1. Det blå EU-sygesikringskort dækker ved midlertidige ophold af en varighed på op til maksimalt 12 måneder i EU-lande samt Norge, Island, Liechtenstein og Schweiz. Du er omfattet af det blå EU-sygesikringskort på almindelige ferierejser, under studie- og praktikophold, som au-pair og ved arbejde i udlandet. Det blå EU-sygesikringskort er et kort, der viser, at du har ret til behandling på samme vilkår som borgerne i det land, du rejser i. Du skal bruge det blå EU-sygesikringskort, når du rejser til et EU-land, Norge, Island, Liechtenstein eller Schweiz. Kortet er gratis og er gyldigt i op til fem år. Pr. 1. august kan du i stedet bruge det blå EU-sygesikringskort, når du rejser til EU-lande, Norge, Island, Liechtenstein og Schweiz. Du skal dog være opmærksom på, at du er stillet anderledes med blå sygesikring, i og med du er ligestillet med borgerne i det pågældende land, du rejser til. extensions børste matas Før norge tiden var vi sikre på, at det danske sygesikring tog sig kærligt af regningen, blå vi norge syge eller kom til skade, når vi var på ferie i Blå. Men den tid er slut. Nu må vi nemlig tage til takke med det blå sygesikring. Men hvad betyder sygesikring helt specifikt for dig?\nInternational Sygesikring. Skal du til Norge? Husk EU-sygesikringskortet (det blå kort) ved ophold i et andet EU/EØS-land eller Schweiz. Det blå kort skal ikke. maj Det blå EU-sygesikringsbevis sikrer, at du får dækket udgifter til læge eller hospitaler, når du rejser i EU-lande samt Norge, Island. 6. feb Det blå EU-sygesikringskort giver dig adgang til sygdomsbehandling, mens du opholder dig midlertidigt i et andet EU-land, Norge, Island. maj Det blå EU-sygesikringsbevis sikrer, at du får dækket udgifter til læge eller hospitaler, når du rejser i EU-lande samt Norge, Island. 6. feb Det blå EU-sygesikringskort giver dig adgang til sygdomsbehandling, mens du opholder dig midlertidigt i et andet EU-land, Norge, Island. Rejser du til andre EU-lande, Norge, Island, Liechtenstein (EØS) og Schweiz, skal du have det blå EU-sygesikringskort med på rejsen. Vær opmærksom på, at . jul Under ophold i et EU-land, Norge, Island, Liechtenstein eller Schweiz dækker det blå EU-sygesikringskort udgifter til nødvendig læge- og. Det blå EU-sygesikringskort skal bruges, når man rejser til et EU-land samt Norge, Island, Liechtenstein eller Schweiz. I alle andre lande dækker hverken det . Accepter cookies. isdie.pemmlug.se bruger cookies til statistik og optimering af indhold. Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, .\nBLÅ SYGESIKRING NORGE - smerter i lysken og testikel. Rejseforsikringer\nÅrets rejseforsikring Norge modtager rigtig mange danske turister hvert år. Særligt populære er vandreture og skiferier for hele familien. Desværre er skiferier den type rejse hvor flest danskere kommer til skade. Udover det så anbefales rejseforsikringer altid til aktive rejser.\nDet blå EU-sygesikringskort blå sygesikring norge Norge. Du kan kun gå direkte til en læge, der er tilknyttet den offentlige sygesikring. Du skal vise dit EU-sygesikringskort (det blå kort). Du har udelukkende ret til sygehjælp på samme vilkår som personer, der er offentligt sygesikrede i landet. Derfor kan du komme til at betale (en del af) behandlingen selv, hvis landets borgere i en. Hvis du opholder dig i et land uden for EU og EØS-landene (dvs. uden for EU-landene samt Norge, Island, Liechtenstein og Schweiz), er du ikke dækket med det blå EU-sygesikringskort. I lande uden for EU skal du derfor tegne en privat sygesikring for at være dækket.\napr Bestil det blå EU-sygesikringskort på isdie.pemmlug.se, hvis du ikke har det. Hav altid det gule og det blå Nederlandene Norge. Polen. Portugal.\nRejseforsikring Norge solarie d vitamin\nHvis du bestiller det blå sygesikringskort, kan du risikere at få en fejlmeddelelse til sidst i forløbet. Den skal du se bort fra - din bestilling er gået igennem. Der kan . Rejser du til andre EU-lande, Norge, Island, Liechtenstein (EØS) og Schweiz, skal du have det blå EU-sygesikringskort med på rejsen. Vær opmærksom på, at . Når du rejser til Norge er du dækket af det blå sygesikringskort. En særlig nordisk aftale gør at du kan nøjes med at medbringe dit gule sygesikringskort. 1/15/ · Hvad dækker det blå sygesikringskort egentlig, når man skal på ferie i Europa? Dette vil du få svar på i denne artikel. Hvad har jeg ret til? Med det blå sygesikringskort i lommen, har du ret til det der kaldes nødvendig læge-, tandlæge og hospitalsbehandling, fra den offentlige sygesikring i .\nBlå sygesikring norge, baby vil ikke bruge sut Flere oplysninger\nVi bruger cookies til at indsamle viden om brugen af vores hjemmeside. Læs mere om rejseforsikring, toldregler og pas til Norge. Når du tager på skiferie i Blå, så betyder en særlig nordisk aftale, at du kan nøjes med at vise det gule sundhedskort, hvis du får brug for behandling på din skiferie. Norge gule sundhedskort dokumenterer, at du har ret til sygesikring behandling som med det blå kort. Det blå EU-sygesikringsbevis sikrer, at du sygesikring dækket udgifter til læge eller hospitaler, når du rejser i EU-lande norge Norge, Island, Liechtenstein og Schweiz. Rejser du til et af disse lande, skal du derfor altid have det blå EU-sygesikringsbevis med. Ellers kan du ende med at skulle betale blå behandlingen selv.\nDet blå sygesikringskort er gratis og har en gyldighed på op til 5 år. Sørg for at sætte dig grundigt ind i, hvordan du er dækket i det pågældende land, du skal rejse til. Føler du dig ikke tilstrækkeligt dækket, bør du tegne en privat rejseforsikring. Nedenfor går vi i dybden med alt, du bør vide omkring den blå sygesikring. Sådan dækker det blå sygesikringskort i Norge. Når du rejser til Norge er du dækket af det blå sygesikringskort. En særlig nordisk aftale gør at du kan nøjes med at medbringe dit gule sygesikringskort. Det giver dig ret til samme behandling som det blå sygesikring. Det blå EU-sygesikringskort dækker ved midlertidige ophold af en varighed på op til maksimalt 12 måneder i EU-lande samt Norge, Island, Liechtenstein og Schweiz. Du er omfattet af det blå EU-sygesikringskort på almindelige ferierejser, under studie- og praktikophold, som au-pair og ved arbejde i . Du skal bruge det blå EU-sygesikringskort, når du rejser til et andet EU-land, Norge, Island, Schweiz eller Liechtenstein. Med det blå EU-sygesikringskort har du ret til samme sygesikring, som borgerne i det land du rejser i. Det er Udbetaling Danmark, der behandler ansøgninger om det blå EU-sygesikringskort og udsteder kortet. Sådan er du dækket med det blå kort i EU/EØS-landene og Schweiz\nDet blå EU-sygesikringsbevis: Er du altid dækket? Kundeservice\nSiguiente: Lej hus i italien med pool » »\nAnterior: « « Arnold busck køge


Fra flygtningestrøm til forretningsmulighed - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nFra flygtningestrøm til forretningsmulighed\nKlummeAf Christian Bason | 31. august 2015 kl. 21:12 | Print\nHvis man accepterer præmissen om, at Danmark skal hjælpe flygtninge i nærområderne, tegner der sig konturerne af et enormt potentiale for danske virksomheder. Hvis der nogensinde har været et tidspunkt, hvor vores nation kan bidrage ved at skabe bæredygtige løsninger på komplekse og ondartede samfundsudfordringer, så er det nu.\nI 2001 blev designvirksomheden Elemental i Chile stillet over for en udfordring: Ville det være muligt at bygge helt nye huse til knap 100 hjemløse familier til en stykpris på under 7.500 dollars?\nSelv i Chile er dette en vanvittigt lav pris, og virksomhedens ledere erkendte, at der skulle nye metoder til. Elementals Harvard-uddannede designere og arkitekter valgte at inddrage de hjemløse familier aktivt gennem workshops for at forstå deres behov og egne ressourcer, og de konstaterede, at man reelt kun behøvede at bygge et halvt hus: Hvis man overlod det til professionelle at skabe den første halvdel af konstruktionen, herunder den grundlæggende infrastruktur som VVS og el-installationer, så kunne familierne klare resten selv. Ofte havde de enten selv evnerne, eller også havde de relationer, som kunne påtage sig det murer- og tømrerarbejde, der kunne færdiggøre huset. Det viste sig, at familierne med en yderligere investering på højst 1.000 dollars kunne få sig et helt hus.\nMed andre ord kunne familierne blive samproducenter af deres egne huse. De professionelle gjorde det, de var bedst til. Og borgerne gjorde det, de var bedst til.\nPrincippet for samproduktion går ud på at designe og organisere indsatser, som muliggør den mest optimale brug af ressourcer til at løse et problem. Det udløser ofte ny værdi.\nI eksemplet med de halve huse i Chile var husene (efter de blev hele) fem år senere i gennemsnit vurderet til en markedsværdi på 20.000 dollars. Samtidig fik Elemental udviklet en løsning og et forretningskoncept, som virksomheden kunne sælge i andre sammenhænge – herunder da Chile få år senere blev ramt af et af historiens kraftigste jordskælv, og langt flere stod uden tag over hovedet.\nI 2010 bestod opgaven pludselig ikke i at hjælpe en håndfuld hjemløse familier, men i at re-designe og genetablere store dele af byen Concepción, der var blevet ødelagt af både jordskælvet og den efterfølgende tsunami.\nDanske spidskompetencer i spil\nHerhjemme har sommertiden budt på varme diskussioner om, hvordan Danmark bedst forholder sig til det faktum, at verden og i særdeleshed Europa står over for de største flygtningestrømme siden Anden Verdenskrig.\nGivet de alvorlige, langvarige konflikter og fattigdomsproblemer, som flygtningene er sluppet væk fra, er det næppe realistisk, at de kan eller ønsker at vende tilbage til deres hjemlande inden for en overskuelig fremtid. Det virker næppe heller realistisk, at dørene til Europa eller Danmark vil blive holdt åbne til at huse dem alle.\n[quote align="left" author=""]Hvad nu hvis man fra dansk side besluttede at gennemføre en strategi med fokus på samproduktion af nye og bæredygtige, lokale løsninger sammen med flygtningene?[/quote]\nEn fokuseret indsats i nærområderne ser da også ud til at være det, som regeringen helst vil. Det kan måske handle om at sende penge til ngo’er og andre nødhjælpsorganisationer, som udfører et helt nødvendigt arbejde i lokalområderne. Eller det kan være at støtte de lokale myndigheder og regeringer på forskellig vis.