Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget: 08-06-2016 kl. 15:30\n08-06-2016 kl. 15:30\nåbent 2 Budgetdialogmøde med Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse\nåbent 3 Budget og mål 2017 - Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget\nåbent 4 Budgetopfølgning pr. 30. april 2016, Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget\nåbent 5 Kompetenceafgivelse fra Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget til administrationen i visse sager fra Bornholms Vækstforum\nåbent 6 Koordinering med andre politikområder\nåbent 7 Integration – nye rammer\nåbent 8 Fremtidens boligbehov på Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalgets område - Boligpolitik 2016\nåbent 9 Orientering om udvidelse af personkredsen for modtagelse af integrationsydelse samt Jobreform fase 1\nåbent 10 Lokalt udsatteråd\nåbent 11 Status på og videreførelse af indsatsen på hjerneskadeområdet\nåbent 12 Tilbud om indflytning i DLG´s bygninger på Nexø Havn\nåbent 13 Tilsyn 2016 Sandemandsgården\nåbent 14 Kommunikationshandleplan\nåbent 15 Ansøgning om tilskud til projekt Klædt på til det 21. århundrede - innovation og entreprenørskab i grundskolen\nåbent 16 Ansøgning: Medfinansiering af wifi hotspots\nåbent 17 Ansøgning om tilskud til forundersøgelse - etablering af individuel erhvervsuddannelse inden for foto og medier\nåbent 20 Sager til høring i Integrationsråd\nLotte Helms forlod mødet under punkt 8, kl. 17,45, var tilbage til punkt 12, kl. 18,19.\n2 Budgetdialogmøde med Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse\nKommunalbestyrelsen har besluttet, at som led i den politiske budgetproces hvert år afholdes et budgetdialogmøde, hvor udvalget mødes med repræsentanter fra Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse.\n· til dialog mellem Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelses repræsentanter og udvalget, igennem gensidig orientering om status, arbejdet med mål og konkrete initiativer, samt budget\nErhvervs- og Beskæftigelsesudvalget den 8. juni 2016:\nPå mødet er tilmeldt følgende repræsentanter fra Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse:\nARK – Vibegård (Afklaring, resurser og kompetenceudvikling):\nSøren Vaupell Christensen\nFrank Kure, TR\nDorte Jensen, TR\nJob- og virksomhedsservice:\nCenterchefen giver indledningsvist en kort præsentation af hvad der aktuelt arbejdes med hvilke besparelsesmuligheder der arbejdes med til et administrativt sparekatalog i overensstemmelse med den udmeldte besparelsesramme for hvert af centrene. Derudover kan centerchefen komme med bemærkninger vedrørende budgetmål for 2017, budgetopfølgningen per 30. april, samt refleksioner over Bornholmer-panel-image-undersøgelsen.\nHerefter vil der være tid til general dialog mellem udvalget og centret om de konkrete spareforslag og budgetsituationen etc.\nI efteråret efter budgetvedtagelsen afholdes der nye dialogmøder mellem udvalget og centeret om udmøntning af budgettet for 2017. Her drøftes det indgåede budgetforligs konsekvenser for centerets område og hvordan de politiske beslutninger indarbejdes.\n3 Budget og mål 2017 - Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget\nb) Godkendt, Jonna Nielsen, Per Ole Petersen og Maria Fromseier Kjærgaard afventer endelig stillingtagen til delmål " Der arbejdes videre med planlægning for vindmøller" indtil rapport foreligger.\nStrategi for integrationsindsatsen i Bornholms Regionskommune.\nMålsætningen er at erhvervsfrekvensen for flygtninge hæves til 60 % ved udgangen af den 3-årige integrationsperiode.\nDemokratisering og læring af det danske sprog.\nUddannelse og arbejde.\nOpdatering af kvalifikationer til imødekommelse af behov for kvalificeret arbejdskraft på det Bornholms arbejdsmarked.\nEtablering af Erhvervskontakt for alle indgange til erhvervslivet i kommunen – en indgang Implementering af et fælles system for at styre og målrette erhvervsrelationerne samt indsamle data.\nForsat fokus på, at sikre en forenkling af erhvervskontakten ved at have en koordineret tilgang.\nFastholde og udvide samarbejdet med relevante interessenter\nFokus på det tværfaglige samarbejde mellem relevante aktører.\nSikre at relevante tilbud, aktiviteter og værktøjer er til stede ved det daglige arbejde.\nFortsætte og udvikle et tæt samarbejde med UU-vejledere, mentorer på uddannelsessteder m.fl. for at fastholde unge i uddannelse\nFokus på tværfagligt samarbejde mellem kriminalforsorgen, sundhedsvæsenet og kommunale myndigheder\nStyrke og optimere mentorindsatsen, herunder den tværfaglige støttende indsats\nAfdække og optimere tilbudsviften i forhold til klargøring til uddannelse\nBedre hjælp til ledige på kanten af arbejdsmarkedet\nAt nedbringe antallet af langtidsledige kontanthjælpsmodtagere over 30 år med 20% i valgperioden 2014 – 2017 forhold til 2013.\nFølge udviklingen kvartalsvis ved statistisk materiale på jobindsats.dk\nUdvikle implementering af Empowerment begrebet i det daglige arbejde\nInddrage og samarbejde med internationale organisationer – EURES og Workindenmark\nDeltagelse og synliggøre uddannelse- og beskæftigelsesmuligheder på relevante messer og lign.\nSynliggøre ledige stillinger i udenlandske netværk\nMuligheder for ekstern finansiering herunder EU-midler afsøges fortsat.\nDer arbejdes videre med planlægning for vindmøller\nDer iværksættes planlægning for etablering af nye store solcelleanlæg\nRevitalisering af Bright Green Island-strategien sker i samarbejde med ØPU og EBU\nI forhold til de to målgrupper psykisk sårbare, herunder borgere på A-området og borgere med udviklingshæmning, skal Bornholms Regionskommune iværksætte initiativer på tværs af centre, med henblik på at afdække borgernes muligheder for beskæftigelse og evt. uddannelse og tilrettelægge ”den optimale vej” til at realisere den enkelte borgers muligheder.\nBilag til Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget 8. juni 2016\nBeskæftigelsesplan 2016 Bornholm (PDF)\nFælles mål (DOCX)\nDelmål 2017 - Tværgående TMU og EBU (DOCX)\nDelmål 2017 - Tværgående TMU, EBU og ØPU (DOCX)\n4 Budgetopfølgning pr. 30. april 2016, Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget\nBudgetopfølgningen pr. 30. april 2016 viser på Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalgets områder et forventet regnskab, der udviser et merforbrug på 5,3 mio. kr. på den overførbare bevilling i 2016. Set under et er der fra 2015 overført et overskud på 17,0 mio. kr., dermed forventes årets resultat at blive et overskud på 11,7 mio. kr.\nPå den ikke-overførbare bevilling forventes et mindreforbrug på 1,2 mio. kr. i 2016\nErhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, den 8. juni 2016:\nFor den del af Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse som formelt er placeret under Social- og Sundhedsudvalgets, men har sammenhæng til Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, forventes balance mellem forbrug og budget i 2016.\nVurderingen af udgifter til sociale ydelser er forbundet med en vis usikkerhed, da der er tale om afledte effekter af beskæftigelsesreformer og senest refusionsreformen.\nFor den del af Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse som vedr. Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalgets, forventes et merforbrug på 5,3 mio. kr. på den overførbare bevilling i 2016. Fra 2015 er overført et overskud på 17,0 mio. kr., således forventes årets resultat at blive et overskud på 11,7 mio. kr.\nDe væsentligste årsager til merforbruget kan henføres til Administration, Job og Borger, Vækstforum og Bornholms Akademi. Der er tale om planlagte udgifter, eller udgifter som ikke vil have konsekvenser i 2017\nDet forventede regnskab for 2016 på Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalgets områder viser pr. 30. april samlet set et merforbrug på 5,3 mio. kr. på den overførbare bevilling i 2016. Set under et er der fra 2015 overført et overskud på 17,0 mio. kr., dermed forventes årets resultat at blive et overskud på 11,7 mio. kr.\nPå den ikke-overførbare bevilling forventes samlet set et mindreforbrug på 1,2 mio. kr. i 2016.\n5 Kompetenceafgivelse fra Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget til administrationen i visse sager fra Bornholms Vækstforum\nErhvervs- og Beskæftigelsesudvalget skal beslutte, hvorvidt kompetencen delegeres til administrationen til at påse om sager fra Bornholms Vækstforum, hvor der indstilles afslag, er i overensstemmelse med gældende lovgivning.\n· At Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget delegerer kompetencen til administrationen, til at påse om sager fra Bornholms Vækstforum, hvor der indstilles afslag, er i overensstemmelse med gældende lovgivning\n· At Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget årligt modtager en oversigt over sager, hvor administrationen har vurderet at de indstillede afslag er i overensstemmelse med gældende lovgivning\nErhvervsfremmeloven giver Bornholms Vækstforum lovgrundlag for at indstille sager til kommunalbestyrelsen om anvendelse af regionale udviklingsmidler til erhvervsformål.\nDet foreslås at Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget uddelegerer kompetencen til administrationen til at påse, at sager hvor Bornholms Vækstforum indstiller afslag er i overensstemmelse med gældende lovgivning.\nI praksis vil sager fra Bornholms Vækstforum hvor der indstilles afslag ikke blive behandlet i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, men blive vurderet af administrationen så det sikres at afslag er givet i overensstemmelse med gældende lovgivning.\nErhvervsfremmeloven, § 10, stk. 4 og 5.\n6 Koordinering med andre politikområder\n1. Drøftelse af hvorledes af Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget og kommunalbestyrelsen orienteres om måltal og status på integrationsrådet. Herunder form, indhold og frekvens.\n2. Politisk forankring af initiativ om privat universitet.\n7 Integration – nye rammer\nPå baggrund af integrationsopgavens voksende karakter er det besluttet, at administrationen løbende orienterer Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget om status og aktiviteter. Dertil kommer at der nu foreligger resultatet af henholdsvis treparts- og to partsforhandlingerne mellem henholdsvis regeringen og arbejdsmarkedets parter samt mellem regeringen og KL (Kommunernes Landsforening).\na) At orienteringen drøftes\nb) At ”Integration – nye rammer” sendes i høring i Integrationsrådet\nErhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, den 11. april 2016:\na) Orienteringen drøftet,\nUdvalget ønsker sagen løftet til kommunalbestyrelsen, vedlagt borgmesterens invitation til\n"Mini-Marienborgmøde" den 12. maj 2016.\nIntegrationsrådet den 23. maj 2016:\nIntegrationsrådet udtrykker stor ros til arbejdsgruppens arbejde og anbefaler at der tilføres de nødvendige resurser og at eksterne aktører inddrages i den videre proces. Dette for at sikre at der sker en hurtig og sikker kompetenceafklaring.\nFor at optimere sagsgangene for flygtninges vej i job, er der blevet afholdt et ”To do seminar” den 25.2.2016, hvor der var deltagelse af repræsentanter fra private og offentlige virksomheder, uddannelsesinstitutioner, sprogcenter, oplysningsforbund, fagforbund, a-kasser, jobcenter m.fl.\nI forlængelse af dette blev der nedsat en arbejdsgruppe, som fik til opgave at udarbejde en model for kompetenceafklaring af nytilkomne flygtninge med henblik på en effektiv sprogundervisning og kompetenceafklaring, som skal sikre den meste effektive vej ind på det bornholmske arbejdsmarked.\nArbejdsgruppen har taget udgangspunkt i de erfaringer/viden som der allerede er på området og den viden som er opsamlet fra det første jobrettede integrationsforløb ”Metalforløbet”.\nArbejdsgruppen peger på følgende vigtige elementer:\nAt bruge ressourcerne rigtigt - Realkompetenceafklaring er en ressourcemæssig stor og dyr opgave både for Campus og den enkelte flygtning samt BRK, da det kræver meget dokumentation/ registrering af tidligere erfaring og dermed de tilegnede kompetencer i tiden som beskæftiget.