Husk cykelhjelmen – en tankevækkende historie • nogetiovnen.dk\nKender du det, når du bare véd, at tilfældige møder bliver ét af de møder du bare vil kunne huske altid?\nSådan et møde havde jeg i den forgangne uge. Et gribende, rørende og tankevækkende møde, som satte tanker og følelser igang hos mig.\nI dag vil jeg dele et indlæg med dig, som egentlig startede som et Facebookopslag.\nOpslaget lagde jeg op på bloggens Facebookside, efter det rørende møde en helt almindelig onsdag. En onsdag, hvor jeg løftede blikket og mødte et andet menneske og lod mig gribe af mennesket, historien og øjeblikket.\nOpslaget gik viralt og er i skrivende stund blevet liket af næsten 8000 mennesker og delt af næsten lige så mange.\nOpslaget er nået ud til over 700.000. Helt vildt og jeg havde ikke fantasi til at forestille mig den virale eksplosion, selvom budskabet ligger mit hjerte nær og historien er vildt vigtig.\nPersonen jeg mødte er et livsstykke, en sej slider og en kæmper, der har haft en urimelig uretfærdig tragisk skæbne, men imod alle odds kæmper videre.\nEn person med en ulykkelig historie, en historie som vi alle kan tage ved lære af.\nEn person med et vigtigt budskab vi kan efterleve og sprede alt det vi kan, så vi kan gøre hvad vi kan for at forebygge og undgå lignende ulykkelige historier med tragisk udfald.\nMit møde med et andet menneske lige der midt på fortovet i Randers vidnede om hvor sårbart livet – og mennesket – er. Vi er skrøbelige væsener allesammen. Ingen er ikke usårlige. Ikke nogen af os.\nMødet fortalte mig, hvordan skæbnens tilfældigheder og lunefuldheder kan få det levede liv til at skifte spor og hvor pludseligt og hurtigt tilværelsen og fremtidsudsigterne kan skifte kurs, langt hurtigere end vi aner.\nDet er marginaler og splitsekunder der kan være afgørende både for os selv og for vores kære.\nDet var denne historie jeg delte på Facebook og du kan læse den lige her:\n“På vej hjem fra job stod jeg ved cyklen og tog min cykelhjelm på. På samme tid steg en mand ud af sin handicapbil på parkeringspladsen.\nManden kravlede helt forkrøblet ud af bilen, og var flere minutter om at gå bare en enkelt meter.\nArmen var helt krøllet sammen og hang visnet og overflødig helt skævt på kroppen. Et ubrugeligt vedhæng.\nPå benet sad et apparat der kunne stimulere nerverne i benet, ellers kunne han ikke flytte det.\nManden kæmpede sig op på fortovet og vi smilede til hinanden, mig i fuld beundring over hans ildhu og kampgejst, trods de mange fysiske skavanker.\nManden stoppede op ud for mig og sagde “Hvor er jeg glad for at se du tager cykelhjelm på. Havde den været opfundet for 33 år siden, havde jeg ikke set sådan ud i dag“……\nVi fik os en god snak om cykelhjelmes vigtighed, om skæbnen, om livets bratte foranderlighed og om hvor fantastisk det ville være, hvis han lige kunne spole 33 år tilbage, og tage en cykelhjelm på.\nHans liv blev forandret på et splitsekund og sekundet kan ikke gøres om.\n33 år som 100% invalid og handicappet.\nManden vaklede videre efter vores snak og på hans t-shirt stod:\n“Kørt ned af spritbilist, derfor…“\nManden fortalte at han nu bruger sit liv på at holde foredrag for unge mennesker om cykelhjelmes vigtighed. Det er blevet hans mission i livet.\nEt tankevækkende møde. Livet kan pludselig forandres, det kræver kun et splitsekund.\nHusk nu cykelhjelmen kære du\nVelmente tanker og hilsner fra mig til dig\nOplevelsen og mødet sidder i kroppen endnu. Jeg vil huske det altid.\nUdfaldet var så ulykkeligt. Urimeligt. Uretfærdigt. Unødvendigt. Katastrofalt og intet kunne gøres om.\nGid der havde været en fast rewind-knap.\nEn tidsmaskine, så man kunne spole tilbage og sætte en rednings-cykelhjelm på det sårbare uskyldige menneskehoved.\nOpslaget genererede en masse interaktion og jeg har læst og besvaret hver eneste kommentar.\nJeg er mange gange blevet tung om hjertet og har fået tårer i øjenkrogen, når jeg i kommentarsporet har læst om ulykkelige skæbner og ulykker med tragisk udfald, der sandsynligvis kunne være undgået, hvis cykelhjelmen havde været på. Det er helt ubærligt og dybt ulykkeligt.\nJer der har været ulykkeligt ramt, har min største medfølelse.\nMange skriver at de kun har overlevet grumme ulykker, fordi cykelhjelmen passede på og holdt sin beskyttende hånd over den sårbare hovedskal. Så tæt på, men reddet og med livet og førligheden i behold. Reddet på et hængende hår. Hvor er jeg glad og lettet på jeres og jeres familiers vegne <3\nJeg er blevet rørt, glad og varm om hjertet når jeg i kommentarerne kunne læse at historien var så stærk og medrivende, at NU, samme dag, blev cykelhjelme altså indkøbt til hele familien!\nBudskabet nåede ud og gik klart ind.\nBørn taggede forældre og forældre taggede børn med hjerter med en bøn om at nu at få den cykelhjelm på! Vil du ikke nok?!\nAlle vil hinanden det bedste og at man ønsker en cykelhjelm på hovedet af sine kære, er faktisk den allerstørste kærlighedserklæring.\nDu er det dyrebareste jeg har og dig vil jeg gerne passe særligt godt på <3\nSådan en bøn må og skal du lytte til og del gerne sådan en kærlighedserklæring med den eller dem du holder af.\nCykelhjelmen er vigtig og et mindst lige så vigtigt budskab er at lade bilen stå, hvis man har drukket alkohol.\nFlere har spurgt til navnet på manden jeg mødte og det forunderlige skete at et navn pludselig poppede op – manden blev genkendt, fik et navn og Kjeld begyndte at deltage i debatten og fik forespørgsler om, om han mon kunne bookes til foredrag i det ganske land.\nHvor var det dejligt. Kjeld fik en stemme også virtuelt. Denne historie – og al virakken – er ene og alene hans fortjeneste.\nKjeld Munkholm har kæmpet med senfølgerne til ulykken der ramte for 33 år siden. En spritbilist kørte ham ned på cykel. Helt ubeskyttet og uden cykelhjelm tog Kjelds hoved, krop og skæbne livsvarig skade.\nKjeld har siden holdt foredrag for børn især og budskabet går rent ind, hos både børn og voksne.\nDet er blevet en historie for livet for Kjeld. En livsfortælling med det vigtigste budskab.\nDet virker så stærkt, når Kjeld fortæller og man ved selvsyn kan se, høre, mærke og fornemme de voldsomme konsekvenser, ulykken har haft og stadig har for ham.\nKjelds livsbane blev brudt ved ulykken, men gløden er bestemt ikke slukket. Kjeld har viet sit liv til at fortælle os sin historie og den er så vigtig.\nDet var godt at Kjeld stoppede mig der på fortovet.\nHan sluttede mødet af med et “Undskyld” og “Undskyld jeg stoppede dig”, men den følelse skal Kjeld bestemt ikke have. Det var en positiv og velment “forstyrrelse” som jeg ikke ville have været foruden.\nKjelds historie er SÅ vigtig og han brænder for at få sine budskaber ud og han gør det så godt. Han, om nogen, kender til vigtigheden og betydningen, for han har selv mærket alle konsekvenser på krop og sjæl.\nVi skal stoppe hinanden når vi har noget på hjerte. Vi skal tage os tid. Vi skal kigge op og turde møde hinanden som medmennesker og lytte på og til hinanden.\nKjelds budskab gik rent ind, både hos mig og alle andre der har læst Facebook-opslaget.\nJeg har cykelhjelm på hver dag. Jeg kan slet ikke forestille mig at køre uden – jeg tror faktisk ikke at jeg KAN cykle uden, ligesom min bil heller ikke kan starte, hvis jeg ikke har sikkerhedssele på.\nJeg har mit liv kært. Jeg er nogens mor og nogens ægtefælle. Jeg er nogens datter, søster, svigerinde, nabo, bibliotekar. Jeg er nogens Bagenørd.\nJeg vil gerne passe på mig selv, mine kære og mit liv.\nDu er også vigtig og jeg håber du vil passe på dig selv også?\nJeg håber du vil tænke over Kjelds historie og lytte til hans vigtige budskab. Del og spred det gerne.\nTak til Kjeld fordi han havde lyst til at være med i denne historiefortælling, både på Facebook og her på bloggen.\nGid jeg kunne spole tiden tilbage for dig. Du er en sej banan Kjeld og du har min allerstørste respekt!\nGid jeg med en tryllestav kunne trylle dig dit gamle liv tilbage.\nVil du gerne skrive til Kjeld, så har jeg fået lov til at dele hans mailadresse. Du kan skrive til Kjeld_Munkholm@hotmail.com\nEftertænksomme hilsner fra mig til dig. Tak fordi du læste med\nBorrelia positiv - min historie…\nPuha en trist historie, men dem findes der desværre mange af. At Kjeld så er kørt ned af en spritbilist gør bare det hele meget værre. Vi havde her i vores by en kvinde som altid kørte med cykelhjelm, bare ikke lige den dag skæbnen ramte hende. Hun havde lige været hos frisøren og ville ikke ødelægge sit fine hår med hjelmen. Hun kører nedad cykelstien i god fart og rammer et hul, bliver smidt af cyklen og lander i en midterrabat midt ude på vejen. Hun overlevede ikke det styrt. Så er det man tænker, hvorfor hulen tog hun… Læs mere »\nGranola – nem opskrift på hjemmelavet müsli\nMeilgaard slotskro & cykeltur i Meilgaard skov\nRysteribs nem opskrift til kager & desserter\nMånedsarkiv Vælg måned juli 2021 (16) juni 2021 (16) maj 2021 (21) april 2021 (19) marts 2021 (17) februar 2021 (14) januar 2021 (19) december 2020 (21) november 2020 (19) oktober 2020 (16) september 2020 (18) august 2020 (25) juli 2020 (17) juni 2020 (16) maj 2020 (21) april 2020 (20) marts 2020 (20) februar 2020 (16) januar 2020 (21) december 2019 (21) november 2019 (23) oktober 2019 (23) september 2019 (21) august 2019 (18) juli 2019 (16) juni 2019 (16) maj 2019 (19) april 2019 (17) marts 2019 (19) februar 2019 (17) januar 2019 (22) december 2018 (20) november 2018 (18) oktober 2018 (21) september 2018 (21) august 2018 (14) juli 2018 (16) juni 2018 (13) maj 2018 (14) april 2018 (17) marts 2018 (20) februar 2018 (23) januar 2018 (24) december 2017 (22) november 2017 (18) oktober 2017 (16) september 2017 (19) august 2017 (20) juli 2017 (16) juni 2017 (21) maj 2017 (23) april 2017 (21) marts 2017 (9) februar 2017 (12) januar 2017 (18) december 2016 (18) november 2016 (17) oktober 2016 (16) september 2016 (19) august 2016 (13) juli 2016 (12) juni 2016 (19) maj 2016 (10) april 2016 (16) marts 2016 (18) februar 2016 (15) januar 2016 (22) december 2015 (17) november 2015 (18) oktober 2015 (15) september 2015 (22) august 2015 (22) juli 2015 (21) juni 2015 (24) maj 2015 (29) april 2015 (24) marts 2015 (27) februar 2015 (22) januar 2015 (23) december 2014 (19) november 2014 (26) oktober 2014 (25) september 2014 (27) august 2014 (28) juli 2014 (22) juni 2014 (29) maj 2014 (24) april 2014 (25) marts 2014 (24) februar 2014 (23) januar 2014 (26) december 2013 (26) november 2013 (20) oktober 2013 (21) september 2013 (26) august 2013 (22) juli 2013 (20) juni 2013 (22) maj 2013 (27) april 2013 (21) marts 2013 (26) februar 2013 (23) januar 2013 (24) december 2012 (25) november 2012 (24) oktober 2012 (30) september 2012 (24) august 2012 (22) juli 2012 (9) juni 2012 (21) maj 2012 (28) april 2012 (26)\nDorthe Atzen til Borrelia positiv – min historie & gode råd til dig\nGitte Hansen til Vandbakkelser med fyld – opskrift på walesboller\nMaria til Vandbakkelser med fyld – opskrift på walesboller


Kusser Frække Gamle Damer / Danskporno\ngamle damer med trusser Gratis Porno Film - De mest populære gratis porno videoer i forskellige Plump mor med saggy bryster, behåret kusse og fyr. gamle dame hun sutter fedt blow job moden. redtube · skør, kone · skør kone onani fingre husmor moden. alphaporno · kusse, virkelighed, gamle. ung mand gammel dame Gratis Porno Film - De mest populære gratis porno videoer i forskellige Plus -size deedra Rae kusse og mund bliver kneppe....\nDreng, Moden Kvinde, Bedstemorssex, Fisse På Fisse, Mormor, Gammel Kone. Ældre kone og mor med tørstig gamle kusse Trin mor , Pussy , Modne Kvinder , MILFs. Ill blonde teenager bliver bankede af en. Unge pige munden fuld af cumshot efter skide. Selv ved 63 år, fisse hot dame begære Japanske Babes , Modne Kvinder , Creampie , MILFs. Fra suck till dawn Amatør , Gamle og unge , Tjekkiske kvinder.\nporno sex danske modne kvinder


