TEMA: VI SKABER LIV DET SPILLER FOR KREAFUNK HANTWERK SKABER LIV VED MOLEN VI SKAL FORELSKE OS I VORES OPGAVER MENNESKET I CENTRUM MANGFOLDIGHED OG LIV I BASAREN DET NYE SORT I FREDERIKSGADE\nDESIGNERDUO VIL INSPIRERE\nDIG TIL AT BLIVE\nIVÆRKSÆTTER OPSKRIFTEN ER TRO, MOD OG NETVÆRK W W W.OL AVDELINDE.DK\nT E K S T: V I B E K E C. L A R S E N / F O T O : T H O M A S S I N K B Æ K\nVI SKABER LIV Olav de Linde, grundlægger og indehaver, Byggeselskab Olav de Linde Det har i mange år været mottoet i Byggeselskab Olav de Linde, for det er det, vi gør. Vi renoverer gamle fabrikker, industriområder og pakhuse og giver dem nyt liv som moderne erhvervslejemål med respekt for hver enkelt bygnings historie.\nByggeselskab Olav de Linde har vi 1400 erhvervslejemål, og jeg kan næsten huske dem alle i hovedet, for hvert enkelt er unikt og har sin helt egen fortælling. Mange mener sikkert, at det er mest hensigtsmæssigt at jævne gamle, udtjente fabrikker og industriområder med jorden og bygge nye ejendomme. Det kan godt være, at man kan lave moderne huse med godt indeklima og store vinduer, men der er en ting, man ikke kan skabe på et tegnebræt – og det er husets sjæl. Mange danskere elsker at rejse til Italien, hvor de falder i svime over det pittoreske forfald. De afskallede vægge og blanke mursten har ’charme og patina’, men i Danmark ville de samme huse få prædikatet ’dårlig vedligeholdelse’. Hvor er det synd, at mange kun kan\nLayout, tekst, produktion:\tRedaktion ODL:\tFotografer:\tForsidefoto:\tAnnoncesalg:\tTryk:\tOplag:\nAidgency ApS, kontakt@aidgency.dk Sten Bjerregaard, sb@olavdelinde.dk Jesper Balleby og Thomas Sinkbæk Jesper Balleby Olav de Linde, sb@olavdelinde.dk Scanprint A/S 13.900 stk.\nse charmen i det gamle og forfaldne, når de bevæger sig udenfor landets grænser, for vi har masser af gamle bygninger herhjemme, som har sjæl og charme. Bygninger, der kan blomstre op, hvis man hjælper dem lidt på vej. Der er i øvrigt også sund fornuft og god økonomi i at renovere frem for altid at rive ned og bygge nyt. Hos Byggeselskab Olav de Linde er genanvendelse ikke bare et smart modeord. Vi genbruger så meget som muligt, når vi renoverer de gamle ejendomme, og er der en sjov genstand fra lokalernes tidligere liv, lader vi dem være, da de er med til at bevare stedets historie. I denne udgave af Olav de Linde Magasinet sætter vi fokus på at skabe liv. Læs blandt andet om den asiatiske restaurant Running Ping\ni Frederiksgade, som er åbnet med et nyt ’social dining’-koncept. Bazar Vest fejrer 20 års jubilæum og har i de år ikke bare skabt liv, men historie. På Mindet 6D forsøger den passionerede designer-duo Kreafunk at nedbryde grænserne mellem kreativitet og funktionalitet. Vi har i øvrigt store planer for Mindet 6, som vi også afslører i dette nummer af Olav de Linde Magasinet. Dette nummer af Olav de Linde Magasinet bliver det sidste. Vi har været stolte af og glade for magasinet, hvor vores mange lejere har haft mulighed for at fortælle historier fra netop deres hjørne af verden, men nu føler vi, at tiden er inde til, at vi må sige farvel til magasinet og gå nye veje. Hvorhen vil tiden vise.\nAlle henvendelser vedr. redaktionelle spørgsmål bedes stillet til rene@aidgency.dk. Artiklerne i magasinet er ikke nødvendigvis udtryk for Byggeselskab Olav de Lindes holdninger. Eftertryk og kopiering af artikler, billeder eller annoncer må kun ske efter godkendelse hos Olav de Linde med tydelig angivelse af Olav de Linde Magasinet som kilde, ligesom gængse citatregler skal overholdes. Scan og læs den digitale udgave af magasinet\nINDHOLD 04 08 12\nBYGGESELSKAB OLAV DE LINDE:\nDet spiller for Kreafunk\nHANTWERK: Hantwerk skaber liv\nTKT: Vi skal forelske os i vores opgaver\nNOTABENE: BAZAR VEST: Mangfoldighed og liv i basaren\nRUNNING PING: Det nye sort i Frederiksgade\nI 20 ÅR HAR BAZAR VEST GIVET LIV OG ARBEJDSPLADSER TIL GELLERUP Indkøbscentret er blevet et af de bedste eksempler på vellykket integration.\nT E K S T: H A N N E H E D E T O F T / F O T O : J E S P E R B A L L E BY\nI et af byens boblende iværksætterkvarterer arbejder designduoen KREAFUNK på at fusionere design og funktionalitet. Bag virksomhedens enorme vækst står, foruden duoen selv, et stærkt netværk – og nu vil Kenneth Melchoff Bahnsen og Ruben Fog-Fredsgaard gerne give det videre.\nan skal ikke være bange for at spørge om hjælp. Vi er et godt eksempel på, at netværk virker, og det vil vi gerne give videre,” siger Kenneth Melchoff Bahnsen. Det handler om at inspirere andre til at turde blive iværksættere. At give andre modet til at gribe knoglen og ringe til de virksomheder, som kan det, de gerne selv vil mestre. ”Man kan også få rigtig god sparring i regionernes Væksthuse i opstartsfasen, som er en superfed proces. Lidt farlig og lidt spænd ende. Ruben og jeg delte på et tidspunkt månedsløn, og jeg har også haft slukket for strømmen. Men man skal turde at tro på tingene og kaste sig fuld frontalt ind i det.” En strategi, der har vist sig yderst succesfuld for duoen KREAFUNK. FUNKY FUNKTIONALITET TIL TONERNE De to gamle venner Kenneth og Ruben lever og ånder for musik. Hver dag. Derfor har mu-\nsikken lige fra begyndelsen været det naturlige omdrejningspunkt for mange af KREAFUNK’s produkter, hvor de typisk fusionerer lydsystemer og et design, der har en urban vibe. ”I 2011 fik jeg ideen om en integreret docking station i en hylde og vendte det med Ruben. Han er den fødte købmand og så straks forretningsmuligheder. Tre uger efter havde vi bygget den første prototype.” Via væksthuset fik de hylden med på en lille messe i Herning, og det satte yderligere turbo på tankerne om et liv som selvstændige for de to venner, der begge er uddannede sælgere inden for interiørbranchen. ”Ruben har blandt andet haft en lederstilling i I va, så foruden købmandsgenet havde han også erfaring med ledelse og administration. Selv havde jeg speciale i VVS og solgte derfor især bad/køkken som indretningskonsulent i bolighuset Living. Her lærte jeg også at tegne – og kom faktisk senere til at undervise i de her tegneprogrammer.”\nMed et godt miks af kompetencer helt på plads, stiftede Ruben Fog-Fredsgaard og Kenneth Melchoff Bahnsen i 2012 KREAFUNK og rykkede ind i et lille kontor i Skolegade. Oprindeligt mødte de to hinanden gennem en gammel kollega og fælles ven, som i øvrigt også i dag, er en af KREAFUNKS store danske kunder. Han driver nu Living møbelstudie i Holstebro og præsenterede duoen for House Doctor, en familiedrevet interiørvirksomhed med hovedkontor i Ikast og forhandlere over det meste af verden. ”House Doctor testede os via messer og opgaver på fremtidige produkter. I 2013 indgik vi et samarbejde, hvor de fik en del af vores virksomhed. Derpå startede vores væksteventyr for alvor.” VERDENS BEDSTE ARBEJDSPLADS KREAFUNK oplever fortsat en eksplosiv vækst, og fra den spæde start i 2012 til og med 2016 er omsætningen blevet over 500\ngange større. I 2016 syntes duoen, det var tid til at stå på egne ben og købte House Doctor ud. Fra at have haft showroom og en stor organisation i ryggen i Ikast, sidder Ruben, Kenneth og deres seks ansatte, som i løbet af 2017 bliver til otte, i dag centralt i Aarhus. ”Mindet ligger bare et skridt fra Balticagade, som er et superfedt miljø. Vi elsker den rå bygning her, og har ligesom Olav de Linde øje for den enkelte bygnings sjæl,” fortæller Kenneth. Foruden udviklingen af unikke nicheprodukter er det KREAFUNK’s ambition at skabe verdens bedste arbejdsplads. ”For at drive den her maskine, skal medarbejderne brænde på samme måde som os. Vi vil gerne give folk mulighed for at vokse og tilbyder masser af frihed under ansvar. Men vi har også fokus på at undgå stress og hol-\nder os i det store hele inden for en 37 timers arbejdsuge.” HOLD FAST I UENIGHEDEN I dag har KREAFUNK fokus på konsumprodukter, som er godt design – til rimelige priser. Duoen arbejder på 16 nye produkter, som ligger lidt ud over det elektroniske, men har en kobling til de øvrige 45 varenumre. ”Vi er nødt til at være nyskabende for fortsat at vækste, og KREAFUNKs eventyr er først lige begyndt. I 2017 vil vi vækste med 30 % gennem strategiske tiltag, fx skal Tyskland være vores største eksportmarked, så vi tager i år på hele seks messer dernede.” I alt besøger virksomheden 18 europæiske messer i 2017, og en del af KREAFUNK’s\nsucces udspringer af, at Ruben og Kenneth fortsat selv kommer på messerne for at få en tæt føling med markedet og personligt møde og servicere kunderne – i øjenhøjde. ”Det er, som også indbyrdes uenighed, supervigtigt. Ruben og jeg er vidt forskellige og supplerer derfor hinanden rigtig godt – også i beslutningstagningen. Dermed kan vi sammen tage KREAFUNK rigtigt langt.”