- Carl Kochs lignelsestolkninger -\nEn Mand havde to Sønner.\nDen Mand, her tales om, var ifølge hele Fortællingen en velstående Landmand. Der opdrættes Kvæg på hans Gård. Og Arbejdet i Marken udføres ikke alene af Husets egne Folk, men også af en Mængde Daglejere.\nSå kommer den yngste Søn og beder om at få sin Arv udbetalt. Hos Jøderne fik den ældste Søn dobbelt så stor en Arvepart som de andre. I dette Tilfælde kunne den yngste Søn gøre Fordring på en Tredjedel af det hele. Men strengt taget kunne han først fordre sin Del udbetalt efter Faderens Død. Det afhang altså af Faderens frie Skøn, om han ville give ham noget. Børnene ejede egentlig ikke noget, så længe Faderen levede.\nI og for sig var der jo ikke noget ondt i, at en yngre Søn ønskede at komme ud på egen Hånd. Og Faderen føjede ham da også og gav ham hans Arvepart. Og kort efter rejste Sønnen langt bort. Heller ikke dette var i og for sig forkasteligt.\nMen læser vi nu det følgende, viser det sig alligevel, at disse Træk skildrer et Menneske, som er i Nedgang. For nu hedder det, at han ødte sine Penge ved et dårligt Liv. De tre Træk, Ønsket om at få sin Arv, Rejsen til et fjemt Land, hvor han kunne være uafhængig af Faderen, og det ville Liv, det er tre Dele af et Skråplan, hvor han føres fra noget forholdsvis uskyldigt dybere og dybere ned. Hvori det ville Liv bestod, siges ikke nærmere. Men i den sidste Del af Lignelsen siger den ældre Brodér det med det ene Ord »Skøger«. Og han har naturligvis Ret.\nNu skulle der kun et lille Stød til, for at den fulde Elendighed skulle vise sig. Og så kom det. Der indtraf Hungersnød, og Pengene var brugte.\nDer skal under sådanne Forhold et meget stærkt Tryk til, før et Menneske søger hjem mislykket og skamfuld. Vi ser da også, at han tyede til en Mand ude i det fremmede Land. Det var ikke Ly eller Kærlighed, han søgte og fik. Det var heller ikke en fri, stærk Arbejder, der kom og tilbød sine Armes Kraft. Det var et sultent Menneske, der halvt påtrængende kom i sin bitre Nød og ville påtage sig det allerlaveste Arbejde, når han kunne få Kroppens ringeste Behov stillet.\nManden satte ham til at vogte Svin. Ikke alene hos Jøderne, men også hos flere Nabofolk, således især Ægypterne, var Svin og Hunde ansete for urene, foragtede Dyr. Og en Jøde med Selvagtelse gav sig derfor aldrig til at vogte Svin.\nOg så kom den dybeste Elendighed. Han fik ikke en Gang på denne Måde sin Sult stillet.\nDer gror i Østerland et Træ, som man har kaldt Johannesbrødtræ, fordi et Sagn siger, at Døberen Johannes nærede sig af dets Frugter. Det bærer kødfulde Bælge, som ligner små krumme Horn. Deraf fik de deres græske Navn, Keratia. Horn. Kærnerne, som er indeni, blev i gamle Dage anvendt som Vægtlodder, og Ordet Keration kom derfor til at betegne den mindste Vægtenhed. Senere gik Ordet over til Araberne og møder os atter som »Karat«, der bruges ved Beregningen af Guldets Værdi.\nDisse Bælge eller Bønner var almindeligt Svinefoder. Og det er dem, som omtales her. Men til Menneskeføde duer de ikke. Og det betegner derfor den hårdeste Hunger hos den tabte Søn, når det hedder, at han følte Begær efter denne usle Kost. Og så føjes der endda til, at ingen gav ham noget deraf. Så dybt var han sunket.\nDa stiger en Erindring op i hans Sind.\nDette begynder tit næsten umærkeligt. Hukommelsen tager sit Udgangspunkt fra en lille, uanselig Enkelthed. Jeg finder en lille Bog og husker, den stod derhjemme på en af Hylderne. Jeg hører en Stump Melodi og husker, hvor jeg hørte den: det var hjemme, for mange År siden. Vinden bærer til mig en svag Lugt som af Lyng, og jeg mindes fjeme Egne, andre Tider. Og så føjer der sig til denne lille Enkelthed lidt efter lidt mange andre, som den Gang var knyttede til den. »Lig sølvklare Perler, der drages på en Snor«.\nStuerne, Huset, Haven, Egnen, det ligger for mine Øjne altsammen, med det samme Solskin over sig, som skinnede den Gang. Menneskene, som sang Melodien eller som tog den lille Bog ned fra Hylden og viste mig Billeder i den, de står lyslevende for mig.\nOg der sker mere endnu. For nu kommer Stemningen, som den Gang lå over Livet, og besøger mig. Og det kalder på mig altsammen og siger: sådan var du den Gang. Og nu? Hvor har du været henne siden? Hvorfor er Afstanden så stor?\nOg så er den lille Ubetydelighed, der kom op i Hukommelsen, bleven til en Erindring, der har Magt over Sindet og kan bære mig langt bort, således som en lille Smule Sne kan løsne sig højt oppe i Bjergene, og føre med sig mere og mere, til det ender som en Lavine, der ruller Menneskeliv bort som Småsten.\nOg nu sidder han derude mellem Svinene.\nOg da han er frygtelig sulten, er det jo ikke så underligt, at det er Mad, han kommer til at tænke på, et Måltid med Mad til mange Mennesker. Og nu husker han Måltidet derhjemme, når Faderen og han selv og Broderen og alle Daglejerne kom ind til det store Bord. Og han mærker, han har aldrig før tænkt over, hvor .uendelig trygt dette var: Mad, så man blev mæt, og så var der endda noget tilbage. Nu forstår han det, nu da han ser, at han ikke en Gang får noget af det, de kommer og giver Svinene.\nHan ser også sig selv, som han den Gang var. Han husker, hvordan Faderen så på ham. Og Erindringen bærer hans Sjæl langt bort, længere end han troede, det var muligt.\nDa mindes han Virkeligheden og Modsætningen.\nHan husker, at der er noget, som aldrig kan gøres om. En Mulighed, som står og frister, kan man dog endnu træde tilbage fra. En ond Drøm kan man vågne af. Men en Kendsgerning vågner man aldrig af. Det Øjeblik kommer aldrig, da man kan sige: det var intet. Den bliver aldrig ugjort. Den er der for alle Evigheder.\nOg atter kommer Erindringen. Og nu samler han sit Sind: »Nu vil jeg gå hjem til Fader«.\nImidlertid går Faderen hjemme og venter. Måske har han af og til hørt noget om Sønnen, måske veed han intet, men tænker kun på Mulighederne, som utallige Forældre har gjort før og siden, på de Muligheder, man nævner med Ængstelse og taler sammen om; på dem, man tier om, fordi man ikke kan holde ud at tænke på dem. Men mere kan Faderen ikke gøre. For hvert Menneske er frit og har selv sit eget Ansvar. I denne Henseende er det ene Menneske skilt fra det andet ved et Svælg. Man kan råbe derover. Men man kan aldrig gå derover og rive sit Barn til sig, ud af Farerne.\n0g så en Dag ser Faderen sin Søn komme. Hvor var han forandret. Dragt, Holdning, alt! Men Faderen kendte ham dog og løb ud imod ham og kyssede ham. Og Sønnen synes ikke, han kan tage imod disse Kærtegn; Faderen veed jo ikke, hvordan han har været. Og så kommer han frem med sin Bekendelse. Der var dog eet, han ikke kunne få sagt. Han kunne ikke bede om at blive Daglejer. Han følte vel, at det trods alt alligevel var Stillingen som Barn i Hjemmet, han inderst attråede.\nOg så kommer Faderens Svar. Hans ivrige Ord til Tjenerne om Ring og Sko, Festdragt og Glædesmåltid, alt taler til Sønnen om, at han er hjemme, inde i sin Faders Kærlighed.\nSom Faderen trods Forandringen kender sin Søns Udseende, således kender han også hans Sjæl igen. Han kender ham på det Ord: »Jeg har syndet«» endnu før det er sagt, for det lyser ud af hans Væsen. Uden dette Ord ville han have været langt borte fra Faderen, om han så gik i hans Stuer fra Morgen til Aften. Men da dette er sagt, er alt godt. Ikke et Ord af Vrede. Ikke en Mine af Bebrejdelse. Han er hjemme, ligeså fuldstændig og ubetinget, som da han gik som en lille Dreng ved Faderens Hånd.\nHan var død, død for sin Fader og sit Hjem; men nu er han levende. Han var tabt, nu er han funden.\nHermed slutter Lignelsen imidlertid ikke.\nDen anden Del, Samtalen mellem Faderen og den ældste Søn, er ikke sideordne! med den første, således at Lignelsen skulle falde ud i to forskellige Billeder. Nej, Helheden er bevaret. Med Rette kalder vi derfor heller ikke denne Fortælling Lignelsen om de to Sønner, men Lignelsen om den tabte Søn. Denne er Hovedpersonen; hans Hjemkomst og Modtagelse er Midtpunktet. Og den anden Del er føjet til for at sætte dette Hovedpunkt i et endnu klarere Lys. Faderens Kærlighed mod den hjemvendende skal ikke alene skildres, men også udtrykkelig forsvares mod de Indvendinger, som ellers let kunne fremkomme og som den ældre Søn netop fremsætter.