GRUPPE FOR SKILSMISSERAMTE BØRN - PDF\nGRUPPE FOR SKILSMISSERAMTE BØRN\nDownload "GRUPPE FOR SKILSMISSERAMTE BØRN"\n1 GRUPPE FOR SKILSMISSERAMTE BØRN Evalueringsrapport Maj 2008\n2 Udgiver: Institut for Diakoni og Sjælesorg Kolonivej Dianalund Tlf Website: Evaluator: SUELL Team ApS v. Dorthe Suell Tremhøjvej 15, Tvingstrup, DK 8700 Horsens Tlf Website: Mekanisk, elektronisk eller anden gengivelse af eller kopiering fra denne evalueringsrapport er tilladt med kildeanvisning.\n3 INDHOLD INDLEDNING... 1 EVALUERING... 2 FORMÅL OG BAGGRUND... 2 MÅLGRUPPE... 4 NETVÆRK OG FORMIDLING... 4 METODER... 5 TEORETISKE METODER... 5 PRAKTISKE METODER... 6 DATABEARBEJDNING... 9 ENKELTINTERVIEW - BØRNENE... 9 SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE - SMILEYS SPØRGESKEMAER - FORÆLDRENE INTERVIEW MED GRUPPELEDER EFTER GRUPPEN I FREMTIDIGE BØRNEGRUPPER KONKLUSION EFTERSKRIFT: GRUPPE FOR SKILSMISSERAMTE BØRN EFTERÅR 2006 OG FORÅR LITTERATURLISTE BILAG... 37\n4 Indledning Institut for Diakoni og Sjælesorg er initiativtager til projekt: Børnegruppe for skilsmisseramte børn. Institut for Diakoni og Sjælesorg tilbyder uddannelser og kurser, samtaler, supervision og sjælesorg inden for socialt og kirkeligt arbejde til enkeltpersoner, grupper eller hele arbejdsmiljøer. Endvidere har Instituttet sorggrupper for børn og unge, voksne og handicappede. Instituttet er en del af den selvejende institution Filadelfia, og driften finansieres af honoreret undervisningsarbejde og samtaler, fondsmidler og pengegaver. I år 2005 tog Institut for Diakoni og Sjælesorg initiativ til og udviklede projekt: Gruppe for skilsmisseramte børn. Instituttet modtog fondsmidler fra Erindringsmøntmidler samt medfinansierede selv projektet, som startede op i Projektet var planlagt til at forløbe over 3 år. Der blev bevilliget midler til 1. år og ikke de efterfølgende. 1. år skulle indeholde 3 grupper for skilsmisseramte børn. Forløbet foråret 2006 blev gennemført med 6 børn. Til det andet forløb lykkedes det ikke at få børn indskrevet. Denne problematik belyses i rapportens efterskrift. I løbet af efterår 2007 kommer der så mange henvendelser fra kommuner og familier, at der er børn/unge nok til en gruppe. Tredje gruppe etableres og gennemføres derfor med midler fra 2006 i foråret 2008 med 6 børn. Lene Kjeldgaard og Lise Berggren Smidt har været gruppeledere på forløbet i 2006, og Lene Kjeldgaard har været gruppeleder i Lene Kjeldgaard er uddannet socialpædagog fra Gedved Stats Seminarium, har efteruddannelse til Familieterapeut/rådgiver fra "The Kempler Institute of Scandinavia", Odder, samt i "Basale terapeutiske færdigheder" fra samme sted. Lise Berggren Smidt er uddannet lærer og har efteruddannelse indenfor krops- og psykoterapi. Gruppelederne har modtaget supervision af psykolog John Hartwich. 1 Susanne Hovmand, Institut for Diakoni og Sjælesorg, har ydet sparring til projektudvikling m.m. Else Tofft, leder af voksensorggruppe hos Institut for Diakoni og Sjælesorg, har deltaget som frivillig medarbejder blandt andet omkring praktiske opgaver. SUELL Team ApS ved Dorthe Suell Master i Social Integration, har varetaget den eksterne evaluering\n5 Evaluering Efter gruppeforløbet foråret 2006 blev projektet midtvejsevalueret. Evalueringen var til internt brug i forbindelse med tilrettelæggelse af det andet og tredje børnegruppeforløb efteråret 2006 og foråret Foråret 2007 blev midtvejsevalueringen udarbejdet til eksternt brug bl.a. suppleret med konklusion samt uddybning af problematikken omkring, at det ikke lykkedes at gennemføre grupper i efteråret 2006 og foråret 2007 (efterskrift). De 2 gennemførte forløb i 2006 og 2008 er samlet evalueret i herværende evalueringsrapport maj Det var tænkt, at de 3 gruppeforløb samlet skulle have været evalueret ved projektafslutning, og at der på dette tidspunkt skulle have været gennemført en analyse af de indsamlede data koblet til relevant teori herunder en belysning af børnenes problemstillinger og psykosociale udvikling i gruppeforløbet. Af ressourceårsager er der ikke foretaget en dybdegående analyse af de indsamlede data fra de 2 grupper, hvorfor data må tale for sig selv. Evalueringen består derfor primært af konkret databearbejdning med dokumentation af resultater, metoder og erfaringer. Dataindsamling har i forbindelse med børnegruppen foråret 2006 indeholdt: Ved afslutning af gruppen: - Enkeltinterview af to tilfældigt udvalgte børn. - Spørgeskema til samtlige børn (smiley-skema). - Forældrespørgeskemaer til samtlige forældre. Løbende: - Gruppeledernes skriftlige refleksionsskemaer. - 3 evalueringsmøder. Dataindsamlingen efter forløbet foråret 2008 har indeholdt: Ved afslutning af gruppen: - Enkeltinterview af to tilfældigt udvalgte børn. - Spørgeskema til samtlige børn (smiley-skema). - Forældrespørgeskemaer til samtlige forældre. - Interview med gruppeleder Lene Kjeldgaard. Der blev sideløbende i et samarbejde mellem Institut for Diakoni og Sjælesorg og SUELL Team ApS, inspireret af arbejdet i børnegruppen, udviklet en række dokumentationsskemaer til brug for Instituttets dokumentation og evaluering af børn og unges proces og resultater i et forløb hos Instituttet bl.a. Sorggruppe for børn og unge. Formål og baggrund Formålet var at starte børnegrupper i Dianalund, Vestsjælland, for børn, der oplevede, at forældrene ikke længere var samboende. 2\n6 Formålet var at hjælpe børnene til at bearbejde smerten og sorgen over skilsmissen og at forebygge, at ubearbejdet sorg ville medføre en række uhensigtsmæssige følelsesmæssige, psykiske og sociale konsekvenser. Institut for Diakoni og Sjælesorg tog initiativ til projektet blandt andet på baggrund af vores erfaringer fra Instituttets sorggruppe for børn og unge 2, samt i det faktum, at i alt eller 6,7 % af børn og unge i alderen 0-16 år oplevede brud i familien 3 i Den efterfølgende risiko for en række alvorlige psykiske og sociale begivenheder og livsvilkår for børn, der oplever familiens opløsning, er undersøgt ved at følge generationen født i Undersøgelsen viser, at børn af familier, hvor forældrene er skilt/ikke samboende, har en forøget risiko for ungdomsarbejdsløshed, psykiske lidelser, depressioner, selvmordsforsøg og voldskriminalitet, sammenlignet med jævnaldrende 4. Forskning viser, at skilsmissebørn klarer sig dårligere end børn fra intakte familier (Thuen, F., 2001) i forhold til skolepræstationer, aggression og antisocial adfærd. Samlet set er børn, der udvikler psykosociale problemer, overrepræsenteret af skilsmissebørn. Skilsmissebørn, der ikke får mulighed for at bearbejde deres oplevelser, kan på længere sigt blive et samfundsøkonomisk problem. Børnene har ligesom forældrene behov for at bearbejde skilsmissens følger og følelser. Citat (Christensen, E., 2004): Der har hidtil været mest fokus på at løse de voksnes problemer. Der har været en opfattelse af, at løste man forældrenes problemer, ville det også smitte af på børnene, men det kan børnene ikke vente på. Tager det f.eks. fem år at få forældrene på ret køl, så er der gået rigtig meget af børnenes liv. Samtidig har børnene selv problemer, som de har brug for hjælp til her og nu 5. Skilsmissebørn bliver ofte overset, da det som nævnt er almindeligt at blive skilt. Samtidig er der mange tabuer omkring børnenes tab og sorg. Årsagen til denne tabuisering kan f.eks. være, at det som forælder er svært at erkende, at man påfører barnet en smerte det rammer dybt i rollen som forælder. Børns sorgreaktioner er anderledes end voksnes, fordi de er ordknappe og mindre erfarne i sprogligt at udtrykke deres følelser. De forsøger ofte at tage hensyn til den/de sørgende forældre og ønsker ikke at ligge til last eller være besværlige. Derfor er det almindeligt, at børn får mindre omsorg og støtte i deres sociale netværk, end de reelt har brug for. Deres behov bliver meget let oversete eller fejlfortolkede, fordi børnene i ønsket om at være stærke og samarbejde med dem, de er afhængige af, tilsidesætter sig selv 6. 2 Se Evalueringsrapport 2007 for Sorggruppe for børn og unge. 3 Kilde: Danmarks Statistik. Vielser og skilsmisser Nr maj Kilde: Fra: Vi finder udveje. Evaluering af projekt: Børnegruppe for skilsmissebørn. Randers Kommune v. Linda Rolsted og Hanne Morgenfrue Hvor kilden er: Familiens udvikling i det 20. århundrede, Forfatter(e): Seniorforsker, mag.scient.soc. Mogens Nygaard Christoffersen. Udgiver: SFI Kilde: 7 års børneliv velfærd, sundhed og trivsel hos børn født i 1995 v. Else Christensen, Socialforskningsinstituttet Kilde: Evalueringsrapport: Sorggruppe for børn. Institut for Diakoni og Sjælesorg\n7 Børnene går ofte alene med deres tanker og følelser og oplever, at de er de eneste, der har det sådan med skilsmissen. Det, de har bag facaden, skal ingen se. De kan føle sig truede, fordi de skal opbygge et forsvar mod, at nogen kommer ind og kikker og ser, at noget gør ondt. De føler sig ensomme og forladte. Børnene mister retningen i deres liv, når de har en ubearbejdet sorg. Sorgen kan i perioder ligge i dvale være negligeret, men kan forstærkes, når barnet oplever andre større eller mindre tab. Målgruppe Målgruppen var børn fra Vestsjælland i alderen 9-16 år, der havde oplevet en skilsmisse/at forældrene ikke længere var samboende. Netværk og formidling Projektet har indeholdt en lang række netværksopbyggende og formidlende aktiviteter dels for videndeling og dels for henvisning til projektet: Instituttet har sendt foldere 7 ud i lokalområdet til læger, sagsbehandlere, sundhedsplejersker, PPR psykologer og skoler, og der er placeret foldere hos statsamter og biblioteker. Instituttet har kontaktet ovennævnte samarbejdspartnere via telefon og mail for at orientere om muligheden for henvisning til børnegruppen. Gruppelederne har deltaget i flere tværfaglige netværksmøder i lokalområdet med professionelle på rådhuse og skoler. Der har været arrangeret og afholdt en temadag for 22 fagpersoner med Anni Schwartz - familieterapeut, Marte Meo-terapeut og forfatter, med titlen Tal med et barn i sorg og krise hvordan?. Gruppelederne har deltaget som medforskere i forbindelse med udarbejdelse af specialeafhandling på Danmarks Pædagogiske Universitet. 8 Der har været annonceret i dagspressen (Ugebladet Vestsjælland og Sorø Avis). Der har været annoncer i det lokale kirkeblad. Projektet er omtalt på Filadelfias intranetside, som ses af ca. 850 medarbejdere. Pressemeddelelser er sendt til og optaget i regional- og lokalaviser. Der har været stor bevågenhed omkring projektet med: Interviews i Regionalradioen og Sjællandske. Artikel i det lokale kirkeblad. Artikel i Filadelfias medarbejderblad Paraplyen. Artikel i Sorø Avis. 7 Se venligst vedlagte folder. 8 Paludan Andersen, Signe-Marie: Fænomenet Skilsmissegrupper set ud fra medforskeres perspektiv sat ind i en kritisk, psykologisk forståelsesramme\n8 Artikel i MetroXpress Formidlingen af gruppen for skilsmisseramte børn er også sket via mund-til-øre-metoden mellem såvel forældre som børn, der havde kendskab til gruppen. Metoder Kontakten til målgruppen skete via det samarbejdende professionelle netværk, der har henvist forældrene. Der er herefter udsendt folder til forældrene med invitation til at deltage i en forsamtale. I forsamtalen deltog det enkelte barn med en eller begge forældre. Mødet skete i børnegruppens mødelokaler (neutral grund). Det var en forudsætning for barnets deltagelse, at barnet var motiveret for at tale om sine oplevelser og følelser, og at barnets forældre/pårørende ønskede og samtykkede i deltagelsen. Forældrene blev orienteret om tavshedspligt. Efter forsamtalen visiteredes barnet til gruppen efter en vurdering af, om det ville være et relevant tilbud for barnet. Barnet og forældrene havde mulighed for fravalg i løbet af et par dage. lige som gruppelederne havde mulighed for at vurdere, om barnet matchede gruppen. Teoretiske metoder Den teoretiske forståelsesramme for arbejdet i børnegruppen er primært inspireret af teori om gruppeprocesser (Heap, K., 2003) og eksistentiel psykologi (Davidsen-Nielsen, M. & Leick, N., 2001 og Yalom, I. D., 1980). Projektet var bl.a. inspireret af det arbejde, der var udviklet og stadig udvikles i projekt: Sorggruppe for børn og unge på Institut for Diakoni og Sjælesorg, og som senest blev eksternt evalueret Projektets arbejdsmetoder byggede på gruppeprocesser, hvor der var en forholdsvis struktureret gruppeproces, således at børnene kunne føle sig trygge ved, at der var en overordnet ramme. Gruppeprocessen bygger på den menneskelige erfaring, at en delt smerte er en halv smerte (Isachsen, K., 2003). De brud og de følelser, skilsmissen efterlader, gør ondt og kan være svære at tale om. Ved at dele dem med andre i en gruppe, der har lignende oplevelser, kan følelserne blive lettere at bære. I gruppeprocessen fører deltagernes samvær til opdagelsen af fællesskab og dermed til en vis grad af gensidig identificering. Gennem samtaler og samvær kan deltagerne finde måder at leve med de brud, som skilsmissen har givet. 