Blog — alenkaer.dk\nYdelser Samtale & rådgivning Foredrag Problemkultur Supervision Klasseledelse Inklusion\nDiverse Shop Download Arthur Bruhn og superkræfterne Arthur Bruhn og det store valg Bøger Blog Handelsbetingelser samtale Handelsbetingelser Cookie- og privatlivspolitik\nSamtale & rådgivning\nArthur Bruhn og superkræfterne\nArthur Bruhn og det store valg\nRasmus Alenkær, psykolog, PhD\nOctober 09, 2017 / Rasmus Alenkær\nNår jeg laver interventioner i “kaos-klasser” (hårdt ord, men det passer desværre ofte), anvender jeg i høj grad eleverne som informanter. Min tommelfingerregel er, at “halvdelen kan man se, -resten må man spørge om”. Derfor ledsager jeg altid iagttagelser i det pædagogiske rum med elevgruppe-interviews, oftest med udgangspunkt i IC3-modellen (se billedet).\nI dag har jeg eksempelvis tilbragt dagen i en mellemtrinsklasse, der er præget af uproduktiv uro og negative forstyrrelser.\nGruppevis har eleverne deltaget i en refleksiv dialog om hhv.\n1. de fysiske betingelser,\n2. det sociale samspil og\n3. mulighederne for opgaveløsning i klassen.\nDet centrale spørgsmål er altid: "Hvor kommer uroen fra?".\nMan får spandevis af guld hældt lige i favnen, når man gør det på den måde. -For én ting er, hvad vi som voksne professionelle definerer som “godt” og “skidt”. En anden ting er, hvad eleverne fortæller.\nLøsningen, dvs. vejen til mindre uro, findes ofte i spændingsfeltet mellem de to positioner.\nDerfor skal man altid spørge børnene.\nOctober 09, 2017 / Rasmus Alenkær/\nic3, inklusion, skole, skolereform, folkeskole\nAnmeldelse: Dialog - Realistiske ambitioner i skolen\nOctober 03, 2017 / Rasmus Alenkær\nPer Fibæk Laursen har udgivet bogen "Dialog - Realistiske ambitioner i skolen" på Hans Reitzels Forla. Den er god. Ikke bare fordi, at jeg er enig i det meste han skriver. Men også fordi den er velskrevet og overskuelig, -hvilket gør bogen relevant i en tidspresset, professionel hverdag.\nPer Fibæk Laursen lægger ud med at uddele en omgang drøje tæsk. Det kan jeg lide! Så er vi i gang. Det gives tæsk til idéen om, at den danske skole kan blive markant bedre via testning, flere undervisningstimer, masser af IT, klare (eller synlige) mål og så videre. Sådan spiller klaveret ikke! Folkeskolen er allerede på et så højt niveau, at der INGEN forskningsmæssig underbygning er for, at dette skulle have en markant effekt. Sådan der.\nI stedet argumenter Fibæk Laursen for DIALOG, som både er en til lejligheden konstrueret model, -men også et fundamentalt perspektiv på pædagogisk praksis. Kort fortalt: Undervisning er mødet mellem en autentisk lærer, der vil noget med sine elever, -men som også godt ved, at han/hun ikke kan presse dem til at ville det samme som ham/hende. Derfor må læreren via "dialog" interessere sig for, hvad eleverne "vil" og hvor eleverne "er", således at undervisningen bliver et respektfuldt møde mellem lærer og elev. Meget kort fortalt. Alt for kort.\nEn glimrende bog af en glimrende fagmand, -med hjælp fra en dygtig lærer - Camilla Agger Larsen.\nAnbefales her fra.\nOctober 03, 2017 / Rasmus Alenkær/\nskole, per fibæk lauersen\nChefen er afgørende for stressbehandling\nSeptember 08, 2017 / Rasmus Alenkær\nBlandt dagens klienter har jeg i dag haft besøg af to kvinder med nogenlunde identiske udfordringer: Begge har en psykisk overbelastningsreaktion (eller "stress" i daglig tale), hvorfor jeg i samråd med almen praktiserende læge har anbefalet dem at blive sygemeldt fra deres respektive jobs i en kortere periode.\nDen enes chef har reageret på følgende måde: "Jeg er ked af, at du har det skidt. Det må ikke være rart. Hjem med dig, -vi holder skansen. Kom igen når du er klar. Og når du kommer, så få lige psykologen til at sige, hvordan vi skal indrette os, så du ikke bliver sygemeldt igen".\nDen andens chef har reageret lidt anderledes: "Vi er trætte af dig og din sygdom. Nu har du 14 dage til at bevise, hvad du kan. Hvis du fejler, så degraderer vi dig og du mister retten til at fuldføre den lederuddannelse, du er halvt færdig med".\nJeg holder mere med den enes chef end den andens chef. Så er det sagt.\nSeptember 08, 2017 / Rasmus Alenkær/\nstress, stressbehandling, psykolog, rasmus alenkær\nAugust 22, 2017 / Rasmus Alenkær\nI dag har jeg haft en opgave i en mellemtrinsklasse. Hvor og hvorfor kan jeg ikke røbe, men det er også lige meget.\nEleverne startede dagen med at være på natur-tur i fire lektioner. Dernæst havde de idræt i to lektioner. Kl. 14 skulle eleverne være i klassen i en times tid, hvor der var traditionel undervisning - hvilket var den eneste organisatoriske mulighed.\nPå det tidspunkt lignede de nogen, der efter min faglige vurdering havde bedst af at blive sendt hjem. Trætte af frisk luft, motion og masser af faglig fordybelse.\nJeg tvivler på, at eleverne fik noget særligt positivt ud af den sidste lektion, selv om skolepædagogen gjorde en formidabel indsats. Men hov! Det siges jo, at elevernes forlængede skoledag bare handler om "spændende indhold", "ud-af-huset-aktiviteter" og "mere motion".\nTja... ikke i dag.\nMå jeg minde om, at alt imens der diskuteres formål, dannelse og des lige i folkeskolen, så ses der højt på en række fundamentale, biologiske behov hos børnene. Det virker uproduktivt. Man kan springe op, falde ned og slå alverdens pædagogiske kolbøtter, men hvis børnene er trætte, så er det hele lige meget.\nAugust 22, 2017 / Rasmus Alenkær/\nbørn, skole, skolereform, lang skoledag\nHvorfor er vi provokerede over den forlængede skoledag?\nAugust 11, 2017 / Rasmus Alenkær\nI skoleverdenen er det en grundlæggende værdi, at hvis noget ikke virker i praksis, så fixer man det. Hurtigst muligt, hvis man kan. Dette hedder “at tage ansvar” og er efter min mening noget af det helt fundamentale ved den dannelsesproces, eleverne skal igennem.\nMen sådan er det ikke aktuelt, når fokus falder på den forlængede skoledag. Selv om vi nu på 4. år kan konstatere, at flere lektioner er en uhensigtsmæssig, pædagogisk strategi, så sker der ikke noget. Der snakkes der bare. I aviser. I TV. På de sociale medier. Til konferencer. Snak, snak og mere snak.\nNår “rigtige” skolefolk således er negativt indstillede overfor den lange skoledag, er det ikke bare fordi, den ikke virker efter hensigten.\nDet er simpelthen fordi, at det er stik imod god, pædagogisk praksis at lade stå til. Man rydder op, hvis man har rodet. Man siger undskyld, hvis man har dummet sig. Og så videre. Man er en professionel rollemodel, der gør det, man selv siger.\nDerfor er det vanvittigt provokerende, når beslutningstagere og andre magtfulde folk på skoleområdet bare snakker. Selv når undervisningsministeren laver et lille forsøg med at skære et par timer på sølle 50 skoler, genererer det snak. Snak, snak og mere snak. Det virker som om, at disse folk repræsenterer et helt andet værdisæt, end det, vi forsøger at bibringe vores elever i praksis. Faktisk virker det nogen gange som om, at de ikke aner, hvad de snakker om.\nJeg beklager, men jeg faktisk godt gammeldags træt af det.\nAugust 11, 2017 / Rasmus Alenkær/\nfolkeskole, skolereform, lang skoledag, alenkær\nOm skoledagens længde bør man ikke mene. Man bør vide.\nFakta er, at danske børn går mere i skole end børn i de lande, vi almindeligvis sammenligner os med.\nSamtidig er der ikke forskningsmæssig evidens for sammenhæng mellem hhv. højt antal skoletimer og højt fagligt præstationsniveau.\nHertil er det almindelig kendt blandt fagfolk, at der er øget uro, manglende koncentration og dalende produktivitet i skoledagens sidste timer. Dette er ikke fordi der mangler "kvalitet i indholdet", fordi skolereformen ikke "har fået en chance" eller fordi lærerne/pædagogerne ikke passer deres arbejde. Det er simpelthen fordi, at elevere er trætte. Fordi de er børn.\nskole, folkeskole, lang skoledag, alenkær, rasmus alenkær, skolereform\nTilskud eller gevinst?\nMay 26, 2017 / Rasmus Alenkær\nA. Man giver udfordrede skoler en pengepræmie, hvis de forbedrer sig.\nB. Man giver de udfordrede skoler nogle penge, som de kan udvikle sig for.\nSelv om statsministeren tror mest på model nr. A, så kan jeg ud fra en faglig betragtning konstatere, at model nr. B er mest realistisk. -For hvis de udfordrede skoler kunne "forbedre" sig for eksisterende midler, så havde de jo nok gjort det.\nDet kræver simpelthen ekstra ressoucer, at skabe udvikling på udfordrede skoler. Længere er den ikke, -og jeg ved, hvad jeg snakker om. Der skal eksempelvis flere varme hænder i klasserne og der skal ekstern konsulenthjælp til, hvis indsatsen skal batte. Alt sammen noget, der ikke er gratis.\nDet er fint med ja-hatte og økonomiske gevinster, men målrettede investeringer er at foretrække. Tænk i øvrigt på, hvad elever fra belastede skoler (ofte) koster samfundet på lang sigt.\nInd i kampen. Nu.\nMay 26, 2017 / Rasmus Alenkær/\nProblemer i klassen\nMay 24, 2017 / Rasmus Alenkær\nI mit arbejde med adfærdsproblematiske skoleklasser har jeg noteret mig, hvordan eleverne i påfaldende grad er dygtige til at samarbejde med hinanden om at være i mod forandring. Et almindeligt træk er, at de mest offensive elever bevidst udvælger en ydre fjende, som de kan kæmpe imod. Det kan være læreren, pædagogen eller en ressourceperson.\nAlfred Bion, gruppedynamikkens fader, ville have kaldt sådanne skoleklasser for "grundantagelsesgrupper", og mere specifikt "kamp/flugt-grupper". Eleverne kæmper for at opretholde den løsslupne stemning, den hårde tone og tilfredsstillelsen af umiddelbare, lystbetonede behov m.m. Med andre ord: Uproduktiv og ekskluderende kaos.\nI en hverdag, hvor eleverne skal "lære" mest muligt, hurtigst muligt, har sådanne grupper gode vækstbetingelser. Konstante tests, præstationskultur, forventninger hos forældre, et tempo-stresset uddannelsessystem og offentliggørelse af karakterer m.m. tvinger i flere tilfælde lærerne til at fokusere på det fag-faglige, hvormed håndtering på problematisk adfærd nedprioriteres.\nDen går ikke. Nogle gange skal det være helt OK at koncentrere sig om at reetablere et velfungerende, anerkendende og respektfuldt, socialt læringsmiljø. Helt fra bunden af.\nHånden op, hvis man vil sige noget. -For ellers bliver ikke alle hørt.\nDrop smarte kommentarer. -For ellers tør ikke alle sige noget.\nTal pænt. -For ellers har kun de stærke lyst til at være i klassen.\nOg så videre.\nEr der styr på den slags, så skal eleverne nok score højt i alverdens tests.\nMay 24, 2017 / Rasmus Alenkær/\nLKT eller AKT\nMay 10, 2017 / Rasmus Alenkær\nAktuelt laver jeg en del interventioner i skoleklasser, hvor problemadfærd, støj og mangelfuld social trivsel fylder meget mere, end godt er. Undervisningen kan næsten ikke gennemføres, og ikke en dag går uden skrig, skrål og tårer (...desværre også ofte personalets...). Heldigvis får vi ved fælles hjælp vendt skuden og dagligdagen bliver god igen.\nImidlertid har jeg lagt mærke til, at jeg har en del af sådanne opgaver i indskolingen, -dvs. de børn, der kun har gået i skole siden reformbølgens testbare læringssyn blev indført. Er der mon et sammentræf? Jeg ved det ikke med sikkerhed.\nDet kan i den forbindelse noteres, at det efter skolereformens indførsel ikke længere hedder "AKT", men "LKT". Ikke alle steder, men i de reformloyale kommuner. "A", der står for "adfærd", er taget (eller sparet) væk, og erstattet med "L", der står for "læring". Underkender man derved det, efter min mening, afgørende fokus på adfærd i klasserummet? Jeg tror det.\nHvis vi endeligt skulle bruge "L" i den sammenhæng, så skulle det stå for "lær at iagttage dig selv og andre, for vi er mange samlet på et lille sted og vi må alle afstemme vores adfærd i forhold til konteksten, hvis kaos ikke skal regere". -Men det synes, at "L" står for "lær mest muligt for pengene, for så er beslutningstagerne glade".\nUanset er jeg bekymret for vores børn, deres lærere og deres pædagoger.\nPS: I min bog hedder det "AKT". Altid.\nMay 10, 2017 / Rasmus Alenkær/\nSkolen som "elevernes arbejdsplads"\nApril 24, 2017 / Rasmus Alenkær\nUnder tiden omtales skolen som “elevernes arbejdsplads”. Denne metafor relaterer sig eksempelvis til forventninger og krav om elevernes lydighed, arbejdsomhed og produktivitet m.m. Fair nok, -jeg anvender selv metaforen i mit arbejde med problemfærd, og den kan være ganske anvendelig i praksis.\nMen hvad nu, hvis skolen i virkeligheden VAR en arbejdsplads…? Hvor lang tid ville der så gå, før Arbejdstilsynet satte foden ned og sagde “så stopper vi”?\nTænk på de mange elever, der puttes ind i de (ofte) små lokaler. Dette genererer dårligt indeklima, …dvs. lavt iltindhold, forhøjede temperaturer og duften af prut. Den slags giver hovedpine, lav årvågenhed og koncentrationsbesvær.\nEller lydniveauet, der let overstiger en vedvarende styrke på 85db, -hvilket ifølge Arbejdstilsynet giver alvorlig risiko for høreskade. Ikke fordi eleverne laver ballade, -men fordi de samarbejder i grupper - som de jo har fået besked på.\nTænk på elever med særlige behov, der tvinges til at deltage i tests eller andre aktiviteter, som disse elever oplever som angstprovokerende.\nTænk på elever, der udsættes for psykiske krænkelser eller fysisk vold. Hos voksne politianmeldes den slags, -men pyt…det er jo bare børn.\nMan kunne blive ved.\nHeldigvis er der rigtigt mange skoler, der i ovennævnte optik er en god og sund arbejdsplads. Men der er bestemt også undtagelser. -Og det er da interessant, -om ikke andet som et lille tankeeksperiment, at vi gerne udsætter børn for noget, der ALDRIG var gået i voksenverdenen.\nTænk lidt over det.\nApril 24, 2017 / Rasmus Alenkær/\nFacebook-kommentar til "Robuste børn"\nFebruary 28, 2017 / Rasmus Alenkær\nKommentar til blog om "Robuste børn" og "curlingforældre".\nDer har været mange kommentarer til min blog omkring ovenstående; -tak for det og tak for den gode tone. Jeg kan se, at der er et par misforståelser mht. mit ærinde, så derfor denne fælles kommentar.\nMin blog er ikke en anmeldelse af Per Schultz Jørgensens bog, da jeg jo ikke har læst den. Dette skriver jeg også i min tekst. Jeg forholder mig ikke til PSJ´s begreb "robuste børn" eller hans argumentation for samme. Jeg er ligeledes tydelig omkring, at PSJ (muligvis) ikke selv anvender begrebet "curling". Derfor behøver jeg ikke, som nogen anbefaler, at læse bogen, før jeg skiver en blog som det her nævnte emne. Mit ærinde er ikke PSJ´s bog eller PSJ som fagmand, men mediernes/den populære anvendelse af begrebet "curling".\nMin blog retter sig mod PSJ´s udtalelse til DR.dk, hvor han siger "forældre" (altså alle forældre) i stedet for "nogle forældre" eller "der er en tendens til, at forældre i højere grad end tidligere...osv". Dette er en upræcis og efter min mening ganske forkert generalisering. Som jeg skriver, er der sikkert tale om et fejl-citat. Men når det står i et toneangivende medie, bør dette problematiseres. -Ellers gælder kategoriseringen jo i teorien både mig og dig, -og jeg er bestemt ikke "curling". Den slags har jeg tjek på.\nDet mest væsentlige i min blog er det populistiske begreb "curlingforældre" samt den måde, dette begreb anvendes på. I det hele taget er jeg stærkt kritisk over for både faglig og (i endnu højere grad) populistisk kategorisering, -herunder eksempelvis "inklusionsbørn" eller "særligt sensitive". Lige så snart vi putter folk ned i en forståelsesmæssig kasse, begrænser det vores muligheder for konstruktiv interaktion, da vi i så fald i højere grad forholder os til kategorien end til den iagttagede adfærd. Her i ligger mit væsentligste ærinde.\nJeg ved godt, at nogle forældres adfærd er "overbeskyttende", "egoistisk" og "asocial" m.m.. Ingen tvivl. Men jeg tænker bare ikke, at den bedste måde at forandre denne adfærd, er ved A) at putte alle forældre i en samlet "fejl-kasse", eller B) at underkende forældres positive, bagvedliggende intentioner. Derved skabes der uhensigtsmæssig modstand, hvilket hverken tjener børn eller voksne. Og for at være helt tydelig: Jeg har ikke sagt at PSJ gør ovenstående, men jeg har sagt, at dette sker i medierne.\nFebruary 28, 2017 / Rasmus Alenkær/\nFebruary 27, 2017 / Rasmus Alenkær\nPer Schultz Jørgensen har skrevet en ny bog, Robuste Børn, og straks er der atter fokus på fænomenet "curling-forældre". Jeg har ikke læst bogen og ved faktisk ikke, om PSJ rent faktisk anvender begrebet "curling" i bogen. Men begrebet anvendes bestemt i de medier, der omtaler bogen.\nPå DR.dk siger PSJ, at "forældre i dag skåner deres børn for ansvar og beskytter dem for selv den mindste smule modgang". Det er givetvis et fejl-citat, for jeg kan ikke forestille mig, at en anerkendt fagmand vil lægge navn til en sådan generalisering. Men jeg kommer i tvivl. Måske er der rent faktisk en videnskabelig undersøgelse, der helt præcist besvarer følgende spørgsmål:\nHvor stort er problemet? Hvor mange "curlingforældre" har vi ca. i Danmark og er antallet det sammen som i andre lande? Bor disse "curlingforældre" særlige steder eller er der tale om et spredt, geografisk fænomen? Findes der curling-gettoer?\nHvilken faglig definition opererer man med, når man siger "curlingforældre". -Og er man sikker på, at denne definition ikke overlapper andre problemgrupper (eksempelvis "speltmor" eller "særligt sensitive forældre", -jo, begge begreber eksisterer skam)? Er definitionen i øvrigt psykologisk, sociologisk eller antropologisk? Eller er den bare lommefilosofisk?\nHvad er det helt præcist curling-forældrene gør/tænker/føler, der muliggør en entydig klassificering som "curling". Personligt følger jeg eksempelvis min 10årige søn i skole næsten hver morgen, og jeg indrømmer, at jeg nogle gange bærer hans tunge taske af ren og skær kammeratlighed. Er jeg så curling? Eller spelt? Eller bare en god far der hygger sig med sit barn?\nJeg er sikker på, at PSJ ikke generaliserer ud fra egen erfaring, -det er han for garvet til. Men det ser ud til, at medierne gør. Eller tager jeg fejl?\nFebruary 27, 2017 / Rasmus Alenkær/\nAntorini i forsvar\nFebruary 21, 2017 / Rasmus Alenkær\nI et åbent samråd om pædagogernes rolle i folkeskolen, er Antorini positiv over for skolereformen.\nAt være positiv overfor skolereformen er i øvrigt det syndrom, der i medicinske termer hedder SR+. Bare rolig, smittefaren er ikke stor og syndromet ses primært hos beslutningstagere med lille eller ingen kontakt til virkelighedens praksis.\nNå. Spøg til side.\nAntorini er i sin gode ret til at være positiv overfor sit eget skaberværk. I midlertid minder dialogen mellem hende og Riisager mest om, at den ene vil have ret og den anden ved, hvad hun taler om. Gæt selv hvem.\nEksempelvis citeres Antorini for at sige, at det er blevet "diskuteret grundigt" og "pindet ud", hvad pædagogernes rolle er i reformen. Fair nok.\nMen det er altså ikke nogen garanti for kvalitet, at man "diskuterer grundigt" og "pinder ud". Jeg har set flere steder hvor lærer- og pædagogsamarbejdet fungerede fint. Men mest har jeg set pædagoger, der uanset lovtekst bliver tildelt knapt så fordelagtige arbejdsopgaver. Som en pædagog sagde til mig: "Jeg er gået fra at være en supergod pædagog til at være en halvdårlig lærer".\nRiisager siger: ""Ligeværdighed er det, jeg forsøger at beskrive. Der er ligeværdighed mellem professioner, men man kommer med forskellige fagligheder, og de fagligheder skal supplere hinanden. Pædagogerne skal ikke bare tage lektiecafeen med 60 elever en sen eftermiddag, fordi det kan få skemaet til at gå op. Det er ikke ordentligt, og man kan jo ikke have kundskaber indenfor et andet området end det, man er uddannet indenfor".\nJeg er ikke nødvendigvis enig i det med kundskaberne, men hvorfor hulen giver Antorini ikke bare Riisager et klap på skulderen og siger "sådan der!"\nFebruary 21, 2017 / Rasmus Alenkær/\nFebruary 05, 2017 / Rasmus Alenkær\nI 2012 indførte man inklusionslovens bestræbelser på, at 96% af alle børn/unge skal placeres i almen-pædagogiske tilbud. Alle med tilknytning til praksis kunne se, at processen var underfinancieret, forhastet og kompetencemæssigt mangelfuld. Men den blev gennemført alligevel.\nI 2014 indførte man skolereformens idéer om centralt styret, "synlig" læring, der primært har til formål, at skabe gode test-resultater. Reformen har mødt vedholdende og massiv modstand, både fra dem, der er tæt på praksis, men også fra politikere og fra eksperter. Alligevel er der, som med inklusionsloven, ikke sket et fundamentalt opgør med reformen. Den skal bare have tid, -og faktisk er det praktikernes skyld at det hele går i fisk, for de har jo taget "nej-hatten" på.\nJeg bliver således nødt til at konkludere, at Danmark ikke længere er et demokrati. Vores børn- og ungeområde afspejler ikke flertallets ønsker. I stedet defineres området af en lille gruppe beslutningstagere, konceptkøbmænd og økonomer, der regerer på landets højere læreranstalter, kommunale forvaltninger, statslige embedsposter og i konsulentvirksomheder m.m.\nJeg har stor tillid til, at undervisningsminister Merete Rissager, gør alt hvad hun kan. Men tro ikke, at hun som enkeltperson eller minister kan trække i alle tråde. Magtnetværket omkring børn- og ungeområdet ønsker jo netop "test-defineret læring", fordi langhårede størrelser som "fordybelse", "virkelyst" og "fantasi", -der i øvrigt alle er termer hentet fra folkeskolens formålsparagraf, er vanskelige at sælge længere oppe i hierakiet, hvor man vil have "mest mulig læring for pengene".\nSå alt i alt:\nFå synes, at processen omkring inklusionsloven eller skolereformen var/er en god idé, men vore beslutningstagere er mere optaget af "synlig magt" end "dannelse", -så sådan blev det.\nSkolen er blevet big business.\nDaginstitutionsområdet får samme tur lige om lidt.\nSig mig...er det tid til en revolution?\nFebruary 05, 2017 / Rasmus Alenkær/\nSvar til Claus Holm\nDecember 12, 2016 / Rasmus Alenkær\nClaus Holms debatoplæg i Information 12.12.16, "Fri mig for forældet snak om fritidsrøveri", illustrerer meget fint, hvordan toneangivende folk på skoleområdet (Holm inklusive) tror, at teori/filosofi/politik er det samme som praksis.\nHolm vælger at se den forlængede skoledag som et opgør med “industriel logik”, hvori der skelnes mellem arbejdstid og fritid. Vi skal i den forbindelse lære af efterskolerne og i øvrigt se “leg” som “læring”.\nFor det første.\nHvorfor er det forkert at skelne mellem arbejdstid og fritid? Den slags er da til at forstå. Som supervisor ser jeg meget ofte, at det netop er problemet med at forstå (og respektere) undervisningslokalet som en “arbejdsplads”, der resulterer i problematisk elev-adfærd. I en verden af konstante forandringer og ubegrænsede muligheder, bør skolen være en konservativ modkultur, hvor rutine og forudsigelighed er de primære omdrejningspunkter (ud over naturligvis de positive relationer i fællesskabet.)\nFor det andet.\nMan kan ikke presse en voksen-miljø-logik ind over en børne-kontekst. Det er hårdt for enhver, og for børn især, at være i et støjfyldt og/eller uroligt miljø lang tid af gangen. Syv klokketimer er lang tid. Børn kan ikke bare “gå ud for sig selv” eller “power-nappe”, på samme måde som voksne måske kan i de moderne arbejdsmiljøer. Derfor bliver børn let stressede og trætte, når de går i skole i mange timer, uanset hvordan man strukturerer skoledagen.\nFor det tredje.\nHvordan kan vi uproblematisk bruge idéer fra efterskolen til folkeskolen? Målgruppen er en ganske anden. Eleverne er ældre på efterskolerne, de har selv valgt at komme og de har oftest valgt den pågældende efterskole ud fra en sær-interesse. Vi kan lade os “inspirere”, på samme måde som vi kan lade os inspirere af en myretue eller en kagedåsefabrik. Men heller ikke mere end det. Der er tale om to helt forskellige kontekster.\nFor det fjerde.\nHvorfor skal leg være læring? Fy for den. Lad nu børnene lege i fred. Hvis de lærer noget, er det herligt. Hvis de ikke lærer noget, var legen sikkert sjov alligevel.\nDecember 12, 2016 / Rasmus Alenkær/\nNovember 03, 2016 / Rasmus Alenkær\nEn gang imellem kunne jeg godt tænke mig, at gamle begreber som "autoritet", "disciplin" og "ansvar" fyldte lidt mere blandt eleverne i de danske klasselokaler. Ikke alle klasselokaler. Men nogle.\nSkolen bør ikke være et offentligt finansieret hæng-ud-sted, hvor man altid kan gøre hvad man har lyst til, når man har lyst til det og med hvem man har lyst. Nogen gange må man rette ind, tie stille, rydde op og gøre som der bliver sagt. Uden diskussion.\nDet er min holdning, at sådanne, umiddelbare, begrænsninger befordrer både personlig udvikling og fællesskabets muligheder på sigt.\nNovember 03, 2016 / Rasmus Alenkær/\nNovember 02, 2016 / Rasmus Alenkær\nDet siges, at bevægelsen mod øget, specialpædagogisk inklusion i det traditionelt almene, er betinget af uddannelses- eller vidensniveauet blandt de professionelle. Ergo: Formel efteruddannelse er den bedste vej frem.\nDen logik bør udfordres. I sin mest radikale form antages det nemlig, at man således kan uddanne sig til at vide, hvordan "børn med ADHD" eller "børn med angst" kan befordres. Det kan man bare ikke. Alle børn er unikke. Et ADHD-barn er ikke sin diagnose. Et "angst-barn" er ikke sin diagnose. Og så videre. Et barn er altid et barn, -som så mange andre.\nEfteruddannelse er således blot et godt sted at starte. Det, vi i virkeligheden har brug for, er muligheden, tiden og redskaberne til at undersøge individuelle problemstillinger i rette kontekst, -ikke blot generaliserede, diagnostiske udfordringer på akademisk niveau.\nMin pointe er, at vi kan sende nok så mange lærere, pædagoger og konsulenter m.m. på efteruddannelse, -men hvis de ikke har tid til efterfølgende at undersøge og rådgive til bunds i specifikke sagsforløb, så kommer vi ingen vejene.\nNovember 02, 2016 / Rasmus Alenkær/\nDe stille piger\nOctober 24, 2016 / Rasmus Alenkær\nJeg oplever, at der kommer flere og flere såkaldt "stille piger" i min praksis. Det er i hvert fald henvisningsårsagen. De oplever social marginalisering, lavt selvværd og nogle gange decideret mobning.\nNår man lytter til disse pigers historier, så er pigerne faktisk ikke særligt "stille", "forsagte" eller "sensitive" i en individpsykologisk optik. De er ret normale, -hvad end det er. Herlige piger, der er fulde af ressourcer.\nOfte er de blot havnet i en klasse, hvor den sociale dynamik har lidt skade af for mange vikarer, for meget larm, for pressede lærere og for lidt AKT-støtte mv. De er således blevet symptomet på en langt større problematik, i forbindelse med hvilken de markante og socialt styrende elever overlever. Der er mindre overskud til, at man tager sig af de mindre frembrusende elever, der af ren overlevelse flyver under radaren.\nMåske er det bare mig der er overbekymret, men jeg tænker, at vi har en reel udfordring her. Tænk hvor mange skæbner der pt. tabes på gulvet i den travle skole.\nPS: Denne opdatering er udelukkende refleksioner over min egen psykolog-praksis. Evidens-religiøse mennesker kan se bort fra ovenstående, der ikke er baseret på systematiseret data. Jeg kan meget vel tage fejl.\nOctober 24, 2016 / Rasmus Alenkær/\nDen der kaster den første sten...\nOctober 19, 2016 / Rasmus Alenkær\nPå Indre Nørrebro har en gruppe børn (7-13 år) med anden etnisk baggrund end dansk, udøvet hærværk, kastet med sten og haft en konfliktfuld adfærd, skriver MetroExpress d.d.\nDanske Folkepartis Peter Kofod Poulsen venter nu blot på, at der laves en ungdomsdomstol, så børnene kan blive betragtet som kriminelle og straffes. Det kommer ikke til at virke, kan jeg allerede nu godt sige.\nHer er tre ting, der vil virke bedre:\n1. Det skal være OK at tale højt om problemer, der relatere sig til etnicitet og kulturel baggrund.\nNæsten hver gang, der er problemer med børn og unge med anden etnisk baggrund end dansk, trækkes "racismekortet", "generaliserings-kortet" eller "det-er-meget-mere-komplekst-end-som-så-og-derfor-kan-vi-slet-ikke-tale-om-etnicitet-kortet". Fluks flyver det ind med følelsesladede eksempler på god integration. Dette er ikke hensigtsmæssigt.\nSelvfølgelig er der masser af mennesker med anden etnisk og kulturel baggrund end dansk, der klarer sig godt i Danmark. Det ved alle. -Men der ER markante problemer med NOGLE børn og unge (og voksne), og disse problemer relaterer sig OGSÅ, eller i nogle tilfælde SPECIFIKT, til deres etnicitet og kulturelle værdier. Så længe vi tabuiserer dette forhold, kommer vi ikke videre.\n2. Mennesker skal mødes med høje forventninger.\nNår man kalder børn, unge og voksne for "ikke danske", til trods for, at de enten er født og opvokset i Danmark eller har dansk statsborgerskab, er der tale om en "lav forventning" i en specialpædagogisk optik. "Lave forventninger" giver "dårlige præstationer", ved vi.\nDen uhensigtsmæssige adfærd er ganske uacceptabel, ingen diskussion. -Men man gør almindeligvis det, der forventes af én. Og hvis det ikke forventes, at man er en del af fællesskabet, så giver det heller ikke mening, at overholde fællesskabets spilleregler.\n3. Systemet skal have fred til at løse opgaven.\nPolitiet, socialforvaltningerne og folkeskolen m.m. er hver især spændt hårdt op. Der bruges mængder af ressourcer på tossede tiltag, som folk længere oppe i systemet har udtænkt.\nJeg kunne ønske mig, at vi havde flere betjente på gaderne, flere socialrådgivere på hjemmebesøg og flere skolelærere/pædagoger (ad gangen) i klasserne. -Og jeg kunne tænke mig, at der var god tid til, at alle tre faggrupper (og andre) kunne samarbejde med hinanden om fælles mål, uden at blive overdænget med reformer og andre udviklingstiltag, de ikke selv har bedt om.\nOctober 19, 2016 / Rasmus Alenkær/\nInklusion - tre definitioner\nOctober 13, 2016 / Rasmus Alenkær\n“Inklusion” kan betyde mangt og meget. Der kan være tale om et politisk projekt, et økonomisk anliggende, et menneskesyn, et juridisk perspektiv, en specialpædagogisk praksis eller en fundamental etik m.m. Derfor er der ikke nogen entydig måde at definere fænomenet på og ingen definition er som sådan forkert.\nHer under har jeg opstillet tre mulige definitioner, der hver har sin præmis og hvert sit mål. Definitionerne retter sig mod arbejdet i praksis.\n“Administrativ inklusion” definerer den praksis, hvor en given person (eksempelvis et barn) tillades ophold i et formelt fællesskab (eksempelvis en almindelig skoleklasse). Når barnet er indskrevet, er det inkluderet. Barnets faglige, sociale og personlige udbytte er mindre vigtigt. Administrativ inklusion handler om fysisk placering og om formel indskrivning.\n“Traditionel inklusion” definerer den praksis, hvor en given person (eksempelvis et barn) placeres inden for rammerne af en traditionel organiseringsform (eksempelvis en almindelig skoleklasse). I dette traditionelt organiserede fællesskab skal barnet udvikle sig fagligt, socialt og personligt. At barnet måske har brug for en anden organiseringsform er mindre vigtigt, da traditionel inklusion handler om opretholdelse af traditionelle organiseringsformer og traditionelle fællesskaber. Grænsen mellem "almen" og "speciel" er skarp og konstant. Du er inde eller ude, ikke noget midt imellem.\n“Kvalitativ inklusion” definerer den praksis, hvor man indledningsvist ser bort fra fysisk placering, men i stedet overvejer hvilke fysiske, sociale og opgaveløsningsmæssige behov, en given person (eksempelvis et barn) har. Ud fra disse overvejelser definerer man, hvilket fællesskab og hvilken pædagogik barnet skal mødes med. Denne inklusionsdefinition kaldes under tiden IC3 og må ikke bruges for radikalt, da fællesskabselementet så står for skade at forsvinde til fordel for individorienterede løsninger. I denne tænkning kan der godt være tale om "inklusion" i et mindre, specialpædagogisk fællesskab, så længe rammerne er afstemt med barnets behov. Oplevelse af tilhør i et overordnet fællesskab er dog central.\nJeg ser pt. en ønsket bevægelse fra den traditionelle til den kvalitative inklusionsform. I praksis strander processen dog ofte ved den administrative, for kvalitet er jo pokkers dyrt og tager tid. Nogle steder lykkes processen, heldigvis, hvilket jeg er glad for. Men de steder, hvor processen ikke lykkes, er der tale om alvorlige, menneskelige tragedier.\nOctober 13, 2016 / Rasmus Alenkær/