\nDa den yngste Søn kom hjem, var den ældste ude i Marken, sikkert på Arbejde. Og da han nu kommer hjem, hører han Musik og Dans. Ved festlige Lejligheder brugtes under Måltidet tit sådanne Forlystelser, i Reglen udførte af lejede Folk. Det er Tonerne af Musikinstrumenterne og Lyden af de mange Fodtrin i Kordansene, som vækker hans Opmærksomhed, og han spørger da en af Tjenerne om, hvad Grunden er. Tjeneren svarer taktfuldt, uden at tale om den elendige Tilstand, Sønnen var i ved sin Hjemkomst, og den Fortid, man kunne formode bagved. Men Broderen forstår Sammenhængen og bliver vred.\nDen Følelse, som griber ham, er mærkelig, fordi den er så sammensat og så almindelig.\nDet er det hæderlige, pligtopfyldende Menneskes Forbitrelse ved Synet af, at hans eget rolige, nyttige Arbejdsliv ikke volder nær så megen Glæde som den unyttige Ødelands Hjemkomst. Man skulle dog tro, at det første var til langt mere Gavn og Glæde i Verden end det sidste. Den ældste Søn kan anføre meget gode Grunde for sin Følelses Ret. Og han gør det. Han fremfører sit mangeårige Arbejde og sin ulastelige Færd. Overfor dette stiller han den andens ødsle og usædelige Liv. Og han har sikkert Ret i, hvad han siger, både om sig selv og Broderen. Og, tænker han, hvordan lønnes så dette? Med Festmåltid til den usle Ødeland; og til den flittige ikke så meget som et Kid! Er der Mening i dette? Her blandes Følelsen af Flidens og Retskaffenhedens Ret med Misundelsen mod denne mislykkede Brodér, som der gøres så urimelig megen Stads af. Han kan ikke en Gang få sig til at bruge Ordet »Brodér«, men siger: »din Søn der«. Og hans Ord er i Virkeligheden et hårdt Angreb på Faderens Handlemåde.\nFaderen svarer ikke med at skænde. Han bestrider ikke et Punkt i sin Søns Fremstilling. Han kommer ikke med Bebrejdelser. Han forsvarer kun sig selv og sin tilsyneladende urimelige Færd. Men netop ved denne overordentlige Mildhed virker dette Svar så stærkt.\n»Mit Barn, du er altid hos mig, og alt mit er dit«, det er det rolige, ubrudte Samvær, her skildres, med dets daglige, jævne Tilfredsstillelse. Sligt jubler man ikke højlydt over. Det er jo det almindelige. Men det indeholder i sig så meget godt, at den, der lever deri, nødig skulle beklage sig. Men når det sker, at en, som var tabt ude i det vildsomme, vender tilbage, da er dette ud over det almindelige. Det føles så forunderligt, som når en død kommer til Live. Og da er der Grund til særlig Jubel og Fest. Der gøres ikke den rolige Tilværelse den mindste Uret. Men til den ualmindelige Hændelse svarer den ualmindelige Glæde.\nOg så ender Fortællingen. Om den ældste Søn blev mere hård eller hans Sind blev smeltet, det står hen. Dom-169 men om hans Tænkemåde lægges derved indtrængende hen til Tilhørerne selv.\nLignelsen om den tabte Søn er et Led i den lange Række Fortællinger, der handler om Forældres Kærlighed til deres Børn. De findes over den hele Verden, i Digtningen og i det virkelige Liv. Og hvor meget smukt Digtningen end kan sige om denne Kærlighed, den har dog aldrig overdrevet, ti Virkeligheden vil altid vise Træk, som er endnu smukkere, endnu større. Derfor er disse Fortællinger altid nye. De leves om igen i hvert Slægtled og altid med samme Styrke. Folkevisen om Sølverlad lever længe. Moderen under Mulde, der kommer og ser til sine små vanrøgtede Børn; og Historien om Moderen, der søger efter sit Barn ad underlige Veje og til sidst må se, at Døden går med hendes Barn ind i det ubekendte Land. Og når disse Fortællinger er døde og glemte, vil nye være komne i deres Sted. For det inderste i dem lever, så længe der er Mennesker til.\nEn enkelt Afdeling af denne Række har en særegen Farve.\nDet er Fortællingerne om Forældres Kærlighed til vanartede Børn. Her viser det .sig, at Kærligheden ikke er mindre, men næsten større. Det er, som om den havde fået en Tilsætning, der mindede Forældrene endnu stærkere om Børnene. Blev der tænkt på de gode Børn hver Time i Døgnet, så tænktes der på de vanartede hvert Minut.\nUd af den store Mængde Fortællinger herom nævner jeg en, som stammer fra Japan.\nDer levede ude på Landet et Par Bønderfolk, som havde en eneste Søn. Da han voksede til, blev han hård og ondskabsfuld. Når hans Forældre dadlede ham, svarede han: »Hvem bad jer om at sætte mig i Verden?« Med Årene voksede hans Ondskab. Forældrene blev mere og mere ulykkelige, og Slægtningene følte det, som om Nagler blev hamrede ind i deres Bryst. Således blev han 26 År gammel.\nSlægten bad mange Gange de to gamle om at gøre ham arveløs, men skønt disse tit sagde ja, skete det dog ikke.\nEndelig holdt de et Familieråd og sagde til Forældrene, at hvis de ikke ville forskyde Sønnen, måtte hele Slægten bryde alt Samkvem med dem. Da gav de gamle efter og indbød dem alle til en Sammenkomst om Aftenen, hvor de kunne opsætte det Dokument, som gjorde Sønnen arveløs. Alle skulle da medtage deres Signeter.\nMen dette fik Sønnen, som svirede i en By i Nærheden, Nys om. Han besluttede at holde dem alle for Nar. Og om Aftenen listede han sig hjem og gemte sig i Verandaen, hvorfra han kunne se ind i Stuen, for at han, når de sad allerbedst, kunne slå Vinduer og Døre ind og jage dem fra hinanden. Godt drukken var han.\nDa han kom, sad de alle i en Kreds om Bordet. Dokumentet var skrevet. Hele Familien havde sat deres Segl under, og det blev nu lagt hen for Faderen, for at han kunne sætte sit Segl under. Så var det færdigt.\nSønnen holdt Åndedrættet tilbage og så ind.\nDa Papiret kom til Forældrene, opløftede Moderen sin Røst og græd højt. Men Faderen knugede sin Mund sammen for at skjule sin Bevægelse og sad lidt med bøjet Hoved. Så sagde han: »Kone, giv mig Seglet?« Og hun tog en Læderpung op af Skuffen og gav den til sin Mand. Denne løste dens Bånd, tog Signetet ud og smurte Farve på. Da greb Konen hans Hånd og sagde: »Vent lidt! Lyt til, hvad jeg har at sige. Det er sandt, at hvis vi ville give vor Søn Huset, ville der inden tre År gro Græs på dets Plads. Men hvis vi gør vor Søn arveløs det eneste Barn, vi har, i Himlen og på Jorden -, så må vi jo tage en anden Søn til os. Og hvem kan vide, om han ikke kunne blive ligeså ussel som denne. Så lad os hellere miste vort Hjem for vor egen Søns Skyld og forlade vort gamle Hus f6r at søge ham. I halvtredsindstyve År har jeg ikke bedt om nogen anden Gunst. Stans nu denne Handling!«\nDa så alle rundt på hinanden og på Faderen. Men han lagde Signetet tilbage i Pungen, trak hurtig Båndet til og stødte Papiret fra sig.\nSå sagde han: »Jeg veed, I vil alle le ad mig og anse mig for en Usling. Jeg veed også, at det er en Synd mod mine Forfædre, som har boet i dette Hus. Og I vil jo alle sky os.\nDog tror jeg, det er ret og rigtigt, hvad denne gode Kvinde har sagt. Vi vil gå som Tiggere efter vor Søn. Vi vil lægge os ned og dø ved Vejkanten for hans Skyld. Vi skal aldrig komme til jer med Bøn om Almisse. Skynd jer derfor alle bort. Fra imorgen taler vi ikke med hinanden«. Og ligesom Konen græd han højt.\nDa sad hele Familien i stum Forbavselse over noget så uhørt og kunne kun stirre på de gamle.\nMen da Sønnen hørte dette, var det, som om en uhyre. Vægt blev lagt på hans Legeme. Han bed i sit Ærme, for at ingen skulle høre hans Hulken, og lå på Jorden og græd i Tavshed.\nDa gik han om til Hoveddøren og kom stille ind. Han stod tavs med bøjet Hoved og græd. Så sagde han til Slægtningene: »Jeg veed, at I vil gøre mig arveløs. Men skønt jeg har dynget Brøde på Brøde, beder jeg om Henstand en Stund endnu. Jeg tør ikke bede om meget. Men giv mig tredive Dage. Hvis jeg da ikke har vist alvorlig Anger, så jag mig bort. Og gå nu i Forbøn hos mine Forældre, at de opfylder denne min Bøn!« Dermed bøjede han sit Hoved og rørte ved Gulvmåtten dermed.\nOg alle bad de gamle om at opfylde hans Bøn. Og disse, som ikke ville have gjort ham arveløs, selv uden Forbedring, græd af Glæde.\nTre År efter stod Sønnen ved Moderens Dødsleje. Hun sagde: »Hin Aften blev dit Hjerte på en eller anden Måde forandret. Du har siden været mig en god Søn«. Og hun løftede sine Hænder og døde. -\nSåledes står der i en buddhistisk Præsts Prædiken. Og det er jo vel muligt, at en og anden vil savne noget. Måske vil man savne Kærlighedens Vilje, Kærlighedens Stolthed. Er denne Kærlighed ikke næsten for selvopofrende, for blød, for villig til at lade sig træde på?