Årsberetning for Dansk Tandlægeforenings Patientskadeforsikring - PDF\nDownload "Årsberetning for Dansk Tandlægeforenings Patientskadeforsikring"\n1 Årsberetning for Dansk Tandlægeforenings Patientskadeforsikring 2005\n2 Indhold INDHOLD Forord Kapitel 1: Patientskadeforsikringen Dækning Sagsbehandling Ny lovgivning Erstatning eller klage Patientklagenævnet Det overenskomstmæssige klagesystem Patientskadeforsikringen Forsikringsdækning og tandlægens mangelsansvar Aktivitet økonomi Kapitel 2: Sagsbehandling Talmæssige/ statistiske oplysninger Kapitel 3: Problemstillinger belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforsikringen Dækningsområdet i patientforsikringslovens Ikke dækket af Dækket af , stk. 1, nr. 4 tålereglen Fradrag i méngodtgørelse på grund af alder\n3 Forord FORORD Fra 2005 vil årsberetningen for Patientskadeforsikringen og Tandskadeankenævnet ikke som i de tidligere år være en samlet trykt udgave, men to selvstændige beretninger på Internettet. Den trykte udgave var bekostelig og blev kun rekvireret i meget begrænset omfang. Årsberetningen omhandler Patientskadeforsikringens virksomhed. Ud over en talmæssig belysning af forsikringens virksomhed er der i beretningen lagt vægt på at belyse ordningens praksis gennem en række eksempler på principielle afgørelser. Da kendskab til ordningens erstatningsregler er en forudsætning for forståelsen af afgørelserne, er der ligeledes i starten en kort gennemgang af reglerne. Da ordningens erstatningsregler på væsentlige områder er anderledes end de almindelige erstatningsregler, er et vist kendskab til forsikringsbetingelserne og ordningens afgørelser væsentligt for at sikre, at patienter får den erstatning, som de er berettiget til. Der er i året sket en markant stigning i antallet af anmeldelser til forsikringen på 22 % i forhold til Stigningen er væsentlig større end forventet, og der er ikke taget højde for de dermed stigende udgifter i de foreliggende aftaler med de offentlige myndigheder. I forbindelse med nedlæggelse af amterne og oprettelse af regionerne pr , skal aftalerne om Patientskadeforsikringen genforhandles. lovforslaget meddelt, at den særlige patientforsikringsordning, som praktiserende tandlæger er tilsluttet med en bagatelgrænse for erstatningsudbetaling på kr., forudsættes videreført for alle tandlæger, som tilmelder sig sygesikringsoverenskomsten, uanset foreningsmedlemskab. Tandlæger, som ikke gennem sit foreningsmedlemskab bidrager til dækning af omkostningerne ved denne særlige patientforsikringsordning, vil efter overenskomstmæssig aftale herom kunne afkræves et bidrag til dækning af erstatningerne og omkostningerne ved at være dækket under ordningen. Dansk Tandlægeforenings Praksisforsikring er blevet stævnet med et krav om erstatning af distributøren af en række articain-holdige bedøvelsesmidler, idet Praksisforsikringen har opfordret til forsigtighed ved anvendelse af disse produkter ved mandibular analgesi uden særlig indikation (bedøvelse af underkæben) grundet mistanke om en overrepræsentation af afledte skader. Lægemiddelstyrelsen har på grundlag af denne sag iværksat en undersøgelse af disse produkter. Det er Dansk Tandlægeforenings Patientskadeforsikrings håb, at beretningen vil være nyttig for alle, der kan blive berørt af ordningens virksomhed. Jahn Legarth Formand for DTF s Patientskadeforsikring Joakim Lilholt Direktør Eksklusivaftalerne for de liberale erhverv bortfalder pr I den forbindelse har Indenrigsog Sundhedsministeriet i bemærkningerne til 3\n4 Dansk tandlægeforenings Patientskadeforsikrings administration pr. 1. januar 2005: Praksisudvalget Formand: Jahn Legarth, tandlæge Medlemmer: Jørn Frandsen, tandlæge Jørgen Casparij, tandlæge Fra forsikringsselskabet Codan: Nicolai Toft, afdelingschef Karin Tofteng, afdelingschef Lise Vestergaard, kontorchef Dansk tandlægeforenings Patientskadeforsikrings administration pr. 1. januar 2005: 4\n5 1 Patientskadeforsikringen 1.1. Dækning Siden 1. januar 2004 har hele den primære tandsundhedssektor, dvs. amter og kommuner samt staten, været omfattet af DTFs Patientskadeforsikring. Dette har vist sig i en stigning i både antallet af sager og yderligere hensættelser. Der ses dog ikke nogen markante skadestyper eller behandlinger, som adskiller substansen af sagerne fra de kendte sager fra den private tandlægepraksis Sagsbehandling Sagerne behandles under hensyntagen til et højt niveau af juridisk og odontologisk korrekthed. Derudover er der væsentlige hensyn til forbrugernes forståelse af afgørelserne og hurtighed i sagsbehandlingen. Sagsbehandlingen er omfattet af de forvaltningsretlige regler, og der tilsigtes åbenhed og gennemskuelighed for alle sagens parter. Sekretariatet modtager anmeldelser og oplyser sagen, som sendes til forsikringsselskabet Codan, der varetager den forsikringsmæssige skadesbehandling. 1.3 Ny lovgivning På trods af advarsler fra både DTFs Patientskadeforsikring og Tandskadeankenævnet om at behandle erstatning og klager i en og samme lov vedtog Folketinget den nye lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet. Det er stadig opfattelsen, at denne lov kan give bagslag for det eksisterende danske system, hvor en tandskade kan anmeldes uden, at der skal tages stilling til eventuelle fejl hos behandleren. Lovgiver har dog valgt at se bort fra de advarsler, som de eksisterende erstatnings- og forsikringsordninger indenfor sundhedsvæsenet fremkom med. Den nye lov træder i kraft 1. januar 2007 og vil ikke have nogen væsentlig indholdsmæssig indflydelse på de erstatningsmuligheder, patienterne har i dag Erstatning eller klage Tandlæger er omfattet af: Patientklagenævnet. Det overenskomstmæssige klagesystem. Patientskadeforsikringen Patientklagenævnet - tager stilling til, om tandlægen har overtrådt tandlægeloven eller evt. straffeloven. Patientklagenævnet kan ikke tilkende erstatning eller tilbagebetale et honorar Det overenskomstmæssige klagesystem - behandler klager, der vedrører rent faglige forhold ud fra en culpavurdering, og kan overfor en tandlæge beslutte, at tandlægen skal tilbagebetale et honorar eller dele af et honorar til patienten. Klagesystemet kan ikke tilkende erstatning til en patient, men der er en lang tradition for, at det i kendelserne tilkendegives, om der er et ansvarsgrundlag, når dette spørgsmål i øvrigt er relevant. Optræder der under sagsbehandlingen mistanke om alvorlig overtrædelse af tandlægeloven eller straffeloven, skal sagen fremsendes til Sundhedsstyrelsen (og herfra til Patientklagenævnet) Patientskadeforsikringen - vurderer skader hovedsagelig ud fra patientforsikringsloven og ikke ud fra en culpavurdering, og der er derfor ikke nogen direkte forbindelse mellem kendelser i klagesystemet og erstatningsvurderingen i patientskadeforsikringen. Kun i tilfælde, hvor mangelfuldt arbejde erstattes af skadesudbedringen, vurderes der efter culpareglen. KAPITEL 1 Patientskadeforsikringen 5\n6 Det blev i den oprindelige lov om patientforsikring meget klart fastlagt, at der ingen organisatorisk sammenkædning er mellem Patientforsikringen og klagesystemerne. Det blev anset for vigtigt for at sikre patienterne erstatning, at den, der har forvoldt en skade, ikke risikerer, at der rejses en klagesag, selv om man under sagsbehandlingen måtte finde, at der kunne være grundlag herfor. Ønsker en patient både erstatning og en vurdering af, om behandlingen giver anledning til kritik, må patienten dog stadig indgive en anmeldelse både til Patientskadeforsikringen og til klagesystemet. Den nye lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsnet kan give den fejlagtige opfattelse, at erstatning for patientskader er betinget af en klage over en sundhedsperson Forsikringsdækning og tandlægens mangelsansvar Det er en forudsætning for forsikringsdækning, at der foreligger en skade opstået i forbindelse med undersøgelse eller behandling m.m. (patientskade), eller at tandlægen efter almindelige erstatningsregler har pådraget sig ansvar for en personskade eller tingskade (erhvervsansvar). Patienters krav på omgørelse af mangelfuldt tandlægearbejde, der alene støttes på tandlægens misligholdelse af kontraktmæssige forpligtelser (mangelsansvar), falder udenfor forsikringsdækningen, og patienters krav på tilbagebetaling af vederlag dækkes ikke af forsikringen. Der foreligger nemlig ikke nogen fysisk skade, så længe det mangelfulde tandlægearbejde kan udbedres ved en ny tilsvarende behandling. Er dette tilfældet, foreligger der alene et mellemværende mellem tandlægen og patienten, herunder om patienten har krav på at få tilbagebetalt honoraret og evt. få dækket merudgiften, hvis f.eks. omgørelsen sker hos en anden tandlæge til en højere pris. I tilfælde af, at der er udført fejlbehæftet/mangelfuldt tandlægearbejde i forbindelse med en personskade, er den del af den samlede skadesudbedrende behandling, som erstatter det mangelfulde arbejde, ikke forsikringsdækket. Udgiften til denne del af den samlede skade skal afholdes af den tandlæge, der har udført det fejlbehæftede/mangelfulde arbejde. Det kan være, at en fejlagtigt udført bro har medført, at en tand mistes og skal erstattes af en større bro. Tandlægen skal så betale den del af broen, som erstatter den fejlagtige bro, idet patienten har et retskrav på omlavning af fejlagtigt arbejde. Denne udgift er ikke afhængig af, hvad tandlægen har fået i honorar for den mangelfulde behandling, men beløbet skal dække, hvad omgørelsen reelt koster patienten. Udføres udbedringen af patientskaden hos den tandlæge, der har forårsaget skaden, fratrækker forsikringen honoraret for selve omgørelsen af det mangelfulde arbejde i honoraret for den samlede skadesudbedrende behandling. I det tilfælde, at den skadesudbedrende behandling udføres af en anden tandlæge end den, der har udført det mangelfulde arbejde, betaler forsikringen for hele behandlingen og opkræver honoraret for den del af omgørelsen, som patienten har krav på hos den skadevoldende tandlæge. Tandlægers erhvervsansvarsforsikring dækker også almindeligt erhvervsansvar for person- og tingskade forvoldt under udøvelse af selvstændig tandlægepraksis, såfremt der ikke er udbetalt erstatning under Patientskadeforsikringen. Det er kun aktuelt i relation til patientskader, der ligger under kr. grænsen, dog kr. for privatpraktiserende tandlæger samt ulykker, der ikke dækkes efter Patientskadeforsikringen Aktivitet Praksisudvalget har afholdt 2 møder i Udover den generelle ledelse og udvikling af ordningen, afgør udvalget konkrete sager om erhvervsretshjælp til ordningens medlemmer Økonomi Det tilstræbes at holde omkostningerne så lave, som det er forsvarligt. Praksisforsikringen har en samlet administrationsudgift inkl. udgifter til Tandskadeankenævnet på ca. 4,25 mio. kr. 6 KAPITEL 1 Patientskadeforsikringen\n7 Dette beløb vil stige, især henset til den vækst, der ses i sagsmængden. Omkostningerne til administration af sagerne opgøres til kostpriser, dvs. at prisen fastsættes på grundlag af det faktisk medgåede arbejde, som en sag medfører. Det er herudover et væsentligt mål, at omkostningen pr. sag ikke må stige med mere en den almindelige prisudvikling i samfundet. Omkostningen pr. sag udgør inkl. administrationsudgifter til Codan ca. kr. 6000,00. Flere oplysninger DTFs Patientskadeforsikrings hjemmeside ( indeholder en lang række oplysninger om den faktiske sagsbehandling og frister mv. KAPITEL 1 Patientskadeforsikringen 7\n8 2 Sagsbehandlingen 2.1 Talmæssige - og statistiske oplysninger Figur 1 viser fordelingen af erstatningerne i tal og procenter i årene Ca. 62 % af anmeldelserne gav anledning til erstatningsudbetalinger efter patientforsikringsloven og ca. 29 % var ikke berettiget til erstatning. Ca. 10 % af anmeldelserne blev erstattet efter erhvervsansvarsdækningen og omhandlede hovedsageligt tingskader. Fig. 2 viser, at stigningen i antallet af anmeldte sager udgør 22,1 %. Fig. 5 viser, at erstatningsudgifter inkl. hensættelser fra 2004 til 2005 er steget med 36 %. KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Afgørelsestyper 2, stk. 1, nr. 1 (specialistmålestokke) i % i % i % i % i % , , , , ,9 2, stk. 1, nr. 2 (apparatursvigt) 23 5,1 36 5,1 44 6,5 33 4,5 38 5,7 2, stk. 1, nr. 3 (alternativ metode/teknik) 3 0,7 0 0,0 3 0,4 1 0,1 1 0,2 2, stk. 1, nr. 4 (rimelighedsreglen) 31 6,9 48 6,8 65 9,7 45 6,2 49 7,4 Ulykke 0 0,0 1 0,1 0 0,0 0 0,0 0 0,0 ansvar <1.000 kr. 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 1 0,2 omfattet, men <1.000 kr. 1 0,2 1 0,1 1 0,1 2 0,3 4 0,6 I alt omfattet af Patientskadeforsikringen , , , , ,9 Ikke berettiget til erstatning. I alt , , , , ,5 Afgørelser uden for lovens dækningsområde omgørelse eget arbejde 3 0,7 15 2,1 14 2,1 4 0,5 1 0,2 ikke dækket , , , , ,2 forældelse 0,0 0,0 0,0 0,0 5 0,8 diverse 0,0 0,0 0,0 0,0 3 0,5 Tingskade 69 15, ,1 61 9,1 58 8,0 64 9,6 Samlet antal afgørelser Figur 1. Anerkendelses og afvisningsbegrundelser\n9 År\_Antal Nye sager Åbenstående Afsluttede sager Figur 2 viser antallet pr. 31. dec af nye, åbne og afsluttede sager ekskl. tingskader anmeldt i 2004 og Antal sager nye 2004 nye 2005 åbenstående 2004 åbenstående 2005 afsluttede 2004 afsluttede 2005 KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Amtstandpleje 1 1 Praksis Kommuner Tandlægeskoler Figur 3 viser sagerne fordelt på de dækkede tandplejeområder Figur 4. Antal af afsluttede og åbne sager anmeldt i 2004 og\n10 År Afsatte hensættelser Udbetalte erstatninger Udgifter i alt KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Figur 5. Erstatningsudgifter pr. år iflg. Codans regnskab. måneder <1 15,9 13,4 13,9 17,2 2,0 <2 54,0 60,9 61,7 61,3 36,3 <3 77,8 82,6 77,6 79,2 68,3 <4 86,2 88,9 82,9 84,2 77,7 <5 90,3 91,8 86,1 87,4 81,0 <6 92,0 92,9 88,7 89,6 83,3 <9 94,0 94,6 92,9 93,8 89,0 <12 95,7 95,5 96,4 95,4 92,3 <18 98,5 97,4 98,6 96,6 97,3 <24 99,4 97,9 99,6 97,4 98,3 <36 99,8 99,1 99,8 98,0 99,0 <48 99,8 99,3 99,8 98,4 100,0 >47 100,0 100,0 100,0 100,0 Figur 6. Sagsbehandlingstid i måneder i akkumuleret %-tal fra startdato til afgørelsesdato excl. tingskader for sager afgjort i året. 10\n11 Antal % <1 <2 <3 <4 <5 <6 <9 <12 <18 <24 <36 <48 >47 Måneder KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Figur 7. Sagsbehandlingstid i måneder i akkumuleret %-tal fra startdato til afgørelsesdato excl. tingskader for sager afgjort i året. ÅR Udbetalt Afsatte Udbetalt Udgift i alt åbenstående hensættelser afsluttede Figur 8: Udgifter til erstatning inkl. tingskader opgjort 1. kvartal Opgørelsen omhandler de rene erstatningsudbetalinger. Udgifter til konsulenter og administrative udgifter mm. er ikke inkl. 11\n12 Udbetalt åbenstående Afsatte hensættelser Udbetalt afsluttede Udgift i alt KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Figur 9 udgifter til erstatning inkl. tingskader opgjort 1. kvartal 2006 Erstatningsudbetaling under til over i alt Figur 10 viser udgifterne til skader i relation til bagatelgrænserne. Antal skader fordelt Ingen erstatning under til over i alt Figur 11: Antallet af erstatningsudbetalinger efter anmeldelsesår i beløbsintervaller opgjort 1. kvartal\n13 Antal sager Skadeudgifter Udgift i alt Antal sager Amt Amtsnr. over over pr. amt i alt København Frederiksberg Københavns Amt Frederiksborg Amt KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Roskilde Amt Vestsjællands Amt Storstrøms Amt Bornhoms Amt Fyns Amt Sønderjyllands Amt Ribe Amt Vejle Amt Ringkøbing Amt Århus Amt Viborg Amt Nordjyllands Amt i alt Figur 12. Antallet af sager med udbetaling på over kr fordelt på de enkelte amter inkl. hensættelser samt tilbageførte hensættelser i året. 13\n14 % % i 2001 % i 2002 % i 2003 % i 2004 % i ,00 80,00 70,00 60,00 50,00 40,00 30,00 20,00 10,00 0,00 Specialistmålestokken - 2, stk1, nr. 1 Apparaturfejl, 2, stk1, nr. 2 Alternativ tek./metode, 2, stk1, nr. 3 Tålereglen, 2, stk1, nr. 4 KAPITEL 2 Sagsbehandlingen Figur 13. Fordeling i % af erstatningsberettigede skader efter 2 stk. 1. % % i 2001 % i 2002 % i 2003 % i 2004 % i ,00 30,00 25,00 20,00 15,00 10,00 5,00 0,00 Legems bes kadigels e F ors ømt tandbehandling P ræ parations s kader Nerves kade R odbehandlings s kader Parietal perforation S tift/rodfraktur Bivirkninger Figur 14. Procentuel fordeling af skadetyper. 14\n15 i 2001 i 2002 i 2003 i 2004 i 2005 N. mandibularis N. lingualis N. infraorbitalis N. buccalis N. facialis KAPITEL 2 Sagsbehandlingen N. mentalis andre i alt Figur 15. Fordelingen af antal skader på de enkelte nerver. 15\n16 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforsikringen 3.1. Dækningsområdet i patientforsikringslovens 1: Der ydes erstatning efter reglerne i denne lov til patienter eller efterladte til patienter, som her i landet påføres skade i forbindelse med undersøgelse, behandling eller lignende Ikke dækket af 1 1. Ingen erstatning. På grund af manglende dokumentation af behandlingen. Ifølge anmeldelsen fik skadelidte fremstillet en guldkrone på tanden 6-, og restaureringen måtte flere gange genpåsættes. Senere opstod behov for udtrækning af tanden grundet betændelse. Der blev i skadesanmeldelsen nedlagt påstand om, at guldkronen fremstillet i maj 2004 var årsag til tabet af tanden 6-. Det fremgik af journalen, at tanden 6- blev behandlet med en midlertidig fyldning (IRM). Der var intet indført i journalen om, at der skulle være fremstillet en guldkrone. Codan anmodede om fremsendelse af en fakturakopi eller anden dokumentation for, at der var fremstillet en krone. 2. Tanden 5+ blev restaureret med en stiftforankret krone. Senere opstod en fraktur af metalstiften, og en del af stiften sad tilbage i roden og forhindrede genopbygning af tanden med ny stiftforankret krone. Det betød, at tanden 5+ var tabt og skulle erstattes med en 3 leddet bro. Til belysning af sagen blev det forsøgt at indhente journal og røntgen fra tandlægen, der havde udført behandlingen. Den tandlæge, som ifølge skadevolder skulle have udført den skadevoldende behandling af tanden 5+, kendte intet til skadelidte. På den baggrund blev skadelidte anmodet om at fremsende kopi af kvittering eller anden dokumentation, der kunne belyse, hvor og hvornår kronebehandlingen var udført. Der er ikke fremsendt en sådan dokumentation. På det foreliggende grundlag blev erstatning afvist med den begrundelse, at der ikke var tilvejebragt dokumentation for, at der var udført en skadevoldende behandling af en tandlæge omfattet af forsikringen. (skadenr ) 3. Behandling, der ikke er lykkedes. KAPITEL 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforeningen Fremstilling af krone på tanden 6- kunne ikke dokumenteres. Erstatning blev afvist under henvisning til, at der ikke blev tilvejebragt den fornødne dokumentation for, at der overhovedet var fremstillet en guldkrone på tanden 6- af en tandlæge omfattet af forsikringen. (skade nr ) En stiftforankret krone på -5 mistes, fordi stiften knækker. Skaden anmeldes til forsikringen, idet det antages, at en for svagt dimensioneret stift var årsag til, at den knækkede og dermed blev årsag til, at tanden mistedes. Af journalen fremgik, at patienten ca. 2 1/2 år tidligere henvendte sig til tandlægen, fordi -5 var knækket. 16\n17 Den umiddelbare opfattelse var, at tanden skulle trækkes ud, og at der skulle fremstilles en bro i stedet, men det besluttedes at forsøge at redde tanden med støbt opbygning og krone. Kronen fungerede uden bemærkninger i ca. 2 1/2 år, hvorefter stiften som nævnt knækkede, og røntgen viste, at stiften under ingen omstændigheder kunne have været hverken kraftigere eller længere, idet rodrestens dimensioner ikke tillod dette. Der er forsøgt en behandling, der har været bevidst optimistisk, og behandlingen kan siges ikke at være lykkedes, idet kronen kun har haft en begrænset holdbarhed. Følger af, at en behandling ikke lykkes, er ikke omfattet af forsikringen. Patientens behandlingsbehov er tillige det samme som før behandlingen, nemlig brobehandling, hvorfor der ikke kan udbetales erstatning i sagen. ( ) 4. Forældelse efter 20-årsreglen. Af skadesanmeldelsen fremgår, at 4+ er ubehandelig og skal ekstraheres som følge af rodspidsbetændelse, insufficient rodfyldning og parietal perforation (gennembrydning af rodoverfladen). Vedlagt røntgenbillede bekræfter fundene, og skadevolder angives at være en tidligere tandlæge. Dennes journal strækker sig fra 1987 til 1991, og af den fremgår, at rodbehandling af 4+ må være foretaget før Ved henvendelse til patienten oplyses hvem, der har udført tandbehandling før 1987, og efter kontakt til dennes efterfølger fremsendes journal, der viser, at rodbehandlingen er udført den 17/ Det er noteret, at der knækkede en rodfil i bageste rodkanal, at det ikke var muligt at behandle forreste kanal til rodspidsen, og at patienten var forberedt på, at kirurgisk rodbehandling kunne blive nødvendig. Da skaden er forvoldt for mere end 20 år siden, er den ifølge Danske Lov forældet. ( ) 5. Manglende årsagssammenhæng ved tinnitus. En patient fik renset tænder ved hjælp af ultralyd. Behandlingen opfattedes i modsætning til tidligere som betydeligt ubehagelig, og patienten oplevede umiddelbart utilpashed og svimmelhed, der dog hurtigt forsvandt. Om aftenen konstaterede patienten imidlertid hylen, tinnitus, i venstre øre. Tinnitus har været til stede siden i varierende omfang og intensitet. Patienten opfatter, på baggrund af et vist tidsmæssigt sammenfald, tinnitus som en følge af ultralydstandrensningen. Ved forespørgsel på Tandlægeskolen oplyses, at problemstillingen har været omtalt på rygtebasis, men at der ikke findes valide undersøgelser, der beskriver problemet. På Rigshospitalets øreafdeling har man ikke hørt om, at ultralydstandrensning kan give tinnitus. Patienten undersøges af speciallæge, der finder, at patienten har pådraget sig højfrekvent tinnitus i venstre øre, og at der kan konstateres et mindre højfrekvent høretab på venstre øre samt et endnu mindre på det højre. Speciallægen konkluderer, at hørenedsættelse og tinnitus meget vel kan stamme fra en støjskade, og at det tidsmæssige sammenfald taler for en årsagssammenhæng med ultralydsbehandlingen. Da speciallægen således ikke udelukker årsagssammenhæng, drøftes sagen atter med Rigshospitalets øreafdeling, og konklusionen herfra bliver, at man ikke mener, der er kausalitet. Sagen er undersøgt nøje, og der har aldrig været påvist sammenhæng mellem ultralydstandrensning og tinnitus. På den baggrund konkluderes i forsikringsselskabet, at årsagssammenhæng ikke kan udelukkes, men at en samlet vurdering af flere fagpersoners vurderinger må medføre, at der ikke er overvejende sandsynlighed for fornøden årsagssammenhæng mellem tandrensning med ultralyd og 17 KAPITEL 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforeningen\n18 den opståede tinnitus, hvorfor sagen må afvises som dækningsberettiget. ( ) 6. Infraktion og ikke behandling årsag til skaden. Bitewingoptagelse afslører caries i 6- distalt, og tanden behandles med plastfyldning. Der har angiveligt ikke været forudgående symptomer fra tanden. Fem måneder senere er tanden meget øm, fyldningen fjernes, og der ilægges midlertidig fyldning. Det er ikke journalført, at der er formodning om revnedannelse i tanden, men den udførte behandling og udlevering af skrift vedrørende infraktioner viser, at dette har været tilfældet. Tanden reagerer godt på den givne behandling, og den midlertidige fyldning erstattes af permanent fyldning af porcelæn. Et halvt år senere får patienten smerter i tanden, der er hævelse ud for tanden, og der tages røntgenbillede. Billedet viser tegn på rodspidsbetændelse, men ikke revnedannelse, der dog sagtens kan være til stede, uden at det kan ses på røntgen. Det findes overvejende sandsynligt, at rodspidsbetændelsen ikke er forårsaget af den givne behandling, men af revner i tanden, der kan være opstået i forbindelse med tygning i hård genstand. Da skaden ikke er forårsaget ved behandling, men sandsynligvis er tyggeskade, er den ikke omfattet af forsikringen. ( ) 7. Behandling uden for Danmark. Patienten er dansker, men har været bosat i Norge. Under en ferie i Danmark rodbehandles +5. Rodbehandlingen opfylder ikke specialistnormen, og der opstår senere rodspidsbetændelse med tandbyld på tanden. Patienten konsulterer derfor en tandlæge i Norge, som mener, at rodfyldningsoverskud er en følge af en knækket rodfil og ekstraherer tanden. Den udførte rodfyldning er radiologisk tæt, og rodresektion ville med overvejende sandsynlighed have haft god prognose. Den udførte ekstraktion af tanden er derfor en fejl, men da behandlingen er udført i Norge, er skaden ikke omfattet af nærværende forsikring, der kun dækker behandlinger udført i Danmark. Dette gælder på trods af, at den behandling rodbehandlingen - der indirekte var årsag til ekstraktionen, var udført i Danmark. ( ) Dækket af Nerveskade ved implantat uden oplysning om risiko. En patient har i mange år været uden kindtænder i underkæben og har derfor båret delprotese. Hun opsøger tandlæge, der driver kirurgisk tandlægepraksis, med henblik på en vurdering af muligheden for etablering af faste broer ved hjælp af implantater. Tandlægen vurderer, at det på grund af kraftigt svind af gummen og deraf følgende ringe afstand til canalis mandibulae (underkæbens nervekanal) ikke vil være muligt at lave implantatbaserede faste broer i sidesegmenterne. Patienten insisterer på at få noget gjort, og efter fornyet grundig undersøgelse besluttes det at forsøge indsættelse af 2 implantater i regio 4-4, idet dette vil give tilstrækkeligt tyggefelt til, at delprotesen kan aflægges. Forsøges falder heldigt ud, og patienten ønsker derfor endnu et implantat i hver side, og tandlægen indvilliger i at indsætte implantater regio 6-6. Straks efter indsættelse af implantaterne konstateres følelsesløshed i højre side svarende til udbredelsesområdet for nervus alveolaris inferior (underkæbens følenerve). Implantatet regio 6- fjernes og erstattes med et kortere, da røntgen viser, at det er placeret meget tæt på canalis mandibulae. Herefter opnås atter følelse, men der er 18 KAPITEL 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforeningen\n19 fortsat føleforstyrrelser, der viser sig at være permanente. Der er ikke tvivl om, at implantatindsættelse på denne patient har indebåret større risici for nervebeskadigelse end normalt. Første operation går fint, og set i bakspejlet burde man være stoppet her. Tandlægen lader sig presse af et stærkt ønske fra patienten om yderligere implantater, og det går galt i højre side. Det kunne hævdes, at patienten ved at insistere selv må bære ansvaret for nerveskaden. Det fremgår dog ikke af journalen, at patienten var advaret om, at der var betydelig risiko for nerveskade, kun at behandlingen måske ikke kunne lykkes. Det må anses for overvejende sandsynligt, at patienten ville have fravalgt behandlingen, i hvert fald hvad angår de sidste implantater, dersom risikoen var bekendt. Da den manglende information fratager patienten muligheden for at fravælge behandling og dermed undgå skaden, er skaden omfattet af forsikringen. ( ) , stk. 1, nr. 4 - tålereglen - hvis der som følge af undersøgelse, herunder diagnostiske indgreb, eller behandling indtræder skade i form af infektioner eller andre komplikationer, der er mere omfattende, end hvad patienten med rimelighed må tåle. Der skal herved tages hensyn til dels skadens alvor, dels patientens sygdom og helbredstilstand i øvrigt samt til skadens sjældenhed og mulighederne i øvrigt for at tage risikoen for dens indtræden i betragtning. 1. Aspiration af stiftopbygning, dækning af øvrige helbredelsesudgifter og svie-smerte. Under indprøvning af støbt opbygning stikker tandlægen sig på spidst instrument. Den følgende afværgereaktion medfører, at opbygningen tabes og ender i patientens ene lunge. Der henvises til sygehus, hvor der i to omgange gøres forsøg på at fjerne opbygningen, uden at det lykkes. Opbygningen ligger for øjeblikket reaktionsløst, men dersom den forårsager lungebetændelse, skal den fjernes ved lungeoperation. Den skadesudbedrende behandling foretages på offentligt sygehus, og er derfor uden udgift for patienten. Patienten er derfor alene berettiget til godtgørelse af udgifter til yderligere helbredelsesomkostninger som for eksempel medicin, transport til behandling og lignende, ligesom patienten er berettiget til godtgørelse for svie og smerte. Der er fremstillet ny opbygning, men da dette er formuetab/omgørelse, er udgiften hertil ikke omfattet af forsikringen. ( ) 2. Osteomyelit efter rodbehandling. Tanden -5 ekscaveres (renses for caries) til nerven, der er necrotisk (død). På grund af pusflod lades tanden åben. Patienten får efterstående tiltagende smerter og besvær med at åbne munden, og adækvat behandling med blandt andet penicillin har ingen effekt. Efter et langt og belastende behandlingsforløb hos forskellige behandlere, henvises patienten til kæbekirurgisk afdeling på et sygehus. Her konstateres osteomyelit (ondartet knoglebetændelse) og efter kirurgisk indgreb i fuld narkose og et langvarigt efterforløb, er patienten nu i velbefindende. Det er sjældent, at en sådan komplikation opstår, og det langvarige og komplicerede forløb er mere end patienten må tåle. Derfor er skaden omfattet af forsikringen, og patienten kan få godtgørelse for svie og smerte, tabt arbejdsfortjeneste og øvrige helbredelsesudgifter i form af medicin, transport til behandling med videre. Da den skadesudbedrende behandling udføres på offentligt sygehus, og dermed er uden udgift for patienten, kan der ikke udbetales erstatning hertil. ( ) 19 KAPITEL 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforeningen\n20 3. Dødsfald pga. forblødning efter tandudtrækninger. Patienten får ekstraheret resttandsættet, 9 tænder i overkæben og 10 i underkæben, i forbindelse med indsættelse af helprotese. Alle ekstraktionerne beskrives som ukomplicerede bortset fra 6+, der må deles. Det noteres, at der er moderat blødning. Patienten observeres i 20 minutter, og der er ingen problemer. Patienten afhentes af ægtefællen. Der gives information, og tamponer udleveres. Der ringes efterstående til patienten med forespørgsel om, hvordan det går. Det oplyses, at patienten sover og er OK. Ifølge skadesanmeldelsen bløder det lidt på hjemvejen, men senere tiltager blødningen voldsomt. Der forekommer opkast af blod, og der tilkaldes akut ambulance. Ved ankomst til sygehuset konstateres patienten død. Patienten obduceres, og af rapporten fremgår, at patientens død skyldes forblødning efter tandudtrækningerne. Patientens efterladte er herefter berettiget til erstatning efter Erstatningsansvarslovens bestemmelser herom. ( ) Fradrag i méngodtgørelse på grund af alder. Patienten får fjernet -8 ved operation. Indgrebet er vel indiceret, men viser sig vanskeligt. Ved fjernelsen følger et stykke knogle ud med tanden, angiveligt på grund af ankylose (sammenvoksning mellem tand og knogle), og efterstående konstateres føleforstyrrelser svarende til udbredelsesområdet for nervus alveolaris inferior (underkæbens følenerve). ville have belyst ankylosen, og derved givet mulighed for tilrettelæggelse af særlig skånsom operation, så skaden kunne have været undgået. Derfor er patienten berettiget til godtgørelse svarende til en méngrad på 5 % jævnfør Arbejdskadestyrelsens vejledende méntabel Da patienten på skadestidspunktet var fyldt 65 år nedsættes godtgørelsen med 1 % for hvert år patienten var mere end 39 år på skadestidspunktet - og yderligere 1 % for hvert år mere end 59 år. ( ) KAPITEL 3 Problemstillingen belyst ved eksempler på afgørelser i patientskadeforeningen Der foreligger præoperativt røntgen, men billedet viser ikke rodspidserne og dermed ikke eventuelle tegn på ankylose. Manglerne ved det præoperative røntgenbillede bevirker, at specialistnormen ikke er opfyldt, idet et bedre billede 20