9 Rapporten kan downloades fra Instituttets hjemmeside 5\n9 Indenfor eksistentiel psykologi arbejdes der ud fra tanker om, hvad der skaber frygt, forvirring og konflikter i menneskers følelsesliv. Den eksistentielle tilgang retter opmærksomhed på menneskets ultimative eksistensvilkår og anliggender, på angstskabende faktorer, når tilværelsens tidligere grundlag forandres, og hvordan man kan håndtere de forandringer, der skaber eksistentiel frygt. Sorg kan vare længe, og reaktionerne ændrer sig. Reaktionerne kan komme lang tid efter det skete. Børn bearbejder en stor sorg op gennem hele barndommen, idet de, efterhånden som de modnes, tolker betydningen af tabet igen og igen, hvilket understreger betydningen af, at børnene får redskaber til at bearbejde såvel nutidige som fremtidige tab og sorg. Projektet arbejdede med såvel følelser som oplevelser. Det er vigtigt at give udtryk for sine følelser, men samtalen kan gå i stå, fordi barnet ikke har sprog for de svære følelser. Indgangen til samtalen kunne derfor starte med konkrete oplevelser. Projektet arbejdede ud fra følgende model 10 : Farvel ABC A) Give barnet hjælp til at konfrontere sig med virkeligheden. Dvs. tale om det skete under skilsmissen give børnene mulighed for at fortælle om deres oplevelser. B) Give sorgen ord. Give plads til reaktionerne, herunder gråd, følelser, tanker, kropslige reaktioner og eksistentielle spørgsmål. C) Sorgen er en proces. Goddag ABC A) Fortæl om tiden før skilsmissen. Hvordan var forholdet til forældrene? Hvad lavede man sammen osv.? B) Fortæl om tiden nu. Hvordan er forholdet til forældrene nu? Hvad laver man sammen? Hvad er vanskeligt osv.? C) Fortæl om fremtiden. Hvad kan gøre dig glad? Hvad drømmer du om? Hvordan kan fortiden og nutiden være en naturlig del af fremtiden? Der blev brugt en spørgeteknik, hvor der nænsomt blev spurgt ind til det enkelte barns situation, og hvor de andre børn i gruppen gav kommentarer samtidig med, at barnet fik mulighed at reflektere over, hvad de andre sagde og dermed få hjælp til at bearbejde det svære. Praktiske metoder Forløbet i 2006 og 2008 bestod af henholdsvis 10 og 9 mødegange med 1 ugentligt møde. Mødetiden var fra kl. kl Mødestedet var Institut for Diakoni og Sjælesorg i Dianalund. Der havde vist sig et behov for et afsluttende møde med forældrene for dialog om, hvordan barnet bedst kunne støttes, hvorfor den 10. mødegang i 2008 blev ændret til et forældremøde. 10 Schwartz, Anni: Jeg savner dig 6\n10 Forløb hver gang/ritual/rytme: - Goddag. - Spise sammen. - Tænde lys som markering af, at mødet begynder. - Musikstykke/afspænding. - Male kropfølelsesfigur. Tegningen vil ud fra farvekoder vise, hvordan barnet har det, og vil være udgangspunkt for at snakke om, hvorfor barnet har brugt bestemte farver. - Runde omkring kropfølelsesfiguren siden sidst. - Det enkelte barn har på skift samtale med gruppelederne, mens de øvrige i gruppen er til stede og lytter. Børnene giver feedback til hinanden, så de udveksler erfaringer og tanker og bidrager til gensidig udvikling. Samtalen handler om aktuelle problemstillinger for barnet og i dets familie. - Oplæg/emner. - Evt. hjemmearbejde. - Kort runde for at afslutte/evaluere. - Slukke lys farvel og tak for i dag. 7\n11 I gruppen blev der gennemført en lang række aktiviteter: Aktiviteter Kropstegningen. Stoleopstilling (kun 2006, da der kræves 2 gruppeledere). Søskendecollage. Landesnak. Opgaver til næste gang: Skrive dagbog/skrive (sende) breve/snakke med X/ etc. OH spillet. Arbejde med oplevelser/følelser. Farvel og Goddag ABC. Tænde lys som markering af, at mødet begynder - små lys for de, som ikke er her. Slukke lys som markering af, at nu mødet er slut. Musikstykke/afspænding. At finde et f. eks. Mormor eller far - træ 11 Overgange fra det ene miljø til det andet (ritualer redskaber o.lign.) Når du står i den situation en anden gang, hvad vil så kunne hjælpe dig/hvad vil du kunne gøre og sige? Oplæg/temaer som f.eks. loyalitet, søskende/bedsteforældre, ny familie, tabte drømme m.v. Kort runde for at afslutte/evaluere: Hvordan har det været at være her i dag, og har du én at snakke med bagefter? Formål/begrundelser Sætte følelser på egen krop hvordan har jeg det lige nu? Evt. kikke tilbage og se, hvordan man havde det for x gange siden. Visuel og fysisk egenoplevelse af eget netværk. Hvor tæt er mine søskende og stedsøskende på mig? Komme tilstede med det, jeg har med mig lige nu. Arbejde videre med situationer/emner/følelser uden for samling i gruppen. Konfrontere få hjælp både før og efter. Visuel igangsættelse af div. oplevelser og følelser. Sætte ord på episoder og følelser. Fortælle om oplevelser - sætte ord på. Snakke fortid nutid fremtid. Nu er vi samlet og starter. Kan bruges som fokuspunkt undervejs i mødet. Nu slutter vi og går hver til sit. Finde ro komme til stede. Går ud i haven for at finde et træ, som kan symbolisere den eller det, som børnene/de unge har det svært med. Efterfølgende bruges træerne til at fortælle svære/vrede følelser til og slå på! Give brugbare redskaber til situationer. Bringe de emner, hver især har tæt inde på livet, frem i plenum og snakke/lytte og finde mulige måder at takle dem på. Afrunde opridse bringe fokus på nogle i eget netværk. 11 Metoden blev udviklet til gruppen i 2008, da det blev klart, at et fællestema for børnene/ de unge var stor, uforløst vrede. 8\n12 Netværkscirkel. Spise/drikke. Video. Højtlæsning med opgaver undervejs. Ark med ansigter. Ideer givet fra et barn til et andet. Afskedsbrev/hilsen til gruppen. Visuelt se, hvor tæt børnenes netværk er på dem og se, hvor mange de har. Få stillet den værste sult. Hvor tryg er den enkelte? (Desto tryggere, desto mere spiser og drikker børnene). Børnene er ikke alene om oplevelser/erfaringer fra skilsmissen. Fælles fokus forskellige løsninger på de stillede opgaver, som udtryk for, at børnene vælger forskelligt i livets situationer. Kendskab og fortrolighed med flere følelser. Værdien i at kunne give/modtage. Børnene er ikke alene identificering. Vigtig at sige farvel for at kunne sige goddag til noget nyt. Undervejs i gruppeforløbet var gruppelederne opmærksomme på at give plads til reaktioner og følelser som: Bitterhed, vrede, opmærksomhedskrævende adfærd, savn, forsvarsmekanismer, afmagt, angst, skyld, selvbebrejdelser, skam, stærke minder, regressiv adfærd, tristhed, fantasier, jalousi, fremtidspessimisme, spekulationer over årsag og mening samt somatiske symptomer/fysiske gener. Databearbejdning Enkeltinterview - børnene 2 børn deltog i enkeltinterview af ca. 45 minutters varighed i henholdsvis 2006 og Børnene fra gruppen i 2006 blev henholdsvis skilsmisseramte i 1999 og 2002 og gik i 5. og 7. kl. Børnene fra gruppen i 2008 blev henholdsvis skilsmisseramte i 1999 og Begge gik i 7. klasse. I gruppen i 2008 var der et søskendepar, og flere af børnene kendte hinanden i forvejen. Opstartsfasen Det ene barn var henvist af sundhedsplejerske, og det andet barns mor havde hørt om gruppen. Det ene barn var lidt betænkelig ved at starte i gruppe, men efter forsamtalen ønskede barnet at starte i gruppen. Et barns mor havde hørt om skilsmissegruppen og henvendte sig. Det andet barn havde fået skilsmissegruppen tilbudt af sin mor. Moderen havde fået kendskab til gruppen gennem en veninde og havde set en annonce i en lokalavis. 9\n13 Børnenes indtryk fra forsamtalen. Hvad er det mon for noget? Hvad skal jeg ind til? Hvad skal jeg lave? Hvad vil der ske? Jeg vidste godt, at jeg skulle møde nye mennesker og vide, hvordan de havde det. Det var et rigtigt, rigtigt godt møde. De fortalte, hvad man skulle lave. Og så sagde jeg, det lyder rigtigt godt, og jeg vil gerne gå i gruppen. Jeg synes, det var lidt mærkeligt. Fordi jeg vidste ikke, hvem de var, jeg havde jo ikke fået noget at vide om, hvem de var. Det var så mærkeligt, at der var så mange mennesker, når man nu skulle snakke om, hvad man havde oplevet. Det var lidt for meget. Jeg synes, det var hyggeligt, og jeg lærte Lene bedre at kende. I starten vidste jeg ikke rigtig, hvad det var, og hvordan bliver det nu. Har man lyst til at sige sin mening over for andre børn og sådan nogle ting? Men da jeg så kom over og snakkede med Lene til at starte med, så gik det godt. Jeg var der sammen med min mor og lillebror, som så sagde nej til det. Jeg tænkte, at det ville være en god mulighed, fordi jeg havde det sådan, at når folk snakkede om min far, så havde jeg mest lyst til at gå væk. Jeg vil helst ikke snakke om ham, for så bliver jeg trist, og det var ikke fedt. Jeg har fået lidt psykologhjælp, men det synes jeg ikke ret godt om. Jeg tror, jeg tænkte efter forsamtalen: Yes, det er bare det, jeg skal. Lene var rigtig sød. Det var bare det, jeg skulle. Det er også spændende at møde nye mennesker, og det kunne være, man mødte nogle nye venner. Metoder og deres betydning Tryghedsskabelse Børnene havde en naturlig spænding ved at skulle mødes i skilsmissegruppe den første gang og skulle møde nye mennesker. Et barn var nervøs de første 5 gange, da hun havde glemt, hvad emnet var til hver gang, og troede citat: Det ville være fuldstændigt forfærdeligt, at man glemte det. Men det var det ikke. Aktiviteter i børnegruppen Ved interviewet blev barnet bedt om at skrive på ca. 5 papirlapper, hvad man laver i en børnegruppe, og derefter lægge aktiviteterne i prioriteret rækkefølge i forhold til, hvad barnet havde fået mest ud af. 1. Barn 2. Barn Snakker om skilsmisse og om følelser Netværk OH spillet, hvor man snakker om noget Hvordan man har det med, at forældrene er forskelligt skilt Skyld Hører musik både i starten og til slut Snakker om problemer Tegner 10\n14 Tegner kropstegninger, hvor man tegner, hvad man føler Ser film om skilsmisse og lignende Om ens forældres skilsmisse 1. Barn 2. Barn At se film Kropstegning Man vender nogen kort om skilsmisse Lave noget om et emne Læser bøger om skilsmisse Man hygger sig og spiser sammen Lytte til musik Slappe af/få jordforbindelse Tænde/slukke lys som tegn på, at vi er samlet Spille fodbold (pauserne) Mormor-træ og far-træ Børnene uddybede deres besvarelser med følgende: Netværk: Der har man stole, både ønskestole og almindelige stole, og så har man også en almindelig taburet, som er et dyr. Så skal man stille sig selv i midten og de personer, som man har tæt på, ved sig. Så stiller man de almindelige stole og dyr, der er nærmest én, og så kan man ønske, at nogle er tættere ved, ved at sætte ønskestolene der hvor man gerne vil have dem. Det var godt, fordi jeg fandt ud af, at jeg havde mange inde ved mig. Snakker om skilsmisse og om følelser: Fordi jeg hører om de andre, og jeg får snakket om, hvordan jeg synes, det var, da min far og mor blev skilt, og hvordan jeg føler med det. Film og bøger og vende kort så får man de andres meninger, og man snakker om det. Det er godt at snakke om det. Kropstegning, der var sjovt. Det var meget sådan at mærke, lige hvor man har det. Ellers kan det godt være lidt svært at forklare. Der var nogle forskellige farver, f.eks. rød var glad, og blå var vred, og grøn var trist eller ked af det. Og så skulle man så farvelægge kroppen og så bagefter skrive notater ved hver farve. Og så vise det og snakke om det. Vi havde forskellige emner hver gang f.eks. fars eller mors nye kæreste, selve skilsmissen eller nye søskende eller et eller andet. Det var også meget rart. Vi skulle også