Bæredygtighed i Origin Green skaber interesse hos svenskere og WFF – irishmeat.dk\nBord Bia og WWF afholdt et fælles seminar på den irske ambassade i Stockholm 15. juni 2016. Formålet med seminaret var at orientere omkring bæredygtighed i fødevareproduktionen i Irland, som er samlet i programmet Origin Green. Seminaret blev introduceret af den irske ambassadør i Sverige Orla O Hanrahan.\nOver 30 interesserede var mødt frem for at høre om baggrunden for Origin Green af Padraig Brennan, Director of Markets fra Bord Bia, samt ikke mindst erfaringer fra Anne Richert fra WWF Sverige, som netop har besøgt Irland for at opleve, hvordan bæredygtighedprogrammet Origin Green bliver rullet ud i hele Irlands fødevareproduktion.\nHerefter var der diskussion med mange spørgsmål og indlæg fra deltagerne om, hvordan Sverige kunne lære af dette bæredygtighedprogram samt vigtigheden af at udbrede kendskabet til større bæredygtighed i fødevareproduktion verden over.\nDen irske ambassadør i Sverige Padraig Brennan byder velkommen til seminar omkring bæredygtighed i fødevareproduktion og Origin Green. Seminaret var et fælles arrangement mellem Bord Bia og WWF Sverige.\nFra venstre til højre: Ambassadør Colm O Flionn fra Embassy of Ireland Finland, Anna Richert fra WWF Sverige, Padraig Brennan fra Bord Bia, Ambassadør Orla O’Hanrahan fra Embassy of Ireland Sweden, Rosann Dawson fra ABP Ireland og Linda Madigan fra Bord Bia Nordics.