\nMen hvad nu hvis man fra dansk side besluttede at gennemføre en strategi med fokus på samproduktion af nye og bæredygtige, lokale løsninger sammen med flygtningene?\nDet kunne give mening af tre grunde.\nFor det første kommer flygtningene til at være på samme sted i lang tid – sandsynligvis i årevis. Derfor giver det mening at investere i mere holdbare, sunde og sikre løsninger; naturligvis basale ting som sanitet, forsyning og boliger, men også institutioner som skoler og hospitaler såvel som demokratiske beslutningsprocesser, som kan muliggøre opbygning af velfungerende civilsamfund – hvor forholdsvis midlertidige de end måtte vise sig at blive.\nFor det andet er mange af de flygtninge, der er tale om, forholdsvis ressourcestærke. Uanset om der er tale om syriske ingeniører, reklamefolk og it-konsulenter eller vestafrikanske entreprenører, er der mennesker, som ønsker at bruge deres evner og talent til at skabe en bedre fremtid for sig selv og deres nærmeste. Hermed er der en potentiel, uudnyttet ressource, som kan bringes i spil som et bidrag til transformation af flygtningelejrene til steder, mennesker har lyst til at bo. Ikke alene er der her mulighed for at forbedre forholdene, der er mulighed for at mægtiggøre flygtningene til at tro på sig selv og egne evner – at lade dem forme deres egen fremtid. Ved at vedligeholde og udvikle flygtningenes kompetencer bevares og fornys det potentiale, som de rummer.\nFor det tredje er der et enormt globalt forretningspotentiale for de danske virksomheder, der formår at designe løsninger, som bringer viden, spidskompetencer og løsninger i spil.\nLad mig uddybe, hvordan dette erhvervspotentiale kunne se ud.\nFra flygtningelejr til bysamfund\nHvor kan danske virksomheder byde ind med produkter og services, som kan være med til at transformere et beskidt, farligt og desperat miljø til et civiliseret bysamfund?\nFørst og fremmest har vi en lang række virksomheder, der er specialister i entreprenør- og ingeniøropgaver omkring grundlæggende infrastruktur, vandrensning m.v. Store, globalt orienterede ingeniørvirksomheder som Rambøll og Cowi står klar, også med bredere bud på fremtidens byudvikling. Vi har også kendte pumpe- og termostatproducenter, som utvivlsomt kunne udfolde deres kreativitet i et mere udfordrende miljø, end de normalt skaber løsninger til.\nDernæst har vi i Danmark gjort os en lang række erfaringer – gode såvel som mindre gode – med, hvad det kræver at skabe velfungerende, attraktive og dynamiske bymiljøer. Danske virksomheder som Gehl Architects og SLA har for længst slået deres navne fast som skabere af velfungerende byrum og -landskaber. Hvor motiverende ville det ikke være at få lov at skabe attraktive løsninger i en situation, hvor alt i praksis er åbent og i spil?\nPå bolig- og byggefronten rummer Danmark virksomheder, der spænder over hele spektret fra typehusfirmaer til socialt innovative start ups som CPH Shelter, der laver attraktive rum ud af skibscontainere og genbrugsmaterialer, til cool VIPP, der demonstrerer hip luksus med deres egen ”plug and play” shelter-udgave.\n[quote align="right" author=""]Rigtigt anvendt vil de midler, som Danmark ender med at sende mod nærområderne, kunne bidrage til innovation og forretningsudvikling på tværs af industrier og markeder[/quote]\nMon ikke de dygtige arkitekter og designere kunne lade sig inspirere af chilenske Elemental til at bringe deres problemløsningsevner i spil sammen med flygtningene og skabe nye danske pendanter til ”halv-husene”?\nEndelig har vi en voksende og nyskabende designindustri, der i stigende grad har taget den danske demokratiske designtradition og ført den ind i det nye årtusinde i en anden form.\nServicedesignvirksomheder og innovationsbureauer som Hatch & Bloom, 1508, Designit, ReD Associates og Futu og mere adfærds- og antropologisk orienterede rådgivere som Is It a Bird, Antropologerne, Antropologisk Analyse og Kl. 7. er alle specialister i at involvere brugere og omsætte indsigter til konkrete løsninger, der påvirker menneskers oplevelser og adfærd.\nEndelig vil skabelsen af bæredygtige bysamfund for flygtninge i nærområderne forudsætte, at de kan udvikle og tilrettelægge deres egne demokratiske processer og beslutningsfora. Her har danske universiteter en flot tradition for at bidrage til udarbejdelse af nye forfatninger og styringsmekanismer, herunder da Nepal i 1990’erne blev et mere stabilt demokrati, og da de baltiske lande løsrev sig i samme periode.\nRigtigt anvendt vil de midler, som Danmark ender med at sende mod nærområderne, kunne bidrage til innovation og forretningsudvikling på tværs af de industrier og markeder, jeg nævner her – og utvivlsomt en række flere.\nMarked og menneskelighed\nNaturligvis er det ikke givet, at Danmark vil få lov til at gå så langt, som jeg skitserer her. Vil de lande, der er tale om – og de regioner, som ”nærområderne” ligger i – uden videre acceptere, at der skabes mere langsigtede løsninger, som indebærer mere end teltduge, nødhjælpsrationer og lazaretter? Vil danske ressourcer kunne øremærkes til danske iværksættere og virksomheder? Og vil vi formå at skabe den transformation med flygtningene selv i rollen som samproducenter, som potentielt er mulig?\nDanmark har en lang og stolt tradition for at skabe ikke alene godt design, men også for at gøre en medmenneskelig forskel, der rækker langt ud over vores lands størrelse. Må Europas ulykkelige flygtningesituation blive en anledning til at videreføre det engagement.\nForrige artikel Barndommen: Det oversete element i ledelse Næste artikel På hovedet i skraldespanden


torticollis | lex.dk – Den Store Danske\nTorticollis, sjælden neurologisk sygdom med skævhed eller ufrivillig drejning og/eller hældning af halsen. Torticollis forekommer som følge af ortopædiske fosterlæsioner (se fødsel) eller optræder i 40-50-årsalderen som sygdommen spasmodisk torticollis, en dystoni med ufrivillige stærke sammentrækninger af halsmusklerne, der vrider eller kaster hovedet til den ene side, bagover eller fremover.\nOrdet torticollis er nylatin, afledn. af tortus, perf.part. af torquere 'sno, vride', og collum 'hals'.\nSygdommen, hvis årsag er ukendt, er smertefuld og psykisk belastende ved socialt samvær. Ubehandlet bedres den i 1/5 af tilfældene. Nogen lindring kan opnås med muskelafslappende lægemidler, og væsentlig bedring er i mange tilfælde mulig ved behandling med injektion i de angrebne muskler af botulinumtoksin, Botox ®; dette toksin lammer musklerne i lang tid ved sin binding til nervernes endeplader på musklerne.\nDansk Dystoniforenings beskrivelse af torticollis\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Thage, Ole: torticollis i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/torticollis


Instruktøren Catherine Poher er aktuel på Det Kongelige Teater med forestillingen »På den anden side«. I 30 år har den franskfødte instruktør lavet børneteater om tilværelsens eksistentielle spørgsmål i Danmark.\nFoto: Mikkel Møller Jørgensen, Scanpix\nFredag d. 10. december 2010, kl. 10.01\nHvad er den første rejse du husker?\n»Jeg ved ikke, om man kan sige, at jeg husker at have været i maven på min mor, men jeg har forestillet mig den rejse ned til den mindste detalje. Det føles, som om jeg husker den.«\n»Min mor selvfølgelig.«\n»Varmt, levende, trygt, men desværre har den rejse en brutal slutning. Lige som Adam og Eva bliver smidt ud af paradisets have, bliver vi presset ud af vores første livsgivende refugium.\nVi bliver separeret fra det, vi var ét med, og derfra får vi følelsen af at være alene. Vi leder efter den altfavnende følelse resten af livet. Derfor er vi så glade for knus, at holde hinanden i armen, ligge i hængekøje, sejle...«\n»Jeg har forestillet mig, hvordan det var at være i evig forandring. Være en slags bakterie, en haletudse, en med gæller, et firben med hale og mærkelige små vinger. Med hud i mellem fingrene. Jeg synes, det er vidunderligt, at vi bærer hele evolutionen i os.\nDet ville være godt, at vi husker, at vi ikke er meget anderledes end dyrene.«\nMin første rejse: Eddie Skoller


Thomsons Univers: Nye striber...\nDer er kommet nye striber på det ene badeværelse i form af nyt badeforhæng. Jeg har egentlig et lidt anstrengt forhold til badeforhæng. Synes ikke rigtig jeg kan finde nogen der er flotte (til en rimelig pris), så har bare haft nogle helt hvide, men de bliver så hurtigt grimme og gule i kanten af det hårde vand i vores område....men nu fandt jeg et som jeg egentlig synes giver lidt liv/kant til badeværelset....og så til den beskedne sum af 59,- i Rema....jeg tror jeg hamstrer et par stykker så jeg har et lager :)\nOg sådan ser det ene badeværelse ovenpå altså ud - som resten af huset i sort/hvid. Vi lavede selv badeværelserne om da vi flyttede ind for 2 år siden. Der er lagt store skiffer klinker (som hele underetagen) selvom alle håndværkerne frarådede det. I dette gamle hus er der ikke lagt an til klinker i overetagen, da gulvet kan give sig og klinkerne/fugerne dermed kan knække. Da vi flyttede ind var der det mest gyselige grønne lineolium á la 1970 svømmehal (så alt var vådrumssikret), så jeg "lokkede" håndværkeren" til at lægge fliser alligevel med en gummifuge imellem - så det kan altså godt lade sig gøre og ingen fliser er endnu knækket her...:)\nElementerne er fra Svanekøkken med skuffer og bordpladen er en alm træbordplade vi har bejdset og lakkeret selv (meget billigere end at købe den sort fra firmaet!!)\nDet store badekar var her da vi flyttede ind og jeg må med skam erkende at jeg aldrig endnu har prøvet at ligge i det...mon der en dag bliver tid til "mor alene tid med skum op over ørerne??"\nIndsendt af Tine Juhl Thomsen kl. 10.18\nEtiketter: badeværelse, Min bolig\nKristina 1. september 2012 kl. 21.24\nDet er en flot bolig du har. Kender godt problematikken med bruseforhæng, de gode er dyre, og de billigere passer ikke ind:)\nTine Juhl Thomsen 3. september 2012 kl. 10.10\nTak skal du have :) Ja lige præcis ....\nElisa With Nielsen 7. september 2012 kl. 17.32\nSikke et flot badeværelse, du har(:\nDu er velkommen til at kigge forbi min give away, hvor man kan vinde en fin bordlampe(:\nJeg har også 3 andre give aways kørende, som kan findes i venstre side af min blog(:\nTine Juhl Thomsen 7. september 2012 kl. 20.39\nTak skal du have - jeg kigger fluks over til dig :)\nSådan undgår du ensomhed som selvstændig\nHer smides ikke noget ud ...:)\nJeg er forelsket....\nLidt mere guld....