\nAlligevel er dette usigelig rørende. Der går herigennem noget som en Hymne til Kærlighedens Almagt, der sejrer ikke ved noget som helst Middel, kun ved sin Tilværelse, ved sin egen indre Styrke. -\nOg hvad betyder så den Kendsgerning, at alle disse Fortællinger om Forældres Kærlighed er til, de digtede og de, der sker for vore Øjne?\nDen betyder, at her er et af de dybest liggende, mest uopløselige Træk i Menneskesjælens Liv. Her er det, som sidst smuldrer hen, når et Menneske er i sjælelig Opløsning.\nHer er det, vi alle forstår. Dette er indlysende som intet andet.\nDet er også dette, Jesus endnu en Gang slår fast ved Lignelsen om den tabte Søn.\nEn af Oldkirkens mest berømte Forfattere, Tertullian, siger ved Forklaringen af denne Lignelse: »Hvem skal vi tænke os, at denne Fader er? Naturligvis Gud! For så faderlig var aldrig noget Menneske, så kærlig var intet Menneske«. Lad os et Øjeblik lade denne Ytrings første Halvdel ligge og kun se på den sidste. Tertullian mener altså, at Faderen i Lignelsen er skildret så kærlig, at det ikke kan passe på et Menneske: så stor Kærlighed findes ikke blandt Mennesker.\nDet vil nu være klart, hvor bund-urigtig denne Ytring er. Den gør Fortællingen til noget usandsynligt, til en Overdrivelse, og fratager den derved dens virkelige Betydning. Nej Fortællingen virker netop og skal virke med et selvindlysende Præg, således at det svarer i Tilhørernes Hjerter: »Ja, således ville vi bære os ad; hvor usle vi end kan være, dette, tør vi da sige, står fast for os.«\nMen det er naturligvis ikke Jesu Hensigt at fremdrage dette Træk af Menneskelivet alene for dets egen Skyld, fordi det er kønt og gribende. Æ\nOg nu viser den egentlige Mening med Lignelsen sig og dermed Forskellen mellem den og de andre Fortællinger om Forældres Kærlighed til deres Børn.\nDen egentlige Afstand ligger ikke i, at Jesu Lignelse er ypperligere fortalt. Det er den ganske vist; den er simplere, dybere, uden forstyrrende Bitoner.\nNej Forskellen ligger i dette: sådan er Gud. Som en Fader med særlig Glæde og fuld Tilgivelse modtager en i Anger hjemvendende Søn, hvor langt han end har været ude, således modtager Gud med tilgivende Kærlighed den, som angrende vender sig til ham, ligegyldig hvordan han har været. Lignelsen siger til os: se på de jordiske Forhold. betragt dem kun nøje, så du gribes deraf; se på Forældres Kærlighed, hvor stor og selvindlysende den er; og når du så har set dette og indprentet dig dette Billede og følt, hvor det er rigtigt, så løft dit Øje, ti dette ligner Gud. Det er ikke, som Tertullian mente, Skildringens Usandsynlighed, men tvært imod dens menneskeligt selvindlysende Præg, der giver denne Lignelse dens forunderlige Styrke og dens bevisende Kraft.\nOg når et Menneske får Hjemve, ikke alene efter sin uskyldige Barndomstid, men længere tilbage, højere op, efter Sjælens Fred og Renhed, efter Gud selv, og når han da i Ængstelse tænker: »Hvor langt kom jeg bort, hvordan vil Gud tage imod mig, efter de stygge og onde Veje, jeg har trådt?«, så siger Lignelsen: Vær ikke bange! Han vil modtage dig, som Faderen modtager det hjemvendende Barn. Han vil kende dig på dette: »Fader, jeg har syndet!« Og kan du sige dette, da er alt godt. Alt det gamle er borte. De Kendsgerninger, i din Sjæl og i din Handling, som du gruer for, er glemte i al Evighed. Du er hjemme igen. Du er Guds Barn. -\nDet er en meget almindelig Opfattelse, at Jesus skulle have brugt Ordet Fader om Gud for første Gang, og som nogle føjer til -, at hans egentlige Betydning skulle bestå i at have indført denne Udtryksmåde.\nDette er ganske urigtigt. Ordet er tværtimod brugt om Guder og om Gud længe før Jesu Tid. Men her viser det sig ganske vist, at der til dette Ord kan knytte sig højst forskellige Tanker og Værdier, så forskellige, at det næsten er, som det var helt forskellige Ord.\nLad os se, hvordan!\nI enkelte af de gamle indiske Vedahymner nævnes en Gudeskikkelse, Dyaus eller Dyaus Pitar. Dyaus betyder Himmel, Pitar Fader. Denne »Fader Himmel« hørte allerede i hin fjærne Tid, da disse Hymner blev digtede, til de forældede Gudeskikkelser, som havde måttet vige Pladsen for de nye, senere Guder. Således hedder det: »Indra, dig har Guderne indrømmet hele Herskermagten i enhver Henseende, således som Dyaus havde den.« Den gamle Himmelgud var altså vel ikke helt glemt, men var i Færd med at blive uforståelig. Om hans Kultus og Mythologi veed vi intet. Men mærkeligt er det, at som den ældste Guddom i hele den ariske Folkeæt øjner vi tronende i fjem Højhed, næsten tilhyllet af andre Gudeforstillingers Tågemasser Himlen, der tiltales som Fader. Zeus Pater og Jupiter minder om hans Navn. Men hvad man egentlig tænkte og følte, når man kaldte ham Fader, kan vi ikke sige med Sikkerhed.\nHos Grækerne kaldes Zeus ikke sjældent Fader, og Mennesker hans Børn. Spørgsmålet er så, hvad der ligger deri.\nHos Sofokles hedder det et Sted: »Hvo har nogentid set, at Zeus forlod sine Børn?«\nMen hvad er Meningen? Er det bange Menneskehjerters Tillid til den højeste Faderkærlighed, her er Tale om?\nStedet findes i Tragedien »Trakinerindeme«. Herakles Hustru Deianeira klager i Ængstelse over sin bortdragne Husbond. Hun beder sin Søn Hyllos drage ud for at finde ham. Så kommer Koret, som består af unge Piger fra den græske By Trakin, og trøster hende. Og i deres Korsang kommer da disse Ord:\n"Ja, jeg beder dig, Dronning, hold dig altid i Håbet fast ved mit Ord! Hvo har nogentid set, at Zeus forlod sine Børn?«\nFor at forstå disse Ord må man imidlertid huske, at Herakles er en Søn af Zeus og Amfitryons Hustru Alkmene. Og når der i denne Sammenhæng tales om, at Zeus ikke forlader sine Børn, tænkes der altså ikke på, at Zeus er besjælet af Faderkærlighed til Menneskene, men på den ikke synderlig ophøjede Mythe og på Zeus' Kærlighed tit sit Slegfredbarn. Ordet, der lyder så religiøst, har altså ved nærmere Eftersyn en helt anden Betydning.\nDybere er Tonen, når Zeus kaldes Guders og Menneskers. Fader. Meningen er vistnok, at de alle har deres sidste Oprindelse fra ham. Endnu dybere klinger det, når Mennesker anråber »Fader Zeus« om Hjælp. Her udtrykkes åbenbart den religiøse Tillid til hans faderlige Omsorg. For at forstå Udtrykkets indre Værdi må man huske, at Grækerne og Romerne kunne kalde Herskeren Menneskenes Fader eller Fædrelandets Fader, omtrent som når vi i gamle Dage talte om »Landsfaderen«. Det er vistnok denne Betegnelses Stemning, som udvidet og forstærket udtrykkes i Navnet »Fader Zeus«.\nHenimod Kristi Tid bliver Filosofien hos Grækerne og Romerne mere religiøst farvet end tidligere; især er dette Tilfældet hos de stoiske og kyniske Filosoffer. Og i disse Kredse er der ikke sjældent Tale om Gud som Fader.\nDette sigter Apostlen Paulus et Sted til.\nI den Tale, som Apostlen holdt i Athen og som gengives i Apostlenes Gerninger Kap. 17, hedder det (V. 28): »Gud er ikke langt borte fra nogen af os, ti i ham lever og røres og er vi, som også nogle af Digterne hos jer har sagt: vi er jo også hans Æt.« Ordene er åbenbart et Citat. Og det stemmer ordret med et Vers af Stoikeren Aratos. Men et næsten ganske enslydende Vers findes også hos en anden Stoiker, Kleanthes. Måske er det derfor, Paulus siger, at »nogle« af de græske Digtere har sagt således. Men Ordet udtrykker åbenbart den Tanke, at Menneskene er Guds Æt, Børn af Gud.\nPaulus vidste og anerkendte altså, at der hos Grækerne havde været en sådan Tanke oppe om Slægtskabsforhold mellem Gud og Menneskene, hvor disse kunne betragtes som Guds Æt eller Børn. Og Paulus finder i dette Udtryk en ganske lignende Tanke som den, der lå i Betegnelsen af Zeus som »Guders og Menneskers Fader«; de har deres Oprindelse fra ham.\nAllerdybest er Tonen dog hos den fromme stoiske Filosof Epiktet fra Hierapolis i Lilleasien, som levede omtrent på Aposteltiden.\nHan har ikke frigjort sig fra Polytheismen. Men de mange Guder er dog blegnede for den ene, som han kalder Zeus, men endnu hyppigere kun Gud. Til denne Gud forholder han sig i dyb og inderlig Ærbødighed. »Hvad kan jeg gamle, halte Mand gøre andet end prise Gud!« Til denne Gud siger han: »Intet uden Tak siger jeg dig, fordi du har agtet mig værdig til med dig at fejre dette Livs Festspil, at se dine Gerninger og overtænke din Verdensstyrelse.