høre noget musik, når vi kom, og når vi gik til sidst. Det var meget rart. Lene er gået meget op i, at vi skulle slappe af og få jordforbindelse, det var også meget rart. Bare slappe af og lave lidt gymnastik. Hver gang, når vi alle var samlede og begyndte at få lidt at spise, så tændte Lene lyset på bordet, og vi slukkede det, når vi var på vej hjem. Det er tegn på, at vi er samlede det er også meget rart. 11\n15 Og så var der, at spille fodbold i pauserne, det var også sjovt og en fed måde at være sammen på. Så lavede vi nogle forskellige træer, blandt andet et mormor-træ og far-træ, som vi så kunne gå rundt og sparke på og slå på. At sætte ord på Børnene oplevede, at man kunne snakke om alt, hvad der angik skilsmissen. Man kunne f.eks. snakke om, hvordan man havde det derhjemme. Hvordan det gik med én, efter ens forældre var blevet skilt. Om man så ens forældre. Om man kun var hos den ene og ikke så den anden samt forholdet til stedsøskende. Børnene oplevede at få snakket ud om alt det, de gerne ville snakke om. Citat: Jeg sidder overhovedet ikke med noget tilbage. Hvis barnet sad med noget, som det gerne vil sige, men et andet barn havde ordet, så ventede man og fik så mulighed for at snakke bagefter. Citat: Man er forskelligt på, som de siger, og man snakker jo forskelligt, og hvis der er noget, som man synes, man ikke lige har fået sagt, så venter man, til den har fået sagt færdigt. Og så må man gerne snakke. Børnene fandt, at nogle ting var svære at snakke om, men at når de havde fået sat ord på og kommet ud med det, så hjalp skilsmissegruppen dem med forslag til, hvad de kunne gøre. Det havde betydning, at børnene i gruppen kunne få sagt det, som de ikke havde turdet snakke med deres forældre om. Børnene fandt, at det blev nemmere at tale om skilsmissen også med forældrene. Citat: Det er meget nemmere nu end i starten. Den første gang er man jo meget nervøs. Da jeg kom i skilsmissegruppen, da var det meget svært at være rolig over for sine forældre, nu er det meget nemmere. Det er nemmere at være ærlig. Børnene fortalte ting i skilsmissegruppen, som de ikke havde fortalt andre steder. Citat: Fordi man bare vil tro, at alle andre vil grine. Her må man jo ikke grine af de andre. Fordi det er jo også kun skilsmissebørn, som er herinde, og så ved de, hvad det er for noget. Et barn var begyndt at snakke med sin bedste veninde om skilsmisse. Ved skilsmissegruppens afslutning oplevede børnene det at tale om skilsmissen således: Jeg er ikke træt af at snakke om det. Overhovedet ikke. Det er blevet fuldstændigt naturligt nu. Der er ikke så meget at snakke om, som der var før. Jeg føler ikke så meget skilsmissen mere. Jeg snakker.. altså jeg bliver ikke så ked af det mere som før. 12\n16 Citat: Man snakker allermest om skilsmisse og far og mor. Man snakker mest om, hvordan man har det. Hver gang man har fortalt et eller andet, så spørger Lene, hvordan har du det med det. Det kan jeg meget godt lide, at det sådan er direkte og ikke noget med udenomssnak. Det er lige på: Hvordan har du det med det? Nogle gange kan det være svært at udtrykke, hvordan man har det, men så er Lene kommet med nogle forslag, kunne det måske være det eller det? Og det kunne det egentlig godt være! Også sådan at man får snakket om, hvorfor det kan være, at man har det på den måde. Det har også været en god ting. Det har en eller anden magisk effekt, synes jeg. Fordi jeg kan ikke sige præcis, hvad det er, men jeg kan ligesom mærke for hver gang, at det letter. Uh, det er dejligt, tænker man hver gang. Det hjalp lidt. Jeg kan mærke i det lange løb, at hver gang folk har snakket om min far, så er det sådan lidt mere, at jeg også tænker på de gode ting og ikke kun de dårlige ting. Jeg kan mere tåle det. Man får en følelse indeni af, at man har fået sagt sine meninger ud, og nu har man det dejligt med sig selv. Og det er en dejlig ting, at far og mor ikke får at vide, hvad man har snakket om. Nogle gange har der nok været noget, jeg ikke har fået sagt. Jeg har tænkt, lad nu lige de andre tale ud. Men det er kun sket 1 eller 2 gange. Jeg har altid fået sagt det, jeg gerne ville. Jeg tror, jeg er en af dem, der har fået mest taletid. Jeg snakker med min mor om det. Det gjorde jeg også før. Jeg synes, jeg har snakket godt med hende hele tiden. Jeg har fået det bedre med at snakke med min mor om det. Jeg har ikke haft svært ved at snakke om det. Men det er blevet meget nemmere nu. Jeg har hele min lille familie, vi er omkring 6 personer i den nærmeste familie. Der kan jeg snakke åbent med dem alle sammen. Så har jeg en rigtig rigtig god venindeflok på 5, som jeg er næsten lige tæt med, og som jeg også sagtens kan snakke med. Og jeg har en bedste ven, som jeg snakker med. Ellers snakker jeg for det meste med min mor. Vi har et meget tæt forhold, og det er jeg meget glad for. Jeg har det dejligt med at snakke om skilsmissen det er en fed følelse. Jeg tænker bare, gid, det kunne fortsætte. Det er blevet meget nemmere at snakke om skilsmissen ved at snakke med andre om det. Børnene oplevede ved gruppens afslutning, det at tale om skilsmissen således: Nogle gange bliver man træt af at snakke om skilsmisse. Men jeg er ikke træt af at snakke om det. Jeg er ikke blevet træt af at snakke om det, jeg synes faktisk ikke, at man kan snakke for meget om det. Med mindre man ikke har lyst til at snakke om det. At hjælpe hinanden 13\n17 Børnene fandt, at det var godt at lytte til de andre børn for at høre, om de havde de samme problemer. De kunne gensidigt identificere problemer og hjælpe hinanden. Jeg kan godt lide at lytte til, om de har haft de samme problemer som mig, og så kan jeg høre, at nogle af dem har haft samme problemer, så kender jeg det fra mig selv, og så har jeg kunnet hjælpe dem, og de har kunnet hjælpe mig. Jeg synes, det var rigtigt sjovt at lytte til de andre og få at vide, hvordan de sådan havde det. Som eksempler på, hvordan børnene har hjulpet hinanden, sagde børnene: Min far var ligeglad med mig, og én havde de samme problemer. Og så fandt vi ud af, at vi ville skrive et brev til vores fædre, og det har vi gjort - hvordan vi havde det. Vi har rigtig meget brugt hinanden. Lige fra vi startede, til vi sluttede, har vi støttet hinanden i tykt og tyndt. Et brev til min far. Det kom en anden pige med, fordi hun havde skrevet et brev til sin far. Og da fik jeg så den idé, at jeg også kunne skrive et brev til min far. Og det gjorde jeg så. Det har været dejligt at lytte til de andre børn. Og se deres mening og perspektiv. Det har været rart at lytte til de andre børn. Jeg tror egentlig bare, at det har betydet meget for de andre. Jeg har lyttet interesseret til, hvordan de andre har haft det. Hvordan går det nu med din nye lillebror, hvordan går det med forholdet til mormor, hvordan går det med storesøster, hvordan går det med det hele? Så bliver man også mere interesseret i, hvordan de andre har haft det efter flere gange. På spørgsmålet om, om de andre børn har sagt noget, som børnene kunne bruge, svarede et barn som eksempel: Lad være med at tænke så meget over det. Det er forældrenes problem, at de er skilt, og det er ikke børnenes. Det er ikke mit liv det er deres. Jeg håber, jeg har sagt noget, som de andre kan bruge - det tror jeg. Måske en lille smule. Jeg kan ikke huske noget præcist. Jeg har lyttet, og jeg har ladet være med at sidde og fnise. Det har hjulpet mig meget, at de andre har siddet stille og lyttet til, hvad jeg har sagt og tænkt over det og sat sig ind i det og sagt, at hvis din far har været dum ved dig, så skal vi ned og sparke til far-træet. De har bakket mig op, og det har været super fedt. Jeg tror også, at inden jeg kom i gruppe, tænkte jeg, at det er jo fint nok lige at få udrettet mit lille problem med min far, men så synes jeg faktisk, at det var ingenting, og at andre har større problemer end mig, men så er det egentligt sådan, at hver gang jeg har fortalt dybere om min historie, så har de andre bare siddet og sagt wow, og vi skal bare ned og sparke på far-træet. At græde i en børnegruppe Børnene har grædt i børnegruppen, og børnene siger om at græde: 14\n18 Ja, de fleste af os har grædt. Altså, jeg tror ikke, der er en af os, der ikke har grædt. Jeg kom ud med tårerne, og det skal man også, hvis man er meget ked af det. Man skal ikke holde dem tilbage. Men der har altid været trøst at hente, hvis man var ked af det. Jeg græd også lidt før, men det har hjulpet meget. Jeg har grædt en gang. Fordi at der skulle jeg sige noget, som jeg ikke så godt kunne lide at sige. Jeg synes, at det er helt okay, at man græder i sådan en gruppe, fordi så kommer man jo ud med en hel masse følelser, og så er det sådan en byrde, der ryger af skulderen. Man kommer ud med det. Når de andre har grædt, synes jeg, det har været godt, at de andre også har kunnet komme ud med følelser. Fordi man bliver jo ked af det, når man snakker om sådan noget. Så er det også helt i orden, at man græder, synes jeg. Der er nogle, som har været rigtig kede af det. Der er en eller to, der har grædt. Men det er fuldstændig okay. Jeg har haft det godt med det. Jeg har ikke grædt. Vi har været meget triste nogle gange. Det tror jeg ikke, man kan undgå. At grine i en børnegruppe Vi har grinet meget, og vi har hygget. Jeg tror ikke, der har været en eneste gang, hvor vi ikke har grinet. Ja, i dag har vi grint rigtig meget. Jeg kan egentlig ikke huske, om vi har grint så meget før. Man griner tit. Vi har grinet rigtig meget sammen, og det har været fedt og hyggeligt. Vi har nogenlunde den samme humor. Hvordan synes børnene, at de voksne i en børnegruppe skal være? Ligesom Lene og Lise. Venlige, søde og rare og hjælpsomme, og de skal kunne forstå børnenes problemer. De er sådan bare nærmest ens altså indeni. Det er nogle rigtigt gode spørgsmål, de kommer med, nogle som man kan svare på. De er så gode til at forklare ting, så man kan forstå det. Nogle gange kan det være svært, men så siger man det bare, det forstår jeg ikke, og så forklarer de det bedre. Selv om det er svære ting, så forklarer de det altid på en måde, så man kan forstå det. Man kan have tillid til dem. De skal være sådan, at man ikke bliver pressede. Man skal ikke skulle sige noget, så bliver det alt for hårdt for en. Hvis man siger: Er det ok, hvis vi går videre? Det, synes jeg, er meget dejligt. Vi er meget forskellige, og nogle sagde slet ikke noget, og det, synes jeg, er helt ok. For det var noget, jeg ikke sådan helt var med på. Jeg har skrevet et farvel-brev til Lene og Lise. Jeg synes - nej jo, jeg synes ikke, man kan ønske sig bedre ledere end Lene og 15\n19 Lise, har jeg skrevet. Så fik jeg dem til at grine, og de blev helt flove og alt muligt. Det var pinligt at sige - synes jeg. Lene og Lise er bare gode. De er gode til at stille spørgsmål. De skal være søde og have forstand på det, de laver. Og vide noget om børn, og helst være pædagog eller andet. Lene er et sødt menneske. Jeg ville ikke sige ret meget, hvis jeg sad overfor et surt menneske. Men sådan er Lene heller ikke. Lene er sød at snakke med. Hun er god til at få os til at snakke og spørger ind til tingene. Jeg kan altid forstå, hvad Lene siger og spørger om. De skal være forstående og lyttende og ikke bare stille alle mulige kolde spørgsmål. De skal give gode råd, mens man har det ikke bare til sidst, hvor man deler forskellige råd ud. De skal være børnevenlige, sådan en kold strigle dur ikke. Lene er god til at sætte en gruppe sammen. Og god til at føre selve spørgsmålene og selve gruppen og finde gode emner og lave gode ting med os. Og så giver det en utrolig ro, at de andre også er skilsmissebørn og har nogenlunde den samme historie som en selv. Det er virkelig rart. Jeg kan rigtig godt lide ved Lene, at når de andre har siddet uroligt, at hun ikke råber op og siger sid stille, men tager fat i armen og siger: Prøv lige at slappe lidt af. Den fysiske berøring beroliger. Hun beholder den der standardtone. Det er i hvert fald sjældent, at jeg ikke forstår, hvad Lene siger. Hvis jeg er i tvivl, så spørger jeg, og så får jeg et svar. Lene, hun er perfekt. Jeg tror helt ærligt ikke, at vi kunne få nogen bedre. Hun er helt vild god. Hun er bare så ligeud. Det har bare hjulpet så meget. Hun går sådan lidt bagom, hvad kunne der egentlig være i det der? Det har været rigtig fedt. Børnegruppens rammer og struktur Hvor mange gange skal man komme i en børnegruppe? Børnene fandt, at 10 mødegange var for lidt. Det er alt for lidt. Jeg ville gerne have været her længere. Det var rigtig hyggeligt og dejligt at komme ud af de problemer. Og møde nye mennesker. Jeg vil gerne fortsætte, men jeg vil ikke hvis det kunne blive en anden dag end torsdag, vil jeg blive glad. Fordi det altid er arrangementerne i min klasse, der bliver holdt om onsdagen. Efter 9 gange så synes jeg, at det bliver fedt. På en måde synes jeg, at der skal være flere gange og på en måde ikke. Det er en dejlig følelse at få snakket med andre om det, men alligevel så skal der ikke gå for lang tid. Det skal ikke gå ud over venskaber med andre venner, så jeg ikke har tid til at mødes med dem. Jeg går også til præst. 