Brugerne anmelder Annabelle 3: "Jeg var skræmt fra vid og sans" | kino.dk\nDen dæmoniske dukke er tilbage i biografen (sponsoreret)\nVi holdt #kinotur på gyserfilmen Annabelle Comes Home, hvor vi i samarbejde med Warner Bros. Danmark viste den tredje film om den dæmoniske dukke for nogle af vores brugere. Se deres reaktioner på filmen i videoen øverst.\nFind billetter til biografaktuelle film her:\nHerunder er et udpluk af brugernes reaktioner - find flere her.\n-- "Jeg var skræmt fra vid og sans" (Ashley)\n- "Den tredje er klart den bedste i trilogien" (Oliver)\n- "'Annabelle Comes Home' havde flere ubehagelige scener, som fik hårene til at rejse sig på selv en hardcore horror-entusiast som mig selv." (Yasmin)\n- "Super fed film. Er kæmpe horror-entusiast og er overrasket over, hvor gennemført filmen var." (Sara)\nAnnabelle Comes Home kan ses i biografen nu.\nSE OGSÅ: Spøger den dæmoniske dukke Annabelle i kino.dk's kælder?\nFint nok film. Men ringe manuskrift\nAnnabelle comes home, er speciel form for film i the conjuring universe. Den er bedre end Annabelle 1 men ikke god nok til at slå Annabelle 2 Creation. Jeg var ret overrasket over manuskriptet, fordi jeg kunne ikke rigtig se plottet i det. Det var som om det bare var jumpscare og uhyggelig musik, igennem filmen. Det virker også sjovt at i Annabelle 2 kan dæmonen faktisk fysisk skade dem, men i den her film, fik de ikke en skramme???.\nFilmen ser heller ikke ud til en fortsættelse, så jeg tror det her er enden for Annabelle. men alt i alt får den 2 ud af 6 stjerner.\nPia Bundgaard 4 måneder siden\nJeg var inde at se filmen med en god kammerat igår, og den er ganske udmærket, Værd at se, men jeg vil dog sige, at der ikke skal laves flere film om Annabelle nu.\nFlotte effekter, og man kommer ikke mere end et par minutter ind i filmen, før der begynder at ske noget.\nVirkelig ringe manuskript, dårligt skuespil