\nKREAFUNK KOMMER VERDEN RUNDT Virksomheden har distributører i Island og Australien, som har været på kundelisten et par år, samt på de relativt nye markeder USA, Canada og Rusland. Ellers foretager KREAFUNK direkte salg til deres omkring 1.300 forhandlere, som er fordelt på 43 lande – primært inden for EU. www.kreafunk.com NB. SE FLERE BILLEDER FRA KREAFUNK PÅ OLAVDELINDE.DK\nKontor • 431 m²\nVelrenoveret og lyst kontordomicil Wichmandsgade 1, stuen • 5000 Odense C • Optimal hjørnebeliggenhed i dynamisk erhvervsområde tæt på Odense Banegård • Regulært kontor med godt lysindfald og spændende potentiale • Gode parkeringsmuligheder\n”DET, VI GØR RIGTIGT, ER AT SIGE, AT DET HER ER VI GODE TIL, OG DET HER SKAL ANDRE GØRE” 8\nHANTWERK SKABER LIV VED MOLEN Masser af øl i 21 haner, et splinternyt mikrobryggeri, en erfaren vinbar og et velrenommeret spisested udgør tilsammen levestedet Hantwerk, som er åbnet på havnen i Aarhus i maskinmesterskolens renoverede lokaler. T E K S T: H E L L E K J Æ RU L F / F O T O : J E S P E R B A L L E BY\nuften af dieselmotorer er forsvundet fra maskinhallerne. Bådebyggeriet er også væk. En række store blanke ståltanke til ølbrygning er flyttet ind i de højloftede industrilokaler på den gamle Nordhavn på Aarhus Ø. Maskinmesterskolen rykkede ud for et år siden til mere moderne lokaler. Inden længe begynder duften af malt fra ølbryggeriet og spanskinspirerede fiskeretter at brede sig på de 400 kvadratmeter, hvor øl- og vin-baren samt spisestedet Hantwerk skal folde sig ud med plads til omkring 300 gæster inde og ude. Fra indgangen til Hantwerk er der udsyn til Brødrene Kochs sorte træhus, P. Clausens Fiskehandel og Havnens Fiskehus lidt længere nede, og træskibshavnen dukker op, hvis man fortsætter ud af molen. Hantwerk er middelnedertysk og stamfar til det danske ord håndværk. Det fandt René Connolly Vinding, den ene halvdel af VinDanmark, ud af, da stedet og konceptet skulle have et navn. ”Vi havde mange forskellige navne op at vende. Da jeg faldt over ordet Hantwerk i Den Store Danske, gav det god mening for os alle. At brygge øl er håndværk, at lave vin er håndværk, så derfor passer navnet til det fysiske sted her, hvor der også er lavet masser af håndværk gennem tiden,” siger René Connolly Vinding. MØDTES GENNEM ØL Bag Hantwerk står VinDanmark og Humleland. VinDanmark, som i fem år har huseret med sit helt eget vinkoncept på Kystpromenaden på den anden side af havnen. Og\nHumleland, som er gået fra at være et nanobryggeri i et parcelhus i Risskov til et splinternyt mikrobryggeri i et pulserende havnemiljø. René Connolly Vinding og Martin Tønnesen ejer vinimportfirmaet VinDanmark. Det er ikke kun en succesfuld vinbutik, men også en velbesøgt vin- og tapasbar med selvbetjening. Humleland er lig med ægteparret Lene Richter og Michael Alhof, som siden 2005 har brygget øl på hobbyplan. For tre år siden voksede deres brygambitioner til et nanobryggeri på et 400 liters bryganlæg. ”Her i Hantwerk kommer vi nok til at brygge 7.000-8.000 liter øl om måneden,” siger Michael Alhof. De to parter fandt sammen på grund af en øl. René Connolly Vinding faldt over en af Humle lands øl på en juletræsplantage i 2015. ”Julesæsonen” på hele 11 pct. ”Den smagte fortræffeligt, og så stod der overraskende nok Risskov på etiketten. Jeg kontaktede dem for at købe noget af Humlelands øl til VinDanmark. Vi blev hurtigt enige om, at et samarbejde kunne være en idé på et tidspunkt, for de ville gerne noget større”, fortæller han. Da aftalen med Byggeselskab Olav de Linde faldt på plads, sprang de to parter ud i det. Projektet kunne hænge sammen, fordi de lejer 240 af de 680 kvadratmeter i en sidebygning ud til Surf Agency. I september sidste år fik de så nøglerne til det kæmpestore rum med otte meter til loftet. En idé var blevet til virkelighed. STIL OG INDRETNING Ingen designmanual har været i spil. Beslutningerne om indretningen er taget hen ad vejen.\nBryggeriets blankpolerede ståltanke har nærmest været placeret fem forskellige steder i rummet, før de fandt deres plads. Baren er lavet af gulvbrædder, som stammer fra nedrivningen af Pakhus 27. Stolene er gamle skolestole, som René Connolly Vinding har fundet i genbrugsbutikker. De rå plankeborde er blevet fremstillet billigt til stedet. De tre typer lamper er alle fra Ikea, men nogle af dem har fået et tvist med kobbermaling og bevidste buler. ”Det er mere eller mindre lokalet, der definerer stedet. Industrilooket er helt bevidst, som man kan finde det i Hamburg og Berlin, men som vi ikke har så meget af i Aarhus. Jeg tror, man slapper af på en anden måde, når omgivelserne er sådan lidt rå og rustikke,” siger René Connolly Vinding. 21 forskellige øltyper gemmer sig bag hanerne på barens bagvæg. En af dem hedder ”Tæt på vandet”. Det er den første øl, der fortæller lidt om beliggenheden, for molen er lige udenfor de store stålporte, der hvor der til sommer skal være udeservering. De har også snakket om at lave en øl, der skulle hedde Gebauer, efter havneingeniøren Henry Gebaur, der var med til at bygge lystbådehavnen, som åbnede i 1933. Det vil kræve stamkunder at komme igennem hele repertoiret. Blondinens Kusine, Åbningssæsonen, Det Gule Akvarium, Ud i Krydset, Hvidt, En tur i høet og Det Er Jo Helt Sort er bare nogle af dem. Humlelands øl har hidtil været 6 til 11 procent. ”Vi kommer også til at brygge de lettere øl på lige under 5 pct. Øl på 11 pct. er ikke nødvendigvis alles kop øl,” siger Michael Alhof. Aarhusianerne får mulighed for at drikke frisk humleøl, der er tappet ved tre grader og op-\n”ALT DET, DER FOREGÅR HER, ER NÆSTEN SOM AT BLIVE GIFT MED EN, MAN KUN HAR KENDT KORT TID, SÅ DET ER MEGET SPÆNDENDE” bevares i køletanke, indbygget i baren, indtil det serveres. EN DAG AD GANGEN Efter at Hantwerk åbnede i begyndelsen af februar er både ølbrygningen og restaurantdelen kommet i gang. I starten af marts flyttede CANblau en el Muelle med køkkenchef Niels Sloth Sørensen i spidsen ind med deres nye madkoncept specialdesignet til stedet. ”En el Muelle” betyder ”på molen” på spansk, meget passende for et spanskinspireret køkken på disse vandkanter. Prisen for et måltid kommer til at ligge fra 80 til 200 kr. Som René Connolly Vinding siger, er de egentlig bare forskellige leverandører, der står i samme store rum. Med en rummelighed, som\ngiver plads til at gro. De tager det lidt en dag ad gangen. ”Vi tror ekstremt meget på det her,” siger alle fire næsten i kor. ”Det ér et stort spring for os. Spændende og skræmmende på én gang,” siger Lene Richter, der tilbringer så meget tid her som muligt, men foreløbig passer sit job ved siden af, mens gemalen er fuldtid på Hantwerk. Hun drømmer om at eksperimentere med sodavand, og der er allerede en Humleland-tonic på tavlen, som bliver præsenteret sammen med den lokale Njord Gin, der er fremstillet på et destilleri i den anden ende af havnen. ”Alt det, der foregår her, er næsten som at blive gift med en, man kun har kendt kort tid, så\ndet er meget spændende,” siger René Connolly Vinding. ”Det, vi gør rigtigt, er at sige, at det her er vi gode til, og det her skal andre gøre,” siger Martin Tønnesen. Deres visioner om Hantwerk rummer mange muligheder for udvikling. Over bordet bliver der nævnt øl- og vin-smagning, livemusik osv. ”Måske udvikler samarbejdet med vores nabo Surf Agency sig. De har allerede et vildtmarksbad stående lige udenfor og forespørgsler fra firmaer om teambuilding med surf, og vildtmarksbad. Bagefter vil det være oplagt med noget til maven og ganen hos Hantwerk,” siger René Connolly Vinding.