\nFlygtninge med dokumentation for uddannelse:\nAt de nytilkomne flygtninge som har et bevis for uddannelse bliver realkompetenceafklaret med det samme.\nDer skal derfor være fokus på, at vores nytilkomne får den nødvendige hjælp til at kunne dokumenterer hvilke arbejdsopgaver den enkelte kan bestride og i hvilket omfang, således at dette er tydeligt, hvis der senere er grundlag for en realkompetenceafklaring.\nAndre problemer skal afklares:\nAt der i virksomhedskontakten ikke optræder nytilkomne flygtninge, som ikke reelt er klar til at påtage sig et arbejde fordi der er øvrige problemer(Psykisk, helbred o. lign.). Modellen skal sikre, at disse personer er ”fanget” før der bliver etableret en kontakt mellem den nytilkomne flygtning og virksomheden.\nSikre Match flygtning/virksomhed:\nAt der i virksomhedskontakten er et godt match mellem den nytilkomnes kompetencer og virksomhedens behov.\nKun uddannelse hvor relevant:\nAt der ikke bruges unødige ressourcer(tid/økonomi) på AMU forløb eller øvrig uddannelse ved at give de nytilkomne disse forløb som en del af en generel pakke, hvis det ikke er et reelt behov fra virksomheden for at kunne bestride et job hos dem.\nHurtigste vej til job(varig beskæftigelse):\nAt der er fokus på hurtigste vej i job, og at de nytilkomne flygtninge kan påtage sig ufaglært arbejde, at de som har erfaring til at blive realkompetenceafklaret får denne vurdering og dermed et fremadrettet dokument hvor det fremgår hvilke kurser der skal erhverves for at blive faglært indenfor faget indenfor de næste 5 år.\nSamarbejde med virksomhederne om praktikker med faglig relevans:\nAt der i samarbejdet med virksomhederne er fokus på, hvilke arbejdsopgaver som skal afprøves/trænes, og at det i samarbejdet er sikret, at virksomhederne også har disse opgaver så praktikken bliver målrettet og har et afklarende sigte.\nOverordnet styregruppe - At der nedsættes en styregruppe som indeholder beslutningstagere på fagområder fra brancheorganisationer/virksomheder, jobcenter, Integration BRK, Campus Bornholm, som hele tiden har fokus på hvilke stillingsprofiler der skal arbejdes på i forhold til aktuelle jobåbninger.\nArbejdsgruppe - At der nedsættes en arbejdsgruppe bestående af jobkonsulenter, repræsentanter fra faglige organisationer og Campus Bornholm, som samarbejder omkring virksomhedskontakten, sikre en ensrettet og samlet kontakt til virksomheder og som samler op på jobåbninger og udarbejder stillingsprofiler, samt oplyser virksomhederne om anvendelse af mentorer/sprogmentorer o. lign.\nNye rammer (Treparts og Toparts aftaler)\nDer er kommet nye aftaler mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter omkring rammerne for integrationsindsatsen i kommunerne, samt mellem regeringen og KL (Kommunernes Landsforening) omkring indsats samt økonomi på integrationsområdet.\nAftalerne fremgår af bilag til punktet og vil i hovedpunkter blive gennemgået på mødet.\nAftalerne vil påvirke kommunens økonomi, men det er endnu for tidligt i forhold til at kunne give en konkret vurdering af dette. Når aftalerne er udmøntet i konkret kommune aftaler vil udvalget blive orienteret.\n24. maj 2016:\nTo do seminar på Bornholm er afholdt i regi af:\n”NMR, Nordisk ministerråd har bl.a. diversitet, demokrati, entreprenørskab og udvikling af entreprenørielle mindset og innovation som prioriterede indsatsområder. Der arbejdes specifikt med dette tema i NVL’s ”Netværk for entreprenørskab, entreprenørielle mindset, innovation og læring”. Pt. er dette netværk, på baggrund af analyser af innovative, entreprenørielle læringsmiljøer, ved at udvikle praksisnære og handlingsrettede efteruddannelsestilbud, der kan gennemføres på nordisk niveau. Som en del af dette udviklingsarbejde gennemføres og afprøves i samarbejde med NVL’s Ø-netværk et ”To-do” seminar på Bornholm med en konkret aktuel udfordring, man ønsker at tage fat i. Det valgte tema er ny- ankomne flygtninge – integration, entreprenørskab, entreprenørielle mindsets. Kan uddannelse fremme entreprenørielle mindset og give ny-ankomne flygtninge lyst til at blive på Bornholm? Hvordan skabe rammer for et gensidigt givende møde mellem ny-ankomne og gamle Bornholmere?”\nBilag til Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget 11. april 2016\nSamlet aftaletekst 2016-03-18 - ENDELIG (PDF)\nKommuner får en milliard i flygtningetilskud (PDF)\nPressemeddelelse ifm. med 3-partsaftelen (PDF)\n2- og 3-partsforhandlingerne (PDF)\nInvitation Mini - Marienborg (PDF)\n8 Fremtidens boligbehov på Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalgets område - Boligpolitik 2016\nI forlængelse af processen for en boligpolitik, drøfter udvalget fremtidens boligbehov på baggrund af en screening af udvalgets område.\nKommunaldirektøren indstiller, at udvalget\na) Drøfter fremtidens boligbehov på udvalgets område\nb) Vurderer omfanget af behov for ny- eller ombyggeri\nc) Videresender til orientering i kommunalbestyrelsen, som led i den samlede proces for boligpolitik 2016\nAnbefales at behovet for ungdomsboliger i Rønne i forhold til nye og eksisterende uddannelser undersøges nærmere.\nAnbefales at behovet for etablering af nye boligområder på Bornholm undersøges.\nc) Videresende til kommunalbestyrelsen\nPå kommunalbestyrelsesmødet d. 28. april blev det besluttet at arbejde videre med en boligpolitik for Bornholm. Udgangspunktet for de videre drøftelser af boligpolitikken skulle blandt andet hentes i en proces i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, hvor det fremtidige behov for boliger for udvalgets forskellige målgrupper skulle vurderes. Parallelt med processen i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget kører en tilsvarende proces i Social- og Sundhedsudvalget for målgrupperne under dette udvalg\nSiden kommunalbestyrelsens beslutning er områderne blevet screenet i forhold til de forventninger, der er til områderne i et 10-årigt perspektiv.\nOverordnet set er det svært at komme med præcise tal for hvordan områderne udvikler sig, da der er mange faktorer i spil. Således er det både svært at forudse flygtningestrømmene fra verdens brændpunkter og opblomstringen af nye uddannelser på Bornholm. På den baggrund skal nedenstående ses som det bedste bud det er muligt at komme med på nuværende tidspunkt.\nDenne målgruppe har i forlængelse af reformerne på området færre penge end tidligere, hvilket betyder at boligudgifterne som er en stor udgiftspost for den enkelte, får større betydning.\nDer kan derfor forventes en søgning til de allerbilligste boliger, men det er svært at vurdere omfanget uden en dyberegående analyse.\nDog er vurderingen, at behovet for billige boliger i Rønne i stigende omfang vil være tilstede for målgruppen.\nPå flygtninge og integrationsområdet har Bornholm i 2015 modtaget 144 kvoteflygtninge, mens vi i 2016 modtager 188. Kvoteflygtningene er bundet til modtagerkommunen i 3 år, hvorefter de frit kan flytte andre steder hen i landet. Nationale tal fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet viser, at knapt 70 % af flygtningene kan forventes at blive boende i modtagekommunen, mens tallet for familiesammenførte er noget højere (knapt 80 %). Disse tal der bygger dog ikke på de seneste års udvikling med vækst i antallet af de syriske flygtninge, der kan have andre bosætningsmønstre end de flygtninge Danmark modtog før.\nDet er ligeledes usikkert, hvordan de nye regler for familiesammenføring vil påvirke det samlede antal flygtninge i regionskommunen. Der kan således ses tendenser i retning af at færre opnår familiesammenføring, hvilket dog igen kan afføde at det i højere grad vil være hele familier, der flygter fra krigen. Indtil videre forventer Center for Erhverv, Uddannelse og Beskæftigelse (EUB) en faktor 1,2, hvilket vil bringe tallet fra de 188 op på ca. 225 for 2016. Men det er også usikkert, hvornår familiesammenføringerne kommer til at ske, og dermed hvornår boligbehovene opstår.\nUagtet usikkerheden omkring tallene vil der ske familiesammenføringer, hvilket vil have betydning for boligbehovet. I øjeblikket er der behov for boliger til enkeltpersoner; et behov, der dog vil ændre sig til familieboliger efterhånden som familiesammenføringerne godkendes. Det er forventningen fra EUB, at dette vil gøre det lettere at finde egnede boliger i det eksisterende bornholmske boligmarked.\nI forhold til de skiftende behov for forskellige boligtyper kan det overvejes om det vil være muligt at etablere boliger, der kan være fleksible hvad angår m2-antallet, og derved kunne udvides eller indskrænkes efter boligbehovene. Dertil kommer at boligerne på sigt skal overgå til ”almindelige” boliger, og derfor skal tænkes ind i gængse attraktivitetshensyn, fx beliggenhed.\nPå nuværende tidspunkt er det meget vanskeligt at skaffe boliger i Rønne som de studerende har råd til.\nBoligselskaberne oplever et markant øget pres på de billige boliger, bl.a. som følge af det stigende antal (enlige) flygtninge. Samtidigt oplever Totalbyg fx en mindre fraflytning blandt de unge (elever) end tidligere, hvilket skaber en ophobning på ventelisten.\nI Rønne er der ca. 250-300 studerende ved de videregående uddannelser.\nDe seneste år er det lykkedes flere af de videregående uddannelser i Rønne at tiltrække et stigende antal tilflyttende studerende. Således forventes der samlet i år, at være ca. 30-35 tilflyttende studerende, der har behov for en studiebolig og et attraktivt studiemiljø – udover de herboende, som evt. også måtte ønske en studiebolig.\nMaskinmesteruddannelsen starter på Bornholm til sommer – i den konstruktion der er lavet for uddannelsen er det ”indbygget”, at der årligt kommer 10-15 tilflyttende studerende. Der forventes flere studerende de år, hvor Socialrådgiveruddannelsen har optag (næste gang 2018).\nMålgruppen for de ungdomsboliger der i dag findes i Rønne er meget bred. Elever fra produktionsskolen, erhvervs- og gymnasieuddannelserne og studerende ved de videregående uddannelser bor side om side. Desuden anvendes Hoffmann-kollegiet også til unge, enlige flygtninge. Den brede målgruppe, med hver deres levestil, medfører at ungdomsboligmiljøet er meget belastet, og ikke forenelige med det at studere på fuldtid.\nDer er i høj grad behov for et kollegium i Rønne, der er forbeholdt studerende ved de videregående uddannelser. Et kollegium vil dels sikre rammerne for at kunne tage en videregående uddannelse på fuldtid og dels understøtte, at der kan opbygges et attraktivt studie miljø på Bornholm. Et attraktivt studiemiljø kræver med andre ord et socialt miljø, der er målrettet de studerende og som kan fastholde dem på øen.\nDer er på nuværende tidspunkt ledige studieboliger i Nexø, men disse vurderes ikke som attraktive for de studerende med base i Rønne. På den baggrund bør eventuelle studieboliger placeres i Rønne.\nRekrutteringsudfordringer på Det Bornholmske arbejdsmarked\nMed de rekrutteringsudfordringer øen står overfor, kan det desuden overvejes at afdække muligheder som pendlerhotel eller andre former for lejeboliger med meget kortvarige lejeaftaler og begrænset indskud til nyansatte i Bornholms Regionskommune og andre virksomheder på øen.\n9 Orientering om udvidelse af personkredsen for modtagelse af integrationsydelse samt Jobreform fase 1\nPr. 1. juli 2016 udvides kredsen af modtagere af integrationsydelse. Samtidig er der vedtaget lov om kontanthjælpsloft og 225 timers optjeningsregel, regeringens Jobreform del 1.\nAdministrationen orienterer udvalget om lovgivningen og konsekvenser samt aktuelle tiltag for at informere borgerne.\nFolketinget vedtog den 17. marts 2016 ”Aftale om et kontanthjælpssystem, hvor det kan betale sig at arbejde – Jobreform fase I”. Loven trådte i kraft pr. 1. april 2016.\n”Jobreform fase I” består af tre hovedelementer:\nEt nyt kontanthjælpsloft over, hvor meget modtagere af integrationsydelse, uddannelses- og kontanthjælp kan modtage i forsørgelsesydelse samt særlig støtte og boligstøtte.\nEt skærpet rådighedskrav – indførelse af en 225-timers regel hvorefter hver ægtefælle og ugifte personer i kontanthjælpssystemet skal opfylde et arbejdskrav på 225 timers ordinært og ustøttet arbejde inden for de seneste 12 kalendermåneder for ikke at få nedsat hjælpen.