Skaber liv i undervisningen | Den Digitale Underviser\nDet skaber liv i undervisningen\nChristoph underviser i tysk og koordinerer den digitale indsats på den sprogskole, hvor han er ansat. Hans udgangspunkt, er at sprog er liv, og at sprogundervisning burde være levende, men i praksis er det ofte det modsatte. Christoph fortæller:\n” Jeg vil gerne trække mere liv ind i undervisningen – og det kan jeg med digitale hjælpemidler. Jeg vil gerne bruge selve undervisningstiden til at producere sprog og praktisere sprog og til at understøtte det sociale. Alt det individuelle arbejde og opgaver kan man så i højere grad lægge som hjemmearbejde og i på en fælles platform, fx en Dropbox til holdet.”\nHvis man bruger en fælles digital platform betyder det også, at elever, der er fraværende, fx er ude at rejse, ikke behøver gå glip af undervisningen, da de kan følge med digitalt. På Christophs skole har de målt et fald i frafaldet på 25%.\nDe digitale hjælpemidler forlænger i virkeligheden undervisningen, ved at den nu ikke kun foregår én gang om ugen på holdet men i høj grad også foregår online og via internettet.\nDer skal ikke så meget til ved at lave mere vedkommende undervisning, mener Christoph. Han benytter sig ofte af at tage udgangspunkt i deltagernes egne liv og oplevelser:\n”Fx bruger jeg tit i min sporgundervisning, at de fleste deltagere har en smartphone. Så beder jeg tag deres telefon, finde et billede og fortæl så din sidemand på tysk om billedet. Det er meget simpelt, men det virker. Og skriftligt kan de arbejde i Google docs, hvor man kan skrive sammen, rette sammen osv.”