«\nJa, han bruger Ordet »Fader« om Gud. Og åbenbart tænker han herved på Guds Forhold til de enkelte Mennesker. Til Tyrannen, som truer hans Liv, siger han: »Mig har Zeus frigjort; tror du, han vil tillade, at hans Søn bliver gjort til Træl?«\nHer er nået et Højdepunkt i det græske Åndsliv. Kun med den dybeste Beundring og Sympati kan man betragte denne ualmindelig rene og fromme Natur.\nMen spørger man så, om denne Bevidsthed om Guds Faderlighed falder sammen med den kristelige, om Stemningen og Følelsesværdien er den samme begge Steder, så må der svares benægtende.\nDette vil straks være klart, når man overvejer, at Selvmordet for Epiktet i visse Forhold stod som berettiget og pligtmæssigt. Der kunne komme Tilfælde, hvor Livet blev uudholdeligt. Da måtte man selv gøre Endderpå. Man går jo da ud af et Hus, når det er fuldt af Røg, siger Epiktet. Man må lægge Mærke til, at Epiktet her ikke taler undskyldende om et stakkels Menneske, hvem Nød og Fortvivlelse driver til dette Skridt, fordi han har mistet sit Holdepunkt. Nej, han forsvarer Menneskets, sin egen Ret til at gøre det. Åbenbart ligger heri en Begrænsning af Troen på Guds Faderlighed. Det samme får man Indtryk af, når man tænker på, at Epiktet ikke troede på et Liv efter Døden.\nOg når Epiktet håber, at han døende skulle komme til at træde frem for Gud med de Ord: »Har jeg nogensinde overtrådt dine Bud?«, så åbnes her et Svælg mellem hans Tro på Guds Faderlighed og den kristne. Han kender ikke Synden som Skyld og mener ikke at trænge til Tilgivelse.\nOg når man så mindes Lignelsen om den tabte Søn, ser man ret Forskellen. Her er den dybeste Forklaring på, hvad Guds Faderlighed i kristelig Forstand vil sige. Sønnens Ord: »Fader, jeg har syndet!« og Faderens Modtagelse af ham, hvori den mest uforbeholdne Tilgivelse udtrykker sig, er åbenbart Midtpunktet. Og netop dette ligger ganske udenfor Epiktets Synskreds. Der var Dybder, Epiktet ikke kendte, Syndserkendelsens og Skyldfølelsens. Og der var Højder, han ikke havde Anelse om, den tilgivende Faderkærlighed.\nOgså hos Jøderne bruges Navnet Fader adskillige Gange om Gud. I det gamle Testamente findes der omtrent en halv Snes Steder, som der kan være Tale om at nævne. Lad os betragte tre af de mest betegnende.\nI Salme 103, 13 hedder det: »Ligesom en Fader forbarmer sig over Børn, således forbarmer Herren sig over dem, som frygter ham.«\nHer er på dette Sted endnu slet ikke Tale om, at Gud ligefrem kaldes Fader. Det er derimod en Sammenligning, der drages mellem en Faders Barmhjertighed overfor sine Børn og Guds Barmhjertighed overfor de gudfrygtige. Man kan hermed sammenstille et Sted hos Profeten Esaias (49, 14-16), hvor Guds Kærlighed oplyses ved Sammenligning med en Moders Kærlighed: »Kan en Kvinde glemme sit diende Barn, så hun ikke forbarmer sig over sit Livs Søn? Om også du kan glemme, så vil jeg dog ikke glemme dig (siger Herren). Se, jeg har tegnet dig i mine Hænder.«\nMen disse to skønne Steder med deres dybt menneskelige og derfor så dybt gribende Tale om Gud er ingenlunde betegnende for den almindelige Forkyndelse i det gamle Testamente. Det er Glimt.\nPå et Par andre Steder hos Esaias (63, i6; 64, 8) kommer vi nærmere til Betegnelsen af Gud som Fader. På det førstnævnte Sted hedder det i Tiltale til Gud: »For du er vor Fader, ti Abraham veed intet af os, og Israel kender os ikke; men du, Herre, er vor Fader.«\nDer ligger imidlertid i dette Sted ikke noget om, at Gud er Fader for det enkelte Menneske. For her er kun Tale om Guds Faderforhold overfor Pagtsfolket i det hele. Og af samme Grund udtales her intet om Guds Faderkærlighed til hele Menneskeslægten. Ordet taler kun om Israels Folk. Og Stedets Mening er vistnok, at Gud har gjort Israel til et Pagtsfolk, skabt det som sådant ved at slutte sin Pagt med det. Israels Folk i det hele kan altså ifølge dette Ord sige: »Jeg er Guds Barn«, men om det enkelte Menneskes Ret og Evne til at sige det samme indeholder Stedet intet.\nDet tredie Sted, vi vil betragte, findes hos Profeten Malakias (1, 6). Her hedder det: »En Søn skal ære sin Fader, og en Tjener sin Herre; dersom jeg da er Fader, hvor er min Ære, og er jeg Herre, hvor er Frygten for mig? siger Hærskarernes Herre.«\nOrdene er tagne af en flammende Tordentale til Præsterne, som foragter Herrens Navn. Tydelig nok kaldes Gud her Fader, og denne Betegnelse bruges som Udgangspunkt for en Slutning: dersom Gud kan kaldes Fader, så tilkommer der ham Ærbødighed. Men det er den. Præsterne ikke viser ham.\nDet ses her med fuldkommen Klarhed, hvad det er for Følelsesværdier, der skal udtrykkes ved Billedet: Fader og Søn. Det er ikke den tilgivende Faderkærlighed, som en vildfarende Søn kan vende tilbage til. Det er ikke den trygge Beskyttelse, som Barnet kan ty ind i. Om dette findes der i disse Ord intet som helst. Nej, det er Faderens overlegne Myndighed, som har Krav på Sønnens Ærbødighed. Det er Faderen som Familiens Overhoved, her tænkes på. Og særlig tydeligt viser dette sig ved, at der stilles et andet Billede ved Siden, som åbenbart har samme Betydning: Herrens Forhold til Tjeneren.\nFor at få det rette Indtryk af, hvordan Fadernavnet bruges i det gamle Testamente om Gud, må man altså lægge Mærke til tre Ting. For det første er det sjældent, denne Betegnelse bruges, sjældent i sig selv en halv Snes Steder, det er det hele -, og sjældent i Forhold til andre Navne på Gud. For det andet tales her næsten overalt om Gud som Folkets Fader, ikke om Guds Faderforhold til det enkelte Menneske. Og for det tredie er det væsentlig Fadermyndigheden, her tænkes på.\nKommer vi nærmere ind imod Kristi Tid, træffer vi noget hyppigere Tegn på, at der kunne tales om Gud som de enkelte Menneskers Fader.\nLad os se på to af de mærkeligste Tilfælde.\nI Skriftet »Salomons Visdom«, som vistnok er blevet til mellem 100 og 50 f. Kr. F., skildres nogle ugudelige Menneskers Tankegang og Tale. De siger bl. a. om den retfærdige (2, i6-i8): »Han kalder pralende Gud sin Fader; lad os se, om hans Ord er sande, og afvente hans Livs Udgang; ti hvis den retfærdige er en Guds Søn, så vil han tage sig af ham og frelse ham ud af Modstandernes Hånd.«\nDet fremgår heraf, at de fromme har kaldt Gud deres Fader. Dette har de hævdet som deres Forret. Og det er dette sidste, som bebrejdes dem af deres Modstandere.\nFra meget gammel Tid kender vi en jødisk Bøn, den såkaldte Schmone Esre, »Hovedbønnen«. Den har vistnok været til allerede i Slutningen af Aposteltiden i den Form, som vi nu kender; og det er rimeligt, at Hovedindholdet er en Del ældre. Den Bøn skulle enhver Israelit bede tre Gange daglig, nemlig om Morgenen, om Eftermiddagen og om Aftenen. Den består af nitten Afdelinger. Man har undertiden sammenlignet denne Bøn med »Fadervor«. Men een Forskel falder da straks i Øjnene, nemlig den, at Schmone Esre er meget længere. Den fylder flere Sider i en almindelig tæt trykt Bog.\nI denne Bøn kaldes Gud med mange Navne: »Abrahams, Isaks og Jakobs Gud«, »store, mægtige og frygtelige Gud«, »Abrahams Skjold«, »Kraftens Herre«, »Israels Befrier«, »Støtte og Tillid for de retfærdige«, »Al Frelses Gud«, »Herre vor Gud«. Atter og atter bruges Betegnelsen »Konge«.\nMen her møder vi også Fadernavnet. Den femte og sjette Afdeling i Bønnen lyder nemlig således: »Før os tilbage, vor Fader, til din Lov, og bring os, vor Konge, til din Tjeneste; og lad os vende tilbage i fuldkommen Bod for dit Ansigt! Tilgiv os, vor Fader, ti vi har syndet; tilgiv os, vor Konge, ti vi har gjort ondt. Du forlader og tilgiver jo gerne. Lovet være du, Herre, du nådige, du, som tilgiver meget!«\nDet er jo utvivlsomt, at Gud her tiltales som Fader.\nMen alligevel ville det være • ganske urigtigt, hvis man ville sige: her kaldes Gud Fader, ligesom det sker i »Fadervor«. For der er stor Forskel. Først bruges Fadernavnet kun to Gange i denne lange Bøn, ind imellem mange andre\nNavne, af hvilke nogle kommer langt hyppigere igen; Navnet »Konge« bruges således ni Gange. Og dernæst får Fademavnet på disse to Steder straks sin nærmere Bestemmelse og Forklaring ved, at Navnet Konge føjes til. Vi veed, at Jøderne brugte Fademavnet som Ærestitel i Tiltale til højtstående Embedsmænd. Måske er det en sådan Stemning, der udtrykkes ved Ordet her, naturligvis mangedoblet og forstærket, hvor Talen er om Gud. Men Ordet bliver altså væsentlig et Udtryk for dyb Ærbødighed.