16\n20 Tiden er fløjet af sted. Jeg kunne sagtens bruge 2 måneder til. Jeg har nok ikke brug for det, men jeg ville ønske, det gik videre, for det er simpelthen så hyggeligt. 2 måneder mere ville hjælpe endnu mere på mit humør. Hvor længe skal et børnegruppemøde vare? Det ene barn fandt, at mødet kunne have varet i 3 timer. Det andet barn fandt, at 2 timer var tilstrækkeligt til, at alle kunne nå at få snakket. Det er tilpas. Det når ikke at blive kedeligt. Og man får en pause imellem,og det er godt. Det er lige tilpas. Hvis det var 2,5 eller 3 timer, så ville det blive for meget. Hvis det var 1,5 timer, så ville det blive for lidt. Jeg synes lige præcis, at de 2 timer er fint. For det slutter lige, når man sidder og tænker: Hvornår skal vi hjem? Og kigger op på uret, og den er igen. Børnenes kendskab til strukturen Børnenes vidste, hvad der skulle ske ved hvert møde. Man ved, at man skal tegne hver gang, man kommer, og man får opgaver for til hver gang. Man ved, at man skal høre musik hver gang, og nogle gange ser vi også film. Det er godt at vide, hvad der skal ske. Man starter med at tænde lyset, så hører vi et stykke musik, så tegner vi den der kropsting tegning, og nogle tegner det ud efter sangen og andre det efter, hvordan de har haft det den dag. Og så snakker man om emnet, og så snakker man om tegningen. Når man er færdig med emnet, så hører vi et stykke musik og slukker lyset, og så går vi hjem. Og inden det der musikstykke skulle man spørges, om man havde nogle at gå hjem og snakke med. Der var opgaver f.eks. at skulle skrive brev til min far, eller at man skal skrive, hvordan man har det. Jeg har vidst, hvad der skal ske hver gang, for jeg har haft en seddel med emnerne. Og man kan gå og glæde sig til næste gang. De har de der specielle emner, som var det eneste, der blev ændret hver gang, og det fik vi for det meste at vide ugen før. Jeg har taget det, som det er kommet. De fysiske rammer Børnene sagde om de fysiske rammer: 17\nSå er jeg alligevel en klog dreng! siger Lucas\nSå er jeg alligevel en klog dreng! siger Lucas Nu er mor sur igen. Hun er næsten altid vred på mig. I går var hun sur, og hun bliver sikkert sur igen i morgen. Det er ikke særlig sjovt. I dag er ikke nogen\nUngegrupper i Slagelse Kommune\nUnge konference 7-8 maj 2012 Ungegrupper i Slagelse Kommune v/ Lise Lotte Olesen og Lisbet Kimer Alkoholenheden Metodegrundlag Metode tilgang er den systemiske, med inddragelse af elementer fra den narrative


Hvordan bliver børn allergiske over for at tage antibiotika? - Symptomer 2022\nBørn og allergier mod antibiotika\nEt hyppigt spørgsmål fra forældre er, om børn er allergiske overfor antibiotika, siger eksperter ja.\nSpecialisten bør vælge et effektivt, sparsomt lægemiddel til terapi, under hensyntagen til barnets krops særlige egenskaber, for at udpege en særlig menu: grøntsager, frugter og sure mejeriprodukter i store mængder.\nLægemiddelfeber: temperaturstigning op til 40 grader. Lægemiddelfeber adskiller sig fra den normale type feber ved en normal, ikke accelereret hjerterytme. Det antibakterielle lægemiddel skal straks annulleres, og feberen vil passere alene.\nAnafylaktisk chok: en øjeblikkeligt udviklingsmæssig manifestation. Barnets blodtryk falder kraftigt, hjertearytmi fremkommer, laryngeal ødem opstår, vejrtrækning er svært, hudhyperæmi udvikler sig, og udslæt udvikler sig. Hvis du ikke straks leverer barnet til lægen, er døden mulig.\nEpidermal nekrolyse eller Lyells syndrom (meget sjælden): store blærer med væske på huden, når der opstår revner, opstår der åbne sår, hvor infektion let kan opstå.\nDe forsinkede manifestationer af allergier omfatter kløe, udslæt, hævelse, vejrtrækningsproblemer. Sådanne tegn optræder inden for tre dage.\nTil allergitest i underarmområdet anbringes et antibakterielt middel, hvorefter der laves små indsnit. Hvis der skiftes hud, kan allergenet betragtes som identificeret.\nYderligere behandling udføres med antihistaminlægemidler fra anden eller tredje generation. Det kan være salver, tabletter kan bruges til ældre børn.\nNarkotika anvendes som regel ikke-hormonalt, men i sjældne tilfælde foreskriver en specialist og hormonelle midler.\nFor hurtigere eliminering af et farligt antibiotikum kan lægen ordinere traditionelle enterosorbenter, mavesaft, enemas. Drikker bør være rigelige, det fremskynder elimineringen af antibiotika.\nEn masse planter hjælper med at kæmpe med lignende allergiske reaktioner. Traditionel medicin har længe brugt en række kalendula, valnød mv.\nPrimære forebyggende foranstaltninger omfatter stor omhu ved valg af antibiotika til behandling af børn.\nHvorfor barnet kan være allergisk overfor antibiotika, som det manifesteres, hvilke lægemidler og andre midler vil hjælpe?\nAllergier til antibiotika diagnosticeres hos børn tre gange oftere end reaktioner på andre lægemidler. Det kan forekomme, når du tager stoffet eller et par dage efter behandlingen. Normalt er kroppens negative respons til forskellige lægemidler noteret hos børn, der lider af allergier over for uld, pollen, produkter. Jo højere dosis og varighed af det terapeutiske kursus, desto sværere er konsekvenserne for den lille patient.\nHvorfor har et barn en allergisk reaktion på antibiotika?\nEn allergisk reaktion på antibiotika udvikler sig i et enkelt mønster - immuniteten opfatter stoffets aktive substans som et fremmed middel, der er farligt for mennesker. Derfor producerer kroppen antistoffer og hormonhistamin. Barnet har et svar på det irriterende i form af udslæt, hoste, nysen og andre manifestationer. Allergier fremkalder forskellige faktorer:\nsvækkelse af immunsystemet på grund af sygdomme;\nbrugen af medicin er ikke egnet til barnets alder;\nallergier overfor mad, støv og andre irritationsmidler;\noverdosis af lægemidlet.\nRisikoen for at udvikle allergiske symptomer øges, hvis barnet behandles med et middel, der ikke tidligere er blevet anvendt. Et negativt svar på stoffet vises øjeblikkeligt eller efter et par dage.\nAntibakterielle lægemidler, som oftest børn har allergier\nIfølge statistikker går omkring 5% af børnene ind på hospitalet med allergier over for stoffer. Oftest reagerer kroppen voldsomt mod penicilliner, selv i minimale doser. Det er på grundlag af penicillin, at de fleste antibakterielle midler er skabt. Anafylaktisk chok fremkaldes oftere af denne gruppe antibiotika. Også det negative respons i kroppen kan forårsage:\nAmoxicillin, chloramphenicol og ciprofloxacinderivater.\nSymptomer på en allergi mod antibiotika hos et barn\nDet er vigtigt at genkende de første symptomer på allergi for at kunne handle hurtigt.\nEn generel allergisk reaktion diagnosticeres sjældent, men kan være livstruende:\nLokale symptomer er ikke livstruende. Normalt kan følgende symptomer på allergi ses hos en baby:\nUrticaria, der manifesteres ved udbrud af kløende rødt pletter. Nogle gange kan de fusionere i en stor uddannelse.\nUdslæt lokaliseret i et separat område af kroppen. Det kan dække både store og små områder af huden. Hvilke udslæt ligner - forældre finder ofte ud af billedet.\nFotosensibilisering - rødme som følge af lys på huden. Observeret, når det anvendes til behandling af penicillin gruppe lægemidler.\nSmå kløende blærer med klar væske inde.\nAngioødem, manifesteret i udseendet af alvorlig hævelse af forskellige dele af kroppen, der ofte er røde og kløende (Anbefalet: angioødem hos børn: symptomer og behandling af foto). En akut anmodning om lægehjælp er nødvendig, da kvælning er mulig.\nUafhængigt identificere allergier hos børn er umuligt, fordi dets symptomer ligner mange dermatologiske sygdomme. For at forstå årsagen til sygdommen og bestemme allergenet hjælper en række tests:\nEn blodprøve for immunoglobulin E. Når detekteres, bekræftes diagnosen med næsten 100% nøjagtighed.\nKontrol af reaktionen på en lille dosis af lægemidlet. Lægen laver en injektion med en nål fugtet med medicin eller klargør præparatet på armen med en klæbende gips.\nAllergitest. Lægen anvender et middel til huden, der formentlig er irriterende, og så laver små ridser. Udseendet af kløe, hævelse eller rødme indikerer tilstedeværelsen af et negativt respons i kroppen. Metoden er ikke egnet til børn under 3 år.\nNogle gange er urinalyse og epithelial biopsi ordineret.\nBrugen af antihistaminer, "Zyrtec", "Tsetrin", "loperamid" (anbefalet læsning: hvordan man kan anvende "loperamid" medicin til børn?). De kæmper med udslæt og hævelse, udløst af irritation.\nNår huden manifestationer af sygdommen anbefales at bruge salver og cremer, "Panthenol", "Fenistil", "Elidel", "La Kri", "Bepanten". De bidrager til reduktion af kløe og hævelse samt hurtig regenerering af beskadiget epithelium. Disse er sikre produkter, der kan bruges selv til babyer.\nSorbenter bruges til at fjerne antibiotika fra kroppen og neutralisere toksiner: aktiveret kulstof, Enterosgel, Polifan.\nI tilfælde af alvorlige allergier kan lægen ordinere hormonelle lægemidler til lokal brug: Prednisolon, Bonderm, Advantan og andre. Forældre skal nøje overholde doseringen, fordi den ukontrollerede brug af midler kan forværre barnets tilstand.\nKomprimerer og bad med afkog af kamille, nældebrus, St. John's wort, salvie gør et godt stykke arbejde med at fjerne udslæt, kløe og hævelse. De kan gøres flere gange om dagen.\nAllergier varer normalt 1 til 3 uger. Udslætet passerer efter 3 - 6 dage efter tilbagetrækning af lægemiddelstimulus. Effektiviteten af den valgte behandling og tilstanden af barnets immunitet påvirker genopretningshastigheden.\nAllergier over for antibiotika hos et barn kan true udviklingen af alvorlige komplikationer. Psoriasis, ål vises på baggrunden, dermatitis bliver mere akut. Giftige virkninger på kroppen manifesteres af en krænkelse af intestinal mikroflora, mucosale læsioner og arytmier. Andre sygdomme kan også udvikle sig:\nLyells syndrom ledsaget af dannelse af store blærer på huden - de brister, udslæt ligner forbrændinger;\nkronisk otitis, rhinitis, bihulebetændelse;\nKan jeg forhindre allergi over for antibiotika hos et barn?\nFor at forhindre udviklingen af allergi hos børn bør forældrene følge en række anbefalinger:\nop til et år at amme\ngå ofte på gaden og indpode en kærlighed til sporten;\ntid til at behandle enhver sygdom\nbeskyt din baby mod overarbejde og stress.\nHvis et barn allerede er allergisk over for medicin, skal der gives probiotika under behandlingen. Det er umuligt at erstatte lægemidler med analoger uden at konsultere med en specialist. Styrke immunforsvaret og opretholde normale tarm mikroflora under antibiotisk terapi hjælper til kost med masser af mejeriprodukter, frugt og grøntsager, ikke forårsager allergiske reaktioner.\nBeslægtede og anbefalede spørgsmål10 svarSøgningssideHvad hvis jeg har et lignende, men andet spørgsmål?Hvis du ikke fandt de nødvendige oplysninger blandt svarene på dette spørgsmål, eller hvis dit problem er lidt anderledes end det, der præsenteres, så prøv at spørge lægen et yderligere spørgsmål på denne side, hvis det er på hovedspørgsmålet.