Hvordan åbner Jeg Filen BIX? Filendelsen .BIX - File Extension .BIX\nHvad er BIX fil?\nBIX filnavnsefiks bruges mest til Civilization 3 Scenario Format filer. Civilization 3 Scenario Format format blev udviklet af Take-Two Interactive Software. BIX filformat er kompatibelt med software, der kan installeres på Mac OS, Windows systemplatform. Filer med filtypenavn BIX kategoriseres som Spilfiler filer. Underkategorien Spilfiler omfatter 1509 forskellige filformater. Civilization 3 understøtter BIX filer og er det mest anvendte program til at håndtere sådanne filer, men 1 andre værktøjer kan også bruges.\nProgrammer, der understøtter BIX filtypenavn\nDen følgende liste indeholder programmer grupperet efter 2 operativsystemer, der understøtter BIX filer. Filer med filtypenavn BIX, ligesom alle andre filformater, kan findes på ethvert operativsystem. De pågældende filer kan overføres til andre enheder, hvad enten det er mobil eller stationær, men alligevel er det ikke alle systemer, der er i stand til at håndtere sådanne filer korrekt.\nProgrammer, der understøtter filen BIX\nHvordan åbner jeg filen BIX?\nDer kan være flere årsager til, at du har problemer med at åbne BIX-filer på et givet system. Hvad der er vigtigt, kan alle almindelige problemer relateret til filer med BIX-udvidelse løses af brugerne selv. Processen er hurtig og involverer ikke en it-ekspert. Vi har udarbejdet en liste over dem, der vil hjælpe dig med at løse dine problemer med BIX filer.\nTrin 1. Download og installer Civilization 3\nDen vigtigste og hyppigste årsag, der forhindrer brugere fra at åbne BIX filer, er, at intet program, der kan håndtere BIX filer, er installeret på brugers system. Løsningen på dette problem er meget enkel. Download Civilization 3 og installer det på din enhed. Den fulde liste over programmer grupperet efter operativsystemer kan findes ovenfor. Hvis du vil downloade Civilization 3 installer på den mest sikre måde, foreslår vi, at du besøger website og downloader fra deres officielle arkiver.\nTrin 2. Opdater Civilization 3 til den nyeste version\nDu har stadig ikke adgang til BIX filer, selvom Civilization 3 er installeret på dit system? Sørg for, at softwaren er opdateret. Nogle gange introducerer softwareudviklere nye formater i stedet for det, der allerede understøtter sammen med nyere versioner af deres applikationer. Hvis du har en ældre version af Civilization 3 installeret, understøtter den muligvis ikke BIX-format. Alle filformater, der blev håndteret helt fint af de tidligere versioner af det givne program, skal også være åbne ved hjælp af Civilization 3.\nTrin 3. Indstil standardprogrammet til at åbne BIX filer til Civilization 3\nHvis problemet ikke er løst i det forrige trin, skal du knytte BIX-filer til den nyeste version af Civilization 3, som du har installeret på din enhed. Processen med at knytte filformater til standardapplikation kan variere i detaljer afhængigt af platform, men den grundlæggende procedure er meget ens.\nHvis du klikker på BIX med højre museknap, åbnes en menu, hvorfra du skal vælge Åbn med\nDet sidste trin er at vælge Søg efter en anden app på denne pc indstilling levere katalogstien til den mappe, hvor Civilization 3 er installeret. Det eneste, der er tilbage, er at bekræfte dit valg ved at vælge Brug altid denne app til at åbne BIX-filer og klikke på OK .\nVed at klikke på højre museknap på den valgte BIX fil åbner du filmenuen og vælger Information\nVælg Civilization 3 og klik på Change for all ...\nEndelig vil en Denne ændring blive anvendt på alle filer med BIX udvidelsesmeddelelse skal pop op. Klik på knappen Frem for at bekræfte dit valg.\nTrin 4. Kontroller BIX for fejl\nHvis du fulgte instruktionerne fra de foregående trin, men problemet er stadig ikke løst, skal du verificere den pågældende BIX-fil. Det er sandsynligt, at filen er beskadiget og derfor ikke kan få adgang til den.\n1. Kontroller filen BIX for vira eller malware\nHvis filen er inficeret, hindrer malware, der findes i filen BIX, forsøg på at åbne den. Det tilrådes at scanne systemet efter vira og malware så hurtigt som muligt eller bruge en online antivirusscanner. Hvis filen BIX faktisk er inficeret, skal du følge instruktionerne herunder.\nModtog du den pågældende BIX-fil fra en anden person? Bed ham / hende om at sende det en gang til. Filen er muligvis blevet kopieret forkert, og dataene mistede integriteten, hvilket forhindrer adgang til filen. Hvis filen BIX kun er delvist downloadet fra internettet, skal du prøve at genindlæse den.\nHvis systemerne ikke har tilstrækkelige ressourcer til at åbne BIX-filer, kan du prøve at lukke alle programmer, der kører i øjeblikket, og prøv igen.\nOpdateret system og drivere gør ikke kun din computer mere sikker, men kan også løse problemer med Civilization 3 Scenario Format -fil. Det kan være tilfældet, at BIX-filerne fungerer korrekt med opdateret software, der adresserer nogle systemfejl.\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen BIX, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen BIX.


Groft sagt: Klimanationalisterne i Danmark har sejret ad helvede til\nSøndag d. 03. oktober 2021, kl. 12.00\nDen nationalistiske fejlslutning\nI Danmark foregår der en intens kamp om de klimapolitiske målsætninger. Klimaaktivister kræver flere begrænsninger i udslippet af danske klimagasser. Folketingspolitikere angriber regeringen for at gøre for lidt. Alt sammen sker under den antagelse, at Danmarks indsats batter noget. Viden om, at klimaproblemerne er rent globale, er væk. Viden om, at Danmarks samlede klimabelastning kun udgør 1/1000 del af verdens samlede udslip af klimagasser, høres sjældent. Vinklen på klimapolitikken er ofte rent national. Det glemmes, at Kinas beslutning om ikke længere at finansiere kulkraftværker udenlands, sandsynligvis betyder mange gange mere for klimaet end Danmarks samlede klimaindsats. Foreløbig har klimanationalisterne i Danmark sejret ad helvede til – skidt.\nI forbindelse med et samråd om forsvarsminister Trine Bramsens (S) ageren i forbindelse med begivenhederne i Afghanistan havde ministeren sikret sig støtte fra en solid socialdemokratisk delegation. Den skulle fungere som mobil reserve og dæmpe gemytterne, hvis de løb løbsk, og ignoranter kritiserede forsvarsministeren, hvis opførsel og ageren jo som bekendt har været eksemplarisk. Knubbede ord blev imødegået af de medbragte socialkammerater, og især Anette Lind (S) udmærkede sig ved tapre forpostfægtninger. Helt enestående mente hun, at ministeren fortjente en medalje for at tage på arbejde en søndag! Groft sagt er selvfølgelig helt enig. Ministerens offer ligger på linje med de afsavn og lidelser, som Danmarks udsendte til alle tider har påtaget sig for at løse de udpegede opgaver. Trine må have en medalje.\nKonspirationsteori er også en protest mod Big Tech


Barnardius zonarius zonarius – Port Lincoln Ringparakit – Papegøjer & Parakitter\nHome › Barnardius › Barnardius zonarius zonarius – Port Lincoln Ringparakit\nBarnardius zonarius zonarius – Port Lincoln Ringparakit\nLars Bodin Posted on 5. maj 2017 Udgivet i Barnardius\nAustralian Ringneck (Port Lincoln)\nPort Lincoln Australian Ringneck\nFuglene er meget støjende, både i naturen og i volieren. De er meget aktive, selv efter solen er gået ned. Port Lincoln opholder sig mest på jorden, men af og til også i buske og træer. Fuglene færdes parvist eller i små familie grupper. I Australien opfatter landmændene dem som skadedyr.\nLevetiden er bliver typisk 10 - 18 år.\nSort hovede, mørkblå kinder og struber. Gult bånd om hals og nakke. Mørkegrønt bryst, gul bug med en smule lys grønt. Vingerne er grønne med store blå svingfjer. Halen er mørkegrøn med et blåligt skær på oversiden og blå kanter. Øjnene er brune, næbbet er lysegråt, fødderne er grå.\nKønnene ligner hinanden. Dog har hunnen ofte et mere brunligt hoved.\nUngerne har et brunligt hovede samt hvide striber på undervingen. Ungfuglene er fuldt udfarvede efter 17-18 måneder.\nStørrelse: 37,5 cm - heraf 19 cm lang hale\nVægt: Hannen vejer 142-170 gram, hunnen 120-136 gram\nVest-centrale del af Western Australia til syd-centrale Northern Territory og syd-centrale South Australia.\nKræver en rummelig voliere hvis man skal have held med opdræt. Volieren bør være ca. 4-5 meter lang. De holder meget af at have masser af friske grene de kan gnave i.\nI naturen anvendes ofte et hul i en eukalyptusgren, som regel i nærheden af vand. Som underlag anvendes frønnet træ, som er gnavet itu. Der anbefales en redekasse på 20 x 20 cm i grundmål og 60-70 cm høj med et indgangshul på 7.5 cm i diameter.\nYngletiden starter normalt i marts måned. Nogle har dog ynglet så tidligt som januar.\nDer lægges 4-7 æg, oftest 5. Æggene er ovale og hvide ca 31 x 25 mm. De udruges på 20 dage. De første 10-14 dage fodres ungerne af hunnen, derefter af begge forældre. De flyver fra reden efter ca. 5 uger. I naturen bliver de derefter sammen med forældrene i nogle måneder.\nUngfuglene er kønsmodne når de bliver 2 år.\nPrevious Post is ‹ Barnardius zonarius semitorquatus – Twenty-eight Ringparakit\nNext Post is Cyanoramphus auriceps – Springparakit ›


sagn – Ledøje-Smørum Historisk Forening\nKongeligt besøg i Ledøje\nIn Ledøje, Lokalhistorie\nKong Valdemar var ofte på jagt ved Ledøje, og bonden Jens Larsen, som boede her, måtte altid holde sine porte åbne for ham.\nEn aften var bonden taget til Jonstrup for at stjæle nogle kæppe, som han skulle bruge, når han ville tække sit tag. Da hørte han stærk hundeglam, og først troede han, at det var sognefogedens støvere, der var efter ham, men pludselig sværmede en mængde spættede hunde omkring ham. Deres øjne hang langt ud af hovedet på dem og ned til snuden, og straks så han en rytter komme farende på en hovedløs hest. Hundene forsvandt, og han hørte raslen af lænker, så vidste Jens Larsen godt, at det var kong Valdemar, der var på farten.\nSagnet er gengivet efter Evald Tang Kristensens ”Danske Sagn II” side 113, og det er et af 49 sagn, som alle handler om forskellige farende uhyrer.\nValdemar Atterdag blev ved sin død begravet i Vordingborg, men få år senere blev han efter sin datter Margrete den Førstes ønske flyttet til Sorø Klosterkirke, hvor hans sarkofag stadig befinder sig. Foto: Fra internettet.\nValdemar Atterdag får aldrig fred\nDer findes mange sagn om Valdemar Atterdag. De foregår alle på Sjælland, og kongen rider altid rundt med sit jagtfølge om natten i stedet for at komme i himlen. Det skyldes, at Kong Valdemar på et tidspunkt sagde til Vor Herre, at han gerne måtte beholde himmerige, hvis blot han kunne få lov til at beholde sit Gurre. Den slags siger man ikke ustraffet, og derfor fik Kong Valdemar eller Kong Volmer, som han også ofte kaldes i sagnene, aldrig fred efter sin død på Gurre Slot i oktober 1375. Han rider hvileløst rundt om natten, og på Gurre Slot spøger det stadigvæk.\nGurre Slot ruin 2021\nFoto: Georg Strong\nI Lise Nørgaards fodspor i Roskilde\n28. september / 11:00\nMusikalitet – er det noget, der kommer os ved\n7. oktober / 19:30


Den nye Xbox One gui rulles ud nu - Xboxlife.dk\nDen nye Xbox One gui rulles ud nu\nSkrevet af: Nicolai Hansen - 19. september 2015 - kl. 13:54\nDen længe ventede nye brugergrænseflade til Xbox One er nu på vej til udvalgte preview medlemmer, og i den anledning har Major Nelson frigivet et væld af nye informationer.\nDet er kun første bølge, det vil sige til udvalgte preview medlemmer, men nu er Microsoft begyndt at rulle den nye Xbox One brugergrænseflade ud. Planen er at der frem til november løbende rulles nye versioner ud, som preview medlemmer så kan give feedback på.\nSelve brugergrænsefladen er fokuseret på hastighed og nem adgang. Home, eller hjem på godt gammedaws dansk, bliver helt central i dette setup. Her kan man fasthæfte sine favorit spil og apps, og man kan skifte mellem disse via triggerne på Xbox One controlleren. Vi antager, at der også kan skiftes ved hjælp af Kinect, men da Kinecten slet ikke er nævnt i Major Nelsons skriv, så er og bliver det en antagelse.\nUdover et redesignet Home har stort set alle dele af Xbox One brugergrænsefladen fået en overhaling. Kort kan nævnes Guide, Meddelelser. Notifikationer, Snap, Game DVR, Game hubs, Achievements og ikke mindst Venner og Parties.\nAlle detaljer kan læses på majornelson.com (engelsk)\nForrige Lost in Harmony annonceret, første trailer her\nNæste Find de billigste priser her på Xboxlife.dk