\nDet Ord, hvormed »Fadervor« begynder, er derfor, skønt udvortes set det samme, dog indadtil et helt andet. Det har en anden Klang, en anden indre Værdi. Det er det eneste Navn, hvormed Gud her tiltales. Det er altså det egentlige, det inderst betegnende Navn. Det får endvidere Klang og Farve af Jesu øvrige Tale. Lignelser som den om det sultne Barn og den tabte Søn klinger med ind i det. Og, hvad der er mest betydningsfuldt, Jesu eget Gudsforhold ligger bagved.\nJødernes Gudsforhold på Kristi Tid var heller ikke et sådant, at det kunne finde sit egentlige og bedste Udtryk i Fademavnet. Grundtonen i dette Gudsforhold havde en anden Klang. Men følte sig stående i et Kontraktsforhold. Man ydede Gud noget, og så fik man til Gengæld noget andet af Gud. Man søgte at opfylde Loven, og til Løn for denne Lovopfyldelse ventede man så at få Gudsrigets Goder. Og denne Grundtanke førte til en urolig Iver efter flere og flere, mere og mere nøjagtige, mere og mere udvortes Gerninger, som blev gjorte i den Hensigt at fortjene Lønnen for dem. Men denne sjælelige Tilstand er meget forskellig fra Glæden og Freden ved Guds Faderkærlighed.\nI en gammel jødisk Lignelse fortælles, at en Fyrste havde en Søn, som førte et dårligt Liv og var genstridig mod Faderen. Han blev sat hårdt i Rette og flygtede bort. Da sendte Faderen nogle af sine Tjenere efter ham for at kalde ham tilbage. Men nu var Sønnen så fuld af Skam og Samvittighedsnag, at han ikke havde Mod til at vende tilbage. Faderen lod da sige til ham: »Min Søn, hvilket Barn rødmede nogensinde for at vende tilbage til sin Fader? Det er jo din Fader, til hvem du skal vende tilbage.« Således, tilføjes der, lader Gud sige til Synderne: »Lad ikke Skammen over Eders Synder holde Eder tilbage, det er Eders Fader, til hvem I skal vende tilbage.«\nDet, som Sønnen i denne smukke Lignelse trængte til, var åbenbart et rigtig stærkt Vidnesbyrd om Faderens Kærlighed, så stærkt, at hans Frygt og Sky blev overvundet, og han fik Mod til at søge tilbage til Faderen.\nLignelsen vidner om, at der hos Jøderne var en sådan Frygt og Sky. Den findes jo iøvrigt overalt i Menneskesjælen. Der var Glimt af Troen på Guds Faderlighed. Men Hjerterne trængte til et Vidnesbyrd, et Bevis på Guds Faderkærlighed, så stort og gribende, at det kunne gennembryde Angsten og give Tillid, så man turde komme til Gud som en Søn til sin Fader.\nJesu Ord og Liv var dette Vidnesbyrd.


Er din produktion og virksomhed klar til sommerens høje luftfugtighed? | Installatør\n16.06.2021 | VVS | Varme og køling\nMange virksomheder, produktioner og industrier er afhængige af en bestemt luftfugtighed.\nNøjagtig fugtkontrol og stabil luftfugtighed er afgørende for mange virksomheder og produktioner. Bliver luftfugtigheden for høj, eller stiller produktionen krav om en specifik luftfugtighed, kan det være nødvendigt med en affugter. Men flere undervurderer behovet for affugtning i de kommende måneder, hvor mere fugtig luft indfinder sig. Der opstår derfor ofte et akut behov for at sænke fugtniveauet, der ellers kunne være undgået.\nVælg den rette affugter\nFor at kunne opretholde et sundt og produktivt indeklima, kan det være nødvendigt med en affugter for at sikre, at luftfugtigheden ikke bliver for høj. I valget af affugter er det vigtigt at vurdere, hvor ofte affugteren skal køre, hvor mange liter vand den skal fjerne, og hvor meget den skal kunne få luftfugtigheden til at falde for at sikre produktionen. Overordnet set skelnes der mellem to metoder, når man affugter: adsorptionsaffugtning og kondensaffugtning.\nEn adsorptionsaffugter er særdeles velegnet til at fjerne fugt fra luften ved lave temperaturer, lave fugtighedsniveauer eller ved behov for stor kapacitet. Det betyder også, at den kan køre i minusgrader. Det gør den særligt velegnet i produktionsmiljøer og i pharmaindustrien, hvor processerne i produktionen er afhængige af en nøje kontrolleret luftfugtighed. Her er der brug for en affugter, der kan køre året rundt uden at miste kapacitet, når temperaturerne svinger.\nEn kondensaffugter fungerer bedst ved højere temperaturer og en høj luftfugtighed. Samtidig anvender affugteren en intern køleflade ved affugtning. Derfor ser man ofte en kondensaffugter blive brugt om sommeren ved lagre og depotrum, hvor der i denne periode er et behov for at få fjernet fugt. Men den kan også anvendes i kælderrum og tørrerum og i ejendomme med pool- og spaområder, hvor man gerne vil undgå et alt for højt fugtniveau.\nOm du skal have en adsorptionsaffugter eller en kondensaffugter kræver ofte en beregning. Hos Condair står vi klar til at beregne dit behov og ud fra denne beregning vejlede dig til rette løsning.\nTags: Condair A/S, Condair, Dårligt indeklima, Indeklima, Kælder. Fugt, Luftfugtighed, Produktion, Produktionsanlæg


Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt til dit næste dyk\nForside / Butik / Reparation af tørdragt / Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt\nVarenavn: Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt\nMange leder efter den billigste Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nÆndring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt er populær blandt dykkere\nPopulariten på dykning er gennem de sidste år steget betragteligt, og det gælder både flaskedykning og fridykning. Uanset hvordan interessen er opstået, er det vigtigt med noget pålideligt udstyr. Den altid storsælgende varekategori Reparation af tørdragt, er en de kategorier indenfor dykning der sælger rigtig godt. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i Norden, og heldigvis kan du i webshoppen finde de ting, du skal bruge for at gøre dit dyk sikrere. De fantastisk oplevelser der venter under overfladen er beroligende for sindet, når du tager din nye Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt med, er du ret sikker på et skønt dyk.\nÆndring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt er klar til dig her i shoppen. Du finder den i varegruppen Reparation af tørdragt. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Ændring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt i den kendte webshop Dykkerbutikken, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være produktet er på siden. Når du handler online sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nÆndring af støvlestørrelse til din nye BARE tørdragt og online fordele\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Fridykning i Furesøen d. 9/7 2020 - Havbasserne FSUHavbasserne FSU\nFridykning i Furesøen d. 9/7 2020\nUdgivet den 12. juli 2020 af Torben\nDen 9/7-2020 fik vi endelig taget hul på fridykningstræningen i Furesøen. Fremmødt var Formand Klaris og undertegnede. Da det var første gang var der en del logistik, der skulle på plads førend vi kunne kaste os ud i havblik (hvis det hedder det i en sø) i Furesøen.\nSå kan man ikke bruge undskyldningen om manglende bøje længere…\nKlubbens nyindkøbte bøje blev forbundet med et klunset reb (tak til Kasseren) og lidt bly og nogle karabiner senere var vi på ud mod dybet.\nRebet var sat til 20 meter og behørigt markeret op for hver 5 meter. Vi startede med et par ”hæng” på 10 meter, temperaturen var fin, ca. 17 grader sigten var … tja, var der ikke. Efter de første par dyk nærmede begge sig 1,5 minuts bundtid, Mikkel lidt mere 🙂\nHerefter forandrede det sig lidt, de næste dyk til 15 meter blev noget koldere, faktisk en del koldere og mørkt…. Men det gik godt, vi fik nogle fine dyk til 15 meter og besluttede at gå efter nogle 20 meters dyk. På 20 meter i Furesøen opstår der et fænomen, der skal opleves, der er pivkoldt og kulsort og det er virkelig god træning i at holde hovedet koldt. Der er så mørkt, at man ikke kan se det hvide reb selv om er klods op og ned af det… Et mørke som er så omsluttende at det næsten er magisk. Men det gik godt vi dykkede nogle enkelte dyk mere til 20m. hev rebet lidt op og testede vores setup, som blev godkendt på alle måder. De 500 meters svømmetur retur til marinaen gik med at udveksle ideer til fremtidige projekter og tekniske løsninger og forbedringer.\nAlt i alt en goodkendt pionertur ud i fridykkertræningen med Havbasserne\nDette indlæg blev udgivet i Turberetning af Torben. Bogmærk permalinket.