\nFAKTA Hantwerk, der er bryggeri, vinbar og spiseri, ligger på Fiskerivej 2d, 8000 Aarhus C. med udsigt til det nybyggede Aarhus Ø. Deres øl bliver håndbrygget direkte på adressen, og deres vin er af egen import. Spiseriet står den aarhusianske tapas-restarurant CANBlau for. Foreløbig er der åben torsdag, fredag og lørdag. hantwerk.dk NB. SE FLERE BILLEDER FRA HANTWERK PÅ OLAVDELINDE.DK\nArkitektfirmaet TKT blev etableret i slutningen af 70’erne af Thorkild Kristensen, som var byplanlægger. I 1986 kom Søren Vestergaard til, og han overtog firmaet, da Thorkild Kristensen gik på pension.\nVI SKAL FORELSKE OS I VORES OPGAVER T E K S T: V I B E K E C. L A R S E N / F O T O : T H O M A S S I N K B Æ K\nHos Arkitektfirmaet TKT i Odense er engagementet og begejstringen ligeså vigtige værktøjer som avancerede tegneprogrammer og computerne, for alle opgaver skal gerne udløse en forelskelse. 12\nn potent, gul BMW-motorcykel med rødt lædersæde. Det er det første, gæsterne møder hos Arkitektfirmet TKT i Odense. Glider blikket længere ind i det højloftede lokale med de rå murstensvægge, fanges det af en gammel karruselhest. Begge dele siger noget om firmaet. Tegnestuen vil gerne ligge i førerfeltet og opfange tidens tendenser før andre, de tegnede f.eks. landets første Svanemærkede daginstitution, og har masser erfaring og historie med snart 40 år i branchen. ”Hver eneste ting hos os fortæller en historie,” siger Søren Vestergaard, der er indehaver og arkitekt. På hans glaskontor på første sal står en større samling modelbiler, og han har selv malet alle de farvestrålende billeder af spændstige kvinder, der bryder firmaets vægge. For halvandet år siden flyttede tegnestuen fra et moderne kontor på Odense Havn til Pakhusgården – et tidligere industriområde, som blandt andet har huset Nordisk Fjer og Roulunds Fabrikker. Medarbejderne har selv været med til at sætte deres præg på arbejdspladsen. Bag Søren Vestergaard knejser en gul bamse og Woody, som børn og barnlige sjæle genkender fra Toy Story-filmene.\n”På et tidspunkt gav jeg alle medarbejderne 2000 kroner, som de skulle bruge til at dekorere deres plads, så den fortalte noget om, hvem de er,” fortæller Søren Vestergaard. Nogle købte ophæng, så deres cykler kunne få plads på væggen, mens en anden medbragte sin fars gamle tømrerværktøj, og i et hjørne står en sortklædt gine med en masse medaljer om halsen. MENNESKER FØRST Arkitektfirmaet TKT har adresse i den gamle varmecentral, og den gamle ekspansions beholder hænger stadig i loftet, mens de originale gule fliser kan ses i køkkenet og på toiletterne. ”Det er meget inspirerende at arbejde i et hus, som er en blanding af det rå og det moderne. Husets historie er bibeholdt, og det giver sjæl. Det sted her viser, hvem vi er, for genanvendelsestanken passer godt sammen med vores værdier,” konstaterer Søren Vestergaard. Indretning er også med til at give kunderne et billede af, hvad de kan forvente af firmaet. ”Vi går til alle opgaver med det ønske at få det optimale ud af dem, om så det er en lille tilbygning eller et stort sygehusprojekt eller en beboelsesejendom. Vi skal forelske os i opgaverne og give dem al vores kærlighed og entusiasme,” understreger indehaveren.\n”Det handler om at forstå, hvad kunden vil og sætte sig ind i tankegangen hos de ansatte eller dem, der skal bo i boligerne. Vi tænker altid først på menneskerne frem for udformningen” Sundhedssektoren er blandt dem, der har fået tegnestuens begejstring at føle, og blandt projekterne er fælles akutmodtagelserne på sygehusene i Randers, Esbjerg og Odense, og tegnestuen har sammen med et engelsk firma vundet et delprojekt på det nye Bispebjerg Sygehus. ”Det handler om at forstå, hvad kunden vil og sætte sig ind i tankegangen hos de ansatte eller dem, der skal bo i boligerne. Vi tænker altid først på menneskene frem for udformningen,\nAlle ting på tegnestuen fortæller en historie, og malerierne har indehaver Søren Vestergaard malet.\n”Vi var blandt de første, der kom med på den sunde bølge. Vi bliver bedre til vores arbejde, når vi har en bedre sundhed og trivsel” og vi tager dem med på råd,” forklarer Søren Vestergaard. Tegnestuen afholder gerne workshops med de ansatte for at tænke deres råd, ønsker og erfaringer med ind i byggeriet. ”Det giver dem også et ejerskab og ansvar for det færdige hus.” MEDARBEJDERMARATON Det personlige engagement er et vigtigt værktøj hos Arkitektfirmaet TKT, og det skabes gennem sammenhold. Hver torsdag klokken syv mødes de medarbejdere, der har lyst, til en fælles ti kilometer lang løbetur. Normalt plejer fem-seks stykker af kontorets ti ansatte at deltage. ”Ideen opstod til en julefrokost, hvor jeg spurgte, om der ikke var nogle, der ville være med til at løbe et maratonløb, for jeg syntes, at vi manglede noget at være sammen om.\nI 80’erne knappede indehaveren af tegnestuen en øl op klokken 17, og så blev folk hængende. Sådan er det ikke mere, og jeg savnede det uformelle fællesskab,” fortæller Søren Vestergaard, der selv er erfaren maratonløber og blandt andet har løbet maraton på den grønlandske indlandsis. Han hyrede en tidligere landstræner i triatlon til at hjælpe medarbejderne til at nå maratonformen, og da holdet på 25 medarbejdere og pårørende deltog i Berlin Marathon, gennemførte alle, inklusiv den 60-årige med pacemaker og den ammende mor. Udover Berlin har Team TKT løbet maraton i New York og København. ”Vi var blandt de første, der kom med på den sunde bølge. Vi bliver bedre til vores arbejde, når vi har en bedre sundhed og trivsel ,” konkluderer Søren Vestergaard.\nKORT OM ARKITEKTFIRMAET TKT Firmaet blev grundlagt i slutningen af 70’erne under navnet ‘Thorkild Kris tensens Tegnestue’ efter grundlæggeren Thorkild Kristensen, som oprindelig var byplanlægger. I 1986 kom arkitekt Søren Vestergaard ind i firmaet. Han blev medejer i 1990 og overtog ledel sen i 2005, da Thorkild Kristensen gik på pension. Oprindeligt var firmaets mission at bistå kommunerne med at lave planer over bevaringsværdige huse, men tegnestuen bevægede sig i retning af byggeri. I dag løser Arkitekt firmaet TKT mange opgaver indenfor sundhedssektoren, men tegner også boligbyggeri og huse for private. tkt.dk NB. SE FLERE BILLEDER FRA KTK PÅ OLAVDELINDE.DK\nFå et gratis ejendomstjek - kontakt os på tlf.: 87 44 77 00 /info@techem.dk\n Er der risiko for underforsikring?  Hvor store ruder er omfattet?  Hvor stor selvrisiko er der?  Dækkes kosmetisk beskadigelse som følge af hærværk?  Dækkes termisk sprængning?\nMENNESKET I CENTRUM T E K S T: V I B E K E C. L A R S E N / F O T O : T H O M A S S I N K B Æ K\nDet handler om at skabe gode rammer for de mennesker, som skal bo eller arbejde i bygningerne. Det er Olav de Lindes mission. Og så skal det gerne gøres så grønt og bæredygtigt som muligt. Lige nu er Byggeselskab Olav de Linde i gang med sit første boligprojekt, og på havnen er nye projekter ved at tage form.\npå opføre ed at . v k r o e o inde ace b g på F v de L o la k O .d lskab l a ge t in ab o g ge se m By på bo o e s r e ’, t lage . Se m ’Nabo arhus lige A lekset d p r o m n o t Boligk rg i de ansbje Christi\n”DET ER IKKE NOK AT SÆTTE EN GRØN PLANTE UDENFOR DØREN, HVIS MAN VIL BRANDE SIG SOM ET GRØNT FIRMA”\når Olav de Linde har spist et æble, smider han helst skroget ud i haven. Så kan fuglene få glæde af det, og resterne kan blive til kompost. ”Jeg har det dårligt med at smide æbleskroget i skraldespanden. Det er spild af ressourcer, for der skal bruges olie til at lave affaldsposen, og der udledes CO2 ved forbrændingen. Det er faktisk noget svineri,” siger Olav de Linde, indehaver og grundlægger af Byggeselskab Olav de Linde. Som søn af en gartner har han altid levet side om side med naturen, og før det blev moderne at tænke i genanvendelse og grønne løsninger, var det en del af mindsettet i firmaet. ”Det er ikke nok at sætte en grøn plante udenfor døren, hvis man vil brande sig som et grønt firma. Man skal tænke det ind i alt, hvad man gør,” påpeger grundlæggeren. Byggeselskab Olav de Linde har gjort det til sit varemærke at ska-\nBoligprojekt Ship på Aarhus Ø.