Moduler til en digital strategi\nVi kan gennem seks moduler hjælpe dig med at udarbejde en digital strategi, der tager højde for alle de faktorer, som du og din virksomhed har brug for i arbejdet med at opnå størst værdi af BIM og digitalisering.\nMange virksomheder investerer store summer på BIM-software eller -kurser for at optimere og effektivisere deres produktion f.eks. igennem nye teknologier som VR, AI og AR.\nFælles er, at virksomhederne fokuserer ensidigt på de digitale værktøjer og teknologiske nyskabelser. Det er sjældent tilstrækkeligt til for alvor at kunne udfolde en virksomheds forretningspotentiale.\nVi tilbyder seks moduler, som du kan vælge imellem i forhold til at udvikle en digitale strategi, der er mest relevante for din forretning:\nVi hjælper dig med at analysere, forbedre og optimere din digitale/BIM-strategi.\nDu kan udnytte dine mange projektdata at forbedre projekterne, forretningen og dine ydelser. Vores rådgivere hjælper din forretning med at finde den mest optimale datastrategi, som passer til dine behov.\n3. Kunder og Marked\nVores rådgivere hjælper med at screene markedet for dig, så dine strategier, mål og udvikling tilpasser sig markedsudviklingen og dine kunders ønsker og behov.\nDine forretningsprocesser er drivkraften bag de digitale værktøjer. Vi har en metode til at udvikle, optimere og re-engineering processerne, så du opnår en standardiseret tilgang til dine services og ydelser. Det øger kvaliteten på dine projekter.\nFor at udføre et digitalt projekt skal din virksomhed råde over de rigtige kompetencer. Vi giver dig adgang til NIRAS’ uddannelseskoncept, som tager udgangspunkt i peer-to-peer- og just-in-time-principper. Det betyder, at du bruger dine egne ressourcer til at udvikle og indføre BIM-værktøjerne på dine projekter.\nValget af digitale værktøjer skal være i tråd med dine forretningsprocesser. I NIRAS har vi erfaring med mange forskellige værktøjer, og i samarbejde med dig vælge vi de digitale værktøjer, som skaber størst værdi i din forretning.\n+45 6020 9725


Udstilling med Victor Brockdorff | Dit Kalundborg\nUdstilling med Victor Brockdorff\n1. november 2018 - 9. december 2018\n« Filmaften på biblioteket\nForedrag om Blicher »\nUdstilling med Odsherreds Kunstmuseums samling af maleren Victor Brockdorff vises fra 8. februar til 9. december 2018.\nVictor Brockdorff (1911 – 1992) var med i gruppen af Odsherredsmalere fra første færd. Brockdorff var bosat i Odsherred i årene 1935 til 1940. Gennem hele livet var han en samlende kraft for de øvrige Odsherredsmalere, der bl.a. omfattede malere som Karl Bovin, Kaj Ejstrup og Lauritz Hartz.\nBrockdorff var også med til at stifte udstillings-sammenslutningen CORNER, i 1932. CORNER var og er stadig samlingssted for billedkunstnere, der arbejder med den naturalistiske og den figurative kunst.\nBrockdorffs kunstneriske udvikling spænder vidt, og strækker sig over det meste af 50 år. Fra de tidligere landskaber og figurative eksperimenter, over billeder præget af den socialistiske realisme; til de senere års helt personlige bud på en poetisk realisme, hvor hverdagens situationer bliver skildret med vægt på empati og fællesskab.\nLivet igennem var Victor Brockdorff optaget af sociale sammenhænge: Hverdagens nære samvær, arbejdslivets sammenhold og det store folkelige fællesskab. Han malede mennesket i samspil med byen og de nære grønne omgivelser, men malede også mennesket i sommerlandet med drømmen om den evige sommer.\nOdsherreds Kunstmuseum har i en årrække opbygget en pæn samling af Victor Brockdorffs værker. Med fornem støtte fra Ny Carlsbergfondet har museet for nylig modtaget 14 malerier, heraf en del ganske store formater, således at samlingen nu er ganske repræsentativ for kunstnerens virke. Fra Brockdorffs enke, Alice, har museet yderligere modtaget en række grafiske blade, der særligt belyser kunstnerens arbejde fra landets arbejdspladser. Museum Vestsjællands samling af Brockdorff værker tæller nu i alt 40 værker, som for første gang vises samlet.\nAsnæs, 4550 + Google Maps


EG SmartKalk | Værktøj til tilbud og kalkulation for den professionelle håndværker samt mindre / mellemstore entreprenør\nDet komplette kalkulationsværktøj\nEG SmartKalk er et af branchens stærkeste værktøjer til tilbud og kalkulation for den professionelle håndværker, samt mindre og mellemstore entreprenører, der har fokus på byggeri og nedrivning.\nPrøv EG SmartKalk i 14 dage\nÉt værktøj til alle opgaver\nEG SmartKalk er nemt at gå til, og giver hurtige og sikre beregninger, samt professionelt udseende rapporter og tilbudsbreve.\nTæt integration med værktøjer til mængdeudtræk, planlægning, bestilling, økonomi og produktion, betyder at projektet hænger sammen fra start til slut, og der altid er styr på pengene.\nLav hurtige og sikre kalkulationer – få styr på dækningsbidraget\nForstå projektets materiale- og timeforbrug\nIndhent mængder fra tegninger og 3D-modeller\nUdnyt Mesterprislisten, leverandørprislister eller egne priser\nIntegrer direkte med planlægning, bestilling, økonomi og produktion\nEG SmartKalk 690,- pr. måned\n4.995,- i oprettelse\nMed i oprettelsen får du 5 timers assistance til opsætning.\nEkstra tillægsmoduler og prisdatabaser tilkøbes separat.\nUdvid EG SmartKalk efter dine behov\nI EG SmartKalk kan du nemt og hurtigt lave alle former for kalkulationer, som passer til både store og små opgaver. Således kan yderligere tillægsmoduler tilkøbes efter dine behov.\nMed dette modul kan du trække mængder ud af tegninger og 3D modeller. Du kan således nemt og fejlfrit hente mængder ind til brug i kalkulationen, og tilsvarende hurtigt foretage opdateringer når der opstår ændringer i planerne. 3D-modeller kan desuden vises direkte i kalkulationen, så det visuelt er nemt at forstå hvor mængderne kommer fra og undgå misforståelser.\nEG SmartKalk understøtter sammen med Opmålingsmodulet mængdeudtræk fra en række værktøjer, heriblandt:\nRevit (IFC), og understøtter både IFC2x3 og IFC4 standarterne.\nI EG SmartKalk kan du opbygge og bruge egne prisdatabaser eller tilkøbe adgang til standardiserede databaser med grundlag i markeds aftalepriser og typiske priser. På den måde kan du nemt og fejlfrit opbygge kalkulationer på kort tid og altid tilpasse indholdet så det passer helt nøjagtigt til den konkrete sag.\nMed EG SmartKalk kan følgende prisdatabaser tilkøbes separat:\nMesterprislisten, prisdatabase for Tømrer og Murer, indeholdende fagdele udarbejdet på baggrund af priskuranten og specielt velegnet til tilbud og akkordforslag.\nMolio prisdata (kommer snart), prisdatabaser til alle grundfag, indeholdende fagdele og bygningsdele specielt velegnet til projektering og overslag.\nForespørgselsmodul er et effektivt værktøj til udsendelse og indhentning af priser fra underentreprenører. Værktøjet hjælper med at holde styr på samarbejdspartnerne og deres bud. Modulet er desuden integreret med kontaktregisteret, som gør det yderligere nemt og hurtigt at lave forespørgsler.\nMed dette modul kan du:\nNemt og hurtigt at indhente underentrepriser via Excel skabeloner\nForetage nøjagtige evalueringer af bud og priser\nUndgå forglemmelser ved hjælp af påmindelsesfunktioner\nLave skabeloner til egne følgebreve\nNår byggeriet er i gang, giver produktionsmodulet dig adgang til en række nyttige værktøjer, så du kan følge med i fremdriften på udgifter, indtægter, timeforbrug og underleverandører.\nFølge økonomi, timeforbrug og underentreprenører\nFå detalje indblik i ændringer og afvigelser\nHåndtere projekt ændringer og godkendelser\nProduktionsmodulet integrerer desuden sammen med Time/Sag i EG Construction Site, som gør det nemt at have helt friske og aktuelle information til rådighed - for hurtige og rettidige beslutninger.\nMed bestillingsmodulet kan du nemt og hurtigt oprette et elektronisk bestillingsgrundlag på baggrund af den kalkule, du har oprettet i EG SmartKalk. Ved brug af bestillingsmodulet udebliver ingen materialer til et projekt, og du har alt på samme sted. Med dette modul kan du også tids- og stedfæste de enkelte materialeleverancer til et projekt.\nSamle alle bestillinger knyttet til et projekt på et sted\nSikre dig, at intet udebliver i en projektleverance\nSpecificere nøjagtigt, hvor og hvornår du ønsker materialer leveret eller hentet til et projekt\nMed EG SmartKalk kan du nemt gemme kalkulationer og egen prisdatabaser i skyen. På den måde kan du både dele den med andre, og du kan have den som en sikkerhedskopi uden for huset. Med den smarte Cloud-funktion kan du også nemt gemme en sikkerhedskopi af hele programmet ved hjælp af backup- programmet, som følger med installationen til skyen.\nGem kalkulationer og egne prisdatabaser i skyen.\nDele kalkulationer, skabeloner og prisbaser med andre\nHave sikkerhedskopi af data og program\nI EG SmartKalk får man hele pakken\nLæse hele kundereferencen\nMange fordele ved at anvende EG SmartKalk\nJeg bruger EG SmartKalk, og jeg kan se rigtig mange fordele ved at anvende systemet. EG SmartKalk har nemlig en brugerflade, der er meget overskuelig og som gør, at jeg ikke mister overblikket, hvis jeg er ved at drukne i tal på skærmen. Jan Nielsen, selvstændig beregner\nLæs hele kundereferencen\nPrøv EG SmartKalk gratis i 14 dage. Helt uforpligtende.\nNysgerrig for at se hvordan EG SmartKalk kan styrke din hverdag og arbejde?\nEG SmartKalk er udviklet af professionelle fagfolk med mange års erfaring i byggeriet. Se hvordan det virker og få svar på dine spørgsmål og tanker, ved at tage en uforpligtende snak.