Debattens mødregruppe - Side 876 - Debatten\nDato og tid er 3. apr 2020, 22:45\nSide 876 af 920\nIndlægaf Bergen » 10. feb 2020, 00:59\nA fik et tøjdyr der kun skulle sove i sengen.\nDet var et tøjdyr, som hun rigtig gerne ville have og vi aftale hun skulle sove med det. Det gik overraskende godt, men jeg gav nok ikke alverdens valgmuligheder. Vi pyntede også med en lyskæde i sengen.\nIndlægaf Aquadorable » 10. feb 2020, 07:39\nNeenah skrev: Nu har vi så en seng til damen... Hvordan er det så lige man forklarer hende at det er der hun skal sove nu?\nJeg ville italesætte sengen som et sted, der er dejligt, og hvor man sover dejligt. I putteritualet ville jeg hele tiden tale med hende om, at ih, hvor bliver det dejligt at sove i sengen osv. Måske er det svært at få hende puttet der de første dage, men hun skal nok vænne sig til det rimelig hurtigt.\nGør evt. sengen hyggelig og lidt hule-agtig med en sengerand og en natlampe, der kan være lys i inden puttetid.\nVi introducerede sengen til K, da hun var fire måneder, og jeg husker, at hun var pænt ligeglad dengang. Men hvis vi skulle gøre det i dag, ville jeg prøve mig frem med ovenstående.\nJeg tænker, at det, der bliver den største forandring for M er, at hun jo ligesom selv ligger i sengen og ikke har jer liggende ved siden af, som hun har været vant til. Det kræver nok lidt tilvænning, at man skal finde andre måder at "trøste" på. Hvis K bliver ked af det, mens hun er i sengen, kan jeg ofte nusse hende lidt på ryggen eller holde hende i hånden fra min stol ved siden af sengen. Virker det ikke, tilbyder jeg, at hun kan komme op og få et kram og så tilbage i sengen efterfølgende.\nIndlægaf Aquadorable » 10. feb 2020, 07:44\nVi er endelig - ENDELIG - kommet ind i en god søvnperiode herhjemme. Halleluja! De sidste 4-5 dage har K sovet i sin seng uden at pippe fra 19.30 til 03-04, hvorefter hun er kommet ind til os og har sovet et par timer eller tre. Det fungerer så fint for os og er en KÆMPE forskel fra de sidste mange måneder, hvor vi har løbet i pendulfart mellem stuen og hendes værelse, og hvor hun typisk allerede er landet inde i vores seng kl. 22.30.\nKryds lige fingre for, at det fortsætter, ikke?\nIndlægaf Zonta » 10. feb 2020, 08:12\nAquadorable skrev: Vi er endelig - ENDELIG - kommet ind i en god søvnperiode herhjemme. Halleluja! De sidste 4-5 dage har K sovet i sin seng uden at pippe fra 19.30 til 03-04, hvorefter hun er kommet ind til os og har sovet et par timer eller tre. Det fungerer så fint for os og er en KÆMPE forskel fra de sidste mange måneder, hvor vi har løbet i pendulfart mellem stuen og hendes værelse, og hvor hun typisk allerede er landet inde i vores seng kl. 22.30.\nIndlægaf Depeche_Mama » 10. feb 2020, 08:20\nEt pip fra os:\nAlfred er simpelthen så sjov og god i tiden. Han er knap 15 mdr. Han kan ikke gå endnu, men er tæt på, der sker udvikling hver eneste dag. Han er glad og fræk, og forsøger helt klart at kommunikere. Han kan ikke sige nogen ord rent, men han har sine egne ord for Mor, Far, Arthur (storebror), vand, mad, sut. Det eneste andre kan forstå, er vist HOV og hej\nVi var igennem kolik-helvede med hans bror, så det har bare været mega nemt denne gang. Jo vist, vi kan godt være trætte, men han græder ikke ret meget, og han er forholdsvis nemt at putte både til lur og natten.\nHan går i den skønneste dagpleje, så snart vi parkerer bilen, griner han og kan ikke komme derind hurtigt nok. Det er virkelig skønt at mærke, hvor glad og tryg han er der.\nJeg synes, vores hverdag rummer en udfordring ift. at have tid nok sammen med børnene, men vi har fået nogle ret fine rutiner, så vi gør hvad vi kan, og synes det fungerer så godt som muligt\nIndlægaf twinkle » 10. feb 2020, 08:25\nNeenah jeg vil også anbefale sengerand, en bamse hun er glad ved og noget dæmpet lys (evt. lyskæde) og lad hende undersøge og være oppe i sengen når/hvis hun er nysgerrig på, hvad det nu er for noget.\nIndlægaf Mi55y » 10. feb 2020, 08:25\nSofie sov ude for første gang i lørdags hos farmor. Hun blev afleveret om formiddagen, sov 3 timers lur, blev puttet kl. 19, hvilket havde taget en halv time og sov så til 06:45! Det er aldrig sket herhjemme! Da hun stod op, havde hun lige kort spurgt efter mor og far, men accepteret, at vi ikke var der. Var blevet puttet til lur, og lå stadig og sov 3 timer senere, da vi kom for at hente hende. Hun havde ikke været ked af det en eneste gang. Så kæmpesucces! Så har jeg lidt mere ro i maven over, at hun skal passes igen til polterabend og bryllup her i foråret.\nIndlægaf Zonta » 10. feb 2020, 09:20\nMi55y skrev: Sofie sov ude for første gang i lørdags hos farmor. Hun blev afleveret om formiddagen, sov 3 timers lur, blev puttet kl. 19, hvilket havde taget en halv time og sov så til 06:45! Det er aldrig sket herhjemme! Da hun stod op, havde hun lige kort spurgt efter mor og far, men accepteret, at vi ikke var der. Var blevet puttet til lur, og lå stadig og sov 3 timer senere, da vi kom for at hente hende. Hun havde ikke været ked af det en eneste gang. Så kæmpesucces! Så har jeg lidt mere ro i maven over, at hun skal passes igen til polterabend og bryllup her i foråret.\nDet er så typisk, at de sover godt når de bliver passet\nIndlægaf Neenah » 10. feb 2020, 10:19\ntwinkle skrev: Neenah jeg vil også anbefale sengerand, en bamse hun er glad ved og noget dæmpet lys (evt. lyskæde) og lad hende undersøge og være oppe i sengen når/hvis hun er nysgerrig på, hvad det nu er for noget.\nHun gider ikke rigtig bamser, og indtil videre er sengen helt vildt spændende for hende - om dagen. Hun kravler op i den konstant. Men vi prøvede at putte hende derinde i går, og det gik slet slet ikke. Hun var så ked af det og rakte ud efter sin far med det samme. Det kræver nok en lidt længere tilvænning tror jeg. Så i nat faldt hun igen i søvn i barnevognen, og så kom hun ind på sin topmadras, som vi har flyttet til soveværelset imens vi lægger gulv. Der sov hun til gengæld fremragende, og selvom hun vågnede et par gange, så faldt hun til ro oppe i vores seng og sov videre.\nIndlægaf Little_Woman » 10. feb 2020, 11:55\nUh, Otto var tilbage i vuggestuen, fra 10-11.30. Han sover om morgenen inden, så vi kan ikke være der før (før han skal sove dernede) og 11.30 skal de i gang med at putte børn. Han skal lære at sove dernede fra næste uge, hvor de er fuldtallig, i denne er der flere væk pga ferien. For det kan vi alle godt regne ud, måske nok bliver en kamp..\nMen han var GAL dernede i dag! Hylede og kastede med sin sut, nægtede at spise så meget som en bid, var vred i hele sin krop. Ikke overraskende, han er også tosset mange gange dagligt herhjemme, ved bleskift/nej’er/aftøring etc.\n3 uger, så er det hverdag - er fanme spændt på om det bliver børnemishandling at sende ham i vuggestue og tage på job til den tid Et barn der måske hverken spiser, drikker eller sover derinde, fra 7.30-16.30 Godt min mor kan være stand-by i starten..\nIndlægaf Little_Woman » 10. feb 2020, 12:14\nDerudover, så mødte jeg lige underboen på trappe. - som hilste pænt på både mig og Otto. Sådan!\nIndlægaf girl_beat » 10. feb 2020, 12:27\nLittle_Woman skrev: Uh, Otto var tilbage i vuggestuen, fra 10-11.30. Han sover om morgenen inden, så vi kan ikke være der før (før han skal sove dernede) og 11.30 skal de i gang med at putte børn. Han skal lære at sove dernede fra næste uge, hvor de er fuldtallig, i denne er der flere væk pga ferien. For det kan vi alle godt regne ud, måske nok bliver en kamp..\nVar det ikke bedre at prøve lur dernede, mens der er færre børn og måske lidt mere ro på? Eller har jeg misforstået, at det er personalet, der ikke er fuldtallige p.t.?\nHvis dagene her i indkøringen består af både spisning og lur (og måske bleskift?), begynder det jo at ligne en “normal dag”, som dem han kommer til at opleve, når du skal tilbage på jobbet, så det hele bliver mere genkendeligt\nIndlægaf Lys » 10. feb 2020, 12:31\nDet er lidt en gyser at læse dine beretninger om institutionsstart - jeg har lige besøgt en masse vuggestuer og har skrevet min baby op, og alle steder siger de, at man skal regne med ca 14 dages indkøring og derudover nogle uger, hvor man kan give korte dage. Men det kan da hurtigt blive for kort tid, hvis man ramler ind i sygdom undervejs\nNå, men jeg har skrevet behovsdato en måned tidligere end jeg egentlig har brug for pladsen - dog mest for at øge sandsynligheden for overhovedet at få en plads.\nIndlægaf Little_Woman » 10. feb 2020, 12:45\nDet er to af de faste pædagoger på stuen der har vinterferie, én hele ugen og én Tor-fre.\nJa; han har stadig til gode at få ren mås dernede, det kunne de måske øve i denne uge. Han vil HADE det, det gør han også herhjemme pt\nIndlægaf Sof » 10. feb 2020, 12:50\nMin gider sjældent skiftes derhjemme, han vrider og sparker ud efter os og alt muligt andet, der bare virkelig gør det til en hadetjans.\nI vuggestuen? Ja, der har de frivilligt bemærket at han ligger så fint og hygger sig, fjoller med pædagogerne og der er aldrig noget som helst med ham...