Genbrug herning – Færdigsyede gardiner bilka\nBesøg butikken hjemmeside . Kirkens Korshærs arbejde for socialt udsatte og nødstedte er afhængigt af indsamlede penge. Mange af de midler vi får i økonomisk støtte fra medmennesker forgår ved at der bliver doneret og handlet i vores frivilligt drevne genbrugsbutikker. Vi elsker genbrug i Herning ! I august går frivillige og håndværkere i . Genbrugsbutikker i Herning.\nOverskuddet går til Blå Kors Danmarks hjælpearbejde for udsatte børn og voksne i Danmark. Endelig kom konceptet her til Herning ! Information: – Gratis parkering lige foran butikken. Her kan du se, hvornår der er åbent og lukket på vores genbrugspladser.\nDette er hjemmesiden for Affald og genbrug i Herning Kommune. IGEN-butikken i Herning flyttede til Nørregade den 1. I butikken finder du et stort udvalg. De vil give dig den bedste betjening, og du vil opleve butikken som et .\nPlus Midtjylland driver en genbrugsbutik i Herning , hvor fokus er mærketøj til billige priser. Kun det bedste tøj bliver sat til salg. Maibom antik og genbrug Onsdag til fredag 11. Slip for bøvlet ved privat salg – lej en stan sæt dine ting op med prismærker – så klarer vi salget for dig og sætter pengene ind på din konto – helt automagisk.\nBOOK STAND HERVI PASSER BUTIKKEN. I Region Midt er der en række af Indre Missions genbrugsbutikker, kaldet IM- genbrug. De er et besøg værd og byder på et meget bredt vareudvalg i tøj, ting, møbler, bøger, porcelæn og. Oversigt over IM-genbrug i Region Midt.\nVelkommen til et bæredygtigt køb og en god snak. Din lokale IM- genbrug har altid gode tilbud på billige møbler, smart tøj og populære bøger. På kortet kan du se hvor vi har vores genbrugsbutikker placeret.\nKlik på den blå markering for at få oplysninger om adresse, åbningstider mv. Du kan også se en oversigt . Afdelingsleder Birger Strandby Ernst fortæller om opgaver i afdelingen Genrug og Affald. Gode, brugte bøger i Herning i byens førende antikvariat.\nSiden er under udarbejdelse! Varerne sendes gerne, men vi er også behjælpelig med fragt.\nWe offer wholesale of danish . Bliddal-classic are open by appointment.