\nRetten til ferie ændres fra fem til fire ugers ferie, og der indføres en begrænsning på de enkelte ferieperioders længde.\nFolketinget vedtog den 22. marts 2016 lov om udvidelse af personkredsen for modtagelse af integrationsydelse. Loven trådte i kraft pr. 1. april 2016.\n1. Kommunerne har 3 måneder til information, partshøring, sagsbehandling og afgørelse i forhold til de berørte borgere\n2. 1. juli 2016 er første måned, hvor den lavere ydelse udbetales\n3. For borgere på integrationsydelse bortfalder retten til at optjene og afholde ferie pr. 1. juli 2016. Optjent ferie der ikke er afholdt inden denne dato bortfalder.\nLov om udvidelse af personkredsen for modtagelse af integrationsydelse\nLoven har som konsekvens, at alle der ikke opfylder bopælskravet om ophold i Danmark i mindst 7 år ud af de sidste 8 år, fremover er berettiget til integrationsydelse. Borgere der p.t. modtager en højere forsørgelsesydelse, flyttes pr. 1. juli 2016 til integrationsydelse, der er betydeligt lavere end taksterne for kontanthjælp.\nDen nye integrationsydelse tager udgangspunkt i satserne for uddannelseshjælp, se tabel nedenfor:\nMånedlige satser i 2016\nHjemmeboende under 30 år uden børn\n12.020 (2 x 6.010)\n21.936 (2 x10.9638)\nEnlig med barn/børn\n16.822 (2 x 8.411)\n29.150 (2 x14.575)\nÆndringen kan have store konsekvenser for både enlige, gifte og samboende over 30 år, da ydelsen bliver halveret, samtidig vil gifte/par med børn mærke en markant nedgang.\nBorgere som har bestået Dansk Prøve 2 kan modtage et dansktillæg på 1.517 kr. om måneden ud over integrationsydelsen. Borgere som er omfattet af integrationsydelsen er ikke berettiget til aktivitetstillæg, ferie med ydelse, børnebidragstillæg, tillæg grundet psykisk lidelse eller barselstillæg.\nVed overgang til integrationsydelse bliver borgerne desuden omfattet af loftet på 70 % af dagpengesatsen i beregningen af § 34 særlig støtte til høje boligudgifter. På kontanthjælpsniveau er loftet 90 % af dagpengesatsen.\nAntal berørte borgere:\nAntallet at berørte borgere er 211, hvoraf de 149 er i integrationsperioden, der overgår fra kontanthjælp/uddannelseshjælp til den lavere integrationsydelse.\nAdministrationen har vurderet at der er et særligt behov for at informere kommunens flygtninge og der afholdes derfor 5 informationsmøder fordelt på sproggrupper den 7. 8. og 9. juni på Landemærket.\nI møderne deltager bl.a. Bornholms Flygtningevenner som efterfølgende vil kunne støtte flygtninge i lettere vejledning, indberetning af boligstøtte, økonomisk friplads, dokumentation for udgifter til brug ved beregning af § 34 støtte samt opskrivning/søge om ny og billigere bolig.\nSamtidig er der i maj måned blevet orienteret om de nye ferieregler.\nKontanthjælpsloftet skal sikre, at der er et maksimum for, hvad man samlet kan modtage i kontanthjælp, boligstøtte, særlig støtte til de med høje boligudgifter eller stor forsørgerbyrde, se tabel nedenfor.\nMax boligstøtte (ekskl. § 34 støtte)\nMax boligstøtte efter ny lov\nLoft pr. person\nKontanthjælp pr. person\nNedgang ved loft\nEnlig med 1 barn\nEnlig med 2 børn\nGifte og par uden børn\nGifte og par med børn\nEnlige med 2 børn\nGifte og par med 1 barn\nGifte og par med 2 børn\nIntegrationsydelse pr. person\nEnlige udeboende uden børn\nEnlige med 1 barn\nGifte og par med 1 barn - ingen ret til ekstra børnetilskud\nGifte og par med 2 børn – ingen ret til ekstra børnetilskud\n· Borgere på voksensats og specielt enlige med børn, samt par/gifte med børn kan miste hele deres boligstøtte.\n· For borgere under 30 år på uddannelseshjælp, kontanthjælp og integrationsydelse vurderes det, at samme billede vil tegne sig, dog skal det nævnes, at der i målgruppen er 16 forskellige ydelsestyper både med og uden aktivitetstillæg.\n· Kun enlige uden børn forventes ikke at blive særligt berørt af loftet, da denne målgruppes ydelser til husleje (boligstøtte og særlig huslejestøtte efter Aktivlovens § 34) tilsammen holder sig under loftets grænser på ca. 2.000 kr. ud over forsørgelsesydelsen. Samtidig er der umiddelbart for enlige uden børn ikke en yderligere gevinst ved at tage et arbejde, da de kan få en gevinst på 4.000 kr. både før og efter loftet bliver indført.\n· Enlige med børn kan i dag modtage op til 60 % af huslejen i boligstøtte. Da denne målgruppe ofte får en høj boligstøtte på grund af boligens størrelse, vil de blive ramt hårdt af kontanthjælpsloftet.\n· For par/ gifte med og uden børn vil loftet betyde, at de helt mister retten til boligstøtte, fordi loftet for denne målgruppe svarer til selve forsørgelsesydelsen.\n· For enlige, par og gifte med børn vil det kunne betale sig at arbejde og gevinsten er mellem 1.100 kr. til 4.600 kr. før skat om måneden.\nSærligt for gifte eller samlevende\nHvis en borger, der skal nedsættes til integrationsydelse er gift eller samlevende med en borger der modtager uddannelses- eller kontanthjælp er der i lovgivningen indført et skærpet krav. Dette betyder at for den samlevende/ægtefællen vil dennes kontanthjælp ligeledes blive nedsat. Parret vil herefter alene være berettiget til en samlet ydelse svarende til, hvad de hver i sær ville være berettiget til i integrationsydelse inkl. evt. dansktillæg.\nAdministrationen forventer at den største ydelsesreduktion vil ske for enlige med børn samt par/gifte med børn som kan miste hele deres boligstøtte. For unge under 30 år som er enlige med et eller flere børn samt for borgere som er på integrationsydelse vil der tegne sig det samme billede.\nDer vil med den vedtagne lov blive et større behov for billige boliger. Der er behov for både store familieboliger og små boliger til enlige, da det ikke er realistisk at tro at alle berørte vil kunne skaffe sig arbejde inden for en kortere periode.\nKommunen kan ikke via enkeltydelser kompensere borgerne for at modtage en lavere forsørgelsesydelse, men kan i en kortere midlertidig periode bevilge en særlig ydelse til betaling af husleje, jf. Aktivlovens § 81a, til borgere, der trues af udsættelse pga. huslejerestance. Den særlige ydelses midlertidige status betyder dog sammen med den lange ventetid på ledige boliger, at borgeren som regel ikke vil kunne fastholdes i sin nuværende bolig, indtil en billigere bolig er fundet.\nDerfor forventer administrationen at andelen af borgere, der modtager enkeltydelser vil stige, såfremt de berørte borgere ikke udnytter gevinsten ved at tage et job, som reformen lægger op til. Det er dog på nuværende tidspunkt for tidligt til at lave en egentlig økonomisk konsekvensberegning.\nAdministrationen vil til udvalgets møde i august udarbejde sager på henholdsvis konsekvenser af manglende mulighed for at imødekomme behovet for andre typer billige boliger til de borgere, der nedsættes i ydelse og samtidig ikke kan opnå boligstøtte samt retningslinjer for administration af Aktivlovens § 81a om hjælp til udsættelsestruede.\n225-timersreglen indebærer, at kontanthjælpsmodtagere, der har modtaget hjælp i sammenlagt 1 år inden for 3 år, skal kunne dokumentere, at de har haft mindst 225 timers ordinært og ustøttet arbejde indenfor de seneste 12 kalendermåneder.\nDer er dog en overgangsordning fra den 1. oktober 2016 til 31. marts 2017, skal borgeren kunne dokumentere at de har haft 113 timers ordinært og ustøttet arbejde.\nHvis en målgruppe ikke opfylder 225 timers reglen vil følgende ske for de forskellige målgrupper:\n· Enlige under 30 år med lave ungeydelser mister 500 kr. om måneden.\n· Enlige over 30 år har højere ydelser og kan derfor miste 1.000 kr.\n· Ægtepar mister ydelsen til den ene ægtefælle og rammes derfor markant hårdere af reglen.\n· De unge under 30 år, som har en lidt højere ydelse, fx fordi de er visiteret som aktivitetsparate og har fået aktivitetstillæg eller fordi de har en psykisk lidelse vil principielt kunne miste 1.000 kr. om måneden, medmindre det vurderes, at de ikke har været i stand til at yde 225 timers arbejde.\n· Øvrige unge, der modtager ydelser på SU-niveau (uddannelseshjælp) eller integrationsydelse bliver fritaget for 225 timers reglen. Det samme gælder for borgere, der vurderes at have nedsat arbejdsevne.\n· For modtagere af integrationsydelse med forsørgerpligt overfor børn vil 225 timers reglen træde i kraft, når der er opnået fuld ret til børne- og ungeydelse.\nFaktaark - Integrationsydelse for rådighedsbeløb (PDF)\n10 Lokalt udsatteråd\nDen socialdemokratiske gruppe har fremsat forslag om, at kommunalbestyrelsen drøfter oprettelse af et lokalt udsatteråd.\n· at kommunalbestyrelsen drøfter oprettelse af et lokalt udsatteråd, herunder formål, politisk forankring, proces og organisering\nSocial- og Sundhedsudvalget den 6. juni 2016:\nIndstiller til drøftelse\nBørne- og Skoleudvalget, den 7. juni 2016:\nIndstiller til videre drøftelse.\nVideresendes til kommunalbestyrelsen\nSagen er sat på Kommunalbestyrelsens dagsorden som medlemsforslag fra den socialdemokratiske gruppe ved Bente Helms.\n”Socialdemokraterne på Bornholm ønsker at der etableres et lokalt udsatteråd, gerne forankret i Social- og Sundhedsudvalget. Vi har tidligere luftet, at kommunen skulle invitere til et åbent borgermøde med særlig fokus for og på vores udsatte medborgere.\nVi vil her foreslå oprettelse af et udsatteråd på Bornholm.\nLandet over fungerer udsatteråd som lokale talerør for grupper af borgere, som ikke så ofte høres og inddrages før beslutninger vedr. lokale forhold.\nVi ønsker, at alle borgere kan få mulighed for at opleve sig som del af et fælleskab, og et udsatteråd vil være en god hjælp på vejen. Mulighed for at blive inddraget, at blive set og hørt, at drøfte tanker og ideer på tværs sammen med andre, foreslå løsninger - et idéforum, hvor alt kan drøftes.\nDer er allerede emner nok at tage fat på: Boliger, transport, at være net-borger, økonomi, tilbud til udsatte borgere, daglige udfordringer, m.v..\nVi ser frem til også at blive inspireret yderligere af Rådet for socialt udsatte, som skal flytte til Bornholm.”\nBaggrund for lokale udsatteråd\nRådet for Socialt Udsatte blev nedsat i 2002 af regeringen som talerør for socialt udsatte borgere. Rådets sekretariat flyttes i nær fremtid til Bornholm som led i udflytningen af statslige arbejdspladser. Rådet er ikke en paraplyorganisation for de lokale udsatteråd, men bakker op om de lokale råd og opfordrer kommunerne til at etablere lokale udsatteråd, med følgende fire centrale anbefalinger:\n1) Rådenes rolle skal gøres klar. Hvordan er balancen og vægtningen mellem dialogforum, talerør, ideudvikling og vagthund. Rollen har bl.a. indflydelse på hvordan det lokale råd bør sammensættes.\n2) Brugernes synspunkter skal have en hovedrolle i arbejdet, og dermed have en rolle svarende til formålet med bl.a. de lokale Ældreråd og Handicapråd.\n3) Arbejdet i rådene skal være kvalificeret for at vinde genlyd i kommunen og lokalsamfundet\n4) Det er nødvendigt med en kvalificeret sekretariatsbetjening\nSiden 2007 har 31 af landets 98 kommuner oprettet et Lokalt udsatteråd. Udover alle de større kommuner gælder det også kommuner som Faxe, Langeland, Nyborg, Odsherred, Sønderborg og Vesthimmerland.\n17 kommuner har vedtaget en udsattepolitik. Blandt disse har Guldborgssund, Holbæk, Lyngby-Taarbæk og Struer kommuner ikke (for nuværende) et lokalt udsatteråd.\nHvem er de socialt udsatte grupper?\nI de fleste kommuner er de socialt udsatte grupper defineret som hjemløse, stof- og alkoholmisbrugere, sindslidende, prostituerede og voldsramte. Nogle kommuner har tilføjet etniske minoriteter, fattige og unge.\nDet gennemgående formål i de eksisterende lokale udsatteråd er at sikre socialt udsatte borgere en formel adgang til beslutningstagerne, i lighed med andre borger- og brugergrupper som f.eks. de ældre, de handicappede og etniske minoriteter.\nUndersøgelser viser, at socialt udsatte grupper i langt mindre grad stemmer ved kommunalvalg og udgør en ofte overset minoritet i kommunerne, jf. Rådet for Socialt Udsatte.