Uheld på Ringvejen: Højgravid kvinde kørt på skadestuen\nHøjgravid kvinde kørt på skadestuen\nGravid kvindes tilstand er ukendt\nEn højgravid kvinde blev tirsdag morgen kørt på skadestuen med ambulance efter et færdselsuheld på Hasleringvej i krydset ved Paludan Müllers Vej.\nKvinden var passager i bilen, der havde retning mod Randersvej, og hendes tilstand er endnu ukendt, oplyser politiet til Lokalavisen Aarhus.\nPolitiet fik anmeldelsen om uheldet klokken 09.42.\nIfølge Østjyllands Politi skete uheldet angiveligt i forbindelse med, at der kom et udrykningskøretøj kørende i modsat retning, og man formoder, at føreren af bilen med den kvindelige passager ikke var opmærksom på, at trafikken var gået i stå på grund af udrykningskøretøjet, og derfor endte man med at køre op i en forankørende bil.\nUheldet skabte noget kø, men de involverede køretøjer er fjernet, og trafikken glider igen.\nPubliceret 11 December 2018 00:00


Danmark oplever største antal coronasmittede siden april - politikensundhed.dk\nYderligere 347 er smittede med coronavirus. Ifølge professor bør man overveje nedlukning af nattelivet.\nNyheder 15. sep. 2020 kl. 07.36\nDet seneste døgn er yderligere 347 registreret positive for coronavirus i Danmark. Det oplyser Statens Serum Institut (SSI) mandag.\nDet er det højeste antal smittede siden 8. april. Dengang var der 408 registreret smittede hen over et døgn.\nDet hører dog med, at langt flere nu testes for covid-19. Derfor opdages der givetvis flere tilfælde i dag end i foråret.\nOpgørelsen mandag viser også, at der i Danmark nu er blevet testet over to millioner personer.\nPå baggrund af det stigende smittetal har regeringen varslet om flere coronarestriktioner for at inddæmme smitten. Der er imidlertid endnu ikke nogen konkrete informationer om, hvad det vil indebære.\nAntallet af indlagte er i løbet af det seneste døgn steget med tre til 50. Ud af de indlagte ligger fire på intensiv, hvor én er tilkoblet en respirator.\nDer har været to yderligere coronarelaterede dødsfald. Dermed er det samlede antal døde med coronavirus siden virusset kom til Danmark i februar 633.\n»Det er stabilt, men det er stabilt på et for højt niveau efter min opfattelse. Og nu begynder vi også at se, at antallet af indlæggelser langsomt stiger. Det kan gå meget hurtigt,« siger han.\n»Jeg vil faktisk stille spørgsmål ved, om man overhovedet skal have barerne åbne. Man kan også indskærpe, at folk skal sidde ned på restaurationer, og måske kan mundbind komme på tale. Det er ikke noget supervåben, men det kan godt give en ekstra lille effekt. Det kunne være på udvalgte steder som indkøbscentre og supermarkeder,« siger han.\n238 er smittet med coronavirus i Københavns Kommune og 45 i Frederiksberg Kommune. Det gør dem til de to kommuner med flest nye smittede siden fredag.\nSF vil hindre smitte med små grupper på plejehjem\nKommunale medarbejdere uddannes til at pode for corona


Gode råd til at komme i gang med at træne og få en god livsstil :-)\njanuar 30, 2014 by camillajb\nJeg skrev på min facebook side, som du kan finde her:\n“Noget der irriterer mig, det er når de mennesker som vejer (lidt?) for meget brokker sig over de vejer for meget! Men at de intet gør ved det.. Men at de fortsætter med det de hele tiden har gjort, og derefter trøste spiser! I stedet for at man brokker sig og derefter gør som man plejer, så ændre dine vaner og gør noget for at tabe dig. Det kan være pisse svært, I know! Men hvis man virkelig vil tabe sig, så gør man også noget ved det. Hvis du er træt af at veje for meget og faktisk trænger til det, så gør noget ved det..\nDenne status går ud til dem som ingen problemer med at tabe sig eller dem som ingen grund til at lade vær’ med at gør noget ved det, hvis de virkelig er så utilfredse. Jeg vil dog lige sige jeg intet har imod folk som er buttet/tyk/what-ever, men jeg er bare er træt af at høre folk som brokker sig over deres vægt, og de kan gør noget ved det – men at de ikke gør noget ved det! Alt for mange brokker sig over ting, som de faktisk KAN gør noget ved og nu snakker min emnet træning.\n(Hvis I vil have det uddybet, så sig endelig til..)”\nMine læsere skrev efter jeg havde skrevet statussen, at jeg meget gerne måtte lave et indlæg om hvordan man kom i gang med træning, hvis man var gået i stå og ikke kunne komme i gang igen. Så lovede jeg ville prøve at lave indlæg, med nogle råd og tanker omkring det! Jeg skriver dette efter mine egne råd, tanker og ideér, så jeg er ikke ekspert på dette område. Jeg går bare personligt selv op i træning, og så vil jeg føre mine egne erfaringer videre, og skal siges at min træning fungere og det går ret godt for mig!\nEngang da jeg var mindre, der gik jeg ikke særlig meget op i træning som jeg gør nu. Men vidste jo at jeg skulle i gang med træning, men det var stadig svært for mig. Fordi jeg jo ikke rigtig interesserede mig for det og man magtede det ikke rigtigt og fandt på en masse undskyldninger, right? Det kender alle jo. Men jeg skulle i gang. Ingen dårlige undskyldninger! Og så kom jeg faktisk i gang bl.a. pga. nogle råd. Og nu går det rigtig godt for mig, og min træning er en del af mig nu, og jeg tænker over hvad jeg spiser og tænker på min træning. Træning har forandret mig, men kun i den gode retning og det er fantastisk og jeg er så glad for jeg tog mig sammen dengang og kom i gang.\n– Dog skal man også nyde livet, og give sig selv lov engang imellem! Ellers bliver det ikke “sjovt” og så opgiver man hurtigt og så er den “død” dér. Jeg træner personligt selv op til 4 gange om ugen, hvis jeg kan komme til det! Jeg kan ikke leve uden min træning nu. Træning gør også utrolig meget ved humøret, det gør en glad også og er godt for en helbred. Træning er bare vigtigt i det hele taget for én.\nMen her er nogle råd:\nTa’ cyklen i stedet for bilen eller bussen. Meget billigere & sundere. (Du spare penge oveni, god ting!)\nIstedet for at købe slik, så køb (Dette er blot et fx, der findes mange muligheder) Gulderoder og agurker, og noget til at dip til at putte på, så det ikke bliver så “kedeligt”. Evt. guacamole til dip, det smager virkelig godt. Eller nogle sunde nødder.\nSæt motivations sedler op, det kan være alt fra nogle billeder nogle steder hvor du kigger tit. Du behøver jo ikke ligefrem at sætte plakater op, men sedler et sted og evt. nogle billeder på væggen med det, det er jo alt efter hvad man er til. Jeg har personligt ikke hængt billeder op, men jeg har små sedler nogle steder som ikke hænger på væggen.\nSmid alle de usunde ting ud som du har i dit køkken, det kan gør utrolig meget. Så bliver du ikke så nemt fristet! Og når du så er ude at handle, så gå udenom slik afdelingen/den usunde afdeling.\nDet hjælper rigtig meget at sætte sig et mål og så gå efter det. Men vær’ nu realistisk, og ikke sats alt for meget og bliv skuffet.\nDet er forskelligt hvorfor folk vil træne. Nogen gør det fordi de vil tabe sig og andre gør det fordi det er godt for en i det hele taget. Spørg’ i dit fitness center hvad der er bedst for DIG! Vær’ ikke pinlig over det, det er bare godt at få hjælp, så man faktisk kan komme i gang.\nHvis du er en af dem som går meget i byen, og drikker alkohol, så drop det. Alkohol er ikke godt for ens træning!\nHa’ altid koldt vand i køleskabet.\nHvis du virkelig er tørstig. Så sluk tørsten i vand, og ikke i sodavand fx.\nHvis du er typen der godt kan lide kontrol, og se hvor meget du egentlig går fx. Så køb evt. en skridttæller, og sæt en mål hvor mange skridt du vil gå hver dag. At gå aftentur med en, eller med musik i ørene er altså også hyggeligt. Og det gør altså mere end du tror.\nEr du en person der har svært ved at komme afsted alene? Så hiv da med, og aftal hvornår I skal træne. Så får man måske også lettere ved at komme afsted når det ikke er alene.\nHvis du er typen der er alene, så skaf noget musik med gang i – der gør du har lyst til at gå amok i centeret og træne ordenlig igennem.\nSøg efter nogle lækre sunde opskrifter. Der er et hav af lækre sunde opskrifter på nettet. Det behøver jo ikke bare salat, men der findes faktisk en masse ting der er sundt og man kan spise utrolig mange ting som man gerne “må” spise når man er på kur/tænker over hvad man spiser. Nogle folk tror kun det er salat man må spise når man er på kur, men nej.. Der er virkelig mange lækre ting man må spise. Og det ser altså tit mere lækkert ud end det fedende mad. Just sayin’ 😉Det er nogle af rådene der har hjulpet mig, så jeg siger dem videre til jer – og håber lidt det kan hjælpe jer. Hvis I vil have flere råd, så kontakt mig på: camillajbblog@gmail.com – min blogmail.\nThis entry was tagged Gode råd, Inspiration, Mening. Bookmark the permalink.\n← Nogle har bare større effekter på en end andre.


Bastille Day | DVD Film | Dvdoo.dk\nBastille Day, Dvd, Movie\nTv-serier og film har vi hos dvdoo.dk solgt i mange år og vi leverer dem blandt andet i Dvd format i adskillige genrer. Lige fra actionfilm til romantiske film.\nOg passionen består selvom synspunkterne om bordet kan være vidt forskellige og føre til søde uenigheder og drillerier. Det er præcis også denne passion, der binder os sammen og gør, at vi ved, hvad vi snakker om, når vi anbefaler gode film og TV-serier.\nRigtig god fornøjelse med at se Bastille Day. Vi håber du får en fantastisk oplevelse.\nVi er landets ældste filmbutik online, da vi har eksisteret siden 1999. Vi er faktisk også en af landets ældste netbutikker på tværs af alle markeder. Da dvdoo.dk blev startet var det som en online DVD butik. Og som tiden er gået, mens der kom nye filmformater på markedet og vores begejstring for film blot blev ved med at vokse, blev en tilsvarende kærlighed for musikken og spiluniverset grundlagt. Derfor faldt det os naturligt, at både spil og CD'er skulle være en del af dvdoo.dk's udvalg.\nAt vi altid skaber en rigtig god oplevelse for kunden, er helt essentielt for os. Og vores mange års branchekendskab med online salg af film, musik og spil har med tiden givet os omfattende kendskab til, hvad man som kunde har af forventninger og ønsker til lige netop vores webbutik. Blandt andet har vi et ønske om, at vores store lidenskab for universet af film, spil og musik klart skinner igennem, og præger dig når du kommer forbi vores underholdningsunivers.\nHar du et eller flere spørgsmål til spil, musik eller film kan du ofte finde svar i vores FAQ. Alternativt kan du også skrive en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat måtte have brug for assistance. Vi ønsker dig god fornøjelse med besøget hos dvdoo.dk.