Power 19 W – Sporty fritidssko fra Nico\nSporty dame sneaker fra Nico med flot strikket overdel og åndbar mesh inderside. Nyd komfort – Køb Nico Power 19 W her! Her får du en behagelig fritidssko til en sporty stil på gaderne, der giver dig komfort og åndbarhed til din dagligdag. Den ventilerende strikoverdel tilføjer ikke kun god… Læs mere om produktet her\n46.0000 0.0000 0.0000 0.0000 0.0000 0.0000\nSporty dame sneaker fra Nico med flot strikket overdel og åndbar mesh inderside.\nNyd komfort – Køb Nico Power 19 W her!\nHer får du en behagelig fritidssko til en sporty stil på gaderne, der giver dig komfort og åndbarhed til din dagligdag. Den ventilerende strikoverdel tilføjer ikke kun god åndbarhed sammen med mesh indersiden, men sørger også for et flot look.\nDen slidstærke EVA sål giver dig dæmpning og komfort til hvert skridt og takket være det polstrede instep, hælstroppen og snørebåndet kan du hurtigt hoppe i skoene og tilpasse pasformen efter dit behov.\nKontrastfarvede detaljer i lilla giver skoene et feminint touch og det reflekterende Nico logo i siden sikrer synlighed i mørket.


Bæredygtighed | Profil Optik hjælper - Profil Optik\nProfil Optik hjælper\nVi har påbegyndt en forandringsrejse til en mere holdbar måde at være forbrugere.\nVi vil tage et større ansvar for vores fælles fremtid og har indledt en række projekter på alle niveauer af vores virksomhed. Fra at øge mængden af holdbare materialer i vores produkter til genanvendesle af gamle materialer og effektivisering af leverancer.\nFellepini sætter punktum for vores uholdbare relation med havet. Vi har lanceret kollektionen Sea2See – briller af 100% genanvendt havplast.\nDu finder en indsamlingsboks i alle vores butikker. Her kan du aflevere briller, som du ikke længere bruger. Vi tager imod alle slags – også stel, der er i stykker og solbriller fra andre forhandlere.Vi sørger efterfølgende for, at de får et nyt liv genem velgørenhed eller genanvendelse.\nGenbrug af gamle briller\nDe slidte eller ødelagte stel vi indsamler, får nyt liv ved omdannelse til materiale som kan genanvendelse. Lige nu samarbejder vi med brilleproducenten EoE, som udvikler nye brillermodeller af genanvendt materiale. I samarbejde med EoE producerer vi helt nye kollektioner ud af gamle briller.\nLæs mere om EoE\nPlasten i vores poser er mærket med Biodegradable og licenserede af EPI, hvilket betyder, at de er biologisk nedbrydelige. Efter 18 måneder påbegyndes en naturlig nedbrydning, efter cirka 2-3 år er posen helt nedbrudt til vand, kuldioxid og biomasse.


Bistro De La Gare, South Pasadena - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i South Pasadena Restauranter i nærheden af Bistro De La Gare\nAlle aktiviteter i South Pasadena Aktiviteter i nærheden af Bistro De La Gare\nUSA Californien South Pasadena Restauranter i South Pasadena Bistro De La Gare\nNr. 7 af 64 Restauranter i South Pasadena $$ - $$$\nFransk, Europæisk 921 Meridian Ave, South Pasadena, CA 91030-3135+1 626-799-8828Website\nAlle billeder (11) Fuld visning Book med OpenTable 21/7/2017\nReservér et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Bistro De La Gare er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 58 anmeldelserFremragende48 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig8 %Dårlig5 %Frygtelig5 %Lukket nuon - to5:30 pm - 9:00 pmfr5:30 pm - 10:00 pmlø - sø10:30 am - 2:30 pm5:30 pm - 9:30 pmAlle åbningstider KØKKENER Fransk, Europæisk PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 921 Meridian Ave, South Pasadena, CA 91030-3135Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er dette en europæisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (58)Medlemsvurdering Fremragende12Rigtig god6Gennemsnitlig2Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (21)Engelsk (53)Fransk (4)Flere sprog Sprog Dansk (21)Engelsk (53)Fransk (4)Hollandsk (1)Japansk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 21 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlolo jPully, Schweiz1313Anmeldt 3 uger siden Fantastisk oplevelse hver gang. Et must at prøve!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarmen PSanta Fe, New Mexico8627Anmeldt 31 marts 2017 fra mobile enheder Et strejf af Frankrig i det sydlige CalifornienHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMypaceZürich, Schweiz931288Anmeldt 30 august 2016 Fantastisk Mors Dag BrunchHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCorinne T193Anmeldt 1 august 2016 fra mobile enheder Vidunderlig, fantastisk, lækkerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKenBorkSedona, Arizona3316Anmeldt 29 maj 2016 Et præg af Frankrig i PasadenaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfro2Pasadena, Californien25373Anmeldt 22 februar 2016 Fantastisk stemningMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJerald_FroschauerWestport, Connecticut, USA6812Anmeldt 21 december 2015 Fremragende mad i MallingHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej29carfraeNanaimo, Canada24263Anmeldt 15 august 2015 Fransk køkken uden hoteltaxiserviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCalifJ0eLos Angeles7639Anmeldt 22 juni 2015 Medbring ørepropperMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrantallBoston, Massachusetts4811Anmeldt 23 maj 2015 fra mobile enheder Ligesom FrankrigMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCROSSINGS78 anmeldelser 0,15 km væk Shiro74 anmeldelser 0,58 km væk Heirloom Bakery42 anmeldelser 0,13 km væk Seværdigheder i nærhedenHappy Feet Massage10 anmeldelser 0,74 km væk See's Candies7 anmeldelser 0,89 km væk Arlington Garden63 anmeldelser 1,56 km væk Storrier Stearns Japanese Garden11 anmeldelser 1,45 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bistro De La Gare.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nBookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Udendørsservering, Handikapvenlig, Serverer alkohol\n921 Meridian Ave, South Pasadena, CA 91030-3135 Placering:


▷ Køb Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A) – 1856 kr.\nCyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A)\nHP 90 Ink cyan 400ml for DJ4000 4000PS (Læs mere)\n1856 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A)\nEn række e-shops foreslår i vore dage en række forskellige fragtformer. En der er meget almindelig er lige nu at afsende til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente din ordre når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig meget overkommelig, og tit tillige den mest betalelige leveringsmetode ved køb af Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A).\nDu bør endvidere udse dig at få varerne sendt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver ofte lidt dyrere, men til gengæld virkelig ligetil. Den mest betalelige leveringsmulighed vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, som dog betinges af at du er i kort afstand af internet virksomhedens bopæl.\nLeveringshastigheden på Elektronik / Blækpatroner og lasertoner / Blækpatroner er selvfølgelig rigtig relevant når vi har brug for dine nye varer omgående, og derfor er det tydeligvis relevant at du besigtiger leveringstiden ved den aktuelle vare.\nAdskillige online forhandlere giver 1 dags levering på en lang række varer, eksempelvis Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A), som dog er underforstået at bestillingen fuldbyrdes før et givent klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få ordren klargjort inden pakkemedarbejderne drager hjemad.\nNogle firmaer på nettet sikrer fragt uden omkostninger, men tit kun hvis man køber for et bestemt beløb. Desuden kan du udse dig den prisbilligste leveringsløsning, hvilket typisk – hvad end du opholder sig ved Taastrup, Slagelse eller Lystrup – vil være at få dem til at køre varerne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden særdeles problemfrit for almindelige dødelige at søge information om priser hos diverse e-handler, og på grund af dette har masser af online forhandlere set sig nødsaget til at nedsætte salgsværdien på deres produkter – til drenge og piger, men også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange love levering uden beregning.\nTrods dette kan det stadigvæk blive fordelagtigt at inspicere nogle få butikker på nettet efter rabat på Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A) før du gennemfører din bestilling, således at man er usvigeligt sikker på at opnå den mest attraktive pris.\nDu skal bare ikke undervurdere, at ifald en e-shop annoncerer deres varer for en pris som anses for usædvanlig tiltalende, så er det ofte være et faresignal om en uægte internet butik. Shopping med kort er på den anden side indbefattet af en forordning, som beskytter os overfor falske netbutikker.\nVi tilråder køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du vælge en løsning fra f.eks. ViaBill, ifald du ønsker at finansiere omkostningerne over tid.\nInden nogen køber på en internet shop behøver man helt sikkert gennemse virksomhedens handelsaftale, dog er det normalt ikke særlig interessant.\nEn nem løsning kunne være at tjekke hvorvidt webbutikken er godkendt af e-mærket, da det typisk er en tryghed om at internet virksomheden følger dansk lovgivning, tillige med at den ofte undersøges af fagfolk som har ekspertise inden for de gældende regulativer. Det er en rigtig god anledning til support, ifald du bliver udsat for besvær i processen med din ordre.\nHerudover foreslåes det at man er vidende om de mest vitale forhold der spiller ind i forbindelse med købet, til eksempel hvilken returret internet forhandleren benytter. Her er det desuden afgørende, at man permanent gemmer ens kvittering på e-mail, således man senere kan vidne om bestillingen af Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A), uanset om man søger et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot fremskaffer altid fornemme genveje til at undersøge en længere række nuværende forbrugeres betragtninger og derved tilrådes det, at du evaluerer webbutikkens ratings af Cyan Inkjet Cartridge No.90 HC (C5061A) forud for at du shopper.\nFacebook resulterer i lige så vel nogle værdifulde genveje til at få et kig ind i e-handlens kundefokus. Derudover ser vi faktisk e-butikker hvor det er muligt at levere en kritik af deres køb, som også må benyttes til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af reklameindtægter. Vi har et tæt samarbejde med adskillige butikker på nettet eftersom vi publicerer forretningernes varer, og indhenter kommission forudsat vores brugere realiserer en transaktion.\nOrientering om varer og forhandlere på nettet vedligeholdes ofte, men man kan ikke stille os ansvarlig for justeringer der kan være udført siden seneste opdatering af de anvendte informationer.