\nDe eksisterende lokale udsatteråd har meget forskellige roller:\n· Dialogforum, mellem socialt udsatte, medarbejdere fra sociale tilbud, forvaltning og politikere\n· Talerør for socialt udsatte\n· Ideudvikler og sparringspartner, der arbejder for bedre tilbud til socialt udsatte\n· Vagthund, der gør opmærksom på svigt og mangler i indsatsen overfor socialt udsatte\nI henhold til Rådet for Socialt Udsatte er der stor forskel på sammensætningen af de lokale udsatteråd. Repræsentanter for socialt udsatte grupper, politikere og kommunale medarbejdere sidder i råd, der har dialog som det primære formål. Men der er også lokale udsatteråd alene bestående af repræsentanter for socialt udsatte grupper, især råd der har som primært formål at være talerør og vagthund.\n1. Er der brug for en lokal udsattepolitik?\na. Skal denne i givet fald udgøre grundlaget for et evt. lokalt udsatteråd, med definition af målgruppe, formål, bærende principper og beskrivelse af rammer for rådets virke\nb. eller skal formuleringen af en udsattepolitik indgå som en første opgave for et råd, hvis grundlag i så fald baseres på en forretningsorden om formål og sammensætning mv.?\n2. Hvem bør repræsenteres i et evt. lokalt udsatteråd?\na. Hvilke socialt udsatte grupper bør repræsenteres, herunder med skelen til at nogle grupper måske allerede er repræsenteret i handicapråd og integrationsråd?\nb. Skal kommunale og private institutioner/forninger rettet mod socialt udsatte grupper repræsenteres i rådet – f.eks. sociale væresteder, institutioner på misbrugsområdet, gældsrådgivningen på Bornholm, skoler og dagtilbud m.fl.?\nc. Skal kommunalbestyrelsen være repræsenteret i rådet?\n3. Den politiske og administrative forankring?\na. Hvilke politiske udvalg er relevante at involvere i forhold til et udsatteråd?\nb. Hvilke centre er relevante at involvere i forhold til et udsatteråd?\nForslag til en videre proces\nBeslutter kommunalbestyrelsen sig for at etablere et lokalt udsatteråd, foreslås den videre proces mindst at indeholde:\n1. Udarbejdelse af et kommissorium som grundlag for en tværgående, administrativ arbejdsgruppe, der med reference til en politisk følgegruppe får til formål at forberede dialogmøde med nøgleaktører og udarbejde et udkast til forretningsorden med formål, sammensætning, beskrivelse af opgave og sekretariatsbetjening for rådet.\nUnder arbejdet indhentes erfaringer fra sammenlignelige kommuner, der allerede har et lokalt udsatteråd.\n2. Afholdelse af et dialogmøde med nøgleaktører på området, såsom repræsentanter for socialt udsatte grupper, institutioner og centre samt kommunalbestyrelsen\n3. Et konkret oplæg til oprettelse af et lokalt udsatteråd til behandling i respektive udvalg og kommunalbestyrelse, dernæst i høring og herefter til endelig vedtagelse i Kommunalbestyrelsen.\nBesluttes det at der først skal udarbejdes en kommunal udsattepolitik, vil processen være tilsvarende, og herefter en nedsættelse af et lokalt udsatteråd.\nI forberedelsesfasen vil der være et mindre udgiftsbehov til forplejning, annoncering og evt. honorarer til oplægsholdere ved dialogmøde.\nVed etablering af et udsatteråd vil der være udgifter til sekretariatsbetjening.\nMed bl.a. ældreråd, handicapråd og integrationsråd er de socialt udsatte grupper på Bornholm allerede for en stor del godt dækket ind i forhold til formålet om at sikre en formel adgang til beslutningstagerne, og en lang række eksisterende frivillige eller selvejende aktiviteter omhandler også udsatte grupper fx gældsrådgivning, kvindekrisecenter, Blæksprutten og TUBA.\nDet opleves som en generel udfordring, at det allerede i dag er vanskelig at rekruttere medlemmer til de eksisterende råd fx Handicaprådet.\nGrupper som f.eks. hjemløse og prostituerede er der et meget begrænset antal personer af på Bornholm.\nPå denne baggrund er det ikke den administrative vurdering, at et lokalt udsatteråd kan bidrage med en grundlæggende bedre indsats for målgrupperne, men at indsatsen i stedet med fordel kan styrkes i eksisterende fora.\nBesluttes det at etablere et lokalt udsatteråd, bør dets formå, rolle og funktion tænkes ind i en sammenhæng med de eksisterende lokale råd og aktører.\nBilag: Information om lokale udsatteråd, Rådet for Socialt Udsatte 2013\nInfopakke om lokale udsatteråd (PDF)\n11 Status på og videreførelse af indsatsen på hjerneskadeområdet\nI 2015 blev projektet delvist videreført via overført overskud fra 2014 i Center for Sundhed.\nI 2015 blev det besluttet at bevilling 33 Sundhed i 2016 forhøjes med 440.000 kr. som finansieres ved at bevilling 41 Uddannelse og beskæftigelse (sygedagpenge) og bevilling 34 Sociale ydelser (førtidspension) nedsættes med hver 220.000 kr. i 2016\nDet blev tilbage 2015 besluttet, at indsatsen skulle følges løbende og evalueres pr. 30. juni 2016 med henblik på hvorvidt indsatsen skulle gøres permanent.\nEvalueringen fremgår af vedlagte business case.\na) At evalueringen af indsatsen tages til efterretning.\nb) At bevilling 33 sundhed fra 2017 forhøjes med 440.000 kr. som finansieres ved at bevilling 41 Uddannelse og beskæftigelse (sygedagpenge) og bevilling 34 Sociale ydelser (førtidspension) nedsættes med hver 220.000 kr. fra 2017\nb) Indstiller til godkendelse\nProjektet er evalueret og evalueringsrapporten ”Styrket genoptræning og rehabilitering af personer med erhvervet hjerneskade” blev behandlet i 2015.\n• Mere intensitet i indsatsen såvel kvalitativt som kvantitativt.\n• Bedre timing, sådan at de nødvendige ressourcer bliver bevilliget på rette tid og sted.\n• En fleksibel indsats sammensat og gennemført på den skadede borgeres præmisser.\n• Bedre sammenhæng, sådan at den skadede borger oplever indsatsen meningsfuld og relevant. Fælles mål og strategi for indsatsen.\nDen vedhæftede business case fra 2016 som beskriver den nuværende indsats fremhæver, at der er økonomisk rationale i at gøre projektet permanent. Det økonomiske rationale består blandt andet i, at 2-3 borgere der kommer i ordinær beskæftigelse på fuld eller nedsat tid i stedet for fleksjob/kontanthjælp, hvilket svarer til en årlig besparelse på 500.000 kr.\nStatus pr. 1. april 2016 er at der i alt er 21 personer i aktive forløb i Hjerneskadeteamet. I 14 af disse forløb indgår neuropsykolog.\nAf de 14 personer er de 9 erhvervsaktive og fordeler sig således:\n• 2 personer i fleksjob\n• 2 personer i ressourceforløb\n• 1 person i ordinær beskæftigelse (med §56)\n• 3 personer i ordinær beskæftigelse (delvist sygemeldt)\n• 2 personer i ordinær beskæftigelse\nNeuropsykologens opgaver består i følgende:\n• Gennemgang af akter og udredning sammen med borger og pårørende\n• Faglig rådgivning og vejledning af personale\n• Koordinering og supervision af forløb\n• Træning og samtaler med borger og pårørende\nSom beskrevet er rehabiliteringsforløbene komplekse og sammensat af mange elementer indsatsmæssigt og økonomisk. For at kunne tilvejebringe midlerne indstilles derfor, at der i dette tilfælde vil kunne flyttes økonomi mellem konto 5 og 6.\nPå baggrund af ovenstående foreslås følgende finansiering fra 2017:\n• Bevilling 41 Uddannelse og beskæftigelse (sygedagpenge) 220.000 kr.\n• Bevilling 34 Sociale ydelser (førtidspension) 220.000 kr.\n12 Tilbud om indflytning i DLG´s bygninger på Nexø Havn\n13 Tilsyn 2016 Sandemandsgården\nDet kommunale tilsyn har aflagt anmeldt tilsynsbesøg på dagtilbuddet Sandemandsgården den 18. marts 2016. Der er foretaget en fysisk gennemgang af tilbuddene, samt gennemført interview med brugerrepræsentanter, personale samt leder. Tilsynet har berørt nedenstående hovedtemaer, og der er efterfølgende udarbejdet en rapport. Tilbuddet er funderet i Servicelovens § 104.\nDet er Tilsynets indtryk, at Sandemandsgården er et godt tilbud til målgruppen. Man har forstået at give brugerne indflydelse på hverdagen, og der tages hensyn til den enkeltes formåen og ønsker. Tilsynet finder, at Sandemandsgården som dagtilbud både forstår at give pligter, som følger af en arbejdsplads, og rum til sociale aktiviteter og skabelse af relationer, til stor gavn for brugerne af tilbuddet.\nRapporten fremsendes til Bornholms Ælderåd og til Handicaprådet til orientering og med mulighed for at sende eventuelle kommentarer eller ønsker til opfølgning inden udvalgenes behandling af sagen.\nTil orientering for Bornholms Ældreråd den 17. maj 2016:\nBornholms Ældreråd tager tilsynets rapport til efterretning, idet tilbuddet beskrives som værende et godt sted for alle ansatte\nTil orientering i Handicaprådet den 17. maj 2016\nHandicaprådet den 17. maj 2016:\nBilag til Bornholms Ældreråd 17. maj 2016\nTilsynsrapport Sandemdemandsgården 2016 (DOCX)\nBornholms Vækstforum vedtog på maj-mødet 2015 sin kommunikationsstrategi, der skal understøtte implementeringen af erhvervsudviklingsstrategien. På september-mødet blev der reserveret 450.000 kr. til kommunikationsaktiviteter, herunder udarbejdelse af en handlingsplan. Siden er der med kommunikationsbureauet PrimeTime udarbejdet et såkaldt platformsdokument (bilag) samt en råskitse til en kommunikationshandleplan med tilhørende budget. På den baggrund har vækstforumsekretariatet i samarbejde med de øvrige aktører i Bornholms erhvervsservice, opstillet anbefalinger til kommunikationsaktiviteter, der fremgår af sagsfremstillingen nedenfor.\nVækstforumsekretariatet anmoder samtidig Vækstforum om bemyndigelse til at iværksætte tiltag, svarende til de forhåndsreserverede resterende 400.000 kr. til formålet.\n- at Bornholms Vækstforum bemyndiger Vækstforumsekretariatet til at igangsætte de anbefalede kommunikationstiltag for op til 400.000 kr. af de regionale udviklingsmidler, der tidligere er godkendt til formålet.\nBornholms Vækstforum, 30. maj 2016, pkt. 8:\nVækstforum besluttede at bemyndige Vækstforumsekretariatet til at igangsætte de anbefalede kommunikationstiltag for op til 400.000 kr.\nArbejdet med kommunikationshandlingsplanen er foregået i tre workshops under ledelse af PrimeTime og med deltagelse af Vækstforumsekretariatet og de øvrige aktører i Bornholms Erhvervsservice – Jobcentret, BCB, Væksthuset og Teknik og Miljø.\nPå den baggrund er gruppen enige om, at anbefale følgende organisatoriske og kommunikationsmæssige prioriteringer:\n· Nedsættelse af intern kommunikationsgruppe til udarbejdelse af fælles årshjul og koordinering af kommunikationen vedr. det samlede Bornholms Erhvervsservice\n· Koordinering af aktørernes digitale platforme (hjemmeside, sociale medier, nyhedsbreve etc.)\n· Styrket indsats via sociale medier og anvendelse af kreative kanaler – bl.a. video-mediet\n· Launch af én indgang til erhvervsservice omfattende servicekatalog og reception\n· Profilering af Bornholm som andet end ferieø, med henblik på rekruttering af kvalificeret arbejdskraft\n· Udarbejdelse af fakta baseret infografikker og testemonials/cases om hvorfor det er godt at være iværksætter og erhvervsdrivende på Bornholm til brug i interne og eksterne medier\n· Årligt ”Virksomheds-event” for det bornholmske erhvervsliv\n· Profilering af den grønne bornholmske profil – Bright Green Island. Fx gennem kronik\n· Bornholms erhvervsmagasin med fokus på de gode, datadrevne historier og formidling af vækstbarometer med aktuel status på erhvervsudviklingen på Bornholm\n· Kontinuerlig kåring af en bornholmsk best practice virksomhed (parametre som vækst, eksport, flere ansatte, social-økonomisk virksomhed, grøn omstilling etc.)\nDenne prioritering er foretaget, på baggrund af ønsket om at skabe øget synlighed på erhvervslivets muligheder for vækst og udvikling gennem det bornholmske erhvervsfremmesystem og på realisering af Vækstforums strategiske målsætninger, jf. erhvervsudviklingsstrategien ”Vilje til Vækst”.\nDet skal bemærkes, at Bright Green Island profileringen forventes at blive fulgt op med en ansøgning til en større satsning på et senere tidspunkt.\nProcessen for udarbejdelse af handlingsplan udgør max 50.000 kr. Efterfølgende kommunikationsindsats anslås til max 200.000 kr./årligt over to år.\nErhvervs- og beskæftigelsesudvalget godkendte den økonomiske ramme på optil 450.000 kr. på sit møde den 28. oktober 2015.