Internationale spiludbydere vil gøre entre på det svenske marked\nÆndrede vilkår lokker spiludbydere til det svenske marked\naf William Jensen, 6 August 2018\nSverige har længe sigtet efter at ændre spiludbydernes vilkår på markedet, og det ser nu ud til at blive en realitet. Efter de svenske myndigheder meldte ud, at man ville ændre reglerne på det svenske marked, er interessen for at starte betting-virksomhed i Sverige steget betragteligt.\nIdet muligheden for at søge om spilletilladelser starter 1. august i år, er der rift om at være solidt funderet på markedet, når de nye regler træder i kraft pr. 1. januar 2019.\nPotentielle ansøgere skal være hurtige\nDen svenske spillemyndighed, Lotteriinspektionen, har tidligere meldt ud, at spiludbydere skulle hurtigt ud af startbåsen, hvis de skulle være sikre på at have en gyldig spilletilladelse ved åbningsdatoen. Myndigheden oplyste yderligere, at man ikke kunne garantere en spilletilladelse, hvis ansøgningen kom senere på året. Det hænger sammen med de strenge krav til ansøgningen. Den 14 sider lange ansøgning skal udfyldes på svensk, og man vil kun overveje spiludbydere, som har den nødvendige kendskab, erfaring og organisation påkrævet til at operere i branchen i henhold til de gældende love og regulativer.\nStor interesse hos udenlandske virksomheder\nDen kommende regulering af det svenske spillemarked har vækket interessen hos de internationale udbydere. Den svenske fondsbørs, også kaldet Nasdaq Stockholm, forventer omkring 100 nye virksomheder på børsen i år, hvis markedet ellers vil tillade et så stort antal. Af disse omtrent 100 virksomheder, skulle mellem 10 til 15 pct. være udenlandske aktører, som ikke hidtil har været at finde på de nordiske markeder. Omkring 30 procent af de nyankomne udenlandske virksomheder vil have en relation til det svenske spillemarked.\n”Vi oplever mere og mere international interesse”, udtalte Senior Vice-President hos Nasdaq Stockholm, Adam Kostyal. ”Hvorvidt dette udvikler sig eller ikke, så ser det positivt ud”, tilføjede han.\nDen svenske fondsbørs har traditionelt set været populær. Store betting-virksomheder som Evolution Gaming, NetEnt og Kindred er også at finde på børsen, og det vækker yderligere interesse hos andre spiludbydere og investorer i branchen.\nFondsbørsen i London har typisk fungeret som den centrale base for internationale spiludbydere. Det ser dog ud til at ændre sig, idet en kommende storm i form af udmeldelse af EU, det såkaldte Brexit, lurer. Interessen for at registrere sig hos Nasdaq Stockholm er derfor steget, og mange af virksomhederne overvejer at gøre byen til deres nye base.\nNye regulativer øger innovationen hos udbydere\nDen statsejede svenske spiludbyder, Svenska Spil, som på mange måder kan sammenlignes med den danske variant, Danske Spil, har allerede meldt ud, at man vil sørge for nye teknologiske løsninger i forbindelse med de nye regler på området. Ny teknologi og bedre indhold til kunderne skal sørge for, at virksomheden står stærkt, når konkurrencen for alvor spidser til i det nye år. Man planlægger bl.a. at tilbyde online casinospil pr. 1. januar 2019, ligesom man også vil tilbyde nye muligheder inden for lotteri, hestevæddeløb og e-sport. Det kræver store ændringer i den organisatoriske struktur, men det stiller også større krav til virksomhedens teknologiske infrastruktur. ”Dette er en enorm investering for Svenska Spel, som vil optage de fleste af vores IT-ressourcer, men sideløbende vil vi gøre vores bedste for at tilbyde en masse nye spil pr. 1. januar”, udtalte Fredrik Wastenson, chef for Svenska Spels’ kategori inden for Sport & Casino.\nAllerede stor tilstedeværelse blandt udenlandske selskaber\nDen svenske spillemyndighed, Lotteriinspektionen, kunne tidligere i 2017 afsløre, at internationale spiludbydere stod for omkring 25 pct. af omsætningen på det svenske spillemarked. Tallene var især bekymrende for statsejede Svenska Spel, som står til at miste store dele af sit monopol på markedet, når de nye regler træder i kraft.\nDe nye krav på området skal gøre det lettere for myndighederne at føre tilsyn med spiludbyderne. De nye regler baserer sig på erfaringer fra andre lande som eksempelvis Danmark. Introduktionen af spilletilladelser skal hjælpe med at kunne regulere udbydernes tilbud, men samtidig også give mulighed for klækkelige bøder eller fængselsstraf, hvis loven bliver overtrådt. Det vil betyde, at den fjerdedel af det svenske marked, som består af internationale udbydere, også skal ansøge om en spilletilladelse – ellers risikerer man at operere ulovligt på det svenske marked pr. 1. januar 2019.\nDet danske spillemarked bliver fremhævet som forbillede


Du er her: Forside Interviews Interviews Børn og unge\nTroen er noget, jeg er vokset ind i\n(Nyt på tværs 2 - 2019)\nFaith Mensah vil vise de unge, at det godt kan være cool at være kristen\nDet er ikke alle migrantkirker, der har svært ved at holde på de unge. I den afrikanske menighed Church on the Rock i Valby er en ny generation parat til at tage over. En af dem er Faith Mensah, der om kort tid afslutter en bachelor i erhvervsøkonomi. Hun er ikke i tvivl om, at migrantmenigheder har noget attraktivt at tilbyde unge, der som hun selv er født og opvokset i Danmark.\nLæs mere: Troen er noget, jeg er vokset ind i\nRødder i to kulturer\nRuth fra Herlev er både etiopier og dansker\nNyt på tværs 1-2013\nTi måneder som volontør i Etiopien blev et vendepunkt for 23-årig københavnsk sygeplejeelev. Som teenager havde Ruth Negash svært ved at finde sin identitet. Var hun dansker eller etiopier? Først da hun befandt sig i det land, hendes forældrene kom fra, fik hun klarhed over, hvem hun er: En etiopier født i Danmark. Over en kop kaffe i køkkenet på fjerde sal på et kollegium på Nørrebro fortæller hun om at vokse op med to kulturer - og hvorfor hun i dag føler sig hjemme i begge kulturer.\nLæs mere: Rødder i to kulturer\nBarn af to verdener\nVolontør på Internationalt Kristent Center i Århus er tidligere asylbarn\n(Nyt på tværs 4-2011)\nSara Basem Yousif er 19 år og student fra Århus Katedralskole. Som kristen assyrer tilhører hun et af Mellemøstens ældste kirkesamfund. Hun er født i Rusland under forældrenes flugt fra Irak kort efter Golfkrigen i 1991. Da hun var knap to år gammel, søgte forældrene asyl i Danmark. Det næste år boede familien på skiftende asylcentre. I 1994 fik de asyl og flyttede til Randers og senere Århus, hvor Sara voksede op sammen med to yngre søstre. I august blev Sara ansat som volontør i Internationalt Kristent Center (IKC) i Århus - Indre Missions tværkulturelle arbejde ud fra missionshuset Stjernen. Her underviser hun udlændinge i dansk, deltager i sprogcafé og laver aktiviteter for børn m.m. - Sara fortæller om at være ung, kristen og barn af to verdener:\nLæs mere: Barn af to verdener\nTværkulturel sommerlejr var feriens højdepunkt for 17-årig congoleser\n(Nyt på tværs nr 3-2007)\nGode ferieoplevelser i det nye land er en vigtig del af integrationsprocessen. Derfor samler kirker og kirkelige organisationer hver sommer flere hundrede danskere og nydanskere til flersprogede sommerlejre og stævner med fokus på den kristne tro, sang og musik, relationsbygning og fælles aktiviteter. Blandt dette års førstegangsdeltagere var en ung congolesisk kvoteflygtning fra Randers, der kom til Danmark i april. I dette interview fortæller Patrick Ivulu om sig selv og hvordan han oplevede de fem dage sammen med godt hundrede andre danskere og nydanskere på Hestlund Efterskole i Midtjylland. Lejren var arrangeret af Luthersk Missionsforening og Indre Mission.\nLæs mere: Alene i Danmark\nOlivia - et asylbarn\n8-årige Olivia er asylbarn på fjerde år\n(Nyt på tværs nr. 1-2007)\nOlivia kan ikke huske, hvordan det er at leve et normalt liv. Måske har livet aldrig været normalt for den 8-årige irakiske pige. Hendes familie er blandt de 3,8 millioner irakere, der har forladt deres hjem på grund af vold, mordtrusler og etnisk udrensning siden den amerikansk-ledede invasion for snart fire år siden. Forud var gået en længere periode med frygt og ustabilitet. For Olivias forældre endte flugten i Danmark, hvor de i dag er blandt de knap 600 irakere, der har fået afslag på asyl. Men på grund af den eskalerende borgerkrig tør de ikke rejse tilbage - og af samme grund kan de ikke udsendes tvangsmæssigt. Derfor bor Olivia og hendes to ældre søskende på fjerde år på et asylcenter.\nLæs mere: Olivia - et asylbarn\nJeg har lært at kæmpe\n23-årige Raisa ventede på opholdstilladelse i fire år\nFra køkkenvinduet i studenterlejligheden på fjerde sal i et af Odenses gamle byhuse er der udsigt til Odense Sygehus. Her får Raisa Hakhverdyan snart sin gang som medicinstuderende. Det har altid været den 23-årige armeniers drøm at læse til læge, men da hendes familie for snart syv år siden måtte flygte fra hjemlandet, blev drømmen sat på standby. Der gik næsten fire år, inden Raisas familie fik opholdstilladelse. Men til trods for flere afslag på asyl holdt Raisa fast ved håbet om en fremtid i Danmark. I dag læser hun medicin på andet semester ved Odense Universitet. - Hun ser over mod sygehuset: Det tager kun fem minutter på cykel, siger hun og smiler.\nLæs mere: Jeg har lært at kæmpe\n23-årige Nargíz bruger sine kreative evner som voluntør i Internationalt Kristent Center\n(Nyt på tværs 4-2006)\nNår Nargíz Galib står ved tavlen og gennemgår det danske talsystem for eleverne i Internationalt Kristent Centers danskundervisning i Bethesda i København, kan man ikke høre, at hun kun selv har gået på sprogskole i fire måneder. Hun retter hurtigt og præcist sine afrikanske og sydamerikanske elevers udtale.\nLæs mere: Komponistens datter\nViolinen giver mig indre ro\n16-årig armenier fra Nærum vandt 1. præmie i musikkonkurrence\n(Nyt på tværs nr. 2-2006)\nPokalerne fra Berlingske Tidendes klassiske musikkonkurrence står i række på bordet i lejligheden i Nærum: 3. præmie i 2003, 2. præmie i 2004 og 2005, og 1. præmie i 2006. Nu har 16-årige Yeghishe Tsaturyan, der til daglig går i 1. g på Nærum Amtsgymnasium, travlt med at øve til Jacob Gades Violinkonkurrence, hvor han sidst på måneden skal dyste med andre af Danmarks unge talentfulde musikere, hvoraf mange ligesom Yeghishe har anden etnisk baggrund end dansk.\nLæs mere: Violinen giver mig indre ro\nIntegrationspris til kristen assyrisk folkeskolelærer fra Århus\nShamiran Benjamin Yousif brænder for at hjælpe unge med anden etnisk baggrund til et godt voksenliv. Som mor til fire teenagere og formand for Kristelig Assyrisk Børne- og Ungdomsforening kender hun bedre end de fleste de unges virkelighed i krydsfeltet mellem to kulturer. I marts modtog den 45-årige irakisk-fødte folkeskolelærer Tværkulturelt Centers integrationspris Årets Krus - Årets Knus 2006 for sin utrættelige indsats for at bygge bro mellem unge nydanskere og det danske samfund - med udgangspunkt i de unges egne ressourcer.\nLæs mere: Invester i de unge\nJeg har aldrig været barn\n18-årige Merna har været på flugt i ti år\n(Nyt på tværs nr. 1-2006)\nI oktober kunne Merna Samir Alhozy fejre 18-års fødselsdag på et sjællandsk asylcenter. Da var det næsten ti år siden, at hun i 1996 forlod hjemlandet Irak sammen med sin mor og to yngre søskende på flugt fra dem, der havde dræbt hendes far. I 2001 kom familien til Danmark og søgte asyl. Men som andre irakiske familier fik de afslag. I dag er Merna og hendes familie overflyttet til Sandholmlejren i Nordsjælland, der fungerer som udsendelsescenter for afviste asylsøgere. Merna sidder på sin seng på familiens værelse i en af de lave træbygninger og fortæller om sit liv og den barndom, hun aldrig har haft.\nLæs mere: Jeg har aldrig været barn\nMin bedste veninde er kristen\nPå mange måder ligner vi hinanden, siger 19-årige Zeinab fra Silkeborg\n(Nyt på tværs nr. 4-2004)\nZeinab og Anna er veninder. Det har de været, siden de mødte hinanden i modtageklassen i Silkeborg for snart fire år siden. I dag går de i samme klasse på byens HF-kursus, læser lektier sammen flere gange om ugen, spiser sammen og overnatter i hinandens hjem. ”Vi er sammen næsten hele tiden,” siger de. Med deres venskab er de med til at aflive myten om, at muslimer og kristne ikke kan være venner. For 19-årige Zeinab er muslim, og 20-årige Anna er kristen.\nLæs mere: Min bedste veninde er kristen\nUng tro - tre interviews\nTre unge interviewes at tale om spørgsmål vedrørende deres tro.\n(Nyt på tværs nr. 2-2004)\nDen første er en 16-årig aserbajdsjaner som mødte kristendommen i Danmark. Den andenvar Eva, der med konfirmationen bekræftede, at hun er kristen. Dentredjeeren19 årgammelimamersøn,der mener,at det at væremuslimer hanslivsstil.\nLæs mere: Ung tro - tre interviews\nIngen hindring for venskab\nForskellig religion - men samme humor\n(Nyt på tværs nr. 2-2003)\nIngen kan være i tvivl om, at de er meget forskellige: Ellis kraftige rødbrune hår hænger løst ned over hendes skuldre, og hun er iført en kort tætsiddende nederdel. Ruhinas hår er helt skjult under et stort sort tørklæde, der falder ned over de løstsiddende bukser og den pakistanske tunika. Ellis forældre kommer fra Sønderjylland. Ruhinas forældre kommer fra Pakistan. Elli er kristen. Ruhina er muslim.\nLæs mere: Ingen hindring for venskab\nEfterskoleliv - også for irakere\n16-årige Mourin trives på kristen efterskole i Vestjylland\nDa Aulum kommune sidste år foreslog Sada Butros Sada (36) og Sundus Hermiz (35) at sende deres ældste datter Mourin på efterskole, var svaret et klart nej. Sada var kommet til Danmark som flygtning fra Irak i 1999. Året efter kom hans kone herop fra Jordan med familiens fem børn. Da havde familien været adskilt i knap et år. De havde aldrig hørt om efterskoler og havde meget svært ved at forestille sig, at familien endnu en gang skulle adskilles.\nLæs mere: Efterskoleliv - også for irakere\nReligionsdialog er ikke forbeholdt voksne, siger tværkulturel ungdomskonsulent\n(Nyt på tværs nr. 3-2002)\nTeendialogdage om fordomme og aktivt medborgerskab for unge muslimer og kristne. Klubeftermiddage for muslimske børn i skoleferierne. Morgensamlinger med bibelfortællinger og religionstimer med præsentation af kristendommen for børn, der har en anden religion. Det er blot nogle af de ting, der fylder i tværkulturel ungdomskonsulent Andrew Smiths elektroniske kalender. De sidste syv år har den 36-årige englænder, der er ansat af den kristne NGO Scripture Union, været en hyppig gæstelærer på multietniske skoler i den midtengelske by Birmingham, der er kendt for sine tolv moskéer.\n"Hvordan genkender muslimske piger hinanden, når I er helt tildækkede?" spurgte en kristen teenager nysgerrigt. Den muslimske pige svarede uden tøven: "På øjnene selvfølgelig!"\nLæs mere: Lad de unge komme til\nTvillingerne fra Bagdad\nI Danmark har vi kun vores familie og vores Gud, siger Rafah og Zainab\nDe ligner ikke krigsbørn. Men de har levet med krig, raketangreb og FN-sanktioner det meste af deres barndom. De to kønne 17-årige tvillinger fra Kettinge på Lolland er irakiske muslimer og fortæller hurtigt, livligt og engageret på nuanceret dansk om tanker, holdninger, tro og fremtidsdrømme. Man kan ikke høre, at det er mindre end halvandet år siden, at de hørte dansk for første gang.\nLæs mere: Tvillingerne fra Bagdad\nMan lærer at være sig selv\nDansk/ugandesisk søskendepar fortæller om at være ung mellem to kulturer\nDe er fremtidens brobyggere. Selv siger de, at de aldrig bliver hundrede procent danskere. Omgivelserne vil altid minde dem om, at de også er noget andet. Samtidig ved de godt, at de heller ikke hører til i forældrenes hjemlande. Dertil er de for danske. - I dette interview fortæller et dansk-ugandesisk søskendepar fra Dianalund om at vokse op mellem to kulturer og kunne se ting fra flere sider.\nLæs mere: Man lærer at være sig selv\nMarlin er kristen assyrer og barn af to krige\n(Nyt på tværs 4-2000)\nUmiddelbart kan man ikke se det på hende - krigens fingeraftryk. 19-årige Marlin Oraha fra Hasle ved Århus er en charmerende og moderigtigt klædt pige, der taler dansk i rivende tempo med kun en antydning af accent. Marlin er kristen assyrer og kom til Danmark som FN-kvoteflygtning fra en flygtningelejr i Tyrkiet for otte år siden sammen med sin familie. I dag er hun i gang med en uddannelse som modedesigner og udstråler livsmod og viljefasthed. Hun er på vej mod det mål, hun har haft, siden hun som lille pige designede tøj og kjoler til sine dukker i Bagdad. Men vejen til designerskolen i en dansk provinsby har været lang. To krige har sat deres fingeraftryk på hendes sjæl. - Marlin fortæller:\nLæs mere: Krigens fingeraftryk\nFra Saigon til Vollsmose\nInterview med 25-årige Quang Van Lam, der kom til Danmark for syv år siden\n(Nyt på tværs nr. 2-2000)\n"Det er i Vollsmose - men den pæne del," siger taxachaufføren på Banegårdspladsen i Odense, da hun hører adressen. Der er da også masser af grønne træer og luft mellem de firetages andelsblokke i Granhaven i Vollsmose, hvor alt denne solvarme forårssøndag ånder fred og fordragelighed. Kun et par sorthårede drenge, der leger med marmorkugler på den brede trappe op til boligblokkene, forstyrrer stilheden med deres ivrige råb.\nLæs mere: Fra Saigon til Vollsmose