billigt bredbånd Archives - Bredbåndsguiden\nDu er her: Forside / Arkiv for billigt bredbånd\nHurtigt billigt bredbånd til alle?\n6. maj 2010 af Bredbåndsguiden\nPolitikkerne går nu imod Bredbåndskomiteens anbefalelse og udtrykker, at der skal være lynhurtigt, billigt bredbånd til alle i Danmark. 3 af partierne vil have: Otte af 10 danskere bør have adgang til 50 megabit-bredbånd i år 2013, mens de resterende danskere bør være sikret adgang til mindst 10 megabit.\nSkrevet i: Nyheder Tags: Artikler, billigt bredbånd, hurtigt bredbånd\nDanmarks billigste bredbånd – 2mbit for under en hund!\n11. december 2008 af Bredbåndsguiden\nDansk Net har lige nu Danmarks billigste bredbånd! Få 2 Mbit bredbånd til KUN DKK 99,- Det er det billigste 2 Mbit tilbud vi har kunne finde i øjeblikket!\nSkrevet i: Nyheder Tags: billigt bredbånd, bredbånd priser, dansk net, dansknet\nHvad er billig bredbånd? ..og findes det i Danmark?!\n20. maj 2008 af Bredbåndsguiden\nLeder du også efter billigt bredbånd? Markedet for internetforbindelser er lidt af en jungle, så hvis du leder efter billigt bredbånd kan det godt betale sig at gøre lidt research først. Hvis du bor i Århus, København eller Odense har du tit mellem 15 og 20 internetudbydere at vælge imellem. Udvalget er lidt mindre i […]\nSkrevet i: Artikler Tags: adsl, billig bredbånd, billigt bredbånd, flatrate\nBredbånd. Hvad er det og hvordan ser bredbånd ud i Danmark?\n7. maj 2008 af Bredbåndsguiden\nVi kigger lidt på bredbånd, herunder mulighederne og de ting, som du bør være opmærksom på, når du køber billigt bredbånd Bredbånd er et ord, der for alvor er blevet optaget i det danske sprog i de seneste år. De fleste forbinder bredbånd med super høj hastighed på internettet. Derfor bruger de fleste internetudbydere også […]\nSkrevet i: Artikler Tags: adsl, Artikler, billigt bredbånd\nPriskrigen raser videre på bredbånd\n28. februar 2008 af Bredbåndsguiden\nVi faldt her på redaktionen over en artikel fra januar om priskrigen på bredbånd i Danmark. Det er vist ikke noget nyt idet, men vi blev lidt overraskede over følgende: Prisen på bredbånd rasler ned. En priskrig mellem teleselskaberne har skåret op til 40 procent af priserne for den enkelte forbruger, skriver epn.dk Der sker […]\nSkrevet i: Artikler Tags: billigt bredbånd, gratis bredbånd


SLAGELSE VISION OG HANDLING KVALITET OG VISIONER - PDF\nSLAGELSE VISION OG HANDLING KVALITET OG VISIONER\nDownload "SLAGELSE VISION OG HANDLING KVALITET OG VISIONER"\n2 KVALITET OG VISIONER SLAGELSE VISION OG HANDLING Slagelse, vision og handling... 4 Slagelse og broerne til europa... 6 Slagelse og de stærke sider... 8 Slagelses stærke sider styrkes...9 Agenda Centerstruktur Bymidten og Vestsjællandscentret, - Tvillingecentret, Bymidtens strøggader...14 Center Syd...16 Et godt sted at bo Forskellige måder at bo på...18 Banebyen...19 Nordbyen, Valmuevej- og Århusvejkvarteret...20 Østbyen, Kassebjerggårdområdet...21 Landsbyerne...22 Erhverv, arbejdspladser...23 Erhvervsområdet Bakkevej...24 Erhvervsområde syd, Slipset...25 Erhvervsområde "Brundtland"...26 Bilag: Kort med hovedstrukturen 3\n3 KOMMUNEPLAN KVALITET OG VISIONER SLAGELSE VISION OG HANDLING Kommuneplanen er byrådets konkrete bud på, hvordan vi frem til år 2012 skal arbejde på at virkeliggøre vore visioner for Slagelses fremtid. De to vigtigste dokumenter i Slagelse Kommuneplan er nærværende hovedstrukturdel, Slagelse Kommuneplan ,, Vision og handling. og rammedelen, Slagelse Kommuneplan , RAMMER for lokalplanlægningen, som består af et hæfte for hver af de 8 lokalområder. Her fastlægges, hvad der kan bygges, - og hvordan der kan bygges. Udover hovedstruktur - og rammedel foreligger der baggrundsmateriale af forskellig karakter, herunder en beretning samt enkelte sektornotater, bl.a. befolknings- og boligprognosen. Slagelse Kommuneplan ,, Vision og handling, er et udtryk for byrådets visioner på såvel kort som på lang sigt. Inden for enkelte udvalgte hovedtemaer beskrives en række af de forhold, som byrådet finder er de mest væsentlige for Slagelses videre udvikling. Det er således byrådets strategi for - og forventninger til - fremtidens Slagelse, set i forhold til den kommunale indsats og dermed også i vid udstrækning i forhold til den private sektors indsats og muligheder. Kommuneplanens hovedstruktur er fremstillet i en form, der sigter mod at så mange som muligt får lyst til at bruge den. Byrådet og de enkelte forvaltninger forventer at hovedstrukturen er et fælles værktøj for både kommunen og det private erhvervsliv, - entreprenører, bygmestre, boligselskaber, ingeniører, arkitekter m.fl. samt for alle, der er, eller ønsker at blive, engageret i Slagelses og deres egen fremtid. De 3 hovedtemaer Blandt de mange emner, der kan være væsentlige at belyse, har byrådet allerede i debatperioden, udvalgt 3 emner som hovedtemaer i denne kommuneplans hovedstruktur: Bymidtens strøggader Grøn Kommune/Agenda 21 Nye erhvervsarealer Disse 3 hovedtemaer omtales i Hovedstrukturen. Bag i hæftet er lagt et oversigtskort der viser arealanvendelse og -udlæg. De øvrige emner kan hver for sig være lige så vigtige, og de kan tages mere detaljeret op i de kommende revisioner af Slagelse Kommuneplan. Eksempelvis temaer som børn/unge/ældre eller det visuelle miljø, indfaldsveje m.m.. 4\n4 Skoler Byrådet har vedtaget en ny skolestrukturplan. Der vil ske omfattende udbygninger på de eksisterende skoler. Skolestrukturplanen indeholder ikke planer om bygning af ny skole. Agenda 21 En lokal Agenda 21 er et handlingsprogram, der ganske kort kan udtrykkes således: - Helhedssyn og tværsektoriel tænkning. - Aktiv borgerinddragelse - Kredsløbstankegang - Inddragelse af globale hensyn. - Styrkelse af det langsigtede perspektiv. Agenda 21 er som noget nyt en integreret del af kommuneplanen. Andre temaer Der er sket - og sker fortsat - store forandringer inden for trafikområdet. Nye veje og stier er etableret. En omfattende og detaljeret plan for bymidten og dens trafik med hovedmålet en smukkere og mere kunde- og beboervenlig bymidte er udarbejdet. Den nye busstation, hele banebyplanen og den øvrige byfornyelse viser vej for en fortsat fornyelse. Et nyt plejecenter er opført på et areal umiddelbart øst for banegård/ posthus. Gode boliger Kommuneplan og tillæg til kommuneplanen Kommuneplanen har været et både robust og brugbart instrument for den planlægning, der er styret ud i livet via lokalplaner. Til tider har det været nødvendigt at udarbejde tillæg til kommuneplanen, dvs. selvstændige supplerende dokumenter. I denne kommuneplan er alle disse tillæg indarbejdet, både i hovedstrukturens kortbilag og i rammedelen (8 enkelthæfter). På Slagelse byråds vegne, maj\n5 SLAGELSE OG BROERNE TIL EUROPA De faste forbindelser over Store Bælt og Øresund har forandret billedet af Danmark med hensyn til afstand og tid. Dermed er den geografiske struktur for Slagelse-området radikalt ændret. Det åbner helt nye perspektiver, at Slagelse by som trafikknudepunkt, med sin højt udviklede centerstruktur, attraktive bolig- og erhvervsområder, er placeret som en af de betydelige perler på snoren mellem København/Malmø, Odense/Fyn, Trekantområdet og Esbjerg/England, henholdsvis Flensborg/Hamborg og Århus/Ålborg/Norge. Slagelse vil kunne få en anden betydning på landkortet. Og det kan udnyttes til gavn for byen og egnen, når vi hele tiden er opmærksomme på det, dvs. planlægger og handler ud fra den nye erkendelse af vores situation. Vi er bogstaveligt talt blevet forbundet med det europæiske kontinent og med det øvrige Skandinavien. Slagelse har sin plads i bymønsteret langs den nationale øst-vestgående hovedakse, som udgår fra København og som forløber tværs over Danmark. Slagelse er den største by i Vestsjællands Amt og således hjemsted for en række overordnede store statslige og regionale funktioner. Således er der netop med det nye forsvarsforlig blevet besluttet at samle en række militære funktioner på den i forvejen store Antvorskov Kaserne. Tilsvarende på uddannelsesområdet er det blevet besluttet at videreudvikle de store uddannelsesinstitutioner, både gennem tilførelse af nye funktioner samt gennem nye samarbejdsformer. 6\n6 Det er Slagelse Byråds opfattelse, at funktionsdelingen i Vestsjællands Amt må ske efter princippet om at styrke de enkelte kommuners stærke sider efter, hvad de er gode til og ikke som tidligere ud fra et ligeligt udviklingsprincip. Nye initiativer og tiltag skal ske under hensyntagen til fællesskabet og på et såkaldt bæredygtigt, afbalanceret grundlag. Samarbejdet er vigtigt på regionalt plan, ligesom det gavner både fællesskabet og den enkelte kommune/ by. På kort sigt kan eksisterende fælles projekter m.m. udvides og forøges i antal. På længere sigt kan større og tilsyneladende vanskeligere områder tages med ind i samarbejdet. Eksempelvis byøkologi, informationsteknologi, uddannelse, erhverv og transport. Vestlig omfartsvej i Slagelse Et eksempel på en konkret sag er et ønske om, at de overordnede vejmyndigheder opprioriterer trafik-aksen fra Sydmotorvejen via Næstved til Vestmotorvejen ved Slagelse, og videre vest om Slagelse i retning mod Kalundborg. Slagelse byråd vil arbejde på at den vestlige omfartsvej anlægges så hurtigt som muligt. Det vil lette byområdet for megen tung og gennemkørende trafik, - og tilhørende gener for omgivelserne. I erkendelse af at den vestlige omfartsvej er et stort og kostbart anlægsarbejde er en etapevis realisering en mulighed. Her vil en vejstrækning nord på fra Skælskørvej være en god 1. etape. Den kan tage den tunge trafik, der i dag belaster veje i boligdominerede områder i vestbyen. 