\nBilag til Bornholms Vækstforum 30. maj 2016\nBornholm Platformsdokument (PDF)\nKommunikationsstrategi, 2015 (PDF)\n15 Ansøgning om tilskud til projekt ”Klædt på til det 21. århundrede - innovation og entreprenørskab i grundskolen”\nFonden for Entreprenørskab Bornholm søger om et tilskud på 196.000 kr. fra de regionale udviklingsmidler til et udviklingsprojekt, der skal øge grundskolernes viden, evne og gennemførselskraft inden for innovation og iværksætteri, og samtidig gøre Bornholm til det første sted i Danmark, hvor innovation står så klart på uddannelsesagendaen, at der er udnævnt en innovationsagent på hver skole.\nCenter for Skole, Kultur og Fritid, Center for Undervisningsmidler (CFU), Professionshøjskolen UCC og Skoletjenesten på Bornholm er partnere i projektet.\nProjektperioden er 15. august 2016 – 15. juni 2017.\n- at Vækstforum indstiller til Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget at bevilge 196.000 kr. til projektet fra uddannelsespuljen under de regionale udviklingsmidler. Indstillingen er betinget af, at restfinansieringen på 18.610 kr. tilvejebringes.\nBornholms Vækstforum, 30. maj 2016, pkt. 5:\nVækstforum indstiller projektet til godkendelse i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget, under forudsætning af, at restfinansieringen på 18.610 kr. tilvejebringes.\n· at der bevilges 196.000 kr. til projektet fra uddannelsespuljen under de regionale udviklingsmidler, forudsat at restfinansieringen på 18.610 kr. tilvejebringes\nFonden for Entreprenørskab Bornholm vil i tæt samarbejde med de bornholmske grundskoler gennemføre et udviklingsprojekt, der skal have til formål at styrke elevernes innovative og entreprenørielle kompetencer gennem en systematisk og kontinuerlig indsats. Projektet er et praksisorienteret efteruddannelsesforløb for undervisere og innovationsvejledere, der giver indsigt i og hands on erfaring med innovations- og entreprenørskabsundervisning og sikrer forståelse for og ejerskab til metode, didaktik, værktøjer og kompetencemål.\nProjektet gennemføres i samarbejde med alle øens folkeskoler. Derudover inviteres privat- og friskoler til at deltage mod egenbetaling. 8 lærerstuderende fra UCC Bornholm deltager i dele af projektforløbet, hvorved man sikrer fødekæden af nye undervisere og udbredelse af aktiviteterne i praksis.\nDer gennemføres en effektanalyse i forbindelse med projektet, hvor eventuelle virkninger i elevers faglige og personlige udvikling undersøges på et empirisk grundlag, hvor statistiske data og analyse indgår. Det vil sige kvantitativ forskning suppleret med kvalitative data. Der tages udgangspunkt i begrebet self-efficiacy, det vil sige elevens evne, motivation og ressourcer til at fuldføre en opgave med succes. Dette vurderes som helt centralt for udbyttet af skolegang og er et vigtigt mål i innovation og entreprenørskab. Forskningsdelen udføres af Jan Rønnow (aut. psykolog, forskningsbibliotekar og tidl. lektor ved UCC), med assistenter.\nDer planlægges formidling af projektets fremdrift via en målrettet mediedækning i de bornholmske medier, hvor bidragsyderne til projektet vil blive tydeliggjort. Fagligt indhold og erfaringer vil blive delt i deltagergruppen via nyhedsbreve og oprettelse af Facebook-gruppe. Projektforløb, erfaringer, evaluering og effektanalyse vil blive beskrevet i en rapport og formidlet til grundskoler på Bornholm og i resten af landet via Fonden for Entreprenørskab. Der bliver udarbejdet en lille hands on guide med eksempler på undervisernes implementering af innovation og entreprenørskabskompetencer i fagforløb, der ligeledes vil kunne distribueres i hele landet.\nStyrkelse af iværksætteri står højt på Vækstforums dagsorden, og det fremgår af Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi, at Vækstforum arbejder for et attraktivt uddannelsesmiljø med en stærk iværksætter- og innovationskultur. Projektet sigter imod at skabe et stærkt netværk af underviserer og innovationsvejledere på Bornholm og en systematisk implementering af innovation og entreprenørskab på alle de bornholmske grundskoler.\nProjektets formål er at styrke iværksætter-kulturen allerede i grundskolen og gøre grundskolen til en endnu stærkere fødekæde til ungdomsuddannelserne og herigennem at styrke fremtidens iværksættere og fremtidens medarbejdere og dermed understøtte den bornholmske erhvervsudvikling på den lange bane.\nDet vurderes også, at fokus på iværksætteri og entreprenørskab i grundskolen vil være et attraktivt aspekt for tilflyttere.\nLøn til medarbejdere på projektet\nKonsulenters rejser kost og logi\nAndet (Vikardækning, lærercamp, forplejning, materialer)\nPrivate fonde (125.000 kr. bevilget)\nEgenfinansiering i timer\nAnsøgning fra Fonden for Entreprenørskab Bornholm (PDF)\nSpecifikation af projektforløb (PDF)\n16 Ansøgning: Medfinansiering af Wi-Fi hotspots\nBornholms Regionskommune ansøger om 400.000 kr. af de regionale udviklingsmidler til medfinansiering af etablering af Wi-Fi hotspots til højhastighedsinternet på Nørrekås lystbådehavn i Rønne, Hasle havn, Hammerhavn, Tejn havn, samt i Gudhjem og Svaneke havn. Det samlede budget er 1,2 mio. kr.\nBeløbet er en del af den reservation Bornholms Vækstforum har foretaget, til opgradering af turistinformationsinfrastrukturen. På forrige møde blev det besluttet, at indstille 1,6 mio. kr. til opgradering af bornholm.info.\n- at ansøgningen om 400.000 kr. af de regionale udviklingsmidler, til etablering af Wi-Fi de nævnte steder, indstilles til drøftelse.\nBornholms Vækstforum, 30. maj 2016, pkt. 7:\nVækstforum indstiller ansøgningen til godkendelse i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget med en indstilling til, at muligheden for køb af ekstra internetadgang på havnene, indgår aktivt i markedsføringen af Bornholm og at det afdækkes hvorvidt betaling for internetadgang kan indgå i den samlede havneafgift.\n· at ansøgningen om 400.000 kr. af de regionale udviklingsmidler til etablering af Wi-Fi de nævnte steder godkendes, under forudsætning af at muligheden for køb af ekstra internetadgang på havnene, indgår aktivt i markedsføringen af Bornholm og at det afdækkes hvorvidt betaling for internetadgang kan indgå i den samlede havneafgift.\nBornholms Regionskommune har ansøgt Bornholms Vækstforum om 400.000 kr. i tilskud fra de regionale udviklingsmidler til etablering af Wi-Fi hotspots til højhastighedsinternet på Nørrekås lystbådehavn i Rønne, Hasle havn, Hammerhavn, Tejn havn, samt i Gudhjem og Svaneke havn. Det samlede budget er 1,2 mio. kr.\nAfhængigt af antal samtidige brugere og den device som bruges til at logge på netværket, vil man kunne opleve download/upload hastigheder på over 100 Mbit/s.\nLøsningerne vil hænge sammen, så hvis brugeren bevæger sig mellem havnene, vil man automatisk logge på netværket, i den havn man ankommer til, uanset hvor man loggede på først.\nHvis brugeren ønsker at være på Wi-Fi netværket i længere tid end den gratis time pr. døgn, som Bornholms Regionskommune ifølge § 60b i Teleloven må stille til rådighed, vil leverandøren af løsningen tilbyde brugeren at forlænge adgangen igennem et betalingsmodul.\nDette vil blive tilbudt uden reference til Bornholms Regionskommune, så der undgås uoverensstemmelser med Teleloven.\nPriserne vil være (inkl. moms):\n· 1 dag: 20 kr.\n· 1 uge: 100 kr.\n· 1 måned: 250 kr.\nDet er Vækstforumsekretariatets vurdering, at løsningen er nødvendig at etablere i forhold til de krav, som stilles til adgang til internet.\nDen såkaldte roaming-afgift halveres pr. 1. juli 2016 og bortfalder pr. 1. juli 2017. Dermed kan Wi-Fi-løsningen synes overflødig. Så vidt Vækstforumsekretariatets har erfaret, og som det til dels er bekræftet via mobiloperatørenes dækningskort, er der ikke tilstrækkelig dækning på havnearealerne til ex streamning af film/tv.\nSelvom der ikke er præcedens for, at Bornholms Vækstforum bidrager med midler, er der mulighed for dette under henvisning til Lov om erhvervsfremme.\nSåfremt ansøgningen godkendes vil det betyde et træk på 400.000 kr. af de regionale udviklingsmidler. Bornholms Vækstforum har tidligere reserveret beløbet.\n17 Ansøgning om tilskud til forundersøgelse – etablering af\nindividuel erhvervsuddannelse inden for foto og medier\nCampus Bornholm ansøger om et tilskud fra de regionale udviklingsmidler på 153.283 kr. til en forundersøgelse, der skal belyse mulighederne for at etablere en individuel erhvervsuddannelse i fotografi, medieproduktion, visuel kultur og iværksætteri.\nProjektperiode: 1. juni – 30. oktober 2016.\n- at Vækstforum drøfter ansøgningen i lyset af uddannelsens tvivlsomme praktik- og beskæftigelsesperspektiver.\nBornholms Vækstforum, 30. maj 2016, pkt. 4:\nVækstforum indstillede ansøgningen til afslag i Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i lyset af uddannelsens tvivlsomme praktik- og beskæftigelsesperspektiver.\n· at der gives afslag på ansøgningen, begrundet i lyset af uddannelsens tvivlsomme praktik- og beskæftigelsesperspektiver.\nCampus Bornholm ønsker at udvikle en individuel, innovativ erhvervsuddannelse af høj kvalitet på Bornholm, som tager udgangspunkt i fotografi, medieproduktion visuel kultur og iværksætteri. Uddannelsen skal kombinere elementer fra den eksisterende fotografuddannelse og film- og TV-produktionsuddannelse med elementer omkring iværksætteri, konceptudvikling og projektledelse, og uddannelsen afsluttes med et uddannelsesbevis, som de eksisterende erhvervsuddannelser. Det er intentionen, at uddannelsen både skal tiltrække bornholmske og udenøs elever.\nCampus Bornholm søger derfor om tilskud til en forundersøgelse, der skal analysere behov, grundlag og muligheder for at udvikle erhvervsuddannelsen, der særligt skal udnytte Bornholms stedbundne potentiale i forhold til de visuelle elementer omkring natur, kultur, landskab, gastronomi og historie.\nForundersøgelsen skal samtidig kunne fungere som en ny metode for fremtidige undersøgelser for afdækning af potentialerne i at udvikle nye erhvervsuddannelser.\nCampus Bornholm vil ansætte en konsulent med særlig viden og ekspertise inden for fotofaget, der skal gennemføre analysen og opsøge samarbejdsmuligheder med eksterne partnere (Mercantec i Viborg og/eller Københavns Tekniske Skole). Konsulenten rapporterer ugentligt tilbage til styregruppen, der udover konsulenten selv består af direktøren, uddannelseschefen og udviklingsmedarbejderen på Campus Bornholm. Konsulenten udarbejder en midtvejsrapport efter to måneder og en afsluttende rapport ved forundersøgelsens afslutning.\nRapporten skal belyse følgende:\n· Kortlægning af fagmål i uddannelsen under de lovgivningsmæssige rammer for erhvervsuddannelser\n· Opsøgning af muligheder for praktikpladser (herunder branchemøder)\n· Indgåelse af samarbejdsaftaler med andre skoler, der udbyder fotografuddannelsen\n· Etablering af samarbejder med mulige eksterne underviserressourcer\n· Afdækning af interesse blandt målgruppen (kontakt til CRT og Ungdommens Uddannelsesvejledning)\n· Analyse af mulighederne for synergi og behov i forhold til efteruddannelse\nIndholdet i uddannelsen vil i givet fald blive formuleret på baggrund af rapporten.\nHvis forundersøgelsen falder positivt ud, vil uddannelsen kunne starte op i skoleåret 2017 med 1 medarbejder og et årligt optag på 13 elever.\nDen nye erhvervsuddannelse vil kunne kobles på Campus Bornholms kommende innovationscenter og trække på centrets ressourcer i forhold til brug af ny teknologi, konceptudvikling, kreative metoder osv. og dermed udnytte den enestående mulighed for at arbejde praktisk og kreativt med innovationsprocesser i undervisningsforløbet.\nRejser, kost og logi – konsulent\nRejser, kost og logi – medarbejdere på projektet\nOrienteringsarrangement for branchen\nProjektets effekter vil afhænge af forundersøgelsens resultater. Såfremt resultaterne er positive, vil uddannelsen blive etableret i sommeren 2017. Hvis resultaterne ikke er positive, vil uddannelsen ikke blive etableret, men projektet vil have tilvejebragt en ny metode for fremtidige undersøgelser til afdækning af potentialerne i at udvikle nye uddannelser.