Hvordan man kan gøre jalousi til noget positivt? | DK.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nHvordan man kan gøre jalousi til noget positivt?\nJalousi er ikke noget, som kun opstår, når du er i et forhold; du kan også blive jaloux på medarbejder, jaloux på en ven, eller jaloux på en søskende. Uanset omstændighederne i jalousi, er det normalt en destruktiv følelse, der kun kan føre til dit væsen ulykkelig. Hvis du er ærlig overfor dig selv, og du anerkender, at faktum, at du er jaloux, er der ting, du kan gøre for at stoppe, at jalousi at komme ud af kontrol, og stoppe det forbrugende dit liv. Med en smule indsats og nogle sjæl søgning, kan du stoppe jalousi at have en negativ indvirkning på dit liv. Her er ti måder, du kan vende jalousi rundt og gør det til en positiv følelse.\n1. Lad det være din motivation\nEnhver kan se på en smuk bil og ønsker, at de havde en af deres egne, men når nogen ser på bilen, og mener, at det ikke er rimeligt, at den anden person ejer den bil, der er negativ jalousi. Ganske enkelt, snarere end harmes den anden person for det, de har, lykønske dem med deres lykke, og derefter arbejde hårdt for at få en bedre bil end de har!\n2. Lad jalousi vise vejen til at få de ting, du ønsker\nDu kan være jaloux, at en ven synes at være mere populære end du er, og du kunne bare sidde der rygende om det og resenting hende for det. På den anden side, kan du tage noget positivt fra følelser og forsøge at finde ud af, hvad det er hun gør anderledes end dig til at gøre hende så populært. Det er aldrig en god idé at blot at efterligne en anden, men vi kan til tider lære ting om os selv ved at se på andre mennesker.\n3. Du må ikke gøre antagelser\nJalousi er ofte baseret på forkerte antagelser, fordi du sandsynligvis tænker det værste. Dette er især tilfældet med jalousi i et forhold, hvor du måske antage, at din partner er snyd, bare fordi de har talt med en anden pige. Må ikke altid antage, at du har ret, fordi der kan være mange grunde til, at din partner har talt med en anden kvinde. Og, at bilen vi nævnte før? Hvordan ved du, at personen ikke har råd til leasingydelserne på det, og det er ved at blive overtaget?\n4. Vis folk, at du er den større person\nJalousi vil også gøre dig se temmelig dumt, hvis du lader det. Må ikke surmule ligesom en pirrelig barn, fordi din ven fik bedre karakterer i en eksamen, end du gjorde, gå over og være den første til at lykønske dem. Folk vil respektere dig langt mere for at være moden om det.\n5. Glem ikke om de ting, du behøver\nHvis jalousi får ud af hånden, så kan du finde dig selv tænker kun af de ting, den anden person har, og at du ikke gør. Kig efter de positive også. Du kan være jaloux, at nogen på arbejde blevet forfremmet, men helt ignorere det faktum, at du elsker det job, du gør lige nu, og du ikke virkelig ønsker at andet job alligevel.\n6. Har mere tro på andre mennesker og i dig selv\nIsær i relationer, er jalousi ofte båret ud af en mangel på tro, eller tillid, både i sig selv og i andre mennesker. Når du har erkendt, at du føler dig jaloux, bruge den følelse til at skabe mere tillid til mennesker. Når du finder ud af, at din partner ikke er snyd på alle, lære af det og lære at stole på ham mere. Når du generobre at eksamen at din ven bestået før du gjorde, og så får du en bedre kvalitet, end hende, lære af, at man også.\n7. Du må ikke dømme folk baseret på tidligere erfaringer\nJalousi kan også lære dig ikke at antage, at folk er alle de samme. Bare fordi en kæreste lade dig ned i fortiden, betyder ikke, at hver mand vil snyde på dig. Prøv at forstå, hvorfor du føler jaloux, og du vil være i stand til at sætte en stopper for disse følelser.\n8. Stop sammenligne dig selv til andre mennesker\nVerden består af mange forskellige slags mennesker; hver med deres egne evner, og deres egne fejl, så gør direkte sammenligninger mellem dig selv og andre mennesker er meningsløst. Du er ikke ringere end nogen anden, bare anderledes, så du har noget at være jaloux over. Lad din jalousi være bevis for dig, at du er unikke og specielle, og der vil vende jalousi til en positiv ting.\n9. Ignorer det\nAccepter, at du føler dig jaloux og så bare ignorere det. Lad din partner gå ud med sine venner, mand eller kvinde, og efter et stykke tid vil du lære at stole på ham. Jalousi æder dig op, hvis du holder tænke over det, så prøv og være stærkere og sætte det på bagsiden af dit sind.\n10. Gør dig selv den prioritet\nAlle får en smule misundelig på andre folk nogle gange, men hvis du slår det rundt og lad det motivere dig til at få de ting, som du vil have ud af livet, så vil du have held til at gøre jalousi en positiv følelse. Hvilke andre mennesker har, eller gør, bør ikke være din prioritet, bør du være. Lav din egen lykke din prioritet og ikke lade jalousi ødelægge det for dig.\nHvordan skal man behandle med jalousi? Hvad er dine bedste tips?\n10 enkle tips om hvordan du får sin familie til at lide dig\n10 største forhold i forhold til forhold, at de fleste fyre ikke kan stoppe med at lave\nHvordan man går videre fra din eks, selvom du stadig er forelsket i ham?\nHvad skal man have en fyr til sin fødselsdag? 10 tip og ideer\nForhold råd til kvinder: 10 gode tegn på, at han er en keeper\n10 nyttige tips om, hvordan man komplimenterer en mand\n8 forholdstips: Hvordan holder ilden brændende i dit forhold?\nHvordan man får et vellykket ægteskab? opskrift på et godt ægteskab\nHvordan man viser din mand, at du sætter pris på ham?\n10 romantiske ting, du vil nyde at gøre med din boo, når du er forelsket


Tidligere folketingsmedlem og sognepræst Søren Krarup (DF) betegner det som en »dum fejl«, at han i et debatprogram i går kaldte Frankrigs kommende præsident en »bøssedreng«. Hans holdning til homoseksuelle generelt er dog uændret.\nDet var »en dum fejl«, at tidl. folketingsmedlem Søren Krarup (DF) i går kaldte den kommende franske præsident for en »lille bøssedreng«, fortæller han. Fold sammen\nTirsdag d. 09. maj 2017, kl. 11.48\n»En smart lille fyr«.\nTidligere sognepræst og folketingsmedlem for Dansk Folkeparti, Søren Krarup, skulle have brugt udtrykket »en smart lille fyr« om Frankrigs kommende præsident, Emmanuel Macron, da han i går deltog i tv-programmet Debatten på DR2.\nI stedet fik han sagt, at han aldrig ville stemme på »den der lille pæne bøssedreng« - og det beklager han nu dagen derpå.\n»Jeg kom til at bruge det andet udtryk, og det er simpelthen en fejl, som jeg også undskyldte med det samme i programmet,« siger Søren Krarup.\nBerlingske har ringet til ham for at få uddybet kommentaren, og det er en meget kortfattet Søren Krarup, som hurtigt beklager den udtalelse, der i går affødte flere politiske reaktioner på de sociale medier.\nVenstres Jakob Engel-Schmidt kaldte på Twitter udtalelsen for »uforskammet og uanstændig«, mens Socialdemokratiets Jesper Petersen skrev, at »homofobi og respektløshed er udansk«.\nSelv kalder Søren Krarup det nu »en dum fejl«, som kan ske i den slags debatprogrammer.\n»Når man sådan under pres lige hurtigt skal formulere sig, så kan man somme tider komme til at tage det forkerte ord. Det er, hvad der sker,« siger han.\nTilbage i 2007 kaldte du også homoseksuelle for handicappede. Hvordan kan man være sikker på, at det ikke er din generelle holdning, der skinner igennem, når du siger sådan i Debatten?\n»Jamen jeg synes i høj grad, at homoseksuelle er handicappede. Men det var ikke det, der lå i det, jeg sagde i går. Jeg mener som sagt, at Macron er en smart lille fyr. Og det var min mening med udtrykket i går,« forklarer Søren Krarup.\nIkke bøssedreng - men skoledreng\nAllerede kort efter sin udtalelse i Debatten i går, beklagede det tidligere DF-folketingsmedlem i programmet, at han var kommet til at sige »bøssedreng« og forklarede, at han i stedet skulle have sagt »skoledreng«.\nDet er for Søren Krarup det samme som »en smart lille fyr«, uddyber han nu.\nHvorfor er det et bedre billede at sætte på Emmanuel Macron, at han er »en skoledreng« og »en smart lille fyr«?\n»Fordi det er det, der portrætterer ham. Jeg har ligesom du haft lejlighed til at se og høre ham nogle gange. Og han er en lille smart fyr, der har forstået at slå på de sange, han bliver valgt på. Sådan er det.«\nMen du mener altså fortsat, at homoseksuelle er handicappede. Eller hvad?\n»De kan jo ikke få børn i hvert fald. Eller det kan de måske nok, men det er ikke det, de er interesseret i. I den forstand må man sige, at de er handicappede. Men det gider jeg ikke gå ind i igen nu,« siger Søren Krarup, som efterfølgende ikke ønsker at uddybe mere.\n»Sig til din redaktør, at den slags pjat gider jeg ikke bruge mere tid på. Det var en misforståelse i går. Jeg har rettet den, og længere er den faktisk ikke,« siger han og afslutter interviewet.\nVenstre-folk farer i flint over Krarups brug af »bøssedreng«: Han sætter sig i bås med religiøse mørkemænd\n»Hvordan kan en mand i sin bedste alder beslutte at tilbringe sit liv med en kvinde, der beskrives som alt fra pervers til en »menopausal Barbie«


Johansens Journaler: "Kapringen"\nSå har vi været i biografen endnu engang. Vi er vist gået all in på underholdningsfronten denne uge (i morgen skal vi afsted igen, denne gang dog primært for børnene).\nMin far lavede dejlig mad til os alle fire og var så sød at hygge med ungerne, mens vi stak i Imperial for at se "Kapringen". Imperial er altså den fedeste biograf i landet, hvis I spørger os. Der er jo som bekendt kun én sal, men den kan til gengæld også rumme over 1100 mennesker. Så mange var der dog ikke i aften kl. 19, på trods af, at "Kapringen" havde premiere i går og har fået gode anmeldelser.\nVi synes, at filmen er rigtig god og både handling og skuespillerpræstationerne er i top. Den er måske en enkelt gang eller to en aaanelse langtrukken, men det kan tilgives.\nDa filmen var slut, gik vi hånd i hånd ad Strøget ned til Nyhavn. Pigerne og morfar havde haft en god aften med slikposer og "Husk lige tandbørsten". De var dog noget klatøjede, så vi kørte hurtigt hjem.\nHeldigvis kan vi sove længe i morgen. Altså de af os, der ikke skal ud at løbe!