\nbe nyt liv i gamle, nedslidte industribygninger med respekt for det eksisterende håndværk og husenes historie. ”Det er det, jeg brænder for. Da jeg begyndte som 17-årig, brugte jeg gamle mursten, fordi jeg ikke havde råd til andet. Jeg havde en pensionist og en narkoman til at hjælpe mig med at rense dem. Når jeg så murede dem op, så det flot ud. Nu gør alle det,” konstaterer Olav de Linde. GOD BOLIGOPLEVELSE Olav de Linde viser rundt i de rå betongange, som til næste år bliver de første lejligheder i boligkomplekset ’Nabolaget’, som byggeselskabet er ved at opføre på Christiansbjerg i det nordlige Aarhus. Olav de Linde stopper ved en murstensvæg, der træder ud af den rå beton. Den er netop lavet af genbrugssten, der er blevet renset og muret op i en vilkårlig farvesam-\n”DA JEG BEGYNDTE SOM 17-ÅRIG, BRUGTE JEG GAMLE MURSTEN, FORDI JEG IKKE HAVDE RÅD TIL ANDET. JEG HAVDE EN PENSIONIST OG EN NARKOMAN TIL AT HJÆLPE MIG MED AT RENSE DEM”\nmensætning. Væggen kommer til at skabe en kontrast i de moderne lejligheder, hvor gulvene er i massiv eg og badet i natursten. ”Genbrugsstenene er med til at give en god boligoplevelse, som giver dig glæde i hverdagen, sammen med lyset fra altanen og det møbel, som du måske lige har fået råd til,” siger Olav de Linde. ’Nabolaget’ på Christiansbjerg er Byggeselskab Olav de Lindes første boligprojekt, og muligheden opstod, da det gamle industriområde blev tomt. Når bebyggelsen er færdig, vil den rumme 390 boliger alle med terrasse eller altan. ”Vi vil gerne skabe et byggeri med et udtryk og en udformning, som ikke bare er moderne nu, men som holder i mange år. Ligesom når vi ser en gammel bygning, som stadig er flot. Vi sætter mennesket i centrum og prøver at lave omgivelser, som er rare at opholde sig i, f.eks. ved at skabe godt indeklima, bruge naturmaterialer af\nMINDET 6 Mindet 6 - DLG’s gamle bygning på havnen, skal omdannes til en erhvervsbygning med en stor tagterrasse, hvor alle kan nyde udsigten.\n”JEG VIL GERNE SAMLE EN KREATIV KLYNGE. JEG KAN GODT LIDE AT LAVE HUSE, HVOR LEJERNE KAN SUPPLERE HINANDEN” god kvalitet og glas, sørge for dagslys og beplantning udenfor,” siger Olav de Linde. KREATIVT HØJHUS Olav de Linde har allerede sat store fingeraftryk på Aarhus Havn med blandt andet Dok 8000 og det kommende boligprojekt Ship. Projektet var oprindeligt et erhvervsprojekt, men da det ikke var muligt at udleje kvadratmeterne, fik Olav de Linde tilladelse af Aarhus Kommune til at gentænke projektet til beboelse med erhverv i bunden af ejendommen. Kommunen skal dog først vedtage en lokalplan for området. ”Det er den bedste grund på havnen, så den er egentlig også for god til erhvervsbyggeri,” konstaterer Olav de Linde. Men planerne stopper ikke her. DLGs gamle bygning på Mindet 6, skal omdannes til en erhvervsejendom i 30 etager.\n”De fleste havde nok væltet alle bygningerne, men jeg mener, at man kan skabe en flot kontrast mellem det gamle og nye, der nu bliver bygget. De to nederste etager i den nuværende bygning forbliver, og så skal der skyde et tårn på 120 meter op i midten,” fortæller bygherren. Visionen er, at der på det eksisterende 3000 kvadratmeter store betontag skal skabes en grøn have. Her skal der ligge en stor grøn have, hvor der skal ligge en café, så offentligheden også får glæde af huset og udsigten. ”Det bliver fantastisk at sidde i det grønne og kigge udover havet,” siger han. Han forestiller sig, at huset skal rumme en række kreative virksomheder, der skal have fælles kantine og mødelokaler. ”Jeg vil gerne samle en kreativ klynge. Jeg kan godt lide at lave huse, hvor lejerne kan supplere hinanden,” siger Olav de Linde.\nKORT OM BYGGESELSKAB OLAV DE LINDE Olav de Linde grundlagde sit firma i 1974, mens han stadig studerede på Handelshøjskolen i Aarhus. Fir maet har gjort det til sit varemærke at omdanne gamle og udtjente in dustribygninger, pakhuse og fabrik ker i primært Aarhus og Odense til moderne erhvervslejemål med sans for hver enkelt bygnings historie og særpræg.\nScan og se Olav de Linde fortælle om virksomheden NB. SE FLERE BILLEDER FRA OLAV DE LINDE PÅ OLAVDELINDE.DK\nMålet med NORDEN har været at designe en moderne retro-cykel med respekt for form og funktionalitet og i ærbødighed for cyklen som en livsstil og et transport middel. Vores chefdesigner Bjarke Schmidt Nielsen har i hele designprocessen haft fokus på kvalitet i udformningen og udførelsen samt fokus på at give NORDEN et simpelt og nordisk udtryk. Dette udtryk skulle følges op af et godt logodesign og en stærk visuel identitet. Vi valgte Aidgency til at designe det nye NORDEN-logo og udvikle et univers med attention og attitude. De vendte tilbage med et stilfuldt og raffineret logo samt en spændende kommunikationsplatform, “Everyone comes with a story”. Både logo og univers er blevet et stærkt afsæt i profileringen og markedsføringen af vores nye retro-brand. Rikke Algreen Marketingansvarlig, C. Reinhardt as\neveryone comes with a story “NORDEN er moderne retro og retorik. Det er en cykel, der bringer folk frem, bringer folk sammen og bringer folks fortællinger. For NORDEN er skabt til mennesker, der er åben for andres historie, gerne lytter og gerne fortæller sin egen”. Med disse ord lagde vores designere kimen til NORDEN-universet og skabte en inciterende brand-identitet. Kort fortalt. Vil du høre resten af historien, så kontakt René Kirkegaard på 29 28 30 20.\nAhmet Ă&#x2DC;calan, centerchef i Bazar Vest.\nMANGFOL DIGHED OG LIV I BASAREN\nI 20 år har Bazar Vest givet liv og arbejdspladser til Gellerup. Indkøbscentret er blevet et af de bedste eksempler på vellykket integration.\nn farverig labyrint af smalle gader tætpakket med eksotiske varer, fødevarer og dufte fra hele verden. Bazar Vest ligner stadigvæk noget, der burde ligge på sydligere himmelstrøg. I Brabrand, nærmere bestemt Gellerup, er og bliver Bazar Vest et anderledes indkøbscenter, hvor det er en oplevelse at handle, og sanserne kommer i sving helt af sig selv. ”Til vores fødselsdag i december hørte jeg en 11-årige etnisk dansk dreng udbryde: »Det er jo lige som at være i udlandet«, og det har han jo ret i,” siger Ahmet Øcalan, centerchef i Bazar Vest. ”Vi har ganske enkelt samlet hele verden under ét tag eller næsten,” siger han med et smil. Det var også tanken, da Olav de Linde i 1996 fik idéen til at omdanne bygningerne fra den tidligere varmekedelfabrik på Edwin Rahrs Vej til et multikulturelt indkøbscenter. Bazar Vest er i dag arbejdsplads for 300 mennesker med anden etnisk baggrund.\nCenterchefen vurderer, at Bazar Vest på sine 18.000 kvadratmeter rummer 15-20 nationaliteter. ”Kulturerne mødes herude, alt fra iranere, palæstinensere, libanesere, somaliere, tyrkere, til etnisk danskere, egyptere og mange flere. Der har aldrig været konflikter mellem de forskellige nationaliteter. Hvilket er ret fantastisk, både når du ser på religion, ideologi og nationaliteter,” fortæller Ahmet Øcalan. ”Vi har en shia-muslim ved siden af en sunni-muslim, og vi har tyrkeren ved siden af kurderen. Og somaliere, der i hjemlandet ville være fjender, som arbejder sammen. Vi har muslimer, som har konverteret til kristendommen, og også kristne, der har konverteret til islam.” De etniske danskere findes foreløbig mest i den nyeste del af centret, Hesteskoen, som åbnede i 2009. Bl.a. i Genbrugsland, der drives af Danmission. Det er også i den del af centret, at butikkerne har en facade ud til\n”Man kan kalde det en rugekasse for iværksættere, som har ført til forretninger mange andre steder”. parkeringspladsen og er indrettet med showroom, kontor osv. Det er der, kunderne finder farvehandel, møbelbutik, tolkecenter, tæppehandel, Fitness World samt autobasaren med to mekanikere og et bilklargøringscenter. I den gamle overdækkede del af basaren finder de mange kunder blandt meget andet et enormt udvalg af grønt og frugt, fersk kød til konkurrencedygtige priser, og hylderne bugner af krydderier og fremmede fødevarer. INTEGRATION OVER DISKEN Bazar Vest rummer omkring 100 lejemål. ”Kontrasterne gennemsyrer virkelig basaren. Vi har den lille købmand på 8-10 m2, og på den anden side er der en butik som sælger gaveartikler, der er ti gange større. Vi har butiksejere, som kun har tre års skolegang i bagagen, og andre, der er akademisk uddannet,” siger Ahmet Øcalan, der har kontor og sin daglige gang i Bazar Vest samt sidder i Byggeselskab Olav de Lindes ledergruppe. Han understreger, at basaren også er blevet brugt som et springbræt for mange med anden etnisk baggrund.