Overnatning i Miami South Beach - Rejsetip Miami\nØnsker I at bo centralt i Miami men foretrækker samtidig et forholdsvis roligt område i gå afstand fra South Beach Art Deco område, så vil jeg foreslå det 3-stjernede Red South Beach Hotel på Collins Avenue.\nHer er ikke samme støj fra diverse restauranter og barer, som når I bor lige i centrum af Miami South Beach og alligevel er der kun ca. 10-15 minutters gang der til.\nHotellet, Red South Beach, er standardmæssigt et almindeligt 3 stjernet hotel. Hotellet gør meget ud af at leve op til sit navn og er dekoreret med rødt og hvidt hele hotellet igennem.\nPå dette hotel betales, som på så mange andre hoteller i Miami, turist afgift, som i december 2012 var på USD 11,- pr. nat pr. værelse. Turistafgiften dækker håndklæder til at tage med til stranden samt fri wifi adgang.\nPå hotellet er et lille fitness rum med nogle forskellige maskiner og udendørs swimmingpool.\nVærelserne har en god størrelse med et pænt badeværelse. Da jeg boede på hotellet i december 2012 var der køleskab, mikroovn og kaffemaskine i værelset.\nDer er morgenmads restaurant og bar på hotellet.


Skibsfart » Norden udvider global rækkevidde\nNorden udvider global rækkevidde\nMandag 4. december 2017 kl: 13:15\nRederiet Norden åbner nyt kontor i Vancouver og udviser sin globale rækkevidde. Åbningen af kontoret i Canada markerer det seneste skridt i Nordens bestræbelser på at rykke tættere på kunderne, skriver selskabet i en pressemeddelelse.\nNorden har de seneste år øget sine aktiviteter på det nordamerikanske marked og som en del af ambitionen om at øge aktiviteten i Nordens Dry Operator-forretning, har selskabet identificeret potentiale til at gøre mere forretning.\nDen nye og forstærkede tilstedeværelse på vestkysten af Nordamerika vil styrke rederiets mulighed for at tilbyde transport til og fra de amerikanske kontinenter og fra Nordamerika til Asien samt øge Nordens konkurrenceevne på ruter langs kysten.\n”Norden har en stærk tilstedeværelse med mange havnekald på vestkysten af Nordamerika. Vi forventer, at vi med det nye kontor vil være i stand til at tilbyde endnu bedre service til eksisterende kunder samt skabe nye relationer. Kontoret vil være bemandet med både operationel og kommerciel ekspertise og dermed skabe umiddelbar værdi til vores forretningsforbindelser, hvoraf der er flere vi allerede har etableret flerårigt forretningssamarbejde med. Kontoret vil også styrke den voksende Amerika/Asien-aktivitet og passer godt ind som bindeled mellem vores 3 kontorer i Asien og vores nu 4 kontorer på de amerikanske kontinenter – vi bruger vores størrelse i kombination med nærhed til kunderne til at skabe, opfange og tilbyde værdi,” siger lederen af Nordens Dry Operator, Christian Vinther Christensen.\nNorden har hovedkontor i Danmark og kontorer i Annapolis, Rio de Janeiro, Santiago, Melbourne, Shanghai, Singapore og Mumbai. Det nye kontor er således rederiets 9. kontor.\nKontoret åbner i begyndelsen af januar og vil blive ledet af Mark LaFrankie, der kommer med mere end 20 års erfaring med shipping og kundeservice fra selskabets kontor i Annapolis.


Nu skal der læses og bages – Fru Slott på tredje\ngive away, kageforme, tidsskrifter\n11 thoughts on “Nu skal der læses og bages”\nDet var da ikke en haj, det var en torsk!\n13. december 2011 kl. 22:05\nOk måske torsk. Det er i hvert fald en fisk.\n13. december 2011 kl. 22:41\nTillykke med dine give away gaver – det er rigtig fine gaver 🙂\nDejligt med små overraskelser her i december. Lyder også som nogle skønne dejlige gaver lige til at gå igang med at nyde her i december..\nTillykke med give away gaverne…….og tror sørme da du nu kan føje landliggerens til også ;o) 3 stk på en uge – det regner med julegaver :o)\nJa, det er da virkelig gavetid. Mig der ellers aldrig vinder noget. Det er helt utroligt 😀\n14. december 2011 kl. 18:07\nKære Ina, du er i det heldige hjørne med de skønne gevinster, har du husket at spille med om alle de millioner der trækkes i aften?\nHyg dig hilsen Lisbeth\n14. december 2011 kl. 20:20\nJeg er ellers ikke lotto-spiller. Fornuften siger jo, at det er ren tilsætning, men måske skulle jeg have gjort det i dag 😉\nJeg håber du har købt en kupon til onsdags lotto, for du bor lige nu under en heldig stjerne. Du har sørme også vundet min give away :-). E-mail mig din postadresse og jeg sender pakken.\n14. december 2011 kl. 20:48\nJa, det er helt utroligt. Men lotto nåede jeg ikke, men måske skulle jeg prøve på lørdag. Jeg har lige skrevet på din blog om de super fine gaver, som jeg er rigtig glad for. sender mail om lidt 😀\n18. december 2011 kl. 21:01\njeg kan se, at jeg ikke var den eneste, der spurgte, om du havde spillet Lotto – ha, ha. Ret vildt at vinde 3 giveaways på én uge :-)))\nJeg er glad for, at du kunne bruge gaven.