Super16 #2: 'Skifting' - der er bare nogle historier hvor realisme ikke rækker • POV\nPubliceret 21/02/2021 i Kultur/Film af Frederik Bojer Bové\nFILM // SLACKCHAT – POV har fået lov til at interviewe alle dimittender fra filmfællesskabet Super16‘s nye årgang. Med udgangspunkt i de seks afgangsfilm har Frederik Bojer Bové interviewet de nyuddannede filmfolk. Hvordan er det helt præcist, de kan forbedre dansk film? Her er det instruktør Zinnini Elkington, der har instrueret filmen Skifting. Manusforfatter Christina Øster og producer Johannes Rothaus Nørregaard kunne desværre ikke være med.\nDen nybagte mor Ida (Emma Sehested Høeg) har mørke tanker efter fødslen, og bliver besat af tanken om, at hendes barn er blevet forbyttet, at det er en ‘skifting’.\nFrederik Bojer Bové (FB): Hej Zinnini og tillykke med filmen Skifting\nZinnini Elkington (ZE): Tak.\nFB: Jeg kan forstå på pressematerialet, at filmen er baseret på din egen oplevelse af at blive mor, men samtidig er det en nærmest fantasy-agtig film. Kan du sige lidt om, hvordan manuskriptet udviklede sig?\nZE: Hmm ja. Altså det startede faktisk med, at jeg fik idéen til filmen, allerede inden jeg havde født. Jeg hørte en podcast om nordiske sagn, hvor sagnet om skiftinge var én af fortællingerne. Der var kun en måned til, jeg skulle føde, og der var bare noget ved mystikken omkring det at få et barn, som tiltalte mig med det samme.\nZinnini Elkington har bl.a. instrueret filmene ‘Gaia’ og ‘En flirt’, samt sæson 2 af webserien ‘Første gang’. ‘En flirt’ vandt både Ekko Shortlist prisen samt Robert for Bedste Kortfilm. Hun er også skuespiller, og har været med i bl.a. ‘En kongelig affære’ og ‘Herrens veje’\nDet var jo nærmest lidt profetisk, for da jeg så havde født, var min søn bare en hel anden, end jeg havde forestillet mig, og jeg havde virkelig svært ved at forstå, at det var ham, der havde ligget i min mave.\nSå lå historien faktisk stille, mens jeg var på barsel de første måneder.\nOg jeg havde det rigtigt svært. Jeg led enormt meget af angst, og jeg græd meget og havde myldertanker, men samtidigt var det nærmest umuligt for mig at snakke med nogen om det.\nDet er en meget svær tilstand at beskrive. Det er metafysisk. Det er magisk. Men det er også meget mørkt.\n… og hverken min kæreste, familie eller venner vidste, at jeg havde det sådan. De grinte bare lidt af mig, når jeg kørte i ring over, hvor længe han sov, eller hvor meget mælk jeg havde.\nSå det var faktisk fordi Johannes fulgte op på min idé 5 måneder senere, at jeg fik sat ord på, hvordan jeg havde det… men gennem projektet.\nSå sendte vi pitchet ind til Pitch me baby, og fik Christina tilknyttet. Hun hjalp fx med at øve, den dag jeg gik på scenen.\nOg jeg tror faktisk stadig, at filmen er den mest ærlige måde for mig at snakke om de første 3-4 måneder af mit moderskab. Jeg kan stadig ikke rigtigt snakke om det, uden at få bævrende stemme og få lyst til at krybe ned i et hul.\nOg altså i forhold til det med fantasy, så var det vigtigt for mig at hæve tematikken op over hverdagen, fordi at blive forældre er meget større end det. Det er som sagt en metafysisk oplevelse, og noget meget magisk. Den del af oplevelsen synes jeg kun, jeg kunne fortælle med et magisk element.\nOgså for at alle dem, der ikke har gennemgået det, får et indblik i, hvor sindsygt det er.\nDer er bare nogle historier, der er større end virkeligheden, og hvor socialrealisme ikke rækker.\nFB: Helt bestemt. Det er måske nærmest der, hvor kunsten er vigtigst.\nZE: Ja. Og særligt film. Ord rækker ikke altid for mig.\nChristina Øster har på Super16 skrevet filmene ‘Krokodilletårer’ og ‘Sergenten og hans nevø’, og derudover bl.a. skrevet de Robert-nominerede ‘Lille A’ og ‘Næste stop’.\nMen skud ud til Christina. Fordi selvom det her er en personlig film, så har det været utroligt godt at have hende med. Hun har både været med til at holde filmen på sporet, så den ikke blev for indadvendt og indforstået, og sørget for en vis form for dramaturgisk fremdrift.\nOg selvom det har været hårdt, så har det også været rigtigt godt at have en samarbejdspartner, der kunne udfordre mig. Fx havde jeg meget berøringsangst omkring, at barnet skulle komme til skade, og det har hele vejen igennem været en selvfølge for mig, at moderen ikke ville gøre barnet noget ondt.\nMen det er jo en indforstået viden, og den var Christina god til at udfordre.\nSå selvom der er mange elementer (hvor moderen var ond mod barnet), jeg skrev ud på shooting draft, så har Christinas blik været godt for den endelige film.\nHun har kunnet stille de spørgsmå,l som jeg ikke selv har tænkt på. Og på den måde tvunget mig til at sætte ord på nogle af de ting, der for mig var stille viden. Og det er Christinas største styrke som forfatter. Hun er meget rå, meget direkte, meget usentimental, meget pragmatisk.\nFB: Det er også en meget flersporet film. Udover de her fantasy-elementer og meget filmiske stemningssekvenser, så er der også scenen, hvor der meget eksplicit bliver spurgt ind til, hvordan moren har det rent psykisk, med evalueringsark og det hele. Det virker, som om der er arbejdet meget med balancen mellem de to planer?\nZE: Ja. Jeg elsker at arbejde med kontraster og tydelige omslag. Det meget pæne vs meget grimme. Det meget nære vs det meget ophøjede. Humor og alvor.\nPersonligt synes jeg, det er alt for nemt, når man bare skal gengive virkeligheden troværdigt. Det svære er jo, hvordan man blander ting der ikke passer sammen.\nHvordan introducerer man lige en trold på en troværdig måde?\nDET er svært. Og det tænder mig, fordi det er udfordrende.\nMan kunne fx have puttet sjove optikker og filtre i, så snart hun var alene i huset, og det hele bliver mere magisk, men det blev på en måde for meget laks med laks på.\nMen det også ned i det tekniske. Jeg kan godt lide at blande meget håndholdt og dynamisk kameraføring med det helt iscenesatte. Jeg elsker scener, der klipper kaotisk rundt, men også scener, man nærmest slet ikke klipper i.\nJeg sætter tit de her ting fri, for at hver scene får lov at bestemme, hvilken retning man går i.\nEn ting Mia Mai [Graabæk, fotograf] og jeg diskuterede meget var, hvorvidt kameraet skulle underbygge det magiske eller det realistiske. Man kunne fx have puttet sjove optikker og filtre i, så snart hun var alene i huset og det hele bliver mere magisk, men det blev på en måde for meget laks med laks på. Det var meget sjovere at introducere en trold helt kedeligt, som om det er et dådyr, der kommer gående ude i hendes have.\nOg altså scenerne hvor hun bliver spurgt ind til, hvordan hun har det, handler jo rigtig meget om, at hun holder sin indre verden skjult.\nFB: Så det sker meget impulsivt på settet sammen med f.eks fotografen?\nZE: Nej. Ikke impulsivt.\nDet sker i forberedelsen, vi har faktisk storyboarded meget af den her film. Undtagen de sekvenser hvor moderen selv har en hale. Det var noget, jeg kunne mærke på set, vi skulle lave, og som Emma og Mia Mai var helt enige i var rigtigt.\nDet stod ingen steder i manus, men jeg har hele tiden haft et billede i hovedet af, at moderen også selv var en trold. Det er også derfor, at trolden har bryster og ligner hende lidt af statur. De er alle forbundet – barnet, moderen, trolden.\nDet er nok den del af fortællingen, som har været sværest at forklare med ord eller dramaturgi.\nMen samtidigt er det den del, jeg synes, er vigtigst der kom med. Metamorfosen. Følelsen af at alt smelter sammen.\nHahah undskyld, nu bliver det lidt højtflyvende\nFB: Jeg synes det giver virkelig meget mening.\nOgså fordi der også var en metamorfose i din tidligere film Gaia. Her smeltede hovedpersonen også nærmest sammen med naturen.\nZE: Ej det er jeg så glad for, du kan se!\nJeg tror altid, jeg vil være optaget af forvandlinger.\nFB: Det er virkelig interessant, for man kan vel også påstå, at hovedpersonerne i både Regnbuepiger og En flirt også må gennemgå en art forvandling, omend de ikke er skildret lige så magiske.\nZE: Det er jeg helt enig i. Ens selvbillede er jo en stærk kraft, der er med til at bestemme meget, hvilken retning man går i livet. Og det er noget af det sværeste at ændre på. Så derfor er det jo også godt stof rent dramaturgisk, når hovedkarakterer bliver tvunget ud i forvandlinger.\nFB: Jeg tror noget af det, jeg er interesseret i er, hvordan får man skildret sådan en ‘forvandling/metamorfose’ som anderledes end bare en ‘udvikling’? Det er, som om filmenes æstetik er nødt til at være anderledes?\nZE: Okay, helt konkret i Skifting så foregår der jo faktisk en kurateret udstilling i scenografien.\nJohannes Rothaus Nørregaard er tilknyttet Meta Film. Han har produceret kortfilm samt været co-producer på den svenske spillefilm ‘Aniara’. Kortfilmen ‘Ikki illa meint’ vandt en sidekonkurrence i Cannes, samt Robert for Bedste Kortfilm.\nVi har lånt en masse værker fra unge kunstnere, og jeg havde mange malerier og skulpturer med i de helt tidlige moodboards. Et af dem hedder faktisk “metamorfose”.\nJeg ville gerne have, at huset på den ene side trak på noget klassisk idyl, eventyr, Snehvide og de syv små dværge. Og jeg har set mange gamle eventyrfilm i forberedelserne. Donkey Skin, Den lille havfrue (den sovjetiske version), Alice i eventyrland\n… men på den anden side ville jeg også gerne have, der skulle være noget, der varslede mørket og mystikken. Og der taler meget moderne billedkunst bare meget til mig. Den der blanding af klare farver og mytologiske motiver.\nIda Thorhauge og Sofie Burgaard har været en kæmpe inspiration.\nDet er lidt ligesom, at et eventyrslot i en Disney-film altid har en gargoil.\nOg der hvor det så bliver rigtigt sjovt, det er jo der, hvor man ikke lader sig FORFØRE af, at man har en helt vildt flot kulisse, men at kameraet nærmest lidt nonchalant bevæger sig igennem det nogle gange og andre gange dyrker det.\nEller at man overgør æstetikken. Fx i colorgraden som jeg gerne ville have skulle være meget farvestrålende og kontrastet, selvom historien i virkeligheden kalder på en meget mere dyster grade.\nJeg synes, det er meget sjovere, at den overfladiske idyl står i kontrast til mørket indeni.\nFB: Det er igen kontrasterne. Som om flere verdener mødes, måske endda kæmper om pladsen.\nZE: Apropos det: Emma er jo også en kæmpe kontrast i sig selv. Hun er så energisk og livsglad, så når man beder hende sidde stille, så er hun stadig en atomreaktor. Jeg synes jo hun er fantastisk i alt, men det var helt vildt at se, hvad der skete med hende, når hun blev bedt om at holde energien inde. Det er en side af Emma, som jeg håber mange flere instruktører får øje på. Det er nemlig endnu en sjov kontrast.\nDen samlende afslutning\nFB: Med så mange kontraster, hvordan var så arbejdet med slutningen, her er det nærmest som om én verden/forklaring har vundet?\nZE: Ja, det har den også. åh slutninger er jo bare svære.\nDet der skete i klip, det var, at vi opdagede, at når først man åbner verden op, så digter publikum med, og så er alt muligt. Det gav mig en enorm trang til at vinde kontrol over fortællingen igen, og vi prøvede over flere uger at “lukke” løse ender, så slutningen blev utvetydig.\nMen det var bare umuligt. fantasien var sluppet løs, så til sidst måtte vi acceptere at slutningen blev tolket på mange forskellige måder\nJeg håber, den geniale havfrue-heksecirkel-trolde-idé kommer til mig på et tidspunkt.\nMen den måde slutningen er skudt på, der er tanken, at vi for første gang er i noget, der ligner virkeligheden. At han for første gang ser hende, og at hun for første gang viser sig selv frem.\nEn scene helt i øjenhøjde, uden alt muligt lir. Men at porten ind til magien/mørkets verden stadig er åben. Hun lærer bare at leve med den og acceptere den.\nEj, nu ved jeg ikke, om jeg spoiler! Jeg vil helst ikke diktere, hvad folk skal have ud af filmen.\nHvordan så du slutningen? Hvad er din fortolkning? Jeg er oprigtig nysgerrig.\nFB: Meget som du siger. Efter en dramatisk metamorfose, hvor verden var i kamp med sig selv, så falder der en form for ro og orden på. Én logik har vundet. Lidt ligesom i Gaia, og egentlig også lidt som et nyt magtforhold sætter sig ind i En flirt. Jeg ved ikke helt præcis, hvad den orden indebærer, men…\nZE: Hmm den kan jeg godt lide.\nJagten på den gode historie\nFB: Vi har allerede skrevet lidt om dine tidligere film, men jeg vil alligevel spørge videre: Hvordan ser du samlet på de film, du har lavet, og hvilke slags film vil du gerne lave i fremtiden?\nZE: hmm. Jeg bekender mig ikke til en genre (som mine film også viser), men jeg forestiller mig, at jeg vil blive ved at forholde mig til den verden, vi lever i her og nu. Og altså, jeg elsker jo protagonister med stærke missioner som så bliver udfordret.\nÅh jeg ved det ikke. Men jeg føler, at En flirt er min svendeprøve, som beviser, jeg kan instruere og fortælle brede historier, og Skifting er nok mere et projekt, hvor jeg forsøger at være sandfærdig omkring en meget specifik livsoplevelse.\nJeg vil gerne lave mere fantasy til voksne, men jeg vil faktisk også gerne lave mere workplace-drama. Hahah, det er umuligt for mig at svare på.\nHelt konkret så er jeg i udvikling på et workplace-drama indenfor sundhedsvæsenet, men jeg drømmer også om at lave noget mere mytologisk a la Skifting igen. Den gode historie er bare ikke kommet til mig endnu.\nIgen, det er meget nemt for mig at lave noget “realistisk”, men det rigtigt udfordrende er de historier, der hæver sig over realismen. Så jeg håber den geniale havfrue-heksecirkel-trolde-idé kommer til mig på et tidspunkt.\nLÆS ALLE FREDERIK BOJER BOVÉS TEKSTER HER.\nSkifting kan ses hos Ekko. Læs resten af serien om Super16 her.\nPortrætter: Miklos Szabo\nTags: Frederik Bojer BovéSlackchatSuper16\nSuper16 #5: ‘Fuglenes afgrund’ – det emotionelle er mytologisk\nFILM // SLACKCHAT – POV har fået lov til at interviewe alle dimittender fra filmfællesskabet Super16‘s\nSuper16 #4: ‘Grønningen’ – at smile i livets svære og mørke stunder\nForegående artikel Previous post: Super16 #1: ‘Young’ – følelserne skal være ægte og genkendelige\nNæste artikel Next post: Myndighederne modarbejder hinanden i sager om partnervold\nANALYSE // POV SPORT – Efter en uge i følelsernes vold og\nLars H.U.G. livealbum: “Som jeg altid har drømt om at høre ham”\nLARS H.U.G. // ANMELDELSE – Det er ikke så tit, Lars H.U.G\nROMAN // ANMELDELSE – Læg verden bag jer – eller Leave the\nDIGTE OG AI // KRONIK – Hvilken betydning har det for kunsten,\nFlugt: Man kan ikke flygte fra sig selv\nFILM // KOMMENTAR – Dokumentarist Jonas Poher Rasmussen har lavet filmen Flugt om