7\n7 SLAGELSE OG DE STÆRKE SIDER Slagelse er en stærk enhed, sammensat af Slagelse by, som med sine 5 bydele rummer ca. 85% af de ca indbyggere samt landområderne mod øst og mod vest samt sommerhusområdet ved Storebælt. Byrådet vil udnytte og forstærke de særlige fortrin Slagelse har fået gennem den historiske udvikling. Til gavn for byen, kommunen og hele regionen. HANDELS-, ERHVERVS- OG UDDANNELSESBYEN Byens pladsering med gode vejforbindelser fra alle dele af regionen har altid betydet en usædvanlig stor handel i Slagelse bymidte samt Slagelse byområder i øvrigt. Byrådet vil søge at fastholde og udbygge denne stærke side. Ligeledes har byen igennem en årrække tiltrukket en række store videregående uddannelsesinstitutioner. Byrådet vil tilsvarende indenfor dette område fremme initiativer for fortsat udvikling. De mange beslutninger, der træffes af Slagelse Byråd, har konsekvenser for helheden og de 5 bydele, de 2 landområder og for sommerhusområdet. Service i form af institutioner, skoler, butikker og kollektiv trafik er bygget op omkring lokalområder-ne, bydele med mere, som naturligt nok har store indbyrdes forskelle i karakter og indhold. Den kommunale styring sker via udlæg af arealer, bestemmelser for anvendelser af arealer, etablering af veje, stier, fritidsanlæg o.s.v. Dette er den aktive direkte styring. Hertil kommer en indirekte styring gennem samarbejde med det private erhvervsliv. Slagelse Kommune har netop igangsat et godt og konstruktivt samarbejde med Slagelse Erhvervsforening. Dette samarbejde har i første omgang resulteret i udarbejdelse af en erhvervspolitik. I denne erhvervspolitik tilkendegiver kommunen og erhvervsforeningen i et samarbejde og hver for sig, at ville arbejde for en række tiltag til styrkelse af kommunen. Herunder bl.a. at fremme Slagelse som handelsby og uddannelsesby. At forskønne bymidten, styrke kulturlivet og forbedre infrastrukturen. Og naturligvis at udbygge den kommunale service, markedsføre byen i forhold til omverdenen m.v. Flere af disse initiativer er allerede igangsat. 8\n8 SLAGELSES STÆRKE SIDER STYRKES! Slagelse byråd arbejder under fællesnævneren grøn tankegang frem mod en såkaldt bæredygtig helhed, der samtidig er aktiv og dynamisk. Gennem bl.a. grøn kommune- projekter har Slagelse Kommune været med i front i en årrække. Vi er langt fremme i både formulering og realisering af en Lokal Agenda 21-plan. Byrådet har fastlagt en strategi for arbejdet, der gennem koordinering af grønne initiativer, synliggør de forskellige tiltag. I et kommende stort erhvervsområde omkring Bakkevej, vil visuelle og miljømæssige kvaliteter indgå side om side med rationelle krav og ønsker. Byrådet vil samtidig starte drøftelser omkring en mulig opbygning af endnu et erhvervsområde. Et erhvervsområde, der kan fungere som et selvstændigt, lukket grønt kredsløb. Vi har givet projektet arbejdstitlen: Brundtlands-parken. Under en grøn paraply vil byrådet i kommuneplanens periode styrke følgende områder: Bymidtens omdannelse. Trafiksanering, P-søgerute, gågader med og uden kørsel tilladt, omlægning af pladser m.m. En fortsat fornyelse i bymidten og i randområderne mellem bymidten og de øvrige bydele. Et helt aktuelt område er Baneby Nord, mellem Nordre Stationsvej og Nordre Ringgade. Byggemodning af arealer til nye attraktive boliger af forskellig art, herunder også eksklusive. Der er store velbeliggende arealer i nordbyen og i østbyen. Kultur-, fritids- og idrætsområdet. Her er funktioner i og omkring Træskogården en vigtig brik. Udbygning af moderne og smukt anlagte erhvervsområder, der også kan tilgodese de krav som fremtidens virksomhedstyper stiller. Området omkring Bakkevej i østbyen er udlagt som det største nye erhvervsområde. En fortsat indsats for at styrke Slagelses rolle som landsdelens uddannelsesby. Fire af byens vigtigste uddannelsesinstitutioner er samlet ved Vestre Ringgade. Området er velbeliggende i forhold til banegård/busterminal Slagelse bys rolle som regionens stærke og smukke indkøbscenter med en utrolig dækning, både kvalitativt og kvantitativt. De mange indsatser trækker i samme retning: De styrker positivt byens udseende, og dermed attraktionen i forhold til omgivelserne 9\n9 A G E N D A GRØN PLAN Slagelse Kommune er velbeliggende med adgang til både skov og strand. Skovene mod syd og øst indgår i det sammenhængende naturområde, der har sit tyngdepunkt omkring Tystrup- Bavelsesøerne. Den 8 km lange kyststrækning er velegnet til badning, ophold og turformål. Slagelse Byråd ønsker, at kommunen i samarbejde med grønne organisationer, friluftsorganisationer og borgere udarbejder en egentlig grøn plan for kommunen. Den grønne plan skal rette opmærksomheden mod de umiddelbart iøjnefaldende grønne åndehuller, som findes i eller kan skabes indenfor Slagelse Bys grænser og de interessante naturmiljøer, som findes i det åbne land. Den grønne plan skal fastlægge de helt konkrete indsatser, der bør gøres for, at Byrådets målsætninger for det grønne område kan realiseres. Alle borgere skal have nem adgang til bolignære friarealer, som skal give mulighed for leg, spil og sport for børn og voksne i alle aldre. Lokal Agenda 21: En dagsorden for bæredygtig udvikling vedtaget på en FN konference i Rio i Her opfordres lokale myndigheder til i samarbejde med lokalbefolkningen, at skabe en handlingsplan der lokalt og globalt sikrer natur, miljø og en bæredygtig udvikling i fremtiden. I alle bydele skal der være områdeparker til rekreation, organiseret og uorganiseret sportsudfoldelse. I alle bydele skal der være adgang til større rekreative områder, som kan indeholde større sportsanlæg o.lign. Stadionanlægget sammen med lystanlægget skal fastholdes som hele byens park og rekreative område. De nuværende kolonihaveforeninger skal opretholdes og evt. nye kan etableres. Den grønne ring omkring byen skal fortsat udbygges, som et samlet rekreativt bælte med sammenhængende stiforbindelser. Der skal sikres mulighed for gangog cykelture fra byen til udvalgte naturmiljøer, f.eks. ådale og moser i det åbne land. Der skal sikres etableret et sammenhængende net af trafikstier og rekreative stier i kommunen. 10\n10 A G E N D A 21 I LOKAL PLANLÆGNINGEN Slagelse Kommune udarbejder hvert år en lang række lokalplaner, som er et udtryk for det høje aktivitetsniveau og den store investeringslyst, der præger kommunen. Det er Byrådets klare mål, at lokalplanerne i Slagelse Kommune skal udvikles til et brugbart værktøj til fremme af en miljørigtig og bæredygtig udvikling. Ved bæredygtighed forstår kommunen: at opfylde nuværende generationers behov uden at kommende generationers mulighed for at få opfyldt deres behov bringes i fare. Lokalplanernes redegørelse skal udvikles så diskussionen mellem politikere og borgeren om den enkelte plan bliver gennemskuelig og åben for alle parter. Lokalplaner skal blandt andet redegøre for: hvorledes realisering af et lokalplanforslag vil påvirke nabobebyggelser, terrænforhold, flora og fauna og arkitektur. de miljøforbedrende foranstaltninger i projektet m.h.t. regnvandsbehandling, kollektiv transport, stisystemer, kompostering m.m. om der er alternativer til projektet. Lokalplaners bestemmelser skal, så vidt det er muligt, sikre: at der skabes og bevares attraktive boligområder, erhvervsområder m.m. at eksisterende bebyggelse bevares. at kriminalpræventive løsninger indarbejdes i bebyggelsesplanens udformning. at der ved nybyggeri anvendes formmæssige, funktionelle og byggetekniske løsninger, så energi- og ressourceforbruget i anlægs- og driftsfasen begrænses mest muligt. at terræn og naturindhold bevares. Specielt skal større træer, beplantninger, levende hegn og vådområder bevares. at flora og fauna sikres de bedste betingelser bl.a. ved at begrænse brug af pesticider og bekæmpelsesmidler naturlig nedsivning af regnvand. at det indendørs støjniveau i boliger ikke overstiger 30 db. gode cykel- og gangstiforbindelser. at graden af kildesortering og kompostering øges. GRØNT REGNSKAB Borgere og politikere har krav på information om miljøtilstanden i lokalområdet. Slagelse Kommune har valgt det Grønne regnskab til at fortælle om miljøtilstanden i lokalområdet. Regnskabet viser tilstand og udvikling for udvalgte miljøtemaer indenfor Slagelse Kommunes geografiske opland. Temaerne skal synliggøre miljøtilstanden og andre emner, der har betydning for en bæredygtig udvikling i vores lokalområde. De skal danne basis for indsigt og engagement i det lokale Agenda 21 arbejde, skabe et bedre miljøimage og på længere sigt anvendes som grundlag for den politiske styring af kommunen. Regnskabet behandler temaer der indgår i FN s internationale Agenda 21 dokument f.eks. ressourceforbrug, forurening, livskvalitet, uddannelse og sundhed. Det Grønne regnskab er et dynamisk dokument. Det betyder bl.a. at det udarbejdes af en tværfaglig kommunal projektgruppe, og at Slagelse Grønne Råd og borgerne generelt opfordres til direkte at kommentere regnskabet og foreslå nye temaer. I forbindelse med det Grønne regnskab vil der blive opsat konkrete mål for energi- og ressourceforbruget. F.eks. målet om 50% genanvendelse af affald og mindre end 10% spild fra lokale vandforsyningsledninger. Slagelse Kommune vil i løbet af planperioden fremlægge en egentlig Agenda 21 handlingsplan, der omhandler de opsatte mål, og de handlinger der skal iværksættes. Med denne årligt tilbagevendende proces omkring udarbejdelse af det Grønne regnskab, kan Slagelse Kommune løbende justere det lokale Agenda 21 arbejde, være på forkant med udviklingen og fastholde det lokale og globale miljøansvar\n11 CENTER- STRUKTUR Slagelse har været klædt godt på til de voldsomme ændringer i detailhandlen i 90'erne. Slagelse vil, med et fortsat aktivt samarbejde mellem byrådet og de erhvervsdrivende, også fremover kunne klare sig i den stadig hårdere kamp om kunderne. Byen vil kunne fastholde sin stærke position som detailhandelsmagnet. Samtidig vil det være muligt at opretholde og styrke lokalområdernes egne centre. Lokalområderne vil endog kunne styrkes gennem hensigtsmæssige placeringer af enkeltbutikker. Næstvedvej. Her er tale om et effektivt butikscenter-miljø på i alt ca m². Andre butikker og servicefunktioner i området er kommet til i de seneste år. Øst for Sdr. Ringvej suppleres butikscenteret m.m. af en række offentlige funktioner, svømmehal, skole og politistation. Her kan nye funktioner komme til. F.eks. funktioner der drager nytte af mulighederne omkring Antvorskov-ruinen. Centerstrukturen i Slagelse Den overordnede centerstruktur er utrolig enkel og ligger i meget faste rammer. Slagelse har gennem en årrække fastholdt og styrket sin position som et dynamisk og meget stærkt handelscenter på de 3 niveauer: Bymidten/Vestsjællandscentret - Tvillingecentret Slagelses historiske bymidte er rammen om en række udvalgs- og specialvarebutikker med varieret udbud, 1. Slagelse bymidte/vestsjællandscentret som et tvillingecenter midt i byområdet og Center Syd med Bilka og andre funktioner i den sydlige bydel. 