Rapport for Redesign af virksomheden Feelgood Bakery - PDF\nDownload "Rapport for Redesign af virksomheden Feelgood Bakery"\nAgnete Dorte Andersen\n1 Rapport for Redesign af virksomheden Feelgood Bakery Gruppenavn: Bagedysten Medlemmer: Jens V. Hartfelt, Daniella Munck, Natalie K. Frandsen, Sara J. Klausen Link: brugernavn: keammd kode: kode2015\n2 Analyse Hvad formoder du, at afsenderen vil? osv. Hvem er afsenderen? De vil sælge glutenfrit brød og mel. Afsenderen er Feelgood Bakery på Prs Charlottes Gade i Kbh N. Hvem er målgruppen? kvinder, glutenallergikere, sundhedstrend, lækkersultne, unge kvinder der ønsker at være sunde, modne karrierekvinder, familier med glutenallergikere Hvad er afsenderens budskab? At sælge hjemmebagt brød rustikt Fokus på sundhed og hvordan kroppen reagerer på forskellige madvarer Hygge med sundt mel imens det er lækkert Hvilken effekt ønsker afsenderen at opnå? Personligt, hyggeligt, hjemligt Hvad kan du forestille dig, at afsenderen ønsker, at målgruppen skal tænke om afsenderen? Et trygt bageri med fokus på fællesskab, men en anelse til den liberale side. Farver Er der brugt en overskuelig farvepalette? Nej. Farvepaletten virker tilfældig og usammenhængende pink, lime, blå og grøn til tekst og brødets farver til baggrund. Og i så fald hvilke kontraster og harmonier er der i farverne? sort/hvid kontrast til brødtekst. Komplementær kontrast til links grøn og pink. Komplementær kontrast, Lys/mørke kontrast, Monokromatiske farver Treklangs farver osv. Understøtter brug af farverne hierarkiet og sidens indhold? Der er ikke anvendt farvekontrast til at understøtte sidens indhold eller til at skabe overblik på siden. Der er forsøgt brug af komplementær kontrast til navigationen. Er det funktionelle behov opfyldt? Nej. For mange menuer, for meget information og få lidt hierarki og struktur. Links er svære at ramme Det er svært at gennemskue hvad der er links og hvad der er info 1\n3 Kan du se, hvad der er links, overskrifter etc. Er behovet for relevans opfyldt? Der er en overrepræsentation af link og undersider. Flere af siderne kunne sammenlægges for større overskuelighed. Farven på links (både i hover, active og neutral) er svære at se mod baggrunden. Er fotos, illustrationer, grafik etc. relevant i forhold til sidens indhold og funktion? Fx farvernes medbetydning, typografiens medbetydning osv. Fotos er brugt helt fint i overensstemmelse med farver, komposition og ensartethed. Logoet er det eneste grafik der er anvendt på hjemmesiden. Farve valget i logoet er underligt til formålet. Den blå farver giver forkerte associationer og cirklerne giver et indtryk af noget kemi/svampe relateret. Den indrammende ring er utydelig. Thumbnail versionen er mislykket og ligner en regnvejrssky. Banner Versionen er også mislykket. Typografi Hvor er der brugt display skrift, brødtekst og konsultativ tekst? Display/overskrift: Display / Courier Brødtekst: Serif / Times New ala Side links: Serif / Times New ala Navigations links: Sans serif / Arial eller Helvetica Hvor mange forskellige skrifter er brugt? 3 der I hvilke klassificering grupper tilhører disse skrifter? Sans serif fonten til links er grotesk Serif fonten til brødtekst og underoverskrift er en slab serif Fonten til logo font/display er display. Følger tekstopsætningen konventionerne? Er brødteksten fx let at læse, er der for lange linjer osv. Passer valget af skrift til sidens budskab og indhold? Links er ret små og svære at læse. Brødtekst på artikelsider er fint opsat med ok margen, ok linjeafstand og ok formatering. Overskriften er tydelig at adskille og let at læse. Identificer kontraster og gestaltlove, hvilke er brugt hvor? Det virker ikke til at der er brugt nogle kontraster eller gestaltlove. Links, overskrifter og menupunkter flyder sammen med undtagelse af sort/hvid kontrast for større læsbarhed. 2\n4 Er der gjort brug af det gyldne snit, white space, grid? Siden gør brug af et 3 spaltet grid. Der er white space på begge sider af indholdet og indholdets max bredde er forholdsvis lille. Kan du identificere følgende kompositoriske elementer på sitet? Dynamiske, statisk, harmonisk, symmetrisk/asymmetrisk osv. Stjerne komposition, L komposition, cirkelkomposition osv. Symmetrisk komposition, diagonal komposition Er hierarkiet mellem elementerne på siden overskuelige? Nej Fortæller brug af kompositoriske virkemidler noget i forhold til budskabet? At hjemmesiden er hjemmelavet ligesom brødet Engagerer siden emotionelt? Både og. I en kombi af medfølelse og hygge. Billederne er med til at tilføje en smule af stemningen. Får siden overbevist sine brugere? Siden får ikke helt overbevist sine brugere. Man får indtrykket af at butikken ikke er helt etableret. Understøtter de visuelle virkemidler budskabet overbevisende? Billederne gør, men opsætningen er ikke så hyggelig og ikke alle billeder er af lige god kvalitet. Er stil og udtryk velvalgt i forhold til målgruppe og budskab? Lidt for standard, kedeligt og intetsigende. Nogenlunde passende i forhold til at være en nystartet virksomhed. Site arkitektur 3\n5 Egne idéer lave et live facebook feed (testimonials) for at fremme fællesskabsoplevelsen og give brugeren incitament til at se de ting andre synes godt om. nyt logo Fjerne undersider og overflødige menupunkter Nuværende links/sider Home Butik Webshop Melmix og mel opskrifter Spørgsmål & svar Testimonials Om Feelgood Bakery Kontakt Nuværende links/sider Webshop Produkter Opskrifter Om os Butik/Kontakt/åbningstider/Spørgsmål & svar Testimonials erstattes af facebookfeed i siden 4\n6 Koncept og idé Moodboard 5\n8 Wireframes 7\n9 Styleguide 8\n10 Mockups 9\n11 Layoutdiagrammer 10\n12 Beskrivelse af test og testresultater Her sammenligner vi vores testresultater med gruppe 5 som har testet vores side. Gruppe 19 (os selv) Beskrivelse af problem Hvilken heuristik? Link til siden hvor problemet findes Kategori (alvorsgrad) Forslag til løsning Hvor lang tid vil det tage at løse? mangler burger menu på smartphone version Status synlighed. alle sider 3 lav det 1 2 timer interaktivitet er ikke tydelig nok på mobil version Status synlighed. alle sider 3 ændre farve på links i mobilversion for at gøre dem mere synlige halv time mangler fag ikon på fane Manglende navne på ejere Status synlighed. Status synlighed. 0 lav det 20 min. om os 1 lav en footer i bunden 10 min. De fleste af vores egne problemer, er mest synlighedsproblemer (synes vi selv). Vi har prøvet at teste, hvordan man nemt kommer rundt på vores side og hvordan synligheden er for de forskellige ting. Vi har valgt at implementere en burgermenu til mobilversionen, da vi synes, det er en stor hjælp for navigationen på en lille skærm samtidig med, at det ikke gør siden for rodet og sammenpresset ved at have en navigationsbar. Udover det, har vi valgt at ændre farven på vores links i mobil versionen. Vi synes ikke, at interaktiviteten er tydelig nok i forhold til desktopversionen, hvor vi har farveskift som hover effekt. Vi har også indsat et fag ikon på fanebladet, som udelukkende er for synets skyld. Det er ikke vigtigt for selve brugen af hjemmesiden, men det giver en god finish og er lækkert for øjet at kigge på. 11\n13 Gruppe 5 om vores side: Nr. Svar Problemer Forslag til løsning Hvor lang tid vil det tage at løse? 1 Melside Alt for meget tekst Afkort teksten 15 30min 2 På sidste side om os Om os og kontakt burde være 2 forskellige menupunkter 3 Ind under mel tryk SHOP HER Vanskeligt at vide, at mel er webshoppen, da der ikke er nogen tilhørende stor overskrift Lav flere menupunkter Lav tydelig overskrift over, hvad der er webshop og hvad der er opskrifter Hvad kan købes? 20 30min 15min Vi er næsten enige, med det som Gruppe 5 er kommet frem til, ang vores hjemmeside, vi har lyttet til dem og har derfor valgt og lave nogle ændringerne. Vi har laver vores overskrifter om på de forskellige sider, da man før let kunne overse dem, derfor har vi valgt at sætte overskrifterne i øverste venstre hjørne. Gruppe 5 satte fokus på, at de syntes det var meget tekst på vores Mel side, og at det var lidt tørt at komme igennem, vi har lyttet til dem og tænkt over, hvordan vi kan forbedre det, men det er en lidt større proces at ændre i det, så derfor har vi valgt at lade teksten stå som den er. Vi har sat et ekstra menupunkt ind som er Kontakt, der førhen lå under menupunktet Om os, da man skulle scrolle langt ned på siden for at nå til kontaktoplysningerne. Desuden har vi også tilføjet menupunktet Webshop da den før var slået sammen med siden Mel. 12\n14 Refleksion: Vi har valgt at tage virksomheden Feelgood bakery og lave et redesign til deres hjemmeside. Vi har lavet en one pager som skulle give et mere overskueligt look. Vi ville gerne bibeholde den hjemlige og hyggelige stemning, og har derfor valgt at bruge farver i varme, brune nuancer for dels at fremhæve stemningen, men også for at give associationer til brød. Vi har også videreført deres pink hover effekt fordi, det er et meget markant element i deres nuværende hjemmeside. Ved mere end 2 3 elementer vises der kun et udvalg i vores layoutdiagrammer. Deres brand er hjemligt, da man kan se de selv har taget billeder af deres produkter med deres telefon eller Kamera. Vi har derfor valgt at bibeholde den del af hjemmesiden ved at genbruge deres egne billeder, som er meget autentiske. Vores proces : Vi har været enig det meste af vejen, vi har haft de samme ideer om designet, men vi har ikke været helt enig i fonten og farverne, derfor kom vi med et forslag som ramte alles smag og som fungerede for designet. 13


Søg efter hotel i Romanet\nVilla Prescilla...Værelsespris per nat fra DKK 12.558Les lavandes...Værelsespris per nat fra Flere områder i Saint-Saturnin-les-Apt\nRomanet er det perfekte sted at opleve Saint-Saturnin-les-Apts fascinerende, kulturelle seværdigheder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Romanet har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Agoda.com gør det let at finde gode tilbud. Du kan bl.a. finde billige hotelværelser i Romanet eller ethvert andet område i Saint-Saturnin-les-Apt. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast blot dine rejsedatoer og du vil få adgang alle de bedste hoteltilbud i Romanet.\nUdvalgte hoteller i Romanet, Saint-Saturnin-les-Apt Populært valg!\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Villa Prescilla et fantastisk...\nHoteller i Romanet: Les lavandes


Lakrids er kommet i selskab med tyrepenis på museum for verdens klammeste mad | Udland | DR\nLakrids er kommet i selskab med tyrepenis på museum for verdens klammeste mad\nI dag åbner Disgusting Food Museum i Sverige - og det er ikke for folk med sarte smagsløg.\nI Kina spises tyrepenis på grund af dens påståede helbredsmæssige fordele og afrodisiske egenskaber. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nVar det noget med et stykke kogt tyrepenis? Stegt marsvin, måske? Eller hvad med en håndfuld saltlakrids?\nNu kan du få lov til at dufte, røre og smage alle tre ting i Malmø, Sverige. Her åbner Disgusting Food Museum (Ulækker mad-museet, red.) nemlig i dag, 1. november.\nManden bag det temmelig anderledes museum er den svenske psykolog og museumskurator Samuel West.\nDet, vi synes er ulækkert, er noget vi lærer - det er rent kulturelt.\nSamuel West, psykolog og museumskurator\nHans mål er at udfordre vores opfattelse af, hvad der er lækker og ulækker mad.\nFor mens en bestemt fødevare eller ret kan betragtes som en ypperlig delikatesse i én del af verden, kan den præcis samme madvare nemlig blive anset som direkte klam i en anden del af verden.\nOg vores opfattelse af, hvad der er lækkert eller ulækkert, er helt og holdent kulturelt bestemt, mener West.\n- Det, som vi synes er ulækkert, er noget vi lærer - det er rent kulturelt, siger han til det amerikanske medie CNN.\nEn hård siciliansk ost får lov at fordærve, så maddikker kan blødgøre dens smag. Ifølge CNN er osten ulovlig i EU. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nDen sydøstasiatiske durian-frugt bliver betragtet som verdens mest ildelugtende frugt. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nMens mange svenskere og danskere elsker at mæske sig i saltlakrids, betrages det sorte slik som direkte ulækkert de fleste andre steder i verden, siger Samuel West til CNN. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nDet er nok de færreste danskere, der har lyst til at sætte tænderne i stegt marsvin, men det er faktisk en delikatesse i Peru, hvor det bliver spist under navnet 'cuy'. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nMuseet skal på turné\nFor at bevise sin påstand har han udstillet delikatesser fra forskellige dele af verden på museet, der er beliggende i Slagthuset, få minutter fra Malmø togstation.\nOg mens det nok vil behage de færreste danske smagsløg at sætte tænderne i stegt marsvin fra Peru eller ormeinficeret ost fra Sicilien, så er vi her til lands generelt glade for saltlakrids.\nDet salte slik er til gengæld noget, som de fleste andre steder i verden anses for direkte ulækkert på grund af den salte, salmiakagtige smag.\nFlagermusesuppe spises i Guam. Flagermusen lugter stærkt af urin, når den tilberedes, men dens kød beskrives som sødligt og med en smag lignende kylling. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nVar det noget med et stykke Jell-O-budding? Den blævrende dessert findes på millioner af borde, når der er Thanksgiving i USA, men det er nok de færreste uden for landets grænser, der har lyst til at spise gelédesserten. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nMan kan både smage, lugte og føle på madvarerne på Disgusting Food Museum. Med tiden er det meningen at museet - og dets madvarer - skal på turné til andre byer. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\n- Hvis du giver root beer til en svensker, ville han spytte den ud og sige, at den smager som tandpasta, siger museumskurator Samuel West om den populære amerikanske drik. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nKrydrede kaninhoveder spises som en delikatesse i den kinesiske provins Sichuan. (Foto: Anja Barte Telin © Disgusting Food Museum)\nDet er planen, at museet - og dets madvarer - om tre måneders tid skal bringes til andre byer, fortæller Samuel West.\nHan håber at kunne hjælpe folk til at være mere kritiske i deres tænkning omkring mad.\n- Vi identificerer os stærkt kulturelt med det, vi spiser. Hvis du spørger folk, om de vil spise en bille, siger de: 'Det er ulækkert'. Det er udfordringen. Men måske kan jeg få dem til at genoverveje (deres tænkning om mad, red.) siger han til CNN.\nDet vides endnu ikke om museet - inklusiv madvarer - tager turen over Øresundsbroen til København eller andre danske byer.