Personlige oplysninger data er om en persons identitet, såsom navn, adresse, fødselsdato og e-mail-adresse. For eksempel, de kommer op, når du tilmelder en kontaktperson eller du give dine data frivilligt når du bestiller varer. Personoplysninger vil blive anvendt og forarbejdet til det eneste formål som en del af de respektive forretningsforbindelse. Vi vil kun videregive oplysninger til regeringen, medmindre det kræves af loven.\n2. ved hjælp af data\nUsage data er at du stiller ikke aktivt, men det kan afhentes passivt, mens du flytter, for eksempel, på nettet. Vores tjenesteudbydere gemme anmodning fra computer domænenavn og IP-adressen, klient-fil (filnavnet og URL), HTTP tilsvarende kode når du besøger vores netbutik, data og varighed, da du besøgte vores websted vil blive gemt 5 arbejdsdage. Sådan, at bruge anvendelsesdata til at oprette en evaluering af en personlig brugerprofilen ikke vil tage sted medmindre du udtrykkeligt har aftalt med sådan brug.\n3. ændre dine data og tilbagekaldelse\nVi forsøger vores bedste for at sikre dine oplysninger er nøjagtige. Men dine data opdateres eller slettes når som helst, hvis du objekt for at bruge dine data til fremtidige og / eller tilbagekalde dit samtykke, vil vi slette alle lagrede data fra dig uden forsinkelse.\nVi er forpligtet til din datasikkerhed. For at forhindre uautoriseret adgang eller uautoriseret offentliggørelse, har vi passende tekniske og organisatoriske procedurer til at sikre de data, vi får online og beskytte, så vi kan sikre rigtigheden af data og dens rette brug af oplysninger.\n5. at levere data og oplysninger / disclaimer\nVi gør enhver indsats for at sikre oplysninger og data, som fremkommer på hjemmesiden er nøjagtige. Ingen garanti eller ansvar for tidløs, nøjagtigheden og fuldstændigheden af oplysninger og data leveret er udelukket. LEDsupermall har dog ret til at ændre og ændre uden at mærke de oplysninger eller data, der leveres. Medmindre der indeholder fremtidige web-link, udtalelserne er baseret på vores tro og skøn, derfor vil det have nogle risiko og usikkerhed. Alle ansvar for sådanne udtalelser er udtrykkeligt udelukket.\n6. links og henvisninger\nFra egen indholdet af LEDsupermall krydshenvisninger links til hjemmesider for andre udbydere. LEDsupermall er ikke ansvarlig for indholdet på eksterne hjemmesider.\nMedmindre andet er angivet, er indhold og struktur LEDsupermall website beskyttet af copyright. Dette gælder for tekster, billeder, grafik, lyd, video eller animation filer og deres arrangement på siderne i særdeleshed. Enhver kopiering eller brug af dette websted (dens indhold eller dele heraf) er ikke tilladt uden forudgående udtrykkelig tilladelse fra indehaveren af ophavsretten. Dette gælder også for brugen af varemærker eller varemærker, der er nævnt eller vises på hjemmesiden.\n8. oplysninger / forslag\nFor de oplysninger og forslag om denne politik, venligst kontakt os på følgende e-mail-adresse:\n9. ændre bestemmelserne om beskyttelse af personlige oplysninger\nVi forbeholder os ret til at ændre disse vilkår for brug fortrolighedspolitik på ethvert tidspunkt i overensstemmelse med gældende bestemmelser. Men politikken gælder altid for generelt data beskyttelse forordninger for det ved hjælp af vores online service, når du besøger online version. Medmindre du har oplyst os din personlige dato ved at bruge tjenesten vil vi informere dig til de ændrede forhold i passende måde (f.eks. e-mail) mindst fire uger for at træde i kraft. Ikke i modstrid med disse ændringer inden for fire uger efter modtagelse af anmeldelsen, ændrede generelle data beskyttelse bestemmelse anses for accepteret. Vi vil informere dig separat i vores meddelelse om betydningen af denne fire-ugers periode.\nLEDsupermall vil sende dig en e-mail med oplysninger om vores produkter og kampagner. I hver e-mail, kan du afmelde dig ved følgende link til nyhedsbrevet.


Kontakt mellem NGO-ere og menneskesmuglere er nu bekræftet – Document\nKontakt mellem NGO-ere og menneskesmuglere er nu bekræftet\nAf: Christian Skaug\t5. maj 2017, 06:45\nTO GO WITH AFP STORY BY FANNY CARRIER - (FILES) This file photo taken on November 5, 2016 shows members of Maltese NGO MOAS helping people to board a small rescue boat during a rescue operation of migrants and refugees by the Topaz Responder ship run by Moas and the Red Cross, on November 5, 2016 off the coast of Libya. / AFP PHOTO / ANDREAS SOLARO\nI en hemmelig rapport på tyve sider fra EUs grænsekontor Frontex fremgår det, at både de menneskesmuglere som opererer i Libyen og den libyske kystvagt kontakter NGO-skibene direkte for at aflevere migranterne, skriver Corriere della Sera.\n«I 90 procent af de redningsoperationer, der er blevet gennemført af NGO-erne i 2017, er de involverede fartøjer blevet opdaget direkte av NGO-erne, og det er først efterfølgende, at der er kommet en meddelelse til kystvagtens operationscentral i Rom»,\nhedder det i rapporten, som er blandt de dokumenter, som indgår i den efterforskning,som ledes af statsadvokat Carmelo Zuccaro i Catania. Rapporten navngiver specifikt otte skibe, som sejler under flag fra flere af de lande, som deltager i trafikken.\nFrontex’ analytikere har fremskaffet oplysningerne dels ved at afhøre de migranter, som er gået i land, dels fra rapporter fra de enkelte landes efterretningstjenester. Det bekræftes, at transponderne ombord på NGO-ernes skibe har været slået fra under operationerne.\nNGO-ernes fremgangsmåde gør det fra tid til anden vanskeligt for italiensk politi at identificere menneskesmuglerne blandt migrantene.\nKontaktlisterne associeret med satellittelefonerne som smuglerne disponerer over, indeholder for øvrigt numrene til NGO-skibene, og migranterne har fået besked på at opgive deres egen position.\nItalien truer med at trække sig fra Operation Triton - 11. juli 2017\nIuventa "reddede" mennesker, som ikke var i havsnød - 3. august 2017\n« Halden og Fredriksten festning (ikke senere enn 1843)\nEn højreekstrem terrorcelle i den tyske hær? »\nÉt svar til “Kontakt mellem NGO-ere og menneskesmuglere er nu bekræftet”\nRoald Janzso siger:\n7. maj 2017 kl. 1:58 pm\nFår ikke delt siden på Facebook\nItalien truer med at trække sig fra Operation Triton\nIuventa "reddede" mennesker, som ikke var i havsnød


Ingredienser / ABC for ingrediencer / Malt / Havre\nHavre var tidligere en af de helt store afgrøder i Danmark, og det var helt naturligt at Jeppe Aakjær i 1916: ”Jeg er havren, jeg har bjælder på, mer' en tyve tror jeg på hvert strå. Bonden kalder dem for mine fold. Gud velsigne ham den bondeknold”. Havre er særligt velegnet til hestespise, og tidligere var hesten arbejdsredskab, og der var 600.000 heste i Danmark. Hesten er i dag erstattet af maskiner, men der er stadig 150.000 heste i Danmark, der primært bruges til hobby- og sportsaktiviteter.\nHavre bruges også til kalvefoder ligesom valset havre er populært som menneskeføde. I Danmark er der stadig 40.000 hektar med havre. Havren er en robust plante, der kan gro på alle jorde, og den er god til optagelse af kvælstof fra gylle og samtidig en god forfrugtsværdi for hvede.\nHavre har et højt protein indhold (13 – 15%) og et højt fedtindhold (ca. 7%), men skallerne udgør 25-30%, hvilke er svare at skalle fra. Foruden indhold af vitaminer og mineraler som jern, calcium, magnesium, fosfor, zink, kobber og kisel indeholder havre betaglukan og antioxidanter. Havre har så mange fordele at den bestemt er et seriøst erstatningsprodukt til hvede, og havre regnes for at være et produkt, der kan reducere insulinresistans og blodtryk.\nI middelalderen var det helt normalt at bruge havre endda store mængder havre ved ølbrygning, der som hvede giver øllets skum en god fylde qua det store proteinindhold. Trods man tidligere brugte op til 60 – 80% havre ved ølbrygning anbefales i dag gerne under 10-15% uanset om det er maltet eller umaltet. Havren giver en god mundfølelse og blev i 1950erne populær i England som Oats-stout, men mistede igen popularitet. Fra 80erne og introduktionen af microbryggerier har Oats-Stout igen vundet frem som en sødligere kraftig øl med tæt skum, men hvede kan med fordel bruges ved mange øltyper.