2.Bydelscentrene. I den sydlige bydel udgøres bydelscentret af bl.a. Bilka. I nordbyen er der i tilknytning til banebyen lokalplanlagt en mulig centerbebyggelse på op til ca m². 3.Enkeltbutikker i bydelene, primært langs trafikveje, i landzonelokalcenterbyerne og i sommerhusområdet. kendetegnet ved kvalitet og et højt serviceniveau. Den charmerende bymidte er under omdannelse og yderligere forskønnelse, så den til stadighed kan leve op til sit ry som hele egnens hyggelige og atmosfærefyldte hovedcenter for handel og kultur. Den ret enestående situation i Slagelse er sammensmeltningen af den historiske bymidte med det moderne, mere effektive og strømlinede Vestsjællandscenter. Via Casino-torvet og en helt ny udbygning på Vestsjællandscentret, er dette koblet helt tæt op på bymidten. Det har skabt tvillingecentret med gensidig synergi-effekt. Center Syd I Slagelses andet store detailhandelsområde er Bilka hjørnestenen. Centeret er beliggende tæt på motorvejstilslutningen ved Sdr. Ringvej/ Bydelscentre og enkeltbutikker De nuværende bydelscentre, som ofte er placeret sammen med institutioner og skole i bydelene, søges fastholdt. Deres rolle kan måske endda styrkes ved hensigtsmæssigt placerede enkeltbutikker, dvs. placeringer, der f.eks. ikke trafikalt set skaber farlige situationer for de der handler. En del af udviklingen inden for området salg af dagligvarer, er i et vist omfang gledet over på tankstationer og døgnkiosker. Det kan vise sig at være et aktiv for den lokale butiksforsyning. I den sidste ende er det også i høj grad et spørgsmål om godt gammeldags købmandsskab, der sikrer de lokale dagligvarer i levedygtige butikker. Byrådet kan, med en beskeden, men bevidst indsats omkring adgangs-, sti- og P-forhold m.m., være en aktiv medspiller. 12\n12 BYMIDTEN OG VESTSJÆLLANDSCENTRET - TVILLINGECENTRET En gammel og smuk købstads strøggader, som indbyder til slentreture og oplevelser, koblet tæt sammen med et effektivt, moderniseret og udvidet overdækket center. Det er, hvad Slagelse ret suverænt kan tilbyde egne borgere og gæster, lige midt i byen. Et par overdækkede handelsstrøg fører fra strøggaderne og Rådhuspladsen frem til Casinotorvet, som er forbindelsen til Vestsjællandscentret. Casinotorvet fungerer i sig selv som en sydlandsk markedsplads. Sammenfletningen af strøggaderne med det overdækkede center, giver kunder og besøgende mulighed for at sammensætte indkøbsturen eller ose-turen, efter hvad man har lyst til lige præcis her og nu. Her er det danske vejr også en aktiv med - eller modspiller: Forår, sol og sommer taler for strøggaderne, medens regn, slud og sne kan gøre det beskyttende center til den største magnet. En stadig vekselvirkning og en gensidig positiv påvirkning, strøggader/overdækket center imellem. Strøggaderne Den gamle middelalderbys struktur er stadigvæk tydelig i bymidten. Korte og let krogede gader forbinder større og mindre pladser og er rammerne omkring et spændende detailhandels- og kulturmiljø. Smukke belægninger og øvrigt byudstyr i høj kvalitet og tilsvarende design er nogle af de ingredienser, som byrådet tilsætter for yderligere at styrke bymidtens rolle. De trafikale ændringer som således gennemførtes i sidste halvdel af 90'- erne er vigtige for såvel strøggader og pladser som for de overdækkede centerarealer. Hovedlinierne er følgende: - Trafik, der ikke har noget ærinde i bymidten ledes udenom. - En P-søgerute med effektiv skiltning omkring bymidten servicerer de besøgende i forhold til et rigeligt antal velbeliggende P-pladser. - Gågader, pladser og sivegader sikrer at byrummene primært tilhører de gående og cyklende. - Helt eller delvis overdækkede smøger eller gårdrum kan supplere opholds- og oplevelsesmulighederne. Tvillingecentret vil med en indbygget dynamik stadig være i bevægelse og forandring, og byde på nye og anderledes oplevelser. Her spiller byråd og detailhandel fortsat sammen for at opnå de bedste resultater. For byen, for erhvervslivet, for kulturlivet, - for helheden. 13\n13 BYMIDTENS STRØGGADER ANVENDELSE AF STUE- ETAGER I den historiske bymidtes centrale strøggader skal sikres optimale muligheder for fortættede, bymæssige kvaliteter, som virker samlende og skaber et levende, homogent bycentrum. For at fastholde og give muligheder for forbedring af det eksisterende købstads- og handelsmiljø ønsker Slagelse Byråd at indføre et stop for nyetablering af liberale erhverv i de centrale strøggaders stueetager. Bymidtens centrale strøggader defineres som de gader, der omkranser de 4 torve Schweizerpladsen, Gl. Torv, Nytorv og Rådhuspladsen. For dette område vil der blive udarbejdet lokalplan Anvendelsen af stueetagen i strøggaderne bestemmer i høj grad, hvordan byen bruges. Det er målet at fremme handel og ophold (bylivet) ved at prioritere egentlige butikker og publikumsorienterede serviceerhverv som restauranter og lign. Derfor skal det eksisterende indhold af liberale erhverv i stueetagerne ikke øges (bank, ejendomsmæglervirksomhed, forsikringsselskab, klinik m.v.). eller i områder udenfor strøggaderne. På denne måde kan butikkerne bevare dominansen i gadebilledet og Slagelse vil blive styrket som handelsby. Det er af stor vigtighed, at området med de centrale strøggader omkring Sct. Mikkels Kirke er nært forbundet med Casinotorvet som videre adgang til/fra Vestsjællandscentret. De 3 passager Cityarkaden, Rådhuspassagen og adgangen fra Jernbanegade, som alle peger mod Casinotorvet, er således vigtige forbindelser til at sikre denne sammenhæng. Strøggaderne skal virke tiltrækkende på kunder og besøgende med spændende, varierede vareudbud og udstillingsvinduer. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at placere fremtidige kontorvirksomheder og lign. på 1. sal 14\n14 Den ret enestående situation i Slagelse er sammensmeltningen af den historiske bymidte med det moderne Vestsjællandscenter. Via Casinotorvet og den nyere udbygning på Vestsjællandscentret, er dette koblet helt tæt op på den historiske bymidte. Dette har skabt tvillingecentret med gensidig synenergieffekt. Bygningernes stuefacader mod de centrale strøggader skal, hvad angår materialer, udformning, farve og øvrige ydre fremtræden være samstemmende med omgivelserne og områdets karakter, og eksisterende bebyggelse skal i nævnte henseender ændres med varsomhed. Facadeændringer skal udføres således, at der tilvejebringes en god helhedsvirkning i forhold til den pågældende gadefacades arkitektoniske særpræg. Arkitektoniske detaljer, såsom vinduer, gesimser, bånd, vindues- og dørindfatninger og lign. skal udformes under hensyntagen til det overordnede facadeudtryk. Butiksfacader skal fremtræde med udstillingsvinduer. Vinduer må ikke blændes ved tildækning og lign., således at de får karakter af facadebeklædning. Skiltning, facadebelysning, opsætning af markiser og andet facadeudstyr skal ligeledes vurderes arkitektonisk. 15\n15 CENTER SYD Slagelses andet store center domineres af detailhandelsgiganten Bilka, som er placeret strategisk perfekt, specielt set i forhold til bilister. For både byområdet og for det meget store opland, er centret meget let tilgængeligt. Andre funktioner, som f.eks. en Mc Donald, er skudt op i området nord for Idagårdsvej, og flere kan komme til her. Men også i området umiddelbart øst for Sdr. Ringgade er der allerede i dag mange funktioner, anlæg m.m., der giver området som helhed karakter af og indhold som et stort supplerende centerområde. Her findes bl.a. svømmehal, skole, politistation og Antvorskov Slotsruin. Sidstnævnte område kan blive rammen om nogle udadvendte funktioner, måske endog en ny attraktion i Slagelse som supplement til Trelleborg... Et velplaceret og ordentligt udført stinet i sydbyen sikrer, at også cyklister og gående kan færdes trygt til og fra centerområdet. Slipset - trafik- og transportcenter Sjælland Byrådet ønsker at satse yderligere på den styrke, der ligger i Center Syds placering i forhold til Danmarks og Sydskandinaviens vigtigste øst-vest gående motorvej. Trafik - og transportcenter Sjælland A/ S placeres således i krydset mellem motorvej E 20 (Kolding - København - Sverige) og hovedvej 22 (Kalundborg - Næstved - Rødby). Centeret passeres i døgnet af ca køretøjer, hvilket må siges at være et meget stort potentiale for et trafik- og transportcenter. Centeret omfatter i en etape m2, og vil blive byggemodnet efter strenge miljøkrav. På grund af det stærkt kuperede terræn, indrettes arealet i forskellige plateauer omkranset af grønne