\n”Man kan kalde det en rugekasse for iværksættere, som har ført til forretninger mange andre steder”. Der er masser af solskinshistorier. Mange af butikkerne ekspanderer. F.eks. det store Kilic Marked, der efter 20 år i basaren, har eget brand og pakkeri. Kilic eksporterer til flere lande og sælger direkte til større danske detailkæder. Og bageren, som har været med fra starten, leverer til hele Jylland, og folk står i kø for at købe frisk brød. EN SEVÆRDIGHED I ugens løb er det kunder især fra lokalområdet, der bruger centret som dagligvare butik, og mange opholder sig også i basaren for det sociale samvær uden at købe noget. Men især fredag til søndag valfarter kunder hertil. ”Centret er velbesøgt, vi har omkring 8-10.000 kunder fredag, lørdag og søndag. Vi har kunder fra Aarhus og omegn, der handler ind et par gange om ugen, og som også køber mange af de ting, som de ikke kan få i almindelige supermarkeder”.\n20 år i Bazar Vest: I december 1996 åbnede tyrkiskfødte Musafa Kilic sin købmandsbutik i Bazar Vest som en af de første butiksindehavere. I 2003 flyttede han butikken ind i det nuværende, store, lyse lokale i en ny afdeling af den overdækkede basar. Han har i dag sit eget brand og pakkeri og sælger direkte til større danske detailkæder. 24\nGrøntafdelingerne, slagterne og supermarkederne leverer også til catering, og mange restauratører handler stort ind herude. Hver uge kommer der en til to turistbusser, fyldt med pensionister, skoleelever, politikere, foreninger osv., så holder Ahmet Øcalan oplæg om Bazar Vest og viser rundt. ”Vi har også besøg af flygtninge. Nogle gange, for at de kan handle det ind, de kender hjemmefra. Andre gange for at vise det gode eksempel på, at det kan lade sig gøre at bygge noget op fra bunden, selv om man er flygtet hertil fra et andet land og måske har oplevet forfærdelige ting,” siger han. Ahmet Øcalan siger med en anelse stolthed, at Bazar Vest lokker mange mennesker til langvejsfra og bliver anset for en stor seværdighed i Aarhus. ”Der er sket meget på de tyve år, og vi prøver på fortsat at udvikle stedet og mangfoldig heden. Vi vil gerne have noget gastronomi herud og gerne forretningsdrivende fra de kulturer, som vi ikke har repræsenteret endnu, som f.eks. græsk, italiensk, spansk og latinamerikansk”.\nIstanbul Bageri er også en af de helt gamle forretninger i Bazar Vest. Okan Kevioglu åbnede bageriet i 1997 i den oprindelige basar og fik i 2003 nye og bedre faciliteter i et stort bageri i den nye afdeling. For seks år siden blev Cihangir Kilic medejer efter at havde været medarbejder i bageriet i mange år. Bageriets speciale er syv forskellige slags tyrkisk brød samt burgerboller til flere burgerbarer i Aarhus. De leverer til hele Jylland, og kunderne står i kø for at købe frisk tyrkisk brød.\nOLAV DE LINDE OM BAZAR VEST Det er mennesker, der skaber livet, og det er Bazar Vest et godt eksempel på. Projektet er ikke blevet det, som jeg forestillede mig for tyve år siden, da jeg fik idéen. For mig handlede det om at fuldføre en idé, der over tid kunne generere et overskud. Det skulle være et marked, som man så sydpå med sol, lys, stemning, glæde osv., jeg havde ikke tænkt så meget på næste skridt. Men det tog sin tid at få det til at køre, f.eks. skulle folk i Gellerup først lære at være købmænd. Basaren har altid været en økonomisk belastning. Jeg betragter det som mit søndagsskolebidrag. Jeg synes, vi har bevist, at den bedste form for integration går gennem beskæftigelse. Det gør mig stolt at se de mange forretninger, som nu i 20 år konstant har sikret beskæftigelse for 150-300 mennesker i området. Tusindvis har haft deres daglige gang og job i basaren gennem tiden. Mange ufaglærte og mange med kun en meget kort skolemæssig baggrund har fået en chance her. Personligt har det givet mig meget at lære andre nationaliteter og samfundslag at kende. Men jeg havde ikke regnet med de udfordringer, der har været. Det værste for mig er egentlig at se, at man som samfund ikke har taget en befolkningsgruppe ad notam. Bazar Vest viser, hvordan integration også kan gøres. Du skal yde noget for at kunne nyde noget – og det skal folk, der flytter til vores samfund, vide. Det viser vi via basaren. Mange ville have haft problemer med at komme ind på det danske arbejdsmarked. Men de har fået et ståsted, de er stolte af, som de kan give videre til deres børn. Det gnistrer, når man går i basaren. Du mærker livet, når du går her, når flere nationer mødes. Og det må gerne være anderledes. Jeg har det rigtig godt med, at det er blevet en folkelige attraktion.\nFAKTA Bazar Vest blev skabt på privat initia tiv af Byggeselskab Olav de Linde for tyve år siden og er et privat integra tions- og beskæftigelsesprojekt uden offentlige støttemidler. Det multikul turelle indkøbscenter beskæftiger i dag mere end 300 personer fordelt på ca. 100 lejemål og administra tion. Basaren har gennem årene udviklet sig til at være både turist mål og katalysator for det positive kulturmøde. Læs mere historie på bazarvest.dk og scan koden og se video med Olav de Linde i Bazar Vest i anledningen af centrets 20 års fødselsdag i december.\nNB. SE FLERE BILLEDER FRA BAZAR VEST PÅ OLAVDELINDE.DK\nODENSE GØR HISTORIEN LEVENDE Et besøg i Den Fynske Landsby er som en tur på landet i digteren H.C. Andersens tid. Ikke mindst takket være 100 formidlere, der gør turen mere end levende. Med udgangspunkt i 1800-tallet demonstrerer og fortæller de om datidens arbejdsprocesser gennem ”håndens værk” såsom husflid, håndværk og håndarbejde. De arbejder i tidstypiske dragter, men spiller ikke teater eller påtager sig indstuderede roller. Dermed bliver dialogen med de besøgende en del af formidlingen.\nKilde: museum.odense.dk Scan koden og tag en tur på landet i H.C. Andersens tid\nT E K S T: R E N É K I R K EG A A R D FOTO: ARD JONGSMA\nRØDE ORM INDTAGER MOESGAARD GO’ MAD FRA GOMA I dette nummer af ODL Magasinet skriver vi om den aarhusianske sushi-restaurant Running Ping, men Odense er også med helt fremme, når det gælder japanske retter. På Kongensgade ligger den anmelderroste restaurant GOMA, der serverer efter konceptet Kaiseki Style – et særligt japansk køkken, der byder på små velsmagende retter. Vi har besøgt GOMA og erklærer vores kærlighed til stedet. Har du fået appetit på go’ ma’ efter japanske principper, er Odense og GOMA en tur værd. Se mere på goma.nu\nTHE GARDEN PÅ AROS ”The Garden” hedder Aros’ hidtil største udstilling, der kan opleves på Aros fra den 8. april 2017, men også flere steder i Aarhus. The Garden spænder over tre temaer: fortid, nutid og fremtid. Temaet reflekterer over menneskehedens skildringer og ændringer af naturen. Derfor er en del af udstillingen flyttet ud i byrummet, og 4 kilometer kystlinje tages også i brug. Se mere på aarhus2017.dk\nEt samarbejde mellem Det Kongelige Teater, Moesgaard Museum og Aarhus 2017 har sikret en helt unik Aarhus-event, baseret på den svenske forfatter Frans G. Bengtssons roman ”Røde Orm”. En forestilling, der opføres på og omkring Moesgaard Museums græsbeklædte tag af et stort ensemble fra Det Kongelige