Diverse ophæng - Ophængssystemer - Vivara\nVarer i indkøbskurv Nyheder Butik Seneste katalog Underholdning Hjælp Du er her Vivara » ... » Ophængssystemer » Diverse ophæng\tSØG Udvidet søgning VIVARA ONLINE SHOP\nVivara fuglefoder Fodringssystemer Ophængssystemer Avanceret pælesystem\nRedekasser & tilbehør Planter & haveredskaber Havens Pattedyr Insekter & Amfibier Vand Vivara Kids Postkort / Krus / Canvas Træudskårne fugle Champignons Kikkerter / Udeliv Diverse artikler Tilbudspakker Bøger Gave ideer Til dig eller en du kender\nDiverse ophæng\tHYRDESTAVE\nEn ekstra lang hyrdestav som er specialfremstillet til Conqueror automatserie. Staven er ekstra robust og forstærket, så den kan bære vægten af disse store automater. Hyrdestaven her kan også justeres i længden og varieres imellem 110 og 180 cm (ekskl. trefoden på 30 cm).\nApollo automaterne passer ikke på.\nDen moderne udføring, af den ellers så dekorative ophængskrog. Stilen er gjort mere lige, sølvfarvet og den er blevet en tand større.\nFoderbrættet ”Auckland” er et lille, pynteligt foderbræt til løst foder – og mere! Takket være de medfølgende skruer kan foderbrættet uden problemer fastgøres til et hegn, en mur eller en anden lodret flade. Og så kan man hænge foder- eller jordnøddesøjler på de to knager på undersiden af foderbrættet, eller måske en stor mejsekugle eller andet godt og fedt til den kolde tid. Foderbrættet leveres i enkeltdele, men der medfølger en letforståelig anvisning til, hvordan det samles.\n23,5 x 26 x 18,5 cm


Er jeg oversensitiv? | Cyberhus.dk\nForside » Brevkasse » Er jeg oversensitiv?\nMåske har jeg postet mit spørgsmål forkert, men nu forsøger jeg. Jeg oplever meget tit i hverdagen forskellige former for forhindringer. Jeg bliver let påvirket af stemninger, bliver let påvirket af dårlige oplevelser, bliver påvirket af vejret (hvis det f.eks. er dårligt, men også hvis det er godt) bekymrer mig rigtig meget, tænker rigtig meget.. Og har jeg f.eks. oplevet noget ubehageligt i klassen med en bestemt lærer, kan jeg sommetider få kvalme når jeg kommer i samme situation igen. Min krop reagerer meget sammen med mit hoved, og det kan sommetider være en plage i sig selv... Jeg har også prøvet at blive stillet et spørgsmål som "ramte mig" så hårdt, at jeg måtte løbe ud til en vask fordi jeg følte at jeg skulle kaste op, dog uden det skete. Bare denne her meget stærke fornemmelse af at skulle kaste op. Jeg oplever dog også at når jeg er glad, bliver jeg så glad at jeg næsten får lyst til at råbe. Hvis jeg er rigtig trist, kan det vende som på en tallerken hvis solen skinner og der er blå himmel og frostklar luft.. Jeg føler at jeg tænker rigtig meget over tingene og min tilværelse.. mere end mine klassekammerater umiddelbart gør. Kan jeg være oversensitiv?\nHvor er det en fin beskrivelse af dig selv. Jeg synes du er utrolig velformuleret og beskriver dine karaktertræk meget præcist, sådan at jeg let kan forstå hvad du mener og hvordan jeg tror, at du har det.\nDu undrer dig over, at du let påvirkes af stemninger, bekymrer dig meget og at du tænker meget over tingene - måske er der noget galt med dig?\nDet er der næppe, for du er sikkert bare særlig sensitiv, ligesom de ca. 20 procent af jordens befolkning, der har det ligesom dig. Nervesystemet hos særligt sensitive er gearet til at opfatte finere nuancer og påvirkninger end andre. Du får lettere nok af indtryk og oplevelser, fordi du er særlig sensitiv. Derfor har du sikkert ofte et stort behov for at trække dig tilbage for at få energi igen.\nJeg tror at det er vigtigt, at du har fokus på, at særlig sensitivitet ikke er en sygdom, men et karaktertræk. Du har sikkert flere følelser end andre - ihvertfald flere nuancer i følelserne og det er vigtigt, du husker at acceptere, at de er en del af dig.\nJeg synes du skal prøve at holde af dine følelser, istedet for at se dem som forhindringer. Når du kan rumme dine følelser og acceptere, at det er sådan det er, så kan du trække vejret lidt lettere og livet bliver nemmere. Nogen gange er det nemmere at rumme andres følelser end sine egne.\nDet vigtigste er, at du ikke ser det som en forhindring at du har det sådan, men mere som en styrke. Der er bestemt fordele ved at du oplever ting mere intenst og dybt. Det er en stor gave. Det føles måske ikke sådan ligenu, men senere i dit voksenliv tror jeg, at du vil opleve det som en stor fordel.\nI mellemtiden har jeg nogle råd som du måske kan bruge.\nAf og til er det vigtigt, for sensitive mennesker, at tænke over at sætte grænser. Måske gør du det allerede.\nHvis du altid er sød over for dine forældre, men har lyst til at sige fra en gang imellem, så tag opgøret og oplev, at du sagtens kan klare konflikter.\nSig også fra over for veninderne, når der er noget, du ikke vil være med til. Lad være med at sælge dig selv, fordi du vil være sej. Mærk efter i maven, om det føles rigtigt. Du vil senere være glad for, at du respekterer dine følelser.\nDu er guld værd for dine veninder, fordi du er god til at vise omsorg og sætte dig ind i, hvad de føler. Men lad dig ikke udnytte.\nUndgå at være problemløser for alle andre – der skal også være plads til dig selv. Lad være med kun at lytte, hvis din veninde snakker meget. Snak også selv.\nHåber at du kan bruge mine råd til noget.\nMange hilsner Cheva\nhej. jeg er som sagt en pige på 15 år. jeg er lige fyldt 15. jeg har skrevet her ind før og tak for svaret. jeg har mange problemer der hjemme. jeg har haft anoreksi i 2 år nu. jeg skære i mig selv. har faktisk lige gjort det. jeg er bare træt af at blive ved med alt det her fis. min far døde da...


Stor interesse for Hospice-aften | ThistedPosten.dk\nBirgitte Nielsen,leder af Hospice Vendsyssel i Frederikshavn kommer onsdag 26. februar til Hanstholm Kirkecenter for at fortælle om det at komme på hospice og svare på nogle af de mange spørgsmål som der er om hospice. Arkivfoto: Peter Broen\nD. 21 februar 2020 - kl 14:20\nStor interesse for Hospice-aften\nOnsdag 26. februar kan alle høre mere om det at komme på hospice\nHANSTHOLM: Onsdag 26. februar kan alle høre mere om det at komme på hospice få og måske få svar på nogle af de spørgsmål man har.\nHer kommer lederen af Hospice Vendsyssel, Birgitte Nielsen, til Hanstholm, og fortæller om det tilbud der er til borgere i ”livets sidste fase”.\nArrangør af foredraget er Vågekonerne i Hanstholm, og leder af vågetjenesten Betty Andersen fortæller om stor interesse for hospiceaftenen.\n- Det er noget vi alle tænker meget på: at man skal have det godt i den sidste tid, og at der skal være folk omkring en. Det er noget vi ønsker for alle. Vågekonerne er et tilbud og Hospice er et andet. Og vi ved, at mange ikke ved så meget om hvordan og hvor man kommer på hospice, om det koster noget, og om hvordan med familien - når man kommer på hospice. Må de komme så meget de vil og kan man komme der i en aflastningsperiode? ?Det er nogen af de spørgsmål som vi støder på, fortæller Betty Andersen, der sammen med de øvrige vågekoner har besøgt to hospicer: i Skive og i Hvide Sande.\n- Vi besluttede derfor, at vi ville lave en sådan aften, hvor man kan lytte til Birgitte Nielsen og fortælling om hendes arbejde som leder af Hospice Vendsyssel.\nMan kan stille alle de spørgsmål man måtte have undervejs, fortæller Betty Andersen.\nVågekonerne fra Thisted og Morsø er inviteret.\nDet samme er det palliative team fra Thisted Sygehus med flere.\n- Der er stadig pladser og folk er meget velkomne, fortæller Betty Andersen, der gerne vil have en tilkendegivelse om tilmelding, så man kan have boller nok. For der er kaffe og boller med i arrangementet, som det koster 40 kroner at deltage i.\nMan tilmelder sig til Betty på 40274551 eller hos Meta på 61349731.\nArrangementet: Livet i den sidste fase på Hospice Vendsyssel er onsdag 26. februar kl. 19.00 i Hanstholm Kirkecenter.


De bedste hoteller i Phe i 2018 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Phe, Thailand\nNr. 1 ud af 4 hoteller med bedste værdi for pengene i Phe\nCharming location but highly inefficient staff and poor service\nWho did their photos for their advertising? This place is dire\nNr. 2 ud af 4 hoteller med bedste værdi for pengene i Phe\nLidt dyrt i forhold til kvalitet.\nVærelser var rene og fine, men så heller ikke mere. Poolområdet viste tegn på alder, men ungerne var ligeglade. Maden var ikke den beste, men vi blev ikke syge. Reptionen var behjælpelig med at finde... mere\nNr. 3 ud af 4 hoteller med bedste værdi for pengene i Phe\nKom forbi ved et tilfælde, blev betaget af det første blik vi fik af hotellet. Rolig atmosfære i lobbyen, priser over vores niveau men måtte prøve det. Et hotel med nogle år på bagen, men lækkert... mere\nDejlig fredlig beliggenhed. Smukt, lækkert, men lidt dyrt hotel. Dejlig pool område. mere\nNr. 4 ud af 4 hoteller med bedste værdi for pengene i Phe\nRigtigt dejlige huse/hytter\nRigtigt dejlige boliger af forskellig størrelse, pænt rent nye håndklæder hver dag dejlig morgenbufet, meget venligt personale. Der er en del sten på stranden, bade sko er en fordel, men ingen... mere\nfor introverts, swimmers and couples\nAndre overnatningssteder i nærheden af Phe (26)\n0,3 km fra Phe\n3,1 km fra Phe\nVi er ikke nogen af dem der normalt klager, men det måtte vi denne gang. Vi boet på det hotel i 4 dage, service på værlser er var helt ok, men resturant er under alt kretik morgen mad dårlig det blev... mere\nLækkert vandland for børn\nVi var 2 voksne og 4 mindre børn og havde en rigtig hyggelig dag i vandlandet. Vi har ikke boet på resortet men det så vildt lækkert ud. Det er meget pænt og rent og alt er passet og... mere\nOverdrevet lækkert hotel og meget hjælpsomt og sødt personale. Formidabel og ren strand med lækkert blødt og stenfrit sand. Billederne på hjemmesiden gør det ikke som i virkeligheden. For det er... mere\nMin kæreste og jeg tog en taxa fra Bangkok til Ranog og blev derefter sejlet til Ao Prao - som for mig var Paradis! Et fantastisk ophold på 3 dage i den skønneste bungalow lige ud for stranden... mere\n6,0 km fra Phe\nBesøg af deres restaurant\nVar utrolig skuffet over besøget på ressorters restaurant. Maden kom langt fra samtidig, over en halv time fra hinanden og kyllingen i min mad var rår! Vil helt klart ikke anbefale stedets... mere\nHimmerige på Jord - Rent værelse - utroligt venligt og hjælpsomt personale\nHelt fantastisk personale, som var utroligt hjælpsomme og imødekommende. Beliggenheden er Bounty-agtig og man kan nyde at slappe af på den dejlige strand eller gå over på den anden side af øen... mere\n6,1 km fra Phe\nfantastisk sted til ro\nvi tilbragte nogle skønne dag på Ao Prao Beach og nød rigtig meget den gode service på dette luksus resort. Vi kan fremhæve den fantastiske service som restaurant manager Payab Iamjuy gav os - han... mere\nWonderful place to stay while in Koh Samet\nVi var her sidste år og er nu tilbage. Servicen er perfekt, dejlige værelser, restaurant i top, hvor der serveres alverdens mad som også egner sig til børn. Vi glæder os til at holde jul og nytår... mere\nSidste år blev jeg desværre syg af deres rejer. Men i år var det lækkert og de havde sød betjening. Vi kom til aftensmad og der var travl men fik vores mad efter 15 min. Men da de fleste gæster var... mere\nHar netop været på den skønne ø Koh Samet. Vi bookede Lima Bella Resort i 4 nætter, hjemmefra. Vi synes det så godt ud og lød som et skønt sted at bo. Men det er slet ikke pengene værd! Ligger som... mere\nNot valued for the money\nSuper hyggeligt sted lige til vandet\nVi har boet på Tubtim resort i 4 dage og synes det er et super hyggeligt sted med god service og lille privat strand, væk fra det "cirkus" der ellers kan være omkring koh Sameds strande. Morgenmaden... mere\nHar just afsluttet den traditionsmæssige ferie tur til Asien / Thailand her i januar 2016. Som i januar 2015, blev det også til et besøg på TubTim Resort i 5 dage, igen i år. Opholdet levede til... mere\nBoede to nætter i marts - fik indelukket værelse, hvor hvis vi trak gardiner fra, havde udsigt til grønne alger, naboers slum. Det var konstant fugtigt, ingen rengøring. Det mest sure personale vi... mere\nIkke pengen værd\nBookede 2 superior dobb. værelser. Var i dårlig stand og lugtede indelukket. C9 lugtede ind i mellem af katte urin. Aircon i det ene værelse C10 lugtede parfumeret. Skjolder på væg i værelse og... mere\nHotellets faciliteter og hytten vi boede i var af god standard. Vi boede 2 voksne og 2 børn i hytten. Det fungerede selvom der ikke var meget plads ( hytten er beregnet til 2 personer). Morgenmad ok... mere\nSuper lækkert resort belliggende ved den lille hovedby of strand\nLækre værelser og dejlige poolområder. God restaurant, god morgenmad, rent og lækkert design af værelser og det meste af resortet, specielt den nyere del. Det ligger i gåafstand til den lille lokale... mere\nVi boede i et deluxe premier værelse i 8 nætter og det var et dejligt ophold. Værelset var meget stort og hotellet lever fuldt op til de 4 stjerner. Der er et varieret spisekort i restauranten og... mere\nikke godt, heller ikke denne gang\nPrøvede for nylig at tage et par overnatninger på Malibu Garden Resort, og blev lige så skuffet som sidste gang, elendig service og doven betjening.. morgenmaden er ikke værd at stå op, og værelserne... mere\nNice place for economy class\nNext to beach, cheap and cheerful!\ncomfortable bed and close to the beach\nSå er vi her igen igen stranden Trækker men resortet er der ikke ofret en Bath på det sidste år elle 3 år. Nu da russerne er væk kører de dag trip for Kinesere. Ingen problemer i det de spiser hurtig... mere\nEt hotel der ligger i den ‘pæne ende’ af stranden med gode Beach houses med varmt vand og køleskab. Stranden har mange kinesiske gæster. Der er masser af strandstole og der bliver gjort pænt rent... mere\nVi boede i en de luxe hytte, som er rummelig og komfortabel. Hotellet ligger i et roligt område på øen. Meget fin strand, nok den bedste vi endnu har oplevet i Thailand. Vi ankom i speedbåd, da... mere\nVongdeuan ligger i en af de mindre bugter på Koh Samet, her er derfor væsentlig mere stille end på resortsne nær havnen. Der er dog rig mulighed for at prøve flere forskellige restauranter i bugten... mere\nMs Julia May\n8,2 km fra Phe\nMin bedst bevarede hemmelighed til Rayong's hidden Paradise\nDenne dejlige lille boutique hotel stadig er grunden til, at jeg tager til Rayong. Det sætter på en meget hyggelig og rolig beliggenhed. Stedet er meget afslappet type. Dog vil jeg anbefale værelse... mere\n8,8 km fra Phe\nLangt til 3 stjerner\nGør det ikke !!! Vi skulle bor der 6 nætter, men overlevede kun 1 :-((( ukrudt langs pool-kanten, affald overalt på stranden, boligerne er SÅ forfaldne, beliggenhed 5 km ude på på en øde vej..den 1... mere