randbeplantninger. Der er allerede i 1998 udarbejdet lokalplan for hele området - lokalplan nr Der er i området mulighed for at købe grunde eller leje lokaliteter. Der er mulighed for, på et senere tidspunkt, at udvide trafik- og transportcenteret med yderligere m2 på et areal syd for 1. etape, ligeledes grænsende op til hovedvejen. Center Syd 16\n16 ET GODT STED AT BO... Slagelse byråd vil generelt støtte, opmuntre og deltage i fortsatte bestræbelser på at miljøhensyn / økologiske hensyn spiller en væsentlig rolle i fremtidens boligbyggeri. Vi har været tidligt med i grøn by - området i bymidten og ønsker fortsat at være grønne. Byrådet overvejer at tilplante de kommende boligområder med skov. De nye boligkvarterer vil da kunne bygges ind i attraktive grønne rammer. En bred og varieret vifte af boligområder byder på plads til de nye boliger, der kan opføres frem til år De forskelligartede rammer og de planlagte strukturer for smukke boligkvarterer giver de valgmuligheder, der kan dække nye beboeres ønsker og behov. Boligudbygningen omfatter en fortsat bolig- orienteret fornyelse i bymidten og randområderne, bl.a. i Baneby-området. I eksisterende boligområder er yderligere plads til flere hundrede boliger. Hertil kommer nye områder, - smukt, men forskelligt beliggende, og med forskellig karakter. På de efterfølgende sider viser en række skitser, hvordan de nye boligområder kan komme til at se ud i fremtiden. Det gælder de ubebyggede dele af områderne i nordbyen, øst og vest for Andersvænge, samt det højt beliggende Kassebjerggård område,- det nye område, som sammen med området umiddelbart syd for Byskovvej er Slagelses største samlede nye boligområde. Her er der en rummelighed svarende til boliger, alt afhængig af sammensætningen af forskellige boligtyper. Ud over boligområderne i Slagelse by er der muligheder for at bosætte sig i landsbyerne Kirke Stillinge, Havrebjerg og Nordrup samt i beskedent omfang i de helt små landsbyer. Byfornyet Fruegade Mulighederne er mange for at finde, eller bygge lige præcis den bolig man ønsker sig, - hvad enten man er tilflytter eller blot trænger til at skifte bolig. 17\n17 FORSKELLIGE MÅDER AT BO PÅ Yngre og ældre, børnefamilier og enlige, unge under uddannelse. Mennesker har i forskellige perioder igennem livet forskellige ønsker og krav til boligen. Både til dens beliggenhed, type og størrelse m.m. Der bliver et øget behov for boliger til unge og ældre. Nye og byfornyede boliger i bymidten og bymidtens randområder er primært tiltrækkende for unge, midaldrende og ældre. Vel nok i mindre grad for familier med småbørn. Det at være en del af en BY, tæt på det hele, butikker og kulturelle institutioner, banegård og busterminal er indbegrebet af livskvalitet for Bymennesket. Eventuelt i bofællesskaber, - eller hvis man er blevet så gammel, at man ikke kan klare det hele selv, så i en ældrevenlig bolig eller på et moderne plejecenter. I Slagelse har vi i bymidten nogle af de mest attraktive bo-muligheder for ældre, bl.a. centralt beliggende i baneby-området. I de mere perifere områder kan både almindelige boliger, nye parcelhuse/tæt-lav-bebyggelse/moderne etageboliger og mere eksklusive store villaer opføres i smukke, grønne omgivelser. Med gennemgående grønne træk, et varieret landskab og ofte en flot og vidtstrakt udsigt. Parcelhuse kan opføres på små grunde, store grunde eller i landlige omgivelser. Tætte, lave boligområder kan udformes meget varieret, - i smuk arkitektur og velforsynet med grønne friarealer. Bofællesskaber, ollekoller (bofællesskaber for ældre), eller hvad man nu skulle have lyst til. 18\n18 BANEBYEN Byrådet ønsker at fastholde antallet af boliger i bymidten, samt at øge antallet i Baneby-området.Den vellykkede fornyelse der kendes i bymidten f.eks. i kvarteret omkring Fruegade, eller fra banebyområdet langs Nordre Stationsvej, er i høj grad forbillede i den fortsatte byfornyelse. Med et rimeligt islæt af boliger i de centrale byområder er det muligt at opleve en aktiv by, også efter butikkernes lukketid. I første halvdel af 90'erne udarbejdede Slagelse byråd en omfattende plan for omdannelse af områderne omkring banegården, både nord og syd for jernbanen. Under overskriften Slagelse Baneby blev der skitseret en helhedsplan, som bl.a. omfattede en flytning af bus- og rutebilstationen fra sydsiden til nordsiden af jernbanen. Planens hovedidé var opbygget over 4 torvedannelser: Stationspladsen og Godsbanetorvet syd for jernbanen samt Mølletorvet og Kvægtorvet nord for jernbanen. Syd for jernbanen: Renoveret godsbanegård. Nye bebyggelser øst og vest samt nyt kontorhus syd-vest for godsbanegården. Nord for jernbanen: Ny busterminal, servicebygning med ungdomsboliger, nye og eksperimenterende boligbebyggelser i stedet for nedslidte erhvervsbygninger, siloer m.m. Hertil kommer, at en lokalplan åbner mulighed for at etablere et lokalcenter på op til m² vest for busterminalen. Den del af denne store byomdannelse, der allerede er realiseret omkring Nordre Stationsvej i første halvdel af 90'- erne, ønskes fortsat videre mod nord. Det drejer sig her om et område med mere eller mindre forladte erhvervsgrunde og bygninger omkring Kvægtorvsvej og langs Nordre Ringgade, samt tyndt bebyggede bolig- og BANEBYEN fritidshaveområder ved Hellig Andersvej og Nørregade. Skitsen her på siden viser en mulig fremtidig situation og struktur i området. Her kan der, med genbrug af enkelte større og gedigne bygninger samt nybyggeri og etablering af grønne elementer skabes et meget attraktivt bykvarter. Tæt på bymidten og tæt på trafikterminal, man kunne næsten sige tæt på Det Kongelige Teater, Malmø Kunsthal og Odense Teater, - for blot at nævne nogle af de muligheder der ligger lige om hjørnet, sådan da... BYOMDANNELSESOMRÅDE 19\n19 NORDBYEN VALMUEVEJ - OG ÅRHUSVEJOMRÅDET I nordbyen har vi allerede taget hul på to boligområder, som indtil videre er bebygget med parcelhuse, opført på almindelige grunde, dvs. grunde på m². De to store boligområder er hver især smukt beliggende, med hver deres kvaliteter. De har tilsammen en yderligere rummelighed svarende til boliger, afhængig af boligtyper. Andersvænge skyder sig, med sin meget smukke karakter af park-bebyggelse, ind imellem boligområderne. VALMUEVEJ- OG ÅRHUSVEJKVARTERET 20 NORDBYEN Illustrationen viser en mulig principiel struktur og indretning af områderne. Store sammenhængende grønne strøg og friarealer er via hovedstier forbundet med naboområderne. Området rummer i bydelscentret ved Rosenkildegården, Nørrevangsskolen, udbygget med idræts- og servicefaciliteter som bl.a. sportsbaner, idrætshal og en arkitektonisk meget smuk kirke. I området er det muligt sammen med nye boliger, at opføre ældrecenter, børneinstitutioner og måske en lokalbutik. Århusvejområdet afsluttes - mod det åbne land - længst mod nord, af et smukt grønt element, havekolonien Nørrevang.\n20 ØSTBYEN KASSEBJERGGÅRD- OMRÅDET Området er landskabeligt smukt beliggende helt i øst, mellem Sorøvej /jernbanen og Byskovvej, - og længere mod syd-øst motorvejen. Det let hævede landskab giver mulighed for at placere en større del nye boliger med en vidtstrakt udsigt, bl.a. mod Slagelse lystskov. Medtages arealerne mellem Byskovvej og motorvej kan der, afhængig af typer, opføres mellem 350 og 450 boliger i området. Mindre områder omkring H.C. Andersensvej og Stikkelsbærvej er allerede udbygget med parcelhuse og tæt - lav almennyttig boligbebyggelse. På Kassebjerggårdområdet er der ved at blive gennemført en byggemodning med henblik på parcelhuse og tæt - lav bebyggelse. Skitsen viser i grove træk en struktur og indretning af området. På arealerne syd for Byskovvej kan der gennemføres tæt - lav boligbebyggelse. På området mellem boligbebyggelsen og motorvejen kan der etableres støjdæmpende foranstaltninger i form af f.eks. en jordvold. KASSEBJERGGÅRD - NYT BOLIGKVARTER ØSTBYEN 21


648 job matchende din søgning på:\nFængselslærer i FVU-Matematik og gerne FVU-dansk søges til Sektion 3/ KompetenceUdviklingsAfdelingen på Institution Københavns Fængsler Institution Københavns Fængsler (Vestre fængsel, Politigårdens fængsel og Blegdamsvejens arrest) søger en fængsels...\nDepartment of Bioscience at Aarhus University invites applications for a one-year post doc position within the topic: "Effects of benthic habitats on coastal ecosystem metabolism". The position is available from as soon as possible. The candidate mus...\nInstitut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab, Roskilde Universitet, søger en række eksterne lektorer i dialogisk kommunikation, mundtlig kommunikation, organisationskommunikation, interkulturel kommunikation og udviklingskommunikation fra 1. s...\nSosu syd søger en underviser, der i samarbejde med kollegaer kan igangsætte læreprocesser for elever på grundforløb, hovedforløb og til før- og efteruddannelsesaktiviteter. Vi søger en læreruddannet underviser, der kan varetage undervisning i fagene:\nDepartment of Biology, Faculty of Science at University of Copenhagen is offering a scientific assistant position in bioinformatics for analysis of large structural variations associated to the evolution of primate genomes commencing 01.09.2019. Desc...\nTeknisk gymnasium Silkeborg (HTX) søger en underviser i fagene engelsk og evt. dansk til en deltids vikarstilling på ca. 150 undervisningstimer. På Teknisk gymnasium Silkeborg er der plads til alle, der gerne vil lære, et godt læringsmiljø og et godt\nEr du nysgerrig på andre mennesker? Tør du stille dig op og kommunikere med og til en folkeskoleklasse, et fyldt lærerværelse eller 70 forældre og tale om alt det, der også er på spil, når unge mennesker skal vælge ungdomsuddannelse? Så er du måske d...