Teater. Her inviteres du indenfor i et virvar af magtkampe og lynende sværd, hvor den tapre vikingehøvding Orm tvinges til at sætte sit liv på spil for sin brændende kærlighed til prinsessen. En eventyrlig og heroisk historie, der måske vil minde dig om dramaer som Ringenes Herre og Game of Thrones. Sådan beskriver arrangørerne forestillingen, der indgår i Aarhus 2017 som en såkaldt Mega Event. Kilde: aarhus2017.dk\nER DU TOASTIG? En cowboytoast er ikke, hvad den har været. Og heldigvis for det. På Rodfast i M.P. Bruuns Gade i Aarhus har de genopfundet toasten, og serverer gourmettoast til morgenmad, brunch og frokost. Toasten laves af hjemmebagt surdejshvedebrød, der hviler i 4 dage inden det skæres i toastskiver. Sprødt, smagfuldt og økologisk. Kvaliteteten er i top. Det samme er kreativiteten, når folkene bag Rodfast tænker toasten ind i deres menuer – og arrangementer. ”Gin & Toast” er fx. en af caféens tilbagevendende begivenheder. Se mere på facebook.com/restaurantrodfast\n... e j e l -til\nKontor • 403 m² Spændende kontor i 2 etager Frichsparken • Søren Frichs Vej 42P • 8230 Åbyhøj • Velbeliggende og eftertragtet kontor i dynamisk erhvervsområde • Spændende, lyse og præsentable kontorlokaler • Gode p-muligheder tæt på lejemålet\nDe fleste mænd i Kina kan godt lide at lave mad, og det er også meget normalt, at mændene hjælper til i køkkenet.\n”Det sjove er, at når vi i dag tager til Kina, synes vi, det er alt for varmt, og at der er alt for mange mennesker,” siger Ping med et smil. Han er oprindeligt uddannet maskinarbejder, men har altid været vild med at lave mad. ”De fleste mænd i Kina kan godt lide at lave mad, og det er også meget normalt at mændene hjælper til i køkkenet,” forklarer restauratøren, der også har en uddannelse som kinesisk massør. ”I det moderne Kina går de fleste efterhånden ud og spiser,” tilføjer konen Lien og ler. Der var imidlertid ikke meget at grine af for Ping, de første tre år, han tilbragte i Danmark. ”Det var hårdt. Jeg gik i skole og skulle vænne\nmig til sproget og kulturen. Og dengang også vejret. Jeg brugte mine uddannelser som maskinarbejder og massør, men arbejdede også flere steder som tjener – og puslede lidt med en drøm om at åbne restaurant.” TILBAGE TIL CENTRUM Det hårde slid på skolebænken bar frugt. Men måske på en lidt anden måde, end Ping havde forudset: ”Jeg gik i sprogcentret med en ung kvinde, som skulle på ferie i Kina i nærheden af, hvor min bror dengang boede. Jeg gav hende derfor en gave med, som hun lovede at aflevere til ham. Men hun gjorde mere end det. Hun\nforelskede sig hovedkulds i ham, og for Hui var det også kærlighed ved første blik.” Som storebror måtte også lillebror følge sit hjerte helt til Danmark. Og da den kokkeuddannede Hui i 1997 kom til Aarhus, besluttede de to brødre hurtigt, at de ville forsøge sig som restauratører. Familiens første restaurant var Great Wall på Banegårdspladsen. Siden drev de indtil 2014 China Café & Restaurant i City Vest, men stedet føltes efterhånden for stort, og de fik lyst til igen at have restaurant i centrum af Aarhus. ”Nogle venner havde nævnt lokalerne her i Frederiksgade. Det lød interessant, så vi tog hen og kiggede på dem. Det her kan blive\ngodt, tænkte vi. Og det fik vi bekræftet, da lejekontrakten var gået i orden, og vi havde vores veninde, arkitekten Mette Wienberg, med herhen. Hun så også straks nogle spændende muligheder og har stået for indretningen.” Det lange, smalle lokale er ideelt til den Running Sushi-bar, som Ping og Hui allerede havde bestemt, de ville have. Det var imidlertid vigtigt for hele familien, at spisestedet bød på noget for alle generationer, og derfor mixes spisekortet med retter fra den vietnamesiske og kinesiske madkultur. VENLIGHED OG ÅBENHED Helt fra begyndelsen har mottoet ’venlighed og\nåbenhed gennem maden’ været omdrejningspunktet for familiens forskellige spisesteder. ”Vi vil gerne invitere gæsterne ind i en velsmagende og eksotisk verden. En verden, hvor vi som sagt har så bredt og varieret et udvalg, at alle – og alle generationer – kan være med. Men venligheden og åbenheden handler også om at skabe en afslappet atmosfære, hvor gæsterne kan hygge sig. Hvor de føler sig hjemme,” forklarer Ping. I først omgang er ambitionen gennem god mad og gode oplevelser at få gæsterne til at føle sig velkomne i Frederiksgade. Familien kan sagtens forestille sig at åbne endnu en Running Ping i fremtiden.\nEN GAMMEL GADESPISE Sushien har en lang tradition i Japan. Det, vi i dag kender som sushi, var først i 1800-tallet gademad i Tokyo. Her fandt kokken Hanaya Yohei på at lave et nemt måltid, baseret på den ældgamle konserveringsmetode, narezushi. Yohei serverede som den første eddikesyltede, sammenpres sede ris med rå fisk på toppen. Mere end 140 år senere kom så de første sushirestauranter med rullebånd. runningping.dk NB. SE FLERE BILLEDER FRA RUNNING PING PÅ OLAVDELINDE.DK\nKUNG PAO KYLLING En populær delikatesse, som Running Ping ofte laver, er den traditionelle, kinesiske ret Kung Pao Kylling. I denne klassiker er chili og jordnødder med til at give et særligt tvist til kyllingen, som typisk serveres med ris.\nDU SKAL BRUGE: 3 kyllingefileter, uden skind og ben, skåret i 2 cm terninger. Marinade: 1 lille æg • 1 1/2 spsk. maizenamel 1 spsk. soyasauce • 1 spsk.\tolie (majsolie el. jordnøddeolie – ikke oliven). Sauce: 2 tsk. maizenamel • 1 1/2 spsk. koldt vand • 3 spsk. soyasauce • 2 spsk. tør sherry (eller sake) • 1 1/2 spsk. kinesisk sort eddike • 1 spsk. sukker • 2 tsk. sesamolie • 3 spsk. olie (majs el. jordnøddeolie - ikke oliven) • 3-5 tørrede chilipebre, stilke, frø og skillevægge fjernes, groft hakket. (husk at tage handsker på da dine fingre ellers vil brænde) • 1 tsk. frisk ingefær, revet • 1 lille hvidløg, meget fint hakket, men ikke presset. • 100 g. bambusskud (fra dåse), skåret i 2 cm terninger. • 4 forårsløg, skåret i 2 cm skiver • 3 spsk. usaltede jordnødder. Tilbehør: Serveres med jasminris.\nSÅDAN GØR DU: Pisk ægget i en skål og kom kyllingestykkerne i. Drys maizenamel i og bland det. Rør soyasauce og olie i og mariner kødet i 30 min. Bland de 2 spsk. maizenamel i koldt vand. Rør de 3 spsk. soyasauce, tør sherry, eddike, sukker og sesamolie i, og stil til side. Opvarm woken over max varme (og hold den der hele tiden) indtil den ryger. Tilsæt olien og stir-fry chilipeber i ca. 10 sek. Tilsæt ingefær og hvidløg; stir-fry 10 sek. Kom kyllingen i og stir-fry ca. 1 min. Tilsæt bambusskud og forårsløg og stir-fry 1 min. Tilsæt saucen. Kom jordnødder i når den er tyknet, og rør herefter rundt i ca. 2 min. Retten serveres straks.\n11 ÅR MED ERHVERVSHISTORIER FRA AARHUS OG ODENSE. Denne udgave af Olav de Linde Magasinet er nr. 41. Det betyder, at magasinet i 11 år har leveret historier og portrætter fra det århusianske og odenseanske erhvervsliv. Det er blevet til spændende og nærværende historier, der har vist bredden af virksomheder og virksomhedsejere i de to byer. Fra start up’s til store internationale virksomheder. Fælles for dem alle har været, at de har fundet et lejemål, der ikke blot matchede virksomhedens krav til fysiske rammer, men også miljøet. Du kan læse alle 41 udgaver af Olav de Linde Magasinet på olavdelinde.dk/maga\nFAT HEAT »\tFat Heat er en alsidig autodidakt kunstner. Født i en lille by i Ungarn, og bosiddende i Budapest. Fat Heat har en passion for bogstaver, dyr og eksperimenterende monstre og er medstifter af Colored Effects Crew.\n»\tVærket er fra Aarhus Art Convention, 2016. »\tSøg Fat Heat og CFS Crew på Youtube, og få et indblik i såvel streetart, som kulturen bag.\nI denne sidste udgave af Olav de Linde Magasinet sætter vi fokus på at skabe liv. Vi har været stolte af og glade for magasinet, hvor vores mange lejere har budt indenfor og haft mulighed for at fortælle historier fra netop deres hjørne af verden. Læs denne gang bla. om Arkitektfirmaet TKT i Odense, Kreafunk, Running Ping, Hantwerk og ikke mindst om vores egne igangværende og kommende projekter.