\nProjektet understøtter erhvervsudviklingsstrategiens intention om etablering af attraktive erhvervsuddannelser og understøttelse af et uddannelsesmiljø med en stærk iværksætterkultur. Som yderområde er det vigtigt for Bornholm at udvikle og fastholde et varieret udbud af uddannelser for at sikre fortsat udvikling på øen. Det er sekretariatets vurdering, at etablering af nye attraktive uddannelser vil styrke Bornholms Erhvervsskoles attraktivitet samt optag og fastholdelse af elever på erhvervsuddannelserne.\nDer findes imidlertid allerede en række uddannelsessteder i Danmark inden for fotografi, kunstfotografi, film- og medieproduktion i Danmark. Sekretariatet er vidende om, at det for eleverne på de eksisterende skoler i resten af landet er rigtig svært at finde praktikpladser (hvilket er en nødvendighed for gennemførelse af uddannelsen). De studerende på de eksisterende, lignende uddannelser må rejse langt for at finde en praktikplads. Da markedet således formodes at være mættet, vil det være en forudsætning for etablering af en lignende uddannelse på Bornholm, at de nødvendige praktikpladser primært kan tilvejebringes lokalt.\nDa ledigheden blandt fotografer og filmfotografer i Danmark er høj, er det endvidere sekretariatets vurdering, at det er tvivlsomt, om uddannelsen vil kunne tiltrække det nødvendige antal elever.\nAlle institutioner, der er godkendt til et eller flere grundforløb, er ifølge Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling automatisk godkendt til at udforme uddannelsesplaner til individuelt tilrettelagte forløb og gennemføre disse og skal derfor ikke ansøge om tilladelse til at udbyde uddannelsen.\nAnsøgning fra Campus Bornholm (PDF)\nOrienteringerne til efterretning\n20 Sager til høring i Integrationsråd\n· At ingen sager sendes til høring i Integrationsrådet\na) Udvalget drøfter kommunikation om kommunens nyvedtagne integrationspolitik.\nb) Henvendelse fra Natravnene om deltagelse i en fodboldkamp under Folkemødet 2016


Flasker og dåser: hvad kan du aflevere?\nSøge efter: Hvad kan du aflevere ?\tEmballager med og uden pant\nDu får udbetalt pant for tomme flasker og dåser, når de har dansk pantmærke, og flaskeautomaten kan aflæse både stregkode, pantmærke og emballagens form. Hvis du afleverer flasker og dåser manuelt, skal stregkode, pantmærke og form være synlig.\nDu får også pant på flasker, som bryggerierne genbruger og fylder igen. Det er fx den grønne ølflaske. Tjek derfor din bon for at se, om du betalte pant, da du købte flasken.\nStore dåser og flasker\nHvis flasken eller dåsen er bulet eller skrammet, kan du forsøge at aflevere den i en butik, der manuelt modtager emballager. De skal tage imod den, hvis butikken sælger flasker eller dåser af samme materiale, uanset hvilket mærke det er. Du får dog kun pant, hvis personalet eller flaskeautomaten kan se både stregkode, pantmærke og emballagens form.\nDu kan altid aflevere ødelagte emballager på pantstationen. Så bliver de genanvendt til gavn for miljøet, selvom du ikke får pant.\nDåser købt i udlandet\nKasser til øl og sodavand\nDer er pant på øl- og sodavandskasser for at gøre det attraktivt at aflevere dem.\nBryggerierne bruger kasserne igen, så de skal afleveres i en butik, der sælger flasker af netop det mærke. Butikkerne har ret til at afvise kasser fra andre leverandører.\nSkruelåg på flasker


Affald genbrug | Møbler til terrassen og haven Affald genbrug – Møbler til terrassen og haven\nAktuelt nyt om affald og genbrug i Vejle Kommune. Hvis du har ekstra affald i julen, finder du her gode råd til, hvordan du kommer af med det. Alt om affal genbrug, van varme og spildevand i Vejle Kommune.\nFør du går i gang med renovering eller nedrivning af en bygning, skal du anmelde til AffaldGenbrug, hvad byggeaffaldet består af, og hvor meget der er. Genbrug er godt for miljøet og økonomien i affaldsordningerne. Du kan her på siderne se, hvornår affaldet hentes hos dig, bestille ekstra affaldssække, . Kontaktinformation på AffaldGenbrug Vejle, telefonnummer, adresse, se information for firmaer.\nUndervisningsmateriale hvor du lærer om affal genbrug og miljø – for både elever og lærer. AffaldGenbrug – Vejle Kommune, Vejle.\nI Esbjerg Kommune indsamles dagrenovation og genbrugeligt affald ved de enkelte husstande. Læs mere om de enkelte ordninger – klik på Dagrenovation og . Indsamling af genbrugeligt affald hos borgere i Esbjerg Kommune. Dette er hjemmesiden for Affald og genbrug i Herning Kommune. Hvad skal du gøre med dit affald i Vejen Kommune?\nAffaldssortering, ordninger, indsamlinger og meget mere. Affald er madaffal haveaffal farligt affal møbler, elektronik og bygge og. Det er også Affald og Genbrug du skal kontakte hvis du ikke har fået tømt din skraldespand eller har andre spørgsmål til afhentning af affald på . Assens Forsyning har ansvaret for, at borgerne i Assens kommune får bortskaffet affaldet på en miljømæssig forsvarlig måde.\nAffal energi og miljø på Ringkøbing-Skjerns hjemmeside.\n← Skave møbler\nGenesis e330 gbs →


Som I ved, var det, der blev kaldt ”den liturgiske bevægelse” i begyndelsen af det tyvende århundrede, ønsket af pave Skt. Pius X, blevet udtrykt i en anden Motu proprio med titlen: Tra le sollicitudini (1903), at genoprette liturgien for at gøre (dens) skatte mere tilgængelige, således at det igen blev kilden til et autentisk kristent liv. Derfor er definitionen af liturgien, som ”højdepunktet og kilden til Kirkens liv og mission”, at finde i strukturen for Den hellige liturgi, Sacrosanctum Concilium, som stammer fra Vatikan II (se nr. 10). Det kan ikke gentages for ofte, at liturgien, som Kirkens højdepunkt og kilde, har sit grundlag i Kristus selv. Faktisk er vor Herre Den eneste og endelige Ypperstepræst i Den nye og evige Pagt, siden Han gav Sig selv hen som offer for vore synder, ” For ved ét eneste offer har Han for altid ført dem, Han helliger, til målet” (Hebr 10:14). Således som Den katolske Kirkes Katekismus erklærer: ”Det er dette Kristi mysterium, som Kirken forkynder og fejrer i sin liturgi, for at de troende må leve af det og vidne om det i verden” (nr. 1068). Denne ”liturgiske bevægelse” er en af de gode frugter af hvilken konstitutionen Sacrosanctum Concilium, som er den sammenhæng, hvori vi bør overveje Mortu proprio Summorum Pontificum fra d. 7. juli 2007, som vi er glade for at fejre i dette år både med stor glæde og taksigelse ved tiårsdagen for dets udgivelse. Vi kan derfor sige, at den ”liturgiske bevægelse”, der blev indledt af pave Skt. Pius X aldrig blev afbrudt, og at den stadig fortsætter i vore dage, hvor den følger den nye drivkraft, som den er blevet tilført af pave Benedikt XVI. Vedrørende dette emne må specifikt fremhæves den specielle omsorg og personlige opmærksomhed, han viste ved fejringen af Den hellige Liturgi som pave, samt de hyppige referencer i hans taler til dens centrale placering i Kirken liv og endelig hans to dokumenter Sacramentum Caritatis og Summorum Pontificam (begge fra læreembedet). Med andre ord det, der kaldes for liturgisk aggionamento, blev på en måde afsluttet af pave Benedikt XVI i Mortu proprio Summorum Pontificum. Hvad handler den om? Pave emeritus skelner mellem to former indenfor den samme Romerske ritus: En såkaldt” Ordinær” form, som tager udgangspunkt i Den Romerske Missales tekstgrundlag, der er revideret i overensstemmelse med retningslinjerne fra Det Andet Vatikan koncil, og en form defineret som den ”Ekstraordinære”, som svarer til den liturgi, man gjorde brug af, før den liturgiske aggiornamento. Derfor er der aktuelt i den Romerske eller Latinske rite to Missaler, som der gøres brug af: Den af Den velsignede pave Paul VI, den tredje udgave, dateret 2002 og Skt. Pius V, den sidste udgave, som blev kundgjort af Skt. Johannes XXIII, som går tilbage til 1962.\nI sit brev til biskopperne, der fulgte Motu proprio, forklarede pave Benedikt XVI meget omhyggeligt, at formålet med hans beslutning om at få de to Missaler til at sameksistere, ikke blot var for at tilfredsstille ønsker fra visse grupper af troende, som er knyttet til de liturgiske former, der gik forud Det Andet Vatikankoncil, men også for at muliggøre en gensidig berigelse de to former imellem, indenfor den samme Romerske Ritus, med andre ord ikke kun deres fredelige sameksistens, men også en mulighed for at fuldende dem ved at fremhæve det, der kendertegner dem respektivt. Han fremhævede især, at ” brugen af de to former i den Romerske Ritus, kan være gensidigt berigende. Nyere helgener og nye indledninger kan og bør indsættes i den gamle Missale … Fejringen af Messen, ifølge Paul VI’s Missale, vil være i stand til at demonstrere noget mere kraftfuldt end det hidtil har været tilfældet, det sakrale, som tiltrækker mange til den (Messeform) man tidligere gjorde brug af”. Det er med disse betingelser, at pave emeritus udtrykte sit ønske om at genåbne den ”liturgiske bevægelse”. I sogne, hvor det har været muligt at gennemføre Motu proprio, vidner pastorer om en større glæde både hos de troende og præsterne, som Fr. Rodheudt selv kan berette. De har også bemærket en indirekte følge samt en positiv åndelig udvikling i måden at opleve Den Eukaristiske liturgi på, som er i overensstemmelse med den ”Ordinære” form, især ved at genopdage de kropsholdninger, der udtrykker bøn foran Det Allerhelligste Sakramente: At knæle, at gøre knæbøjning mv., og videre også en stor genopdagelse af, hvad den hellige stilhed markerer ved Messeofferet, samt give præster og de troende mulighed for at tage, dette troens mysterium, som fejres, til sig. Det er også sandt, at liturgisk og åndelig dannelse må opmuntres og støttes. På samme måde vil det være nødvendigt at fremme en grundig og revideret læring for at komme ud over en overdreven formel ”rubricering”, når den Tridintiske Misssales Ritus skal forklares for dem, som endnu ikke er familiær med den, eller dem, som kun delvist har kendskab til den, samt dem der slet ikke kender den. For at gøre dette, er det nødvendigt at fuldføre en tosproget Messe på latin og det lokale sprog for at give en fuld, bevidst og intim og mere frugtbar deltagelse af lægfolket i Eukaristifejringen. Det er også nødvendigt at lægge vægt på kontinuiteten mellem de to Missaler ved hjælp af passende liturgisk katekese … Mange præster vidner om, at dette er en stimulerende opgave, fordi de er bevidste om, at i arbejdet med en liturgisk fornyelse, bidrager de med egne anstrengelser til den ”liturgiske bevægelse”, som vi netop taler om, med andre ord og i virkeligheden, til denne åndelige og mystiske fornyelse, som derfor er af en missionerende karakter, hvilket var hensigten ifølge Det Andet Vatikankoncil, og hvortil pave Frans kalder os. Liturgien må derfor altid blive reformeret, således at den er mere trofast overfor dens mystiske væsen. Men det meste af tiden er denne ”reform”, der erstattede den ægte ”fornyelse”, og som var Det Andet Vatikankoncil intention, blevet ført ud i livet med en overfladisk ånd og på grundlag af et enkelt kriterium: For at undertrykke alle dele af arvegodset, som må betragtes at være helt igennem negativt og gammeldags, så der kunne graves en grøft mellem tiden før og tiden efter koncilet. Nu er det nok, der må samles op på den hellige liturgis konstitution, og den må læses med ærlighed uden at forråde dens mening og for at forstå, at det sande formål med Det Andet Vatikankoncil ikke var at starte en reform, som kunne være et påskud for at bryde med traditionen, men det modsatte, nemlig at genopdage og bekræfte traditionen i dens dybeste forstand. Faktisk er det, der er blevet kaldt ”reformen af reformen”, og som mere præcist burde kaldes ”riternes gensidige berigelse”, for at benytte et udtryk fra Benedikts VXI’s læreembede, først og fremmest en åndelig nødvendighed. Og den angår helt åbenbart Den Romerske Ritus’ to former. Den særlige omhu, som liturgien bør vises: Vigtigheden af at ophøje den, arbejde for dens skønhed, dens hellige karakter og at holde den rette balance mellem lydighed og tradition og den legitime udvikling, blev forkastet absolut og radikalt samt enhver hermeneutikkens diskontinuitet eller brud: Disse nødvendige elementer er hjertet i al kristen autentisk liturgi. Kardinal Joseph Ratzinger gentog utrætteligt, at den krise, som har rystet Kirken i 50 år, hovedsagelig efter Det Andet Vatikankoncil, er forbundet med liturgiens krise, og derfor til en mangel på respekt, en afsakralisering og en udjævning af de nødvendige elementer i den guddommelige tilbedelse. ”Jeg er overbevist om,” skriver han, ”at krisen i Kirken, som vi i dag oplever i stor udstrækning skyldes liturgiens opløsning”.