Hut li hov – hvad med Jugoslavien? - Eva Kjer Hansen - Blogs - Debat\n02.07.2017 kl. 09:23\nHut li hov – hvad med Jugoslavien?\nEM i '92 var ikke kun en fest.\nIngen har vist undgået at lægge mærke til det. Det er 25 år siden, Danmark vandt europamesterskabet i fodbold. Heltene fra ’92 er blevet hyldet på Rådhuspladsen i København, præcis som de gjorde dengang. Medierne er gået amok i ”hvor er de nu”-artikler, særtillæg, genudsendelser af kampene, film om kampene og genudsendelser af filmene om kampene. Selv det nuværende landshold har spillet en jubilæumskamp mod tyskerne. På diplomatisk vis endte den uafgjort.\nDer er muligvis tale om den største danske idrætspræstation nogensinde, og det var så afgjort værd at fejre.\nMidt i selvfedmen og selvsvinget er det, som om en vigtig detalje bliver glemt.\nEn morgen i 1992 tikkede en fax fra det europæiske fodboldforbund, UEFA, ind hos DBU. Den informerede om, at det jugoslaviske landshold var blevet diskvalificeret som deltager ved EM på grund af FN’s sanktioner. Som en konsekvens af borgerkrigen i Bosnien-Hercegovina tillod man ikke længere ”jugoslaviske landsholds deltagelse ved internationale konkurrencer”.\nKrigene i Jugoslavien var den blodigste konflikt i Europa siden 2. Verdenskrig. Som det oftest er med krig, var det civilbefolkningen, det gik hårdest ud over. Etniske udrensninger og massedrab blev skræmmende almindeligt i løbet af det årti, krigene varede.\nFamilier blev decimeret, og de overlevende spredt over hele verden. Også i Danmark har vi i dag minoriteter med rødder i det nu tidligere Jugoslavien. Det er kun 25 år siden, grusomhederne begyndte, og for mange er de stadig utroligt tæt på. Selv for den generation, der er vokset op her, er begivenhederne ikke længere væk end deres forældres fortællinger.\nNår vi i dag fejrer jubilæet, nævnes Jugoslavien højst i en parentes. Det var vistnok dem, der meldte afbud.\nDet var udelukkelsen af Jugoslavien, der gav Danmark muligheden for at vinde EM. Men det var krigen og alle dens rædsler, der førte til udelukkelsen af Jugoslavien.\nKunne vi ikke også få nogle ”hvor er de nu”-artikler, særtillæg og film om det?


Vild fynbo: Dykker i lotusstilling 33 meter under vandet | Danmark | fyens.dk\nVild fynbo: Dykker i lotusstilling 33 meter under vandet\nPubliceret 19. marts 2018 kl. 14:04\nStig Pryds er en af verdens allerbedste fridykkere, og yoga er en fast del af hans hverdag og træning. Nu har han kombineret de to ting i en video, hvor han i lotusstilling lader sig synke ned til bunden i en 33 meter dyb vandtank i Bruxelles.\n- Det var min ven og fotograf, Daan Verhoeven, der fik ideen. Han spurgte, om jeg ville være med til en lille video, hvor jeg bare skulle sidde i lotusstilling og slappe af stille og roligt. Jeg er frisk, sagde jeg, for når Daan får ideer, så plejer det at blive godt, siger Stig Pryds, der bor i Nyborg.\nStille og roligt i en lotus, er måske så meget sagt, for det foregår under vandet, hvor Stig Pryds i fin balance falder de 33 meter mod bunden, mens han bliver filmet. Derefter haler han sig op igen via en line.\n33 meter er i sig selv ikke noget for den fynske fridykker, der er vant til at bevæge sig ned på over 100 meters dybde kun med den luft, han kan rumme i sine lunger.\nStig Pryds erkender da også, at hans videooptræden ikke har meget at gøre med den målrettede træning, han ellers dyrker, for at kunne holde vejret i lang tid under vand.\n- Det her var skæg og ballade og en fed oplevelse, siger han.\nSet af 7,7 millioner\nEnergidrikken, Red Bull, har købt og udgivet videoen, og på firmaets facebookside var videoen set af 7,7 millioner ved sidste tjek. Men det er ikke noget, Stig Pryds bliver rig af.\n- Overhovedet ikke. Det er fotografens projekt, og vi får bare dækket vores udgifter til at lave videoen, siger han.\nStig Pryds er en usædvanlig historie, fordi han var invalid, da han begyndte at meditere og dykke, og har udviklet sig til at være en af verdens bedste fridykkere. Den historie nævnes i kort form i den nye video, men den fulde historie om, hvordan han mistede sit helbred, sin kone og sit job, inden han genopfandt sig selv på bunden af havet, kan du læse her.


Inden du kører: Letbanearbejde ensretter Stadionvej fra mandag | Odense | fyens.dk\nInden du kører: Letbanearbejde ensretter Stadionvej fra mandag\nPubliceret 11. marts 2018 kl. 18:25\nArbejdet med at gøre Richard Møller Nielsens Plads og Stadionvej klar til letbanen går fra mandag ind i en helt ny fase, når Stadionvej ensrettes og bygges om. Letbanebyggeriet i Bolbro er forud for tidsplanen. Sådan her vil det se ud foran Odense Stadion, når letbanen er køreklar i 2020. På illustrationen er vognsættet ved at svinge ind mod Stadionvej, det hele set fra krydset Christmas Møllers Vej og Richard Møller Nielsens plads. Illustration: Odense Letbane\nTrafikanter i Bolbro skal indstille sig på gravearbejde på Stadionvej i forbindelse med anlægget af letbanen.\nEgentlig skulle entreprenørerne først gå i gang i juni.\nMen arbejdet med at gøre klar til anlæggelsen af den kommende letbane på Middelfartvej er forud for tidsplanen, så nu skal trafikanterne i Bolbro til at indstille sig på at arbejdet rykker videre.\nFra mandag den 12. marts begynder anlægsarbejdet på Stadionvej på strækningen mellem Middelfartvej og Richard Møller Nielsens Plads ved hovedindgangen til Odense Stadion. Der skal etableres nye vejbaner og fortove, så der bliver plads til letbanen.\nI forbindelse med vejarbejdet vil Stadionvej blive ensrettet i sydgående retning fra stadion og mod Hauges Plads. Fra Middelfartvej bliver bilisterne sendt ud på en omkørsel via Christmas Møllers Vej.\nEr man cyklist eller fodgænger kommer arbejdet dog ikke til at betyde noget. Begge parter kan fortsat bruge Stadionvej i begge retninger, oplyser Odense Letbane.\nBilister må forvente kø: Fem måneders vejarbejde begynder i trafikeret kryds\nArbejdet begynder i den vestlige side af Stadionvej. Det vil sige den side, der vender ind mod den gamle skole. Efter cirka to måneder flytter vejarbejdet over i den østlige side af vejen. Og det kræver lidt tålmodighed fra særligt bilisterne. For anlægsarbejdet på Stadionvej er planlagt til at vare til udgangen af juli.\nLige nu har man mulighed for at parkere ved kantstenen på Stadionvej mellem stadion og Hauges Plads, men det bliver ikke muligt fra mandag og frem til arbejdet er afsluttet. Når hele ombygningen er afsluttet, vil det være muligt at kantstensparkere på den østlige side af Stadionvej på strækningen. Altså indtil arbejdet med at lægge spor til letbanen begynder. Det ventes at ske i november 2018.\nDet sporarbejde vil stå på frem til foråret 2020. Herefter skal letbanen testes, før den efter planen kan åbne i slutningen af 2020.