Finanskrisen: Læs historien om hvordan finanskrisen startede\nFinanskrisen er en globale og meget omfattende finansel krise, som udbrød i USA i 2007. I første omgang var det hovedsageligt kapitalinstitutioner og banker, som var hårdest ramt, men i løbet af krisens udvikling medførte det også alvorlige konsekvenser for befolkningen rundt omkring i verden.\nDet som kendtegner Finanskrisen er, at priserne på flere værdipapirer var blevet så høj, at investorene havde taget fejl af disses risiko. Derudover kan man også knytte nedbrudet på det amerikanse boligmarked i 2007 samt nedbrudet på de finansielle markeder i 2008 til Finanskrisen. Flere eksperter siger, at der ikke har været så store økonomiske kriser i verdenssamfundet siden krakket på Wall Street i 1929.\nDen grundlæggende årsag til Finanskrisen skal findes på det amerikanske boligmarked. Tilbage i 2007 stoppede amerikanske boligejere tilbagebetalingerne af deres boliglån. Grunden hertil var, at bankerne i USA havde givet boliglån til nogle af de amerikanere, som slet ikke var i stand til at betale deres gæld tilbage, fordi priserne på deres overbelånte huset var faldet.\nAlt dette kom i lyset af, at USAs Nationalbank bl.a. pga. terroangrebet d. 11. september 2001 sænkede diskontoen til 1 %. I håbet om at stimulere den amerikanske økonomi i et midlertidigt opsving, lod man diskontoen være på 1 % til og med 2004. Dette var muligt, da den daværende opståede boligboble udviklede sig frit og med en høj fart. Samtidig udviklede der sit et større og større marked for strukturerede værdipapirer og derivater til spredning og afdækning af risiko. Disse var dog meget svære at regulere og kontrollere. Der kom nemlig en stor efterspørgsel på værdipapirer, som mindede om den amerikanske statsobligation, men som havde et større afkast.\nPå baggrund af dette opfandt markedet en ny form for fastforretntet værdipapirer. Dette gik ud på, at man tog forskellige realkreditgæld og delte dem så i en masse stykker, som skulle udgøre en CDO. Herefter blev CDO´erne opdelt i puljerne A, B og C, som egentlig bare var investorer. Skete det, at nogle husejere ikke kunne betale deres gæld tilbage, fik investorerne i pulje A deres penge først, dernæst investorerne i pulje B og til sidst dem i pulje C. Det betød, at investorerne i pulje C var mere skrøbelige og risikable end dem i pulje A, og det betød også, at pulje C investorerne fik højere renter.\nDet var en naiv tro på, at markedet var kommet til et bestemt stabilitetsniveau, som resulterede i flere risikobetonede aktiver som førnævnte. Som tiden gik blev flere og flere banker mindre kritiske over for deres kunder, og bankerne lånte derfor penge ud til folk, som førhen ikke havde været anset som kreditværdige. Mange af dem, som nu havde muligheden for at låne penge, var amerikanere, som ikke havde en fast indtægt, og deres kreditværdighed var vurderet ud fra, at huspriserne ville blive ved med at stige.\nFra 2000 til 2005 var der optur på det amerikanske boligmarked, og markedsværdien af boligerne steg med mere end 50 %. Som i mange andre opturer kommer der også en nedtur, og den begyndte i foråret 2007, da huspriserne faldt for første gang. Det helt store vendepunkt kom først i august 2007, da det gik voldsomt ned af bakke, og flere dele af den amerikanske kreditsektor gik i opløsning. Herefter stoppede bogejerne i USA med at betale deres boliglån tilbage. Da bankerne i USA ikke længere turde låne penge ud til hinanden, blev krisen global, fordi de amerikanske banker videresolgte deres lån til internationale banker, som overtog dele af risikoen. Denne international handel med lån på det globale marked, var hovedårsagen til, at Finanskrisen brød ud.\nDa boligejerne stoppede med at betale deres lån tilbage, mistede de værdipapirer, som var baseret på boliglån, deres værdi. Det var de værdipapirer, som var baseret på boliglån, bankerne købte og købte og solgte til hinanden. Der blev også iværksat nogle lånepakker, men der var en masse uvished herom, så bankerne stolede ikke længere på hinanden, og de stoppede dermed at købe og sælge lån. Derfor udvidede de amerikanske banker til det internationale marked for at optage lån i udenlandske banker. Den almindelige økonomi frøs, da der ikke rigtig var nogen handel i gang længere. Derfor gik Ben Bernanke, chefen for den amerikanske central bank Federal Reserve, i efteråret 2008 frem og sagde, at der var et alvorligt behov for store kapitalindskud til den finansielle verden, så der kunne blødes op for handelen samt kompencere for de tabte penge.\nFinanskrisen kommer til Danmark\nDa Finanskrisen blev til en global krise, kom den naturligvis også til at ramme Danmark og den danske befolkning. For Danmark har det betydet, at bankerne er blevet mere tilbageholdene med deres udlån, hvilket har medført, at danskerne har nedsat deres forbrug, og da forbruget er blevet mindre, har det naturligvis også betydet mindre arbejde og dermed flere arbejdsløse.\nRegeringen har lavet flere hjælpepakker til gavn for bankerne. Bl.a. skulle redningsplanen fra d. 23. september 2008 være med til at hjælpe bankerne, så de ikke skulle gå konkurs, men det kom desværre til at blive en dyr fornøjelse for danskerne. Hjælpepakken gik ud på, at de danske banker skulle stille en meget stor bankgaranti, så hvis der var andre banken, som var tæt på at gå konkurs, kunne de få hjælp fra andre banker.\nFinanskrisen har som nævnt haft samfundsmæssige konsekvenser for Danmark, men det er stadig uvis, hvor store konsekvenser har været og/eller bliver fremover. Konsekvenserne af Finanskrisen kan endnu ikke gøres helt op, da det man ikke ved, om krisen er helt ovre. Det kan dog nævnes, at der ikke var nogen, som ved Finanskrisen start, som havde forudset, at krisen ville udvikle sig så voldsomt og med en så kraftig styrke, som den reelt set gjorde.\nFinanskrisen har medført, at flere banker og virksomheder er gået konkurs, og netop pga. den finansielle krise har været så omfattende, så kan det danske samfund forvente et hårdt økonomisk tilbageslag, hvilket også allerede kan mærkes. Danskerne skal forberede sig på en længere periode med lavkonjunktur og tilbagegang i realøkonomien. I noget tid endnu skal vi nok også forvente, at det er vanskeligt for den private forbruger, men også for virksomhederne at låne penge, og det vil betyde at investeringer og forbruget vil falde.\nHvis vi skal kigge med lidt positive øjne på den nuværende situation efter Finanskrisens udbrud, så kan det siges, at man i flere brancher allerede nu, kan mærke at det stille og roligt begynder at vende igen. Det er også blevet lidt nemmere for de arbejdsløse at finde arbejde, men der er desværre stadigvæk en lang vej tilbage endnu.\nOm 'Finanskrisen: Læs historien om hvordan finanskrisen startede' #137