\nI sandhed ønskede Det Andet Vatikankoncil at fremkalde en større aktiv deltagelse af Gudsfolket og at udvirke daglige fremskridt i de troendes kristne liv (se Sacrosanctum Concilium, n. 1). Helt sikkert blev der taget nogle gode initiativer vedrørende dette. Imidlertid kan vi ikke lukke vore øjne for den katastrofe, den ødelæggelse og det skisma, som de moderne tilhængere af den levende liturgi forårsagede ved at genskabe Kirkens liturgi, så den passede til deres ideer. De glemte, at den liturgiske handling ikke alene er en BØN, men også og frem for alt er et MYSTERIUM, hvori noget fuldendes for os, som vi ikke helt kan forstå, men som vi må acceptere og modtage ved tro, kærlighed, lydighed og beundrende tavshed. Og dette er den egentlige betydning af en aktiv deltagelse af de troende. Det handler ikke udelukkende om en ydre aktivitet, rollernes fordeling og funktioner indenfor liturgien, men snarere om en intens og aktiv modtagelse: Denne modtagelse er i Kristus og med Kristus med ens eget ydmyge offer i stille bøn og gennem en kontemplativ tilstedeværelse. Troens alvorlige krise er ikke kun at finde hos de troende, men også hos – og specielt blandt mange præster og biskopper, der har gjort det umuligt for os at forstå Den Eukaristiske liturgi som et offer, som er identisk med den handling, der blev udført en gang og for alle af Jesus Kristus, der gjorde korsets offer nærværende på en ikke-blodig måde, gennem Kirken, tider, steder, folk og nationer. Der er ofte en profan tendens til at reducere Den hellige Messe til et simpelt fælles måltid, fejringen af en profan fest, menighedens fejring af sig selv eller endnu værre en frygtelig afledning fra kvalen ved et liv, som ikke længere har nogen mening eller frygten for at stå ansigt til ansigt med Gud, fordi Hans blik afslører – og forpligter os på at se sandfærdigt og uforfærdet på det grimme, som er i vort indre liv. Men Den hellige Messe er ikke en afledning. Den er Kristi levende offer, Han som døde på korset for at befri os fra synd og død, med det formål at åbenbare Gud Faders kærlighed og herlighed. Mange katolikker ved ikke, at det egentlige formål med enhver liturgisk fejring er at herliggøre og tilbede Gud samt frelsen og helliggørelsen af menneskeheden, eftersom det er i liturgien, at ”Gud fuldt og helt herliggøres og menneskeheden helliggøres” (Sacrosanctum Concilium, nr. 7). De fleste af de troende – her inkluderet præster og biskopper – har intet kendskab til denne koncilets lære. Ligesom de ikke ved, at de sande tilbedere af Gud ikke er dem, der reformerer liturgien i overensstemmelse med deres egne ideer og kreativitet, for at gøre det noget behageligt for verden, men snarere dem, der reformerer verden i dyb overensstemmelse med Evangeliet, så der gives adgang til den liturgi, der er en refleksion af den liturgi, der fejres i al evighed i det himmelske Jerusalem. Som Benedikt XVI ofte understregede: Liturgiens kerne er tilbedelsen og dermed Gud. Derfor er det nødvendigt at erkende, at den alvorlige og dybe krise, der har påvirket liturgien og selve Kirken siden koncilet, skyldes den kendsgerning, at Dens CENTRUM ikke længere er Gud og tilbedelsen af Ham, men snarere mennesket og dets påståede evne til at ”foretage sig” noget for at være optaget af et eller andet under Eukaristifejringen. Selv i dag underkender et stort antal Kirkeledere den alvorlige krise, som Kirken gennemgår: Relativisme i forhold til doktrin, moral og læring af disciplin, et alvorligt misbrug (af liturgien), en afsakralisering samt en almindeliggørelse af Den hellige Liturgi, alt dette på bekostning af en mere social og horisontal opfattelse af Kirkens mission. Mange tror og proklamerer højt og længe, at Det Andet Vatikankoncil skabte et sandt forår i Kirken. Ikke desto mindre ser et voksende antal af Kirkelederne dette ”forår” som en afvisning og afkald på Hendes (Kirkens) århundredegamle arv, eller endda som et radikalt spørgsmål om Hendes fortid og tradition. Det politiske Europa dadles for at se bort fra eller benægte sine kristne rødder. Men den første til at benægte sine kristne rødder og fortiden er ubestrideligt Den post-konciliære Katolske Kirke. Nogle biskopkonferencer afviser endda at oversætte den originale latinske tekst i Den Romerske Missale. Nogle hævder, at den enkelte lokale kirke kan oversætte Den Romerske Missale, ikke i overensstemmelse med Kirkens hellige arv ved at følge metoder og principper angivet af Liturgiam authenticam, men ved at følge fantasier og ideologier og kulturelle udtryk, som de siger, der kan forstås og accepteres af folk. Men folk ønsker at blive indført i Guds hellige sprog. Evangeliet og selve åbenbaringerne er ”genfortolket”, ”sat i sammenhæng” og tilpasset den dekadente vestlige kultur. I 1968 skrev biskoppen af Metz i Frankrig i bispedømmets nyhedsbrev en forfærdelig og oprørende ting, som syntes at være et ønske om et fuldstændigt brud med Kirkens fortid. Ifølge denne biskop må vi i dag nytænke frelsens koncept bragt til os af Jesus Kristus, fordi den apostoliske Kirke og de kristne menigheder i kristendommens tidligste århundreder ikke havde forstået noget af Evangeliet. Kun i vor tid er frelsesplanen frembragt af Jesus blevet forstået. Her er den dristige og overraskende udtalelse fra biskoppen af Metz:\nForandringen af verden (civilisationens forandring) lærer og kræver en forandring i frelsens koncept bragt til os af Jesus Kristus, denne forandring afslører for os, at Kirkens tanker omkring Guds plan var utilstrækkelige rent evangelisk før den nuværende ændring … Ingen periode har været så egnet som vores til at forstå det evangeliske ideal for det broderlige liv.\nMed en vision som denne er det ikke overraskende, at ødelæggelse, destruktion og krig har fulgt og varet ved i denne tid på det liturgiske, doktrinære og moralske niveau, fordi man hævder, at ingen periode har været i stand til at forstå ”det evangeliske ideal”, så godt som vores. Mange nægter at indse, at Kirken arbejder på en selvdestruktion gennem en frivillig ødelæggelse af Hendes doktrinære, liturgiske, moralske og pastorale grundlag. Men flere og flere røster fra højt rangerede prælater bekræfter hårdnakket de indlysende doktrinære, moralske og liturgiske fejl, som er blevet fordømt hundredvis af gange og arbejder på at ødelægge den smule tro, der er forblevet i Gudsfolket, mens Kirkens båd sejler på den dekadente verdens stormende hav og bølgerne som skyller ind over skibet, så det allerede er ved at blive fyldt med vand, og et voksende antal Kirkeledere og troende råber: ” Tout va très bien, Madame la Marquise!” (”Her går det godt, fru kammerherreinde”, refrænet fra en populær revyvise fra 1930’erne, hvor de ansatte hos en adelskvinde meddeler hende en række katastrofer). Men virkeligheden er helt anderledes. I virkeligheden som kardial Ratzinger sagde:\nHvad paverne og koncilfædrene forventede, var en ny katolsk enhed, og i stedet har man opdaget en uenighed, som – for at bruge Paul VI’s ord – synes at have ændret sig fra selvkritik til selvødelæggelse. Der har været en forventning om en fornyet entusiasme, og i stedet er det for ofte endt med kedsomhed og mismod. Der har været en forventning om et skridt fremad, og i stedet fandt man sig selv stående overfor dekadencens progressive proces, som i en stor udstrækning antagelig har udfoldet sig under dække af ”koncilets ånd” og ved at gøre dette, har man rent faktisk miskrediteret det i stigende grad.\n”Ingen kan med alvor afvise de kritiske manifestationer” og liturgiske krige, som Det Andet Vatikankoncil førte til. I dag er disse fortsat med at fragmentere og ødelægge Den hellige Missale Romanum ved at reducere den til eksperimenter i kulturel diversitet samt uddrag af liturgiske tekster. Her er jeg glad for at kunne lykønske det fantastiske og vidunderlige arbejde, der er blevet fuldført gennem Vox Clara af de engelsksprogede bispekonferencer og af de spanske – og koreanske bispekonferencer osv., som omhyggeligt har oversat Missale Romanum i fuldkommen overensstemmelse med retningslinjerne og principperne i Liturgiam authenticam og Kongregationen for Gudstjenester og Sakramenter har garanteret dem recognitio (godkendelse).\nSom en følge af udgivelsen af min bog: Gud eller intet, har folk spurgt mig om ”de liturgiske krige”, der i årtier alt for ofte har splittet katolikkerne. Jeg erklærede, at det er en afvigelse, fordi liturgien, der er blevet en kampplads, hvorpå katolikker burde erfare sandhedens enhed i tro og i kærlighed, og det er selvfølgelig uholdbart at fejre liturgien, mens man i sit hjerte bærer på broderlig strid og bitterhed. Desuden betonede Jesus ikke kraftigt sine ord, når Han sagde: ”Når du derfor bringer din gave til alteret og dér kommer i tanke om, at din broder har noget mod dig, så lad din gave blive ved alteret og gå først hen og forlig dig med din broder; så kan du komme og bringe din gave” (Matt 5: 23-24).\nLiturgien bevæger på sin side de troende, der er fyldt med ” påskens Sakramenter” til at være ”et i hellighed”, den beder om, at de må holde fast i deres liv, hvortil de er blevet grebet af deres tro: En fornyelse af Eukaristiens pagt mellem Herren og mennesket, som trækker de troende ind i Kristi overbevisende kærlighed og gør dem brændende. Fra liturgien og specielt fra Eukaristien, der er som et fond, hvorfra nåden udøses, udgår også menneskets helliggørelse i Kristus samt herliggørelsen af Gud, det er hertil at alle andre aktiviteter i Kirken i sidste ende rettes mod, og dette er gjort mulig på den mest effektive måde (Sacrosanctum Concilium, nr. 10).\nI dette møde med Gud ”ansigt til ansigt”, som liturgien er, må vort hjerte være rent og uden fjendskab, hvilket forudsætter, at enhver må respekteres. Det betyder konkret, og skønt at det må genbekræftes, at Det Andet Vatikankoncil aldrig bad om, at foretage en tabula rasa af fortiden og dermed opgive Missalen, som siges at stamme fra Skt. Pius V, som skabte mange helgener, og bare for at nævne tre meget beundringsværdige præster: Skt. Jean-Baptiste-Marie Vianney (præsten fra Ars), Skt. Pius fra Pietrelcina (Padre Pio) og Skt. Josemaria Escriva de Balaguer, på samme tid er det også nødvendigt at fremme den liturgiske fornyelse ønsket af samme koncil, og derfor blev de liturgiske bøger opdateret til at følge konstitutionen Sacrosanctum Concilium i særdeleshed Missalen, som siges at stamme fra den salige pave Paul VI. Og jeg tilføjede, at det allervigtigste er, uanset om man fejrer Messen i den Ordinære eller Ekstraordinære form, at give de troende adgang til det, de med rette kan forvente: Liturgiens skønhed, dens hellighed, stilheden, meditationen og tilbedelsen. Liturgien bør stille os ansigt til ansigt med Gud i et personligt og intenst møde, hvor vi bliver draget ind i Den hellige Treenigheds indre liv. Når han talte om usus antiquio (Den ældre Messeform) i ledsageskrivelsen til Summorum Pontificum, sagde pave Benedikt XVI følgende:\nUmiddelbart efter Det Andet Vatikankoncil forventede man, at anmodninger om brug af Den Tridentinske Liturgi fra 1962 i hovedsagen ville komme fra den ældre generation, der var vokset op med den, men efterfølgende har det med al tydelighed vist sig, at unge mennesker også har opdaget denne liturgi, følt sig tiltrukket af den og i den fundet en form for møde med Den hellige Eukaristis Mysterium, som har sagt dem noget helt særligt.