Bil Arkiv - Business\n26. July 2016 12. April 2017 Fouga\nChip tuning Hos rb-teknik er de en af landets mest erfarne virksomheder indenfor tuning. De tilbyder chip tuning til et bredt udvalg af bilmodeller, og har nogle af markedets bedste kompetencer indenfor chip tuning. Om Chip tuning Interessen for chip\nBilLeave a Comment on Chip tuning\nØko tuning At være bilejer og miljøvenlig har aldrig været nemmere. Med en øko tuning på din bil, kan du sænke forbruget af brændstof med helt op til 20 % på diesel biler, og 10 % på benzin biler. En\nBilLeave a Comment on Øko tuning\nObd tuning Hos rb-teknik er de fuldt ud i stand til at hjælpe dig med dit projekt obd tuning. Arbejdet vil aldrig efterlade fysiske spor i bilens styreboks, og bilens computer vil også have sit fejlkodelager intakt efter tuningen. En obd\nBilLeave a Comment on Obd tuning\nChip tuning Vi skal være ærlige og sige at vi ikke anede hvad chip tuning var – Eller at det overhovedet fandtes. Men da vi kom forbi rb-teknik for at få gode råd og vejledning, blev det straks anbefalet os at vi\nAircondition til bil En bil skal ikke bare kunne køre. Den skal også kunne give køreglæde. Den skal være komfortabel at sidde i, give os en følelse af at den værdi vi får er udgiften værd – Og så skal\nBilLeave a Comment on Aircondition til bil\n10. July 2016 12. April 2017 Fouga\nAutoværksted Hedehusene Hvis du siger autoværksted Hedehusene, bør du også sige rb-teknik. Gør du ikke det? Så fortæller vi dig her, hvorfor du bør gøre det. Om Autoværksted Hedehusene Rb-teknik bør være dit nye foretrukne autoværksted Hedehusene fordi du her\nBilLeave a Comment on Autoværksted Hedehusene\nAircondition til bil En aircondition til bil skal efterses minimum hvert andet år, hvor den skal serviceres nøjagtig lige som resten af din bil skal. Anlægget skal tjekkes for utætheder, der skal tjekkes kølemiddel og systemet skal renses. Om Aircondition\n2. July 2016 12. April 2017 Fouga\nAircondition til bil Mange danskere bruger mere og mere tid bag rettet i deres bil. Derfor er det også naturligt, at vi er er begyndt at sætte større krav til vores køretøj end tidligere. Vores bil er ikke kun et\nChip tuning En chip tuning af din bil betyder at der ændres ved det styrings-software, som fortæller motoren hvordan den skal bruge brændstof og luft. Derfor er det også af afgørende karakter at du vælger et autoværksted, som ved hvad\nMekaniker Herlev Denne mekaniker Herlev kan ret sikkert løse det problem du har med din bil. Selv hvis det drejer sig om et akut problem. Det gælder om, at kunne stole på sin mekaniker, så vi foreslår du besøger siden\nBilLeave a Comment on Mekaniker Herlev


Hvem elskede Picasso? – Trine Ross\nPablo Picasso: ‘Nu couché’, 1932. Musée national Picasso-Paris © Succession Picasso- VISDA 2019\nVærker i verdensklasse er landet på Arken, men den historie om fem stærke kvinder i Picassos liv, som museet vil fortælle, forivrer sig i forsøget på at fremstille dem som alt andet end ofre\nElsket af Picasso – Kærlighedens magt, Arken – Museum for Moderne Kunst, Skovvej 100, Ishøj. Åbner i dag og vises frem til 23. februar, 2020. Fem hjerter\nPå Arken anlægger man lige nu en ny synsvinkel på magtforholdet mellem model og maler, eller mere præcist: mellem Pablo Picasso og de kvinder, der har fungeret som inspiration for mange af hans værker. Og det er da også på høje tid, at kvinderne får lov til at træde ud af rollen som rene muser.\nMen museet er endt i den modsatte grøft, når man udelukkende fremstiller de fem centrale kvinder i Picassos liv som selvstændige og stærke. For når nu to af de fem begår selvmord, to andre får seriøse psykiske sammenbrud og kun én enkelt gifter sig igen post-Picasso, så er der altså en pris at betale for at være ‘elsket af Picasso’, som udstillingens overskrift lyder.\nMåske det i virkeligheden mere var Olga Khokhlova, Marie-Thérèse Walter, Dora Maar, Francoise Gilot og Jacqueline Roque der elskede Picasso end omvendt? Serien af stormende forelskelser, erobringer og forsøg på at spille kvinderne ud imod hinanden forekommer i alle tilfælde på behørig afstand nærmest patetiske i deres iscenesættelse af maskulinitet.\nMen for de indvolverede parter var det blodig alvor. Og med dette fokus på forholdet mellem Picasso og kvinderne opstår der desuden en række spændende spørgsmål til forholdet mellem værk og virkelighed, for hvad er det egentlig vi forventer? Går vi ud fra, at vi kan læse Picassos malerier som sider i en dagbog? Og selv hvis vi kunne, hvis sandhed ville det så være?\nKvinderne i Picassos liv har nemlig ikke altid fungeret som modeller i traditionel forstand, hvor modellen sidder stille i samme stilling, mens kunstneren arbejder. I stedet har Picasso ladet sig inspirere af deres kroppe og karaktertræk på et mere overordnet plan, der ikke altid har særlig meget med den objektive virkelighed at gøre.\nPablo Picasso: ‘Siddende kvinde’, 1920. Musée national Picasso-Paris. Eget foto fra Arken\nOlga Khokhlova, Picassos første kone, var således en både udadvendt og ombejlet balletdanserinde, der med sine gode kontakter blev hans adgangsbillet til de helt rigtige kredse i Paris. Men i malerierne fremstår hun tavs og sluttet om sig selv med en krop så tung, som var den modelleret i vådt ler.\nDermed passer Picassos version af Olga Khokhlova perfekt ind i den neoklassisisme, der optog ham (og andre kunstnere) i 1920’erne (se og læs mere om Khokhlova, Picasso og neoklassisismen i min anmeldelse fra Moderna Museet Malmö, 2014, ved at klikke her …).\nMen det er godt at vide, at at virkeligheden var en anden. Dels fordi det kun er retfærdigt, at give Khokhlova en del af æren for Picassos succes, dels fordi det understreger i hvor høj grad Picasso omformede det materiale, han fik i hænderne, så det kunne tjene hans kunstneriske formål.\nSe bare den næste kvinde i hans liv, den 17-årige Marie-Thérèse Walter, der tilsyneladende ikke havde nået at udvikle hverken egen vilje eller retning i livet. Hvilket vel sådan set også er meget at forlange af en teenager.\nPicasso kunne således forme hende næsten fuldstændig efter forgodtbefindende. Men samtidig er det Walter, der sender hans kunst i en helt ny retning, karakteriseret af en svungen penselføring og farver, der giver ekko flere årtier senere i 60’ernes popkunst, ikke mindst som den ses hos Roy Lichtenstein.\n‘Liggende nøgen kvinde’ fra 1932 (som ses øverst på siden) er en klassiker fra denne periode, hvor Picasso i øvrigt er så produktiv, at Musée national Picasso-Paris og Tate Modern sidste år kunne præsentere en gigantisk udstilling udelukkende med værker udført i netop 1932. Her kunne man se, hvordan Picasso fremstiller Walter som en vision af inkarneret nydelse i førnævnte lyse farvertoner, mens Olga Khokhlova bliver gengivet i de tungeste jordfarver og med kropsdele, der stort set er holdt op med at hænge sammen (læs min anmeldelse af udstillingen på Tate Modern i London ved at klikke her …).\nPablo Picasso: ‘Portrait de Dora Maar,’ 1937. Musée national Picasso-Paris © Succession Picasso – VISDA 2019\nLigeså opløst var Picassos forhold til Khokhlova, så snart måtte han finde en anden modsætning at spille den medgørlige og blonde Walter ud imod. Dora Maar passede perfekt til rollen: Hun var mørk, selvsikker og i fuld gang med sin egen kunstneriske karrierer som surrealistisk fotograf.\nMen i Picassos malerier kommer Maar til at være den grædende kvinde, symbolet på krigens rædsler og den pris, de civile altid betaler. I virkeligheden introducerer hun ham til surrealistisk poesi og dokumenterede med sit kamera hans arbejde med ‘Guernica’ hvis stærkt begrænsede kolorit måske er inspireret netop af Maars sort/hvide fotografiske arbejder.\nDesværre er der ikke en eneste grædende Dora Maar med på udstillingen, hvor det helt klart er den sensuelle Marie-Thérèse Walter, der dominerer. Og det i en sådan grad, at et portræt af Walter har sneget sig helt med ind i det afsnit, der ellers er helliget Maar.\nVærre er det, at der heller ikke er nogle af Maars egne værker at se, for det kunne virkelig have været med til at forankre hende i publikums bevidsthed som kunstner i egen ret. Helt glemt er hun dog heldigvis ikke, for til november åbner Tate Modern en stor retrospektiv udstilling af Dora Maars værker.\nPablo Picasso: ‘Enfant jouant avec un camion’, 1953. Musée national Picasso-Paris © Succession Picasso – VISDA 2019\nDet havde på samme måde været på sin plads, hvis vi var blevet introduceret til Francoise Gilots kunst, i stedet for at skulle gætte os til den via hendes indflydelse på Picassos streg. At Gilot var en vægtig inspirator er dog tydeligt, ikke mindst når man står foran Picassos ‘Barn leger med en lastbil’ fra 1953, der er så atypisk, at værket, næsten, kunne være malet af en anden. Åbenbart har Picasso hentet det organiske og ornamentale hos Gilot, og så må der bestemt være mere at komme efter!\nGilot, som i dag er 97 år, er da også den af de fem kvinder, der overlever Picasso bedst, både helt bogstaveligt og som menneske. Også selvom hun hurtigt erfarede, at Picasso havde ladet gallerister, samlere og museumsfolk forstå, at man ikke kunne være venner med både ham og Gilot. Og de valgte, alle som en, at satse på venskabet med Picasso. Alligevel skabte Gilot sig ikke bare et liv, men også en karrierer som kunstner.\nKontrasten til de øvrige fire er slående. Khokhlova tilbragte således årtier som forladt, men ikke fraskilt, idet Picasso ingen intentioner havde om at dele sin formue med hende. Walter blev parkeret på et sidespor og begik, ligesom hans sidste hustru, Jacqueline Roque, selvmord efter Picassos død. Selv Dora Maar brød sammen, fik elektrochok af Jacques Lacan og konverterede til katolicismen med mottoet: “Efter Picasso, kun Gud”.\nPablo Picasso: ‘Jacqueline aux mains croisées’, 1954. Musée national Picasso-Paris © Succession Picasso – VISDA 2019\nDen slags historier kommer let til at overskygge alt andet, selv så fantastiske værker som dem, Arken har lånt af Musée national Picasso-Paris og nu kan præsentere for et dansk publikum. Derfor vil man på Arken lægge en anden vinkel, både i udvalget af værker og i formidlingen. Man vil fortælle historien om en håndfuld stærke og selvstændige kvinder, der har ‘kærlighedens magt’, som undertitlen lyder, over Picasso.\nI teorien er det et godt valg og kvinden som motiv fungerer fint i udstillingssammenhæng. Men jeg synes man forivrer sig, når man på udstillingen giver indtryk af, at Picasso strøg fra favn til favn uden konsekvenser for nogen parter. Stik mod museets intentioner kunne denne tilgang ligefrem opfattes som et forsøg på at undgå det vanskelige spørgsmål, der i kølvandet på metoo-bevægelsen også bliver stillet til Picasso, nemlig om han bør fordømmes for sin opførsel.\nDet spørgsmål peger videre på et andet: Om man kan adskille den fabelagtige kunstner Picasso fra privatpersonen Picasso, som ofte opførte sig forfærdeligt overfor de kvinder, der elskede ham. Selv synes Picasso ikke at have skelnet mellem kunstneren og manden. I salen med malerier af Marie-Thérèse Walter er det mandlige blik så massivt, at det er til at tage og føle på. Det har jeg personligt intet problem med, for værkerne er forrygende og man må lade Picasso, at han står ved sit begær.\nMen på samme måde bliver vi nødt til at stå ved hvad vi ved om de kvinder, der på den ene eller anden måde lagde krop til mesterværkerne. Og vi må være lige så ærlige og indrømme, at en udstilling som ‘elsket af Picasso’ alle intentioner til trods, stadig først og fremmest handler om Picasso.\nPablo Picasso: ”Mand med stråhat og isvaffel’, 1938. Musée national Picasso-Paris. Eget foto fra Arken\nTidslinje for Picasso og de fem kvinder i hans liv:\n1881: Pablo Picasso fødes\n1891: Olga Khokhlova fødes\n1907: Dora Maar fødes\n1909: Marie-Thérèse Walter fødes\n1917: Picasso møder den ti år yngre balletdanser Olga Khokhlova\n1918: Picasso og Olga Khokhlova bliver gift\n1921: Khokhlova føder sønnen Paulo, Picasso mister interessen. Francoise Gilot fødes\n1927: Picasso indleder forhold til Marie-Thérèse Walter. Jacqueline Roque fødes\n1935: Marie-Thérèse Walter føder datteren Maya, Khokhlova forlader Picasso og han påbegynder et forhold til kunstneren Dora Maar\n1943: Den 21-årige kunstner, Francoise Gilot, bliver tredje samtidige kvinde i Pablos liv\n1946: Picassos forhold til Dora Maar ender, Francoise Gilot flytter ind\n1947: Francoise Gilot føder Claude\n1949: Francoise Gilot føder Paloma\n1952: Picasso møder 26-årige Jacqueline Roque\n1953: Francoise Gilot forlader Pablo\n1955: Olga Khokhlova dør på psykiatrisk hospital\n1961: Pablo gift med Jacqueline Roque\n1973: Pablo Picasso dør, 91 år gammel.\nBarnebarnet Pablo, kaldet Pablito, begår selvmord.\n1977: Marie-Thérèse Walter begår selvmord\n1986: Jacqueline Roque begår selvmord\n1997: Dora Maar dør\nSe og læs mere om Picasso, Olga Khokhlova og Marie-Thérèse Walter i min anmeldelse af ‘Picasso 1932’, der kunne opleves på Tate Modern i 2018, ved at klikke her eller på linket nedenfor i listen\nSe hvad jeg syntes om Deichtorhallen i Hamburgs præsentation af Picassos indflydelse på samtidskunsten ved at klikke her …\nOg se mere til både Olga Khokhlova, Dora Maar og Jacqueline Roque, sådan som de optræder i Picassos billeder, i min anmeldelse ‘Picasso betragtet bagfra’ fra 2014, som du finder nedenfor samt ved at klikke her …\nTags Arken, Dora Maar, Francoise Gilot, Jacqueline Roque, maler og model, Marie-Thérèse Walter, Olga Khokhlova, Pablito Picasso, Pablo Picasso.\n« Bliv væk, Astrid Holm!\nQueer så det knaser »


PLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Her er din redning\nPLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Her er dine muligheder - gratis og 100 procent uforpligtende\nPlayStation 4 afdragsordning - Velkommen hos Consumea Finansiering. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du skal købe den med delbetaling eller tage et kviklån til den.\nPLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Køb MacBook på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - PlayStation 4 afdragsordning\nOversigt - PlayStation 4 afdragsordning\nTips - PlayStation 4 afdragsordning\nOrdforklaringer - PlayStation 4 afdragsordning\nEr du i markedet for at anskaffe et produkt eller en ydelse ved hjælp af finansiering, kan det være smart at få tjek på nogle enkelte detaljer. Det er egentlig overhovedet ikke så svært. Kig med hér for at blive klogere på, hvilke detaljer, du bør lære mere om.\nTjek også: PS4 afbetalingskøb\nTjek også: PS4 Slim leasing\nPåtænker du at købe flere produkter, men kun kan finde et enkelt af produkterne på afbetaling - for eksempel hvis du har set en stationær computer på afbetaling, men ikke kan finde den passende computerskærm på afbetaling - kan du i stedet for overveje at låne pengene, så du alligevel kan få råd til det hele. Længere nede her på siden - eller ved at klikke her - kan du se en oversigt med de bedste lån.\nSe eventuelt: Få råd til PS4 Slim\nHusk , at når du køber på delbetaling eller tager et forbrugslån, er det altid en god ide at afdrage rettidigt, da dette ofte vil være et vilkår i den aftale, som du har skrevet under på, og overholder du ikke aftalens vilkår, vil du risikere at skulle betale ekstra .\nVar du klar over, at shoppen Unoliving.com har Danmarks største sortiment af møbler med mere end 10.000 varer, som alle kan købes via afbetaling? Unoliving har oveni det prisgaranti samt gratis fragt på samtlige ordrer.\nFor god orden skyld, så husk altid at tjekke aftalen en gang mere, når du laver aftale om køb på afbetaling el. ifm. med tagning af lån. Det lyder muligvis som en no-brainer, men bruger du dette tip, kan du være helt sikker på, at du forstår aftalen fuldt ud.\nKært barn - mange navne. Var du klar over, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb med delbetaling, afdragskøb, m.m. Og kender du i øvrigt forskellen på for eksempel kviklån og forbrugslån eller mini-lån og microlån? Du kan se ordforklaringer lidt længere nede på siden eller ved at klikke her.\nTjek eventuelt: Få råd til PlayStation Virtual Reality\nRelateret: PS VR på tilbud\nPLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Dine muligheder - gratis og 100 % uden forpligtelse\nPlayStation 4 afdragsordning - Velkommen hos Consumea Finans. Her kan du finde de allerbedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du tænker på at købe den med delbetaling eller låne penge til den\nNår du skal have finansiering - hvad enten det er vedrørende køb via afbetaling eller i forbindelse med et internetlån - er det godt at have kendskab til nogle af de begreber og ord, som bliver brugt i denne forbindelse.\nMan taler om afbetaling, når du ikke betaler det hele beløb for noget med det samme; det kan eks. være for en vare - f.eks. en MacBook bærbar - eller en ydelse - eksempelvis en rodbehandling. I stedet for at give det fulde beløb på een gang, deler man betalingen op, for eksempel over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du f.eks. en computer via afbetaling til 3.600 kr. med 0 renter og over 12 måneder, deler man de 3.600 kr. over 12 måneder, som giver et beløb pr. måned på 300 kr. Beløbet kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, du afdrager med månedligt.\nTjek eventuelt: PS4 Slim priser\nFlere lånefirmaer giver efterhånden mulighed for at skrive under med NemID, når du tager et online lån. Dette sparer dig helt enkelt for masser af tid.\nLeasing af et produkt er en form for finansiering, som man kan se som en mellemting mellem at låne og at leje. Udelejeren har ejendomsretten til produktet hvorimod lejer har brugsretten. I leasing-perioden vil du oftes have fordele som reparation og service på stedet. Leasing bruges ofte af virksomheder; fx kunne det være et hotel, der har behov for mange fjernsyn til deres hotelværelser.\nSe evt.: PlayStation VR afbetalingsaftale\nEt forbrugslån er et lån, der oftest bliver optaget med henblik på at forbruge, det vil sige købe en eller flere ting eller services. Og det kan være til alt mellem himmel og jord. Der er ikke regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de penge, du har lånt, og der er heller ikke regler for, hvor lille eller stort et forbrugslån skal være på, dog er der stor enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lavere ende (hvor det oftest kaldes et kvik-lån) og i den højere ende.\nOrdene delbetaling og delbetale anvendes på svensk samt på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale findes ikke i den danske ordbog, men ordene anvendes alligevel på dansk, da det også er let at forstå og muligvis endda giver bedre mening end de danske ord afbetale og afbetaling i forhold til, at det handler om, at man jo deler betalingen op.\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som der antydes et relativt hurtigt lån, altså et lån, du kan lave hurtigt, har en relativ hurtig godkendelse og en rimelig hurtig proces for udbetaling. Tjek vores beskrivelse af kviklån, som dækker det samme.\nEt minilån - skrives også mini-lån - er et pengelån, hvor lånebeløbet er i den lave ende, men ikke nær så lille, så det kan betegnes som værende et mikrolån. Der findes ikke nogen én fast regel, der siger, at et minilån er et bestemt beløb, men hvis vi tager udgangspunkt i, at et mikrolån er på 1.000 - 2.000 kr., så kan et minilån ligge på omkring 2.000 op til måske 7.000 - til maksimalt 10.000 kr.\nRelateret: PlayStation VR Headset på kredit\nIft. afbetaling, er afdrag det månedlige beløb, du betaler for et produkt eller en ydelse. Beløbet kalder man det månedlige afdragsbeløb el. bare det beløb, du afdrager med månedligt.\nEt mikrolån - skrives også microlån - er et lån, hvor beløbet, du låner er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne altså være et pengelån på helt ned til tusind eller totusind kr. Der eksisterer ingen faste regler for, hvor stort beløbet for et mikrolån er, men der er større enighed om, at det er det allermindste pengelån, som du vil kunne optage overhovedet ...\nNogle udbydere af lån tilbyder såkaldte lån uden sikkerhed, det vil sige pengelån, hvor du ikke behøver at give en økonomisk sikkerhed for, at du kan lave lånet.\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som værende et lån, hvor alt ved lånet er kvikt - eller sagt lidt mere normalt: hurtigt. Et kviklån er dermed oftest hurtigt at optage, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af låneudbyderen, og udbetalingen kan også ofte ske hurtigt. Kviklån kan for nogle anses som værende hurtige penge eller nemme penge. Kviklånet vil typisk være på alt lige fra 1.000 kr. til muligvis 5.000 eller maks. 10.000. Der eksisterer ikke nogen regel for, hvor stort et kviklån kan være, dog der er bred enighed om, at det er et mindre pengelån.\nConsumea Danmark » Finansiering » PlayStation 4 afdragsordning\nPLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til PlayStation 4 afdragsordning - Filnavnet på denne webside omhandlende "PlayStation 4 afdragsordning" er "playstation-4-afdragsordning" med den fulde URL https://consumea.com/dk/ps4/playstation-4-afdragsordning, og siden er nr. 295 ud af i alt 370. Du kan finde andre interne websider her: PlayStation VR afdragsordning, Få råd til PS4 Pro, Køb PlayStation VR Headset rentefrit, Køb PlayStation VR på afdrag, PlayStation 4 på tilbud, Køb PS4 Slim med delbetaling, PlayStation Virtual Reality afbetaling, PlayStation Virtual Reality finansiering, PS4 Slim afbetalingsaftale, PlayStation VR Headset afdragsordning ... Tak for besøget, og rigtig god dag :)\nPLAYSTATION 4 AFDRAGSORDNING - Dine muligheder - gratis og 100 procent uforpligtende\nPlayStation 4 afdragsordning - Velkommen hos Consumea Finance. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du vil købe den med delbetaling eller tage et forbrugslån til den.


Aarhus: Retten frifinder 19-årig mand for voldtægt - Lokalavisen Aarhus Midt\nAarhus: Retten frifinder 19-årig mand for voldtægt\nHan skal dog alligevel i fængsel for at have begået røveri mod Rema1000 i Holme\nEn 19-årig mand fra Aarhus var i dag på anklagebænken i Retten i Aarhus tiltalt for voldtægt og andet seksuelt forhold end samleje.\nIfølge anklageskriftet havde han sent ud på natten til lørdag 22. april 2017 truet sig til samleje med en yngre kvinde i en baggård på Europaplads i Aarhus. Kvinden skulle have forsøgt at forlade stedet og sagt nej, men blev flere gange trukket tilbage og tysset på. Han stak flere gange sine hænder ned i hendes trusser og stimulerede hendes kønsdele, og han holdt hendes arme fast bag hendes ryg, tvang hende op mod en mur og gennemførte samleje med kvinden, som forsøgte at rykke sig væk.\nLÆS OGSÅ: Louise-manden rystede og bed negle i retten\nDen unge mand har holdt på, at samlejet var frivilligt, og det endte med, at Retten frifandt ham for anklagerne om voldtægt og andet seksuelt forhold end samleje. Det oplyser hans forsvarer, den aarhusianske forsvarsadvokat Jan Schneider.\n"Det korte af det lange var, at det var den enes ord mod den andens, om samlejet var frivilligt, og der var en rimelig tvivl, som kom den tiltalte til gode," siger advokat Jan Schneider til Lokalavisen.\nForsvareren fortæller, at de to unge mennesker havde mødt hinanden i byen og været sammen inden episoden i baggården. Han hæfter sig ligeledes ved, at hans 19-årige klient ikke har været varetægtsfængslet i sagen.\n"Min klient er glad for, der er sat foreløbig punktum i sagen, som har plaget ham meget," siger forsvarsadvokaten.\nDet er nu op til anklagemyndigheden, om den vil anke frifindelsen for voldtægt med mere. Lokalavisen kunne i dag ikke komme i kontakt med sagens anklager.\nErkender røveri i Holme\nDen 19-årige aarhusianer, der bor i Viby, slipper dog ikke for at skulle i fængsel.\nSamtidig med anklagen om voldtægt, var han ved dagens retsmøde anklaget for andre sager om røveri, databedrageri, hæleri og flere sager om at have været i besiddelse af hash og kokain til eget brug.\nDen klart alvorligste af disse sager var anklagen om røveri begået 25. juni 2016 i Rema1000 på Holme Byvej i Holme.\nHer stod han anklaget for at have truet en ekspedient med en skruetrækker til at udlevere 15 pakker cigaretter og kontanter til en samlet værdi på 13.862 kroner. Efter at være undløbet med pengene, skulle den dengang 17-årige aarhusianer have truet en anden person på livet med skruetrækkeren i hånden.\nForsvarsadvokat Jan Schneider fortæller, at hans klient tilstod røveriet, som koster ham en straf på et års ubetinget fængsel til senere afsoning.\nPubliceret: 04. December 2017 18:30