P3 - Dagens gyldne regel: Hvor mange rundstykker må man tage på morgenmødet? P3 på dr.dk/p3\nDagens gyldne regel: Hvor mange rundstykker må man tage på morgenmødet? // Nicolai Holle // 06-09-2012 15:06\nHvis du er ung, må du få, hvis du er gammel, må du gå\nAfspil // 98 Afspilninger\nHør Nancys gyldne rundstykke-regel\nI Sara og David på P3 tager værterne livtag med aparte problemstillinger, som det moderne menneske konfronteres med dagligt.\nLyttere i vildrede stiller spørgsmålene og ud fra besvarelsen formuleres såkaldte gyldne regler. Formålet er at stykke en manual sammen, forvirrede sjæle fremover kan konsultere.\nOraklet Nancy vurderede kyndigt, da side fire af manualen skulle udfyldes torsdag.\nLÆS OGSÅ: Hvad er den gyldne regel for hvor længe man må lade opvasken stå?\nHvad er den gyldne regel for, hvor mange rundstykker man kan tillade sig at tage på et morgenmøde, når man er nystartet, 19 år gammel, ufaglært og arbejder på en seriøs arbejdsplads, hilsen Den Evigt Sultne.\nNancy er som altid klar i mælet.\n“Hvis man har lidt samvittighed, så tager man rugbrød, efter man har taget tre stykker. Så må det værste være ovre.”\nMen er tre stykker ikke at drive rovdrift på personaleforplejningen, spørger vært Sara Bro.\n“De unge mennesker i dag har jo en utrolig appetit. Deres kroppe er i vækst. Der skal virkelig noget mad på bordet. Hvis der kun er rundstykker, må man forholde sig til det.”\nHør hele Nancys udlæggelse af rundstykke-problematikken i afspilleren.\nLyt med alle hverdage fra klokken 9-12, når Sara og David på P3 besvarer livets små og knap så store spørgsmål.\nLÆS OGSÅ: Dagens gyldne regel: Hvor længe må jeg kigge på andre mænd i omklædningsrummet? Deltag i debatten\n// Karsten // for 1 år siden\nDen gyldne regel. Hvor mange dage må der gå før man besvare en SMS ??\nHar 2 kammerater der aldrig svare før flere dage efter . De hedder Henrik og Steffen. Øv øv\nHilsen karsten // Gitte // for 1 år siden\nKære P3. lav gerne en liste over alle de gyldne regler – tak.\n// Gitte // for 1 år siden\nKære P3, lav en liste med alle de gyldne regler :) – Tak!\n// Birger // for 1 år siden\nhvis man virkelig har behov for at stille sådan et spørgsmål, som iøvrigt ligger på linie med de andre på denne side, har man ikke lært meget siden man kravlede ud af kuvøsen!\n// Anders Lund Madsen // for 1 år siden\nHvornår kommer de sorte spejdere tilbage på P3?\n// Kristian // for 1 år siden\nDet er P3, Birger.\nDet må da være et af de mest ligegyldige spørgsmål (de andre står I også for).\nP3 Sporten: Morten Olsen forlænger og er landstræner frem til og med EM i 2016. En god idé? Eller havde du hellere set en anden mand i jobbet? Kom gerne med din mening her http://www.dr.dk/Sporten/Fodbold/2013/12/12/12124124.htm // 13.05\nMonte Carlo på P3: Samme dag, som Bubber bliver fyret, har Sith Lord, Lars Berendt, forlænget med Morten Olsen. Vi siger hurra - også til Dennis Rommedahl // 12.54\nPressen på P3: Som ny udenrigsminister skal Holger K nok finde sig et nyt motto - Men hvad skal det være? Kh. Tue&Tony // 12.23\nP3 Sporten: Dagens svømmeprofil: Sprintdronning Jeanette Ottesen er én af de mest faretruende kvindelige svømmere, fortæller Mathias Gydesen. http://www.dr.dk/Sporten/Oevrig_sport/2013/12/12/12113150.htm // 12.21\nMads & Monopolet: Kære Lyttere - Jeg kan forstå der har været lidt bøvl med lørdagens podcast. Nogle har fundet den, andre kan ikke, selv om den egentlig har ligget klar siden i lørdags. Her er et fif: Hvis du i forvejen abonnerer på podcasten i iTunes: Højreklik på Mads & Monopolet og vælg ”Opdater podcast” og derefter ”Vis gamle episoder”.\nHjælper det ikke, så gå ind i ”iTunes Store” og søg på ”Mads og Monopolet”. Her klikker du på ”Mads og Monopolet” under ”Podcasts” - og så finder du podcasten fra uge 49.\n//Mads // 10.54


Min hest bider i haleroden - Islandshest - Heste-Nettet.dk\nMin hest bider i haleroden\nForfatter: Benedikteejderskov (Skriv besked)\nDato: 15-08-2017 13:54\nVi købte vores islænder i april 2017. Han blev fra maj indsluset på en mindre jordfold sammen med ca. 15 andre islænder-vallakker, som var meget nysgerrige omkring den nye. Min hest syntes ikke om al den opmærksomhed og tændte ligesom af, ved at gå efter haleroden på de andre heste, med nogle grimme sår til følge.\nHan fik da efterfølgende mundkurv på, da opstaldningsstedet krævede det.\nHan har i sommer været på græsfold andet sted, og uden problemer. Nu er han retur igen, og på en anden fold med andre vallakker, da jeg håbede at dette ville hjælpe, men desværre. Han bider igen og jeg må desværre igen give ham mundkurv på.\nDet skal lige siges, at han er i boks 16-09 hvor han spiser min mad, så han går ikke og sulter.\nHan trives helt sikkert ikke på stedet, men vi vil meget gerne blive, da det er et super sted for børn, og jeg er lidt nervøs for min datter skal miste interessen hvis vi flytter hesten. Jeg rider ikke selv mere. Jeg håber meget at han falder til og at hans unoder ophører og mundkurven tages af, ellers vil jeg selvfølgelig bide i det sure æble og flytte ham.\nEr der nogen, som har prøvet noget tilsvarende og måske med gode erfaringer?\nGider ikke høre sure opstød!!!!\nDato: 15-08-2017 23:40\njeg har ikke prøvet noget lignende - heldigvis da for det lyder ikke rart\nUmiddelbart lader det ikke til at din hest trives der hvor han står. Som du jo også selv skriver.\nDet virker til at det betyder meget for dig at han bliver stående pga din datters interesse, og så ville jeg hvis jeg var i dine sko som udgangspunkt kigge på følgende(ud fra din beskrivelse)inden jeg besluttede at flytte ham:\n1. Er 15 foldkammerater for mange? Hvor meget plads er der på folden?\n2. Er 16-09 for lang tid på boks for en hest af hans kaliber? Kan det være en årsag til frustration?\n3. På hvilken måde var sommerfolden/sommeropstaldningen anderledes end jeres faste sted? Måske det kan hjælpe at udpensle forskellene?\n4. På hvilken måde kan opstaldningsstedet honorere fx behov for løsdrift, færre heste på folden, enefold etc. Er der muligheder for fleksibilitet og samarbejde omkring hestens trivsel? (synes nemlig mundkurv er lige drastisk nok)\nHvis ikke det løser sig, bør I nok overveje hvorvidt det er rimeligt at se til at en hest mistrives. Så er mulighederne jo at prøve at flytte stald eller hvis opstaldningstedet betyder mere end hesten, at udskifte hesten.\nJeg tror desværre ikke du skal regne med at problemet/adfærden ændre sig af sig selv på sigt uden tiltag. Der må være noget der trikker ham siden det ikke var et problem på sommerfolden.\nGod vind til jer - det er altid så træls når der er problemer og dilemmaer.\n© Copyright 1997 - 2019 heste-nettet.dk Siden tog 0.0582 (0.0564) sekunder at lave.