\nDette er en uomgængelig virkelighed, et sandt tidens tegn. Når unge mennesker udebliver fra den hellige liturgi, er vi nødt til at spørge os selv hvorfor. Vi må sørge for, at den nyere Messeform (usus recentior) også giver mulighed for et sådant møde på den via pulchritudinis,(skønhedens vej) som gennem sin hellige ritus fører frem til den levende Kristus og til arbejdet i Hans Kirke i dag. For Eukaristien er ikke en slags ”måltid blandt venner”, en selskabelig sammenkomst i menigheden, men et helligt mysterium, vor tros store mysterium, fejringen af Jesu Kristi Forløsning af os, ihukommelsen af Jesu død på korset for at befri os for vore synder. Den hellige Messe bør derfor fejres med den samme skønhed og inderlighed, som den hellige sognepræst fra Ars, Padre Pio eller Josemaria gjorde, og det er en uomgængelig betingelse for at nå frem til en forsoning på det liturgiske område, – om jeg så må sige ”ad den slagne vej”. Jeg vil derfor på det bestemteste afvise, at vi skal spilde vores tid med at sætte den ene liturgi op mod den anden, Skt. Pius V’s Messe op mod den hellige Paul VI’s Messe. Det, det drejer sig om, er derimod, at vi skal begive os ind i liturgiens store stilhed ved at lade os berige af alle de liturgiske former, hvad enten de er latinske eller østkirkelige. For uden denne stilhedens mystiske dimension og uden en kontemplativ ånd vil liturgien fortsat give anledning til hadefulde splittelser og ideologiske konfrontationer og den offentlige ydmygelse af den svage af dem, som hævder sig en vis myndighed. I stedet for at være en lejlighed til at konfrontere og hade hinanden bør liturgien bringe os alle sammen til enhed i troen og til den sande viden om Guds Søn, til at modne menneskeheden til at rumme hele Kristi fylde, … og ved at leve i kærlighedens sandhed vil vi vokse ind i Kristus, så vi kan blive oprejst i alle ting for Ham, som er hovedet (Ef 4:13-15).\nSom I ved, den store tyske liturg Msgr. Klaus Gambler (1919 – 1989) benyttede ordet Heimat til at betegne det fælles hjem eller ”det lille hjemland”, som katolikker er samlet omkring, nemlig Det hellige Offers alter. Fornemmelsen af det hellige, der genskaber og overrisler Kirkens ritus, er liturgiens uadskillelige korrelativ. I de seneste årtier er rigtig mange af de troende blevet dårligt behandlet eller bebyrdet med helt igennem forstyrrende Messefejringer, som har været præget af en overfladisk og ødelæggende subjektivisme og det til et punkt, hvor de ikke har kunnet genkende deres Heimat, deres fælles hjem, hvoraf de yngste end ikke har kendt til dets eksistens. Hvor mange er ikke løbet væk, især de mindst betydningsfulde og de fattigste. De er på en måde blevet ”liturgisk statsløse”. Den ”liturgiske bevægelse”, som de to former (af Den Latinske Ritus) er forbundet med, sigter derfor på at genoprette deres Heimat og dermed bringe dem tilbage til deres fælles hjem, for vi ved udmærket godt, at i værket Sacramental Theology, af Joseph kardinal Ratzinger, før offentliggørelsen af Summorum Pontificum, havde påpeget at krisen i Kirken og dermed krisen, der er opstået grundet svækkelsen af troen, i et stort omfang stammer fra måden, hvorpå vi har taget hånd om liturgien, hvilket kan sammenfattes i det gamle ordsprog: lex orandi, lex credendi (Bønnen afspejler troen). I forordet til den franske udgave La réforme de la liturgie romaine (Den Romerske liturgis reform) skrev han (den fremtidige pave Benedikt XVI) med læreembedets styrke og som et ekko af Msgr. Gambler, og jeg citerer:\nEn ung præst fortalte mig for nylig, ”Det, vi har behov for i dag, er en ny liturgisk bevægelse”. Dette var et udtryk for en bekymring, som kun de, der virkelig vil se bort fra tingenes egentlige tilstand i dag kan gøre. Hvad der var vigtigt for denne præst, var ikke at vinde nye dristige friheder: Hvilke friheder har man ikke allerede på arrogant vis tiltaget sig? . Han mente, at vi havde brug for en ny begyndelse, som kommer fra selve liturgien, ganske som den liturgiske bevægelse havde til hensigt, da den var på sit højdepunkt, da det ikke var et spørgsmål om at fremstille tekster eller opfinde handlinger og former, men om at genopdage det levende centrum, at gå direkte til sagens kerne, være klar i sin tale om liturgien, så fejringen kommer fra dens inderste kerne. Den liturgiske reform i dens konkrete gennemførelse har forårsaget det, at den kom på afveje og langt væk fra det, den var tiltænkt. Resultat var ikke en revitalisering, men en ødelæggelse. På den ene side har vi en liturgi, der har degenereret sig selv, så den er blevet et show, hvor man forsøger at gøre religion interessant ved hjælp af moderne fornyelse og fængende moralske holdninger med kortvarig holdbarhed, udarbejdet af sammenslutningen af liturgiske håndværkere samt en udtalt tilbagetrækning foretaget af dem, der på vegne af dem, der i liturgien ikke søger en åndelig ”eminence”, men snarere et møde med Den levende Gud for Hvem al ”denne gøren sig til” bliver meningsløs, eftersom dette møde alene er i stand til at give adgang til tilværelsens sande rigdomme. På den anden side er der bevarelsen af de rituelle former, hvis pragt altid bevæger en, men som i sit ekstreme udtryk manifesterer en stædig isolation og i sidste instans kun efterlader vemod. I sandhed – imellem disse to poler – er der stadig præsterne og deres sognebørn, som fejrer den nye liturgi med respekt og højtidelighed, men de er tvivlrådige vedrørende modsætningen mellem disse to ekstremer samt den manglende indre enhed i Kirken, og endelig fremstår deres troskab sært fejlagtigt i mange henseende, fordi den blot tager form af et personligt neokonservativt udtryk. Fordi situationen er sådan, er en ny åndelig impuls nødvendig, hvis liturgien skal være mere være mere for os end en fælles aktivitet i Kirken, og noget der foregår på skrømt. Man kan ikke ”udforme” en liturgisk bevægelse af den slags – endnu mindre end man kan ”udforme” en levende ting – men man kan bidrage til dens udvikling ved at stræbe efter at assimilere en ny liturgisk ånd og ved offentligt at forsvare, hvad man har modtaget på denne måde.\nJeg tror, at dette lange citat, som er meget præcist og klart vil have Jeres interesse som en opstart på dette kollokvium og samtidig være behjælpelig til at påbegynde overvejelserne vedrørende ”the source of the future (Fremtidens kilde), om en del af motu proprio Summorum Pontificum. Tillad mig at udtrykke en overbevisning, jeg har bevaret dybt i mig for en rum tid: Den Romerske Liturgi, forenet i sine to former, som i sig selv er ”frugten af en udvikling”, således som den store tyske liturg Joseph Jungmann (1889-1975) udtrykte det, kan indlede den afgørende proces i den ”liturgiske bevægelse”, som så mange præster og troende har ventet på så længe. Hvor skal den begynde? Jeg tager mig friheden til at foreslå følgende tre veje: Som jeg sammenfatter i tre bogstaver SAF: Silence – adoration – formation (Stilhed, Tilbedelse og Uddannelse). Først og fremmest den hellige stilhed, uden hvilken vi ikke kan møde Gud. I min bog: The Power of Silence (Stilhedens styrke) skriver jeg: ”I stilheden, erhverver mennesket sit adelsmærke og sin storhed alene, hvis det ligger på sine knæ for at lytte til og tilbede Gud” (nr. 66). Det næste er tilbedelse, i denne henseende citerer jeg min åndelige erfaring fra samme bog, The Power of Silence:\nFor mit vedkommende ved jeg, at alle min dags store øjeblikke findes i de uvurderlige timer, hvor jeg ligger på knæ i mørket foran Det Allerhelligste Sakramente, som er vor Herre Jesu Kristi Legeme og Blod. Jeg er så at sige opslugt af Gud og omfattet på alle sider af Hans tilstedeværelse. Jeg ville ønske, at jeg lige nu tilhørte Gud helt og aldeles og kunne dykke ned i Hans kærligheds renhed. Og dog må jeg kundgøre, hvor fattig jeg er, hvor langt fra at elske vor Herre, som Han elskede mig, til det punkt hvor Han ofrede Sig Selv for min skyld (nr. 54).\nEndelig må den liturgiske uddannelse må baseres på en formulering af troen eller katekesen, som er hentet i Den katolske Kirkes Katekismus, og som værner os mod mulige, vilde og abstrakte formuleringer fra teologer, som længes efter ”nyheder”. Dette er, hvad jeg sagde i forbindelse med det, der almindeligvis kaldes- og humoristisk defineres som ”London diskursen” den 5. juli 2016, og det blev fremlagt under den tredje internationale konference i Sacra Liturgia:\nDen liturgiske uddannelse, der er primær og væsentlig … er en fordybelse i liturgien, i det dybe Gudsmysterium med Ham som vor elskende Fader. Det handler om at udleve liturgien i al dens rigdom, så når vi har drukket fra dybderne af dens fond, er vi altid tørstige efter dens lyksaligheder, dens orden og skønhed, dens stilhed og fordybelse, dens triumf og tilbedelse, dens mulighed for at knytte os tæt til Ham, som arbejder i- og gennem Kirkens hellige riter.\nI denne globale sammenhæng beder jeg Jer ydmygt om, i troens ånd og dybe fællesskab med Kristi lydighed på korset, at benytte Summorum Pontificum meget omhyggeligt, ikke som et negativt tilbageskuende parameter eller som noget, der bygger mure og skaber en ghetto, men som et vigtigt og dybtfølt bidrag til Kirkens nuværende og fremtidige liv og dermed til den liturgiske bevægelse i vor tid, hvorfra flere og flere mennesker og specielt de unge kan drages til de mange ting, som er sande, gode og smukke.\nJeg vil afslutte denne introduktion med Benedikt XVI oplysende ord, som stammer fra slutningen af den prædiken, han gav i 2008 ved højtideligheden for de to helgener Skt. Peter og Skt. Paul: ”Når verden overalt er blevet Guds liturgi, da vil den i sin virkelighed være blevet tilbedelse, og da vil den have nået sit mål sikkert og forsvarligt”.\nJeg takker Jer for Jeres venlige opmærksomhed. Og må Gud velsigne Jer og fylde Jeres liv med Hans stille nærvær.\nPræfekt for Kongregationen for Gudstjenester og Sakramenter.\nDen engelske udgave af denne indledningstale er publiceret på Catholic World Report d. 31. marts 2017. Den kan læses på: http://www.catholicworldreport.com/2017/03/31/cardinal-sarahs-address-on-the-10th-anniversary-of-summorum-pontificum\nWritten by gudsbarmhjertighed Posted in Articles, Church, Communion, Eucharist, Faith, Liturgy, Magisterium, Orthodoxy


Blue Water er involveret i succesrigt projekt med NGO’en Hope Walks, der hjælper etiopiske børn med sygdommen klumpfod\nBlue Waters Aid & Development-afdeling blev først på året kontaktet af en kunde vedrørende transport af en specialforsendelse fra Shanghai i Kina til NGO’en Hope Walks i Addis Ababa, Etiopien.\nTransporten blev udfordret af mangel på tomme containere i Shanghai samt fuldt bookede skibe som følgevirkninger af Covid-19. Alligevel lykkedes det Blue Water at finde en container samt plads på det ønskede skib – og dermed var transporten sikret.\nKontakten med modtageren i Etiopien var på forhånd etableret, og fortoldningsprocessen blev startet op i god tid, så containeren kunne leveres fra Djibouti Havn til Addis Ababa straks efter skibets ankomst.\n”De medicinske forsyninger som bruges til behandling af deformiteten klumpfod blev leveret i helhold til tidsplanen og til alle parters tilfredshed – og så kunne Hope Walks fortsætte det vigtige arbejde”, fortæller Nicklas Christensen fra Blue Waters nødhjælpsafdeling i Billund. Afdelingen stod for det vigtige og grundige arbejde med de mange dokumenter og selve bookingen.\nNational Clubfoot Program\nHope Walks er involveret i udrulningen af det nye program i Etiopien kaldet ”National Clubfoot Program” som er udbredt til 48 lokale, offentlige hospitaler, som nu kan behandle sygdommen.\nKlumpfod er en fødselsdefekt, som påvirker op mod 200.000 børn årligt. Der fødes hvert år mere end 4000 børn med denne misdannelse alene i Etiopien. I langt de fleste tilfælde er årsagen til sygdommen ukendt, og det livslange handikap samt de sociale og økonomiske konsekvenser er en stor byrde for den ramte person.\n”Blue nødhjælpsafdeling er glad for at kunne være med til at sikre successen omkring projektet - og ikke mindst at kunne klare levering til tiden og indenfor budgettet”, slutter Nicklas Christensen.\nHope Walks er en kristen nonprofit organisation med base i Dillsburg, Pennsylvania, USA, som behandler børn født med klumpfod i udviklingslande i hele verden. Hope Walks driver over 130 klinikker i 16 lande inklusive Etiopien, Niger og Den Dominikanske Republik.