» Køb A Skilt online i dag → Se udvalget her - Byiby\nHjem» Køb A Skilt online i dag → Se udvalget her\n» Køb A Skilt online i dag → Se udvalget her\nInternet outlets med a skilt\nInventarland.dk er pt. imellem de største e-firmaer med kontorartikler. Forretningens udvalg rummer omtrent 6500 produkter fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-score på 9 af 10 er et udtryk for utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 727 vurderinger, hvoraf 575 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 4301 mennesker tilhængere af Inventarland.dk, og herpå har netbutikken modtaget 145 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,5 af 5, som ligeledes er aldeles godt.\nEngsig.dk er nu en af de bedste online butikker med kontorartikler. Netbutikkens udvalg består af i omegn af 15000 varer fra forskellige brands. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 8,8 ud af 10 vidner om enorm kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 15 bedømmelser, hvoraf 13 af dem giver topkarakter. På Facebook er 509 personer fans af Engsig.dk, og herpå har forretningen modtaget 5 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 5 ud af 5, hvilket ligeledes er temmelig overlegent.\nAJProdukter.dk er nu iblandt de bedste internet handler med kontorartikler. Deres sortiment favner opimod 6000 produkter fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8 ud af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 42 anmeldelser, hvoraf 31 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1729 personer tilhængere af AJProdukter.dk, og her har virksomheden modtaget 13 evalueringer med en middel vurdering på 4,5 ud af 5, som tillige er ualmindeligt godt.\nLomax.dk er nu imellem de mest populære webbutikker med kontorartikler. Deres sortiment består af ca. 60000 varer fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 giver indtryk af god kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1876 anmeldelser, hvoraf 1450 af dem giver topkarakter. På Facebook er 22288 mennesker tilhængere af Lomax.dk, og herpå har netbutikken modtaget 182 vurderinger med en middel score på 4,4 af 5, hvilket lige så vel er ultra flot.\nDaarbak.dk er i dag en af de største netbutikker med kontorartikler. Firmaets udvalg favner omtrent 40000 produkter fra en række brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 9 af 10 tilkendegiver utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 277 bedømmelser, hvoraf 195 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6348 brugere fans af Daarbak.dk, og her har webbutikken modtaget 13 bedømmelser med en middel score på 4,6 af 5, som ligeledes er super overlegent.\nMasser af forretninger på nettet udlover i dag mange forskellige leveringsmuligheder. En af dem der er mest populær er på nuværende tidspunkt at få leveret til et udleveringssted, som gør det muligt at hente varerne når du har mulighed for det. Leveringstypen er altså rigtig enkel, samt endda derudover den prisbilligste leveringsmetode.\nDu kunne endvidere prøve at vælge at få sendt til din hjemmeadresse eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsformen bliver undertiden en anelse dyrere, men på den anden side særligt hensigtsmæssig. Den mindst kostelige leveringsmodel af a skilt kan ikke benægtes at være selv at hente ordren, som dog forudsætter at du lever nær a skilt internet butikkens arbejdslager.\nFragtperioden kan i nogle tilfælde være vældig afgørende i tilfælde af at du mangler din pakke straks, og herved er det fuldt ud vigtigt at du ser den anslåede leveringsdato på det vedkommende produkt.\nEn masse a skilt e-forretninger giver løfte om levering efter en enkelt hverdag på en lang række produkter, men vær opmærksom på at det stiller krav om at bestillingen realiseres forinden et aftalt klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få a skilt betjent forud for at personalet tager hjem.\nVisse online shops yder levering uden betaling, men ofte kun såfremt man bestiller for et konkret beløb. Alternativt skulle man beslutte sig for den prisbilligste type af levering, som tit – uafhængig om man befinder sig nær Silkeborg, Aabenraa eller Lemvig – vil blive at få fragtfirmaet til at køre pakken til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være usædvanlig hensigtsmæssigt for os alle at finde de bedste priser på a skilt i blandt forskellige internet firmaer i Danmark, og for det har masser af e-forhandlere ikke kunne lade være med at nedskære salgsværdien på mange af deres varer – til babyer og børn, og ligeledes også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde gratis fragt.\nDet kan dog immervæk blive nyttigt at kontrollere nogle få online butikker efter a skilt rabat før du gennemfører din bestilling, således at man er sikret at modtage den mest betalelige pris.\nMan må bare ikke glemme, at når en internet virksomhed frembyder a skilt til salg for en pris der anses for uforståeligt fordelagtig, så er det undertiden være en varsel om en falsk butik. Køb med kort er på den anden side dækket ind under et regulativ, som garanterer køber imod svindlende e-firmaer.\nVi foreslår generelt køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du overveje en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, ifald du har til hensigt at dække pengene ude i fremtiden.\nForud for at nogen shopper a skilt hos en webshop burde man sådan set gennemlæse netshoppens forretningsaftale, men det er tit et omfattende projekt.\nEn nem løsning er at kontrollere hvorvidt internet firmaet er støttet af e-mærket, grundet at det ofte er et billede på at internet webshoppen forstår de officielle danske regler, tillige med at butikken ofte overvåges af eksperter der forstår de gældende regler. Desuden giver det dig mulighed for at blive assisteret, når du får dilemmaer ved din ordre.\nUdover dette er det smart at kunden er på vagt for de mest basale betingelser der har indflydelse på bestillingen, eksempelvis hvilken returneringsret på a skilt webshoppen tilsikrer. Derfor er det ydermere relevant, at man permanent gemmer ens kvitteringsmail, så man i fremtiden kan bevidne sin shopping, uanset om man leder efter en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot frembyder aldeles passende muligheder for at bese diverse andre konsumenters domme og derved er det smart, at du eftergår internet butikkens a skilt omtaler forinden du bestiller.\nFacebook genererer tillige ultra pæne løsninger til at få indblik i internet forretningens pålidelighed. I øvrigt ser vi faktisk internet selskaber hvor du kan meddele en evaluering af deres købsoplevelse, som også burde drages fordel af til afvejning af kundernes tilfredshed.\nVores side er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har faste samarbejder med mange online virksomheder hvori vi markedsfører firmaernes produkter, og tjener provision forudsat den person vi sender videre realiserer en handel.\nOrientering om a skilt og e-shops ajourføres hele tiden, men der tages forbehold for forandringer der måtte være udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


Prince Polonia Hotel i New Delhi til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n2325-26 , Tilak Street, Pahar Ganj, New Delhi, Indien, 110055 - Se på kort\nVil du vide mere om Prince Polonia Hotel?\nMere om Prince Polonia Hotel\nNår du besøger New Delhi, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Prince Polonia Hotel, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Prince Polonia Hotel gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af døgn-roomservice, gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, hurtig ud- og indtjekning, bagageopbevaring.\nGæster kan vælge mellem 32 værelser, som alle udstråler en atmosfære af komplet fred og harmoni. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Prince Polonia Hotel til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i New Delhi.\nAlle slags rejsende (52)Forretningsrejsende (1)Par (18)Rejsende alene (20)Familie med små børn (2)Familie med store børn (7)Gruppe (4)\nGallagher fra Canada


Jobbe Pilgård lever et frigjort liv som bøsse i nutidens København. Men sådan var det ikke en gang. I TV 2 Lorrys nye serie ”Regnbuen over København” dykker han ned i 100 år med skandaler, skæbner og en sej kamp for rettigheder.\nHomosekseulle måtte for 100 års siden leve deres seksualitet ud i det skjulte.\n07. jul 2018, kl. 10:30\nHistorien begynder i 1906. Ikke fordi, at der ikke har været homoseksuelle før, men fordi det er det år, hvor den store sædelighedsskandale bryder ud. En skandale som trækker overskrifter i aviserne, som introducerer begrebet homoseksualitet og som for første gang giver den brede offentlighed indblik i, at nogle borgere har sex med personer af samme køn, også selvom det dengang ikke var lovligt.\nFørste afsnit af serien kan du se i morgen, søndag aften kl. 19.30 eller allerede nu her.\nI første afsnit besøger Jobbe Pilgaard den baggård i København, hvor hele den store sædelighedsskandale begyndte. To unge mænd vil i al hemmelighed holde stævnemøde, med de bliver opdaget af opsynsmanden (som tror, at de er ved at begå indbrud) og så ruller skandalen. For de unge mænd går til bekendelse og løfter sløret for et større skjult netværk, hvor unge mænd sælger seksuelle ydelser til andre mænd.\nI løbet af to år optrevles skandalen. Flere pæne bedsteborgere dømmes ved retten og straffes med offentlig skam og måneders ophold på forbedringshuse.\nSædelighedsskandalen får flere lag, da det også viser sig, at en del af byens garderhusarer supplerer indtægten ved at sælge seksuelle ydelser. Særligt gensidig onani er en udbredt forretningsmodel.\nOgså den unge skuespiller Jean Büron tjener i det skjulte lidt ekstra skillinger ved at sælge seksuelle ydelser og rammes af skandalen. Efter sin straf rejser han til USA, tager han navneforandring til Jean Hersholdt og bliver efterfølgende den største danske Hollywoodstjerne nogensinde. Indledningen på den københavnske homohistorie viser sig at være både skæbnesvanger, skandaløs og samtidig farverig.\nSerien ”Regnbuen over København” vises på TV 2 Lorry over de næste fem søndage kl. 19.30.\nDu kan også følge serien på tv2lorry.dk/tv, når det passer dig.


Lad os leve som i et palads! Som prinserne af Monaco tager vi på turné til storhertugerne i Saint-Tropez, La Baule og Cap Ferret. Vi tager en loge i Operaen i Paris og booker et privatbesøg i de kongelige gemakker på Petit Trianon i Versailles. Vi får serveret den fineste mad ved stjernekokkenes bord. De udsøgte produkters fine smag har rang som gastronomiens haute couture, alt sammen serveret med de bedste vine.\nGetaway til Bretagne\nSmaragdkysten: Luksus getaway på Grand Hôtel Dinard\n24 vidunderlige timer på hotel Le Vieux Castillon i Sydfrankrig\nMed fødderne i havet\n4 Drømmehoteller på Den franske Riviera\nEkstravagant påske i Paris\nPåskeæg i Paris: paladshotellernes smukkeste kreationer\nFøl dig hjemme i Paris\n6 hoteller hvor man føler sig hjemme i Paris\nSpa og forkælelse i Provence\n24 timer på Hotel Lalique midt mellem Sauternes vinranker\nDesignerhoteller i Paris\nModeuge i Paris: bo som designerne på 5 couture hoteller\nParis’ fornemme smykkehus bag kulissen\nKunsten at servere champagne\nPaladshoteller i Paris\nKunsten at føle sig som en pariser på Hôtel de Crillon\nLuksushotel forener kulturarv, æstetik og fransk eau-de-vie\nSådan har du aldrig set Champagnes vingårde\n5 inspirerende litterære hoteller i Paris\nGå på opdagelse i la Grande Épicerie de Paris Rive Droite