Paparoni-familien var en gammel romersk familie, der - ligesom Papareschi-familien - nedstammede fra de Papa-slægten, hvis udspring var en vis Giovanni de Papa, en søn af en ikke nærmere identificeret Pave (på italiensk: "Papa"), der levede i midten af 900-tallet.\nPaparoni-familien hører vi om fra 1088, hvor et medlem af slægten, Gregorio Paparoni, bliver Kardinal-Præst ved Kirken Santa Maria in Trastevere. Senere bliver også andre familiemedlemmer Kardinaler: Giovanni Paparoni i 1143 og Rolando i 1180.\nFamiliens medlemmer bestrider også andre betydningsfulde hverv og embeder, såsom dommere og notarer, og i 1464 indskrives slægten blandt Roms adelsfamilier.\nFamilien omtales nogle gange som "Paparoni de Pappazzurris".\nI 1474 angives Paparoni-familien at bo i kvarteret Rione Sant'Eustachio, der ligger mellem Largo Arenula og Corso del Rinascimento. Nogle familiemedlemmer tilhørte også Rione Parione, hvor de havde ejendomme omkring Campo de' Fiori, som Farnese-familien i 1549 opkøbte dele af til deres nye palæ og pladsen omkring. Til trods for Paparoni-familiens tilhørsforhold til disse områder, skal de have været meget knyttet til Kirken San Pantaleo dei Monti, hvor flere familiemedlemmer blev begravet, blandt andre en Marcello Paparone, som fik sin grav under alteret i højre side af Kirken. Desværre er både denne grav og alle de andre gravmæler gået tabt.\nPaparoni-familien, der på et tidspunkt skiftece navnet ud til Papi, uddøde i slutningen af 1700-tallet.\nDen samlede Papi-familie's våben har blå baggrund, hvorpå der på bagbenene står en tyr i sølv med en guldstjerne over hovedet.\nPaparoni-familien's våben kender vi fra en 1600-tals akvarel, der gengiver en nu forsvunden mosaik fra gulvet i Kirken Santa Maria Maggiore. Den forestiller to af familiens medlemmer Giovanni og Scotto Paperoni. De er til hest og bærer bannere og skjold og angives med teksterne "Scottus Paparone" og "Iohes Paparone fili, ei,". Våbenet er todelt, på skjoldene i to lodrette felter, hvoraf det venstre har lys bund med en mørk bugtende slange på, mens det højre har mørk bund med en lys andefugl (det italienske ord "papera" betyder en ung gås, en "papero" er en gase (eller et fjols!) og "Paperino" er "Anders And"!). De to bannere er lidt forskellige. De har begge to vandrette felter, men på Scotto's sidder det mørke felt med andefuglen øverst og det lyse delt med den bugtende slange nederst, hvor det på Giovanni's er omvendt. De to herrer havde doneret midlerne til Kirkens cosmatiske gulv, som Pave Eugen III (1145-1153) lod udføre.\nAf Paparoni-familien's medlemmer kender vi:\nGregorio Paparoni, der blev Kardinal-Præst ved Kirken Santa Maria in Trastevere i 1088. Han døde omkring år 1099.\nGiovanni Paparoni, der også benævnes Giovanni Papiro, Paparo eller Paperone. Han blev Under-Diakon under Pave Innocens II (der var hans slægtning Gregorio Papareschi) omkring år 1138 og Kardinal-Diakon ved Kirken Sant'Adriano i 1143. Senere fik han titelkirken San Lorenzo in Damaso i 1151 og samme år blev han Pavelig Legat i Irland. Giovanni Paparoni døde omkring 1158 i Rom. Det er sikkert denne Iohannes Paparone, som under Pave Eugen III donerede penge til Santa Maria Maggiore's gulv.\nScotto Paparoni, også benævnt Scoto Paparone eller Scottus Paparone, som donerede penge til Santa Maria Maggiore's gulv. Måske det er den samme Scottus, som var romersk Senator, da Pave Innocens III blev valgt i 1198. De to var iøvrigt også i familie, men Innocens bød alligevel Scottus at forlade sit hverv, fordi han ønskede selv at kunne udpege kandidater til denne post. Dette irriterede romerne så meget, at de startede en krig mod Viterbo, som var underlagt Paven. Romerne valgt kampen og hjembragte mange fanger og Viterbo's klokker, kaldet "La Patarina di Viterbo", der blev sat op på Capitol. Innocens III påbød også andre forandringer i Roms styreform og romerne var ikke tilfredse med de af Paven valgte ledere, så de gjorde oprør ved at spærre disse inde i et tårn, som kaldtes Trullo. Scotto Paparoni stod her på Pavens side og nægtede at udlevere bynøglerne til folket. Dette gjorde naturligvis ikke situationen bedre og folket rejste sig mod Paven, anført af medlemmer af familierne Capocci, Pierleoni og Orsini, mens andre prominente borgere såsom Pietro di Alessio, der ejede Torre delle Milizie, Pandolfo della Suburra og Riccardo Conti stod sammen med Innocens.\nPaparoni-familien var på dette tidspunkt meget knyttet til Kirken San Pantaleo dei Monti, hvor flere familiemedlemmer blev begravet. Desværre er disse gravmæler gået tabt, men i den gamle kirkebygning, der nu er center for hjælpearbejde med navnet Madonna del Buon Bonsiglio, kan man i rummet, der tidligere var sakristi og udsmykket med gravmæler og fresker, se en indskrift fra 1201 til minde om den restaurering, som Scotto Paparone lod udføre i den nærliggende kirke San Biagio.\nRolando Paparoni, der blev Kardinal-Diakon ved Kirken Santa Maria in Portico Octaviae i 1180 og senere fik titelkirken Santi Silvestro e Martino ai Monti i 1184. I 1187 blev han Ærkepræst ved Kirken Santa Maria Maggiore. Rolando Paparoni døde omkring 1189.\nStefano Paparoni, der var dommer med titlen "Giudice Palatino" i 1187.\nStefano Paparoni, der levede omkring 1265, hvor Karl af Anjou gav ham et særlig hverv sammen med to andre romerske adelsmænd: Riccardo di Pietro Annibaldi og Giovanni Colonna, der skulle hjælpe med at skaffe tropper til den sicilianske konges kamp mod Manfredi.\nFrancesca Paparoni, er i 1367 gjorde testamente i tårnet overfor Kirken San Martino ai Monti, kaldet Torre di Giovanni Capocci. Francesca var enke efter Giacomo di Processo Capocci.\nPaolo Paparoni, der var notar i 1394. Måske samme "Paulus Paparoni de Pappazzurris" fra Rione Sant'Eustachio, som var fader til den uægteskabelige søn Nardo Paparoni.\nNardo Paparoni, uægteskablig søn af Paulus Paparoni de Pappazzurris, giftede sig omkring 1420 med en vis Maria.\nGiovanni Antonio Paparoni, som i 1448 nævnes af Paolo Porcari i dedikationen i en af hans digtsamlinger.\nGiacomo Paparoni, der døde omkring 1484. Han er opført på listerne for Processionen for Marias Himmelfart dette år, hvor han omtales som "Iacobus de Paparonibus", boende i Rione Parione. Men derpå er hans navn streget over. I 1467 udøvede han hvervet som Guardinao for Ospedale di Santa Maria delle Grazie sammen med Evangelista di Lorenzo Martini Leni og Cicco Sinoncelli. I optegnelser herfra regnes Giacomo for at bo i Rione Pigna.\nCristoforo Paparoni, der var kannik ved Peterskirken i 1458. Måske var det denne "magister Christoforus de Paparonibus", der deltog i Processionen i 1488, hvor han nævnes som en af Rione Parione's bærere af Kristus-billedet, "Immagine del Salvatore", ved "Festa dell'Assunzione", "Marias Himmelfart". Han deltog på det tredie hold, som skulle bære billedet fra Turris Subura til Kirken Santa Maria Maggiore.\nSalvatore Paparoni, omtalt som Salvato eller Salvatus de Paparonibus, var "magister edificiorum et stratarum", tilsynsførende for bygninger og veje, i Rom i 1464 sammen med Paulus de Sanguineis.\nLorenzo Paparoni, der i 1464 fik familien indskrevet blandt Roms adelsslægter. Samme år deltog han i Processionen for Marias Himmelfart for Rione Sant'Eustachio på det tredie hold, der bar fra Turris de Subura til Santa Maria Maggiore. Måske var det også denne "Laurentius de Paparonibus", der deltog i Processionerne i 1484 og 1488, hvor han nævnes som en af Rione Sant'Eustachio's bærere af Kristus-billedet, "Immagine del Salvatore" ved "Festa dell'Assunzione", "Marias Himmelfart". Han deltog på det andet hold, som skulle bære billedet fra Kirken Santa Maria Nova til Turris Subura. Det er muligvis denne Lorenzo, der var fader til Stefano Paparoni og svigerfader til Gentilesca Porcari. Han testamenterede det hus, som han i 1485 købte sammen med sin svigerdatter, til sønnesønnen Giuliano Paparoni. Lorenzo Paparoni var også fader til Innocenzo Paparoni. Lorenzo udøvede en del handelsvirksomhed. Den 11. April 1463 købte han f.eks. en ottendel af en slagterforretning, der lå i nærheden af Campo de' Fiori og den 26. April 1464 indgik han i kompagniskab med en skomager. Begge parter skød 12 dukater i virksomheden. I 1480 nævnes Lorenzo som en af de 3 ejere af en ejendom ved Campo de' Fiori, som de udlejede til barberen Nicola de Arientena.\nInnocenzo Paparoni, søn af Lorenzo Paparoni, deltog i Processionen i 1488, hvor han nævnes som en af Rione Sant'Eustachio's bærere af Kristus-billedet, "Immagine del Salvatore", ved "Festa dell'Assunzione", "Marias Himmelfart". Han omtales som "Innocentius de Paparonibus" og nævnes som deltager på det første hold, som skulle bære billedet fra Kapellet ved San Giovanni in Laterano til Kirken Santa Maria Nova. Innocenzo arvede faderens såkaldte "domus magna", familieresidensen.\nPaolo Paparoni, der var Greve af Tivoli i 1472. Det var måske denne Paolo de Paparonibus, der var magister viarum i Rom i 1470 sammen med Carolis de Mutis og Palutius de Sabatinis.\nCristoforo Paparoni, der i 1487 sammen med sin broder Girolamo Paparoni ejede et hus og en apotekerforretning, som blev lejet af Ceccolo Johannis Pauli Infessura for 60 dukater om året. Huset lå måske ved hjørnet af Campo de' Fiori og Via dei Baullari.\nGirolamo Paparoni, der i 1487 sammen med sin broder Cristoforo Paparoni ejede et hus og en apotekerforretning, som blev lejet af Ceccolo Johannis Pauli Infessura for 60 dukater om året. Huset lå måske ved hjørnet af Campo de' Fiori og Via dei Baullari.\nStefano Paparoni, også kaldet Stefanno di Lorenzo Paparoni, der døde på et tidspunkt før 1485, hvor hans enke Gentilesca Porcari sammen med sin svigerfader Lorenzo Paparoni købte en taverne, kaldet Taverna della Scala, på Campo de' Fiori. Gentilesca overlevede sin mand i mange år og dikterede sit eget testamente til notaren i 1521. Stefano og Gentilesca, der var blevet gift i 1474, var forældre til Giuliano Paparoni og datteren Alteria Paparoni. Familien levede i kvarteret Rione Sant'Eustachio og Gentilesca bragte en pæn medgift ind i ægteskabet: 900+700 romerske fiorini. De 900 fiorini var værdien af en ejendom, kaldet "Casa del Rotolo", i Via dei Cestari, som stadig var i Gentilesca's eje i 1489 og 1503. Gentilesca blev begravet i Kirken Santa Maria sopra Minerva, hvor mange medlemmer af familien Porcari også havde deres grave.\nGiuliano Paparoni, søn af Stefano Paparoni og Gentilesca Porcari, levede omkring 1521. Han var broder til Alteria Paparoni og gift med en Antonina, med hvem han havde datteren Girolama. Giuliano arvede Taverna della Scala efter sin moder.\nAlteria Paparoni, datter af Stefano Paparoni og Gentilesca Porcari og søster til Giuliano Paparoni, levede omkring 1521. Hun var moder til børnene Sabba og Marzia.\nGirolama Paparoni, datter af Giuliano Paparoni og Antonina, levede omkring 1521.\nAlessandro de Paperonibus, der i 1516 førte en sag for Roms vejmyndigheder, "maestri di edifici e di strade", og fik deres dom for at hans mur og væg skulle være frie. Hans modstandere var brødrene Barberini.\nStefano Paperoni, der var Senatore og kommunal "Commissario delle Antichità" i 1577.\nGeronimo Paparoni, der i 1581 var "Commissario delle Antichità"" sammen med Paolo Fabi, Andrea Velli og Pier Tedallini. Kommissærerne godkendte Kommunens køb af nogle marmorfigurer og andre antikke sager, som familierne Martorali og Landrevilla havde sat til salg.\nGiovanni Papi, der var Caporione i 1713 og Conservatore i 1719.\nLitteratur om Paparoni-familien:\nAit, Ivana e Manuel Vaquero Piñeiro: Dai casali alla fabbrica di San Pietro: i Leni: uomini d'affari del Rinascimento. (Pubblicazioni degli Archivi di Stato, Saggi 59). Roma, "Roma nel Rinascimento", 2000.\nBianchi, Lorenzo: Case e torri medioevali a Roma. Vol I. "L'Erma" di Bretschneider, 1998.\n- side 382.\nVolume Secondo: 1531-1549. 1990. --- side 91, 168.\nVolume Quarto: 1566-1605. 1992. --- side 106.\nVolume Quinto: 1605-1700. 1994. --- side 121.\n- side 11, 96, 143, 158, 159, 165, 181, 194, 220, 242, 245, 246, 259, 261, 263, 268, 270, 272, 325, 327, 362, 363, 380, 381, 382, 409, 410, 416, 417, 458.\n- side 19, 126, 225, 227, 232, 234, 237, 254.\n- side 493-494.\nVerdi, Orietta: Maestri di edifici e di strade a Roma nel Secolo XV: fonti e problemi. Roma, Roma nel Rinascimento, 1997. (RR inedita, 14).\n- side 64, 86, 119, 120, 163.\nMiranda, Salvador: Cardinals of the Holy Roman Church: Paparoni, Giovanni.\nMiranda, Salvador: Cardinals of the Holy Roman Church: Papa, Guido de.\nMiranda, Salvador: Cardinals of the Holy Roman Church: Paparoni, Gregorio.\nMiranda, Salvador: Cardinals of the Holy Roman Church: Paparoni, Rolando.\ncop.Anne-Birgitte Larsson - siden er oprettet d. 26.10.2010 og sidst opdateret d. 8.11.2010