Kædereaktioner på godt og skidt - Lise Grosmann\nKædereaktioner på godt og skidt\n29/03-2019 Af Lise Grosmann 7 kommentarer\nEr der nogen, der kan påstå anti-aging, så er det vel Bioeffect og deres nu verdensberømte serum. Med EGF, celleaktivatoren, der fra hudens overflade sætter en fornyende kædereaktion i gang. I det umisforståelige sprog, som hudceller kan tyde.\nOg duoen EGF + 2A Daily Treatment, som nu relanceres i airless pumpeflakoner, kan så tilføje anti-inflammation og anti-pollution herunder at beskytte huden mod ‘blue light’ – som også ender i inflammation. Step 2 indeholder nemlig to af de mest effektive til den type knockout, nemlig ferulic- og azelaic acid. Højpotente antioxidanter, der stopper de celleødelæggende kædereaktioner og hjælper al hud. Selvfølgelig ikke mindst den, der i forvejen har nedsat forsvar.\nVandet i produkterne er stadig det renere end rene islandske. Og så er der fugteksperten, kendt fra vores hud, hyaluron, som er den ingrediens, alle skal have på deres hud, hvis de går efter bounce. Det der friske bløde-kinder udseende.\nOg så er der en lidt ringeagtet ingrediens. Det er lidt min fornemmelse i hvert fald, at holdningen er lidt….nåe, glycerin. Ikke kostbar og hentet på en alpetop og derfor ofte på ingredienslister, men tag ikke fejl af talentet. En hudhelt, der nærmest har været der altid, fordi glycerin netop præsterer. Med den der suger-fugt-som-en-svamp egenskab, som efterligner hudens naturlige fugtfaktor. Glycerin er også det, der giver især Step 2 en gelagtig konsistens.\nKALDER ALLE HAVEENTUSIASTER! Der et tips hos ‘Grosmann i det grønne’ til jer, der gerne vil prøve med egen salat. Klik i i menuen eller find teksten under denne og to andre blogtekster.\n01/04-2019 kl. 12:47 pm\nOg mange TAK fra mig også. Fantastisk med dine fyldestgørende roman-svar;) De er SÅ givende Lise. God dag fra Anna:)\n01/04-2019 kl. 2:30 pm\nAnna: Hihi, det var godt nok noget af en roman, du måtte læse dig igennem fra longskriver Lise (;\n31/03-2019 kl. 8:44 am\nKære Lise, er de produkterne du skriver om her den gode gamle prisbelønnede EGF-serum fra Bioeffect i samme høje dosis/koncentration, men nu tilført powerfulde antioxidanter? Jeg skal lige være sikker på om jeg har forstået det.\nJeg tænkte i øvrigt på dig den anden dag da jeg “kom til” at kopiere Anettes morgenhylde i Magasin, der havde minus 20%. Det blev nu alligevel en dyr omgang og mit badeværelsesskab kan snart ikke rumme mere – og så var det at jeg kom i tanke om din holdning om at (med mine ord) nogen af os bruger SÅ mange (alt for mange;) produkter, hvorved udløbsdatoerne render fra os og huden simpelthen ikke kan absorbere alle de lag. Jeg vil nu gøre hvad jeg kan for ikke også at kopiere Anettes nathylde når hun kommer dertil, men holde mig til de supergode produkter som jeg gennem tiden er kommet frem til virker! Det er i øvrigt en rigelig bekostelig omgang i sig selv – men det er det hele værd i forhold til nydelse og resultat.\n31/03-2019 kl. 10:47 am\nAnnna: Kære Anna, der er to flakoner, og ‘Step 1’ er den gode gamle prisbelønnede EGF serum mens ‘Step 2’ er antioxidanter og masser af mere fugt. Sædvanligvis bruger man EGF-serum om aftenen, men denne duo anbefaler Bioeffect om dagen, fordi det især er her huden har brug for et radikalværn, altså antioxidanter. Dem er der to af de stærkeste af i ‘Step 2’. Og da der også er masser af fugt fra glycerin, så mangler man ikke creme. Bioeffect anbefaler at man venter 2-5 minutter efter de to step og så påfører solcreme og/eller makeup.\nAnettes hylde vil nok altid være værd at kopiere, så det er der i sig selv ikke noget galt med. Hvis ellers produkterne passer ens egen hud og dens behov. Det, jeg flere gange har gjort opmærksom på, er, at der er en grænse for, hvor meget huden kan optage. Hvis man bruger toner eller essence, serum og så creme, så er resten efter min mening spild – altså bortset fra solcreme, som jo har en specifik opgave, der går ud på UV-beskyttelse.\nMed hensyn til holdbarhed, så står der et lille symbol på emballagen. Det viser en krukke med låget åbent, og så står der et tal og et ‘M’. Det er det antal måneder, produktet kan holde efter åbning.\n1) Hvis man går ind for K-beauty og bruger 10 lag på huden 2xdaglig, så skal man jo nok få brugt produkterne op inden for tid. Problemet her er – efter min mening – at man spilder pengene på de yderste lag, fordi de ikke har en chance for at komme igennem allesammen. Og måske mixer man ingredienser, der kan spolere effekten af hinanden.\n2) Hvis man har mange åbne produkter på hylden og veksler mellem dem, så kan der være risiko for, at man ikke får brugt alt op inden for tid. Jeg tjekkede lige nu på en creme fra Biotherm, og den har kun 5 måneders holdbarhed efter åbning. Andre produkter har måske 12 M eller endog 24 M stående på emballagen, og så er chanchen for at bruge op jo større. MEN er der antioxidanter eller sarte vitaminer i, så er det en bedre idé at åbne og bruge op.\n3) SÅ hvis du nu bruger det, du allerede har på hylden og nøjes med at kigge og glæde dig til Anette’s hylde (; uden at åbne produkterne, så holder de jo. Men kig på emballagen – måske er der lang holdbarhed og ingen ‘fare’.\nHvis man som os kan lide hudpleje, så er det frygtelig svært ikke at blive fristet til at prøve noget nyt. Og det kan der være al mulig fornuft i, for der kommer hele tiden ny teknologi og nye ingredienser. Men dyrt kan det blive. Her er The Ordinary jo lidt geniale, fordi man kan supplere på specifikke ingredienser uden at blive ruineret.\nDET var vist dagens roman fra mig (smil) god søndag kære Anna <3\n30/03-2019 kl. 11:58 am\nJeg skal have lavet en dagslysbehandlig hos min hudlæge for at mindske risici for pladecellekræft i ansigtet. Har fået bortopereret mange forstadier, så for at undgå flere ar, skal denne lysbehandling forsøges. Mit spørgsmål er, om det er en dårlig idé at bruge BioEffect? Er nervøs for om den kan være med til at aktivere ‘dårlige’ celler?\n31/03-2019 kl. 11:39 am\nPernille S: Kære Pernille, den her kommentar smuttede vist for mig. Undskyld (: Jeg spurgte på et tidspunkt Bioeffect/Björn Örvar om netop det, og hans svar er i teksten her https://www.lisegrosmann.dk/safe-og-sikker/\nI øvrigt har jeg selv fået fjernet et par små basalcellekræft og siden brugt Bioeffect – selv om det jo ikke i sig selv er nogen garanti for, at der ikke kunne være en risiko.\nOg det er jo logisk at tænke i de baner, som du altså også gør. Men jeg tror, vi kan stole på Örvar og deres styr på forskningen.\n31/03-2019 kl. 10:46 pm\nTusind tak, Lise :>3


Zoom ind på websider, og zoom ind på Chrome og Firefox - hardwareLæs Mere\nVigtigste hardware Zoom ind på websider, og zoom ind på Chrome og Firefox\nZoom ind på websider, og zoom ind på Chrome og Firefox\nZoomning er en grundlæggende funktion for browsere, som giver dig mulighed for at forstørre websider, der er skrevet for små eller gøre små for store.\nBrugere med synshæmmede kan bruge zoomfunktionen til at øge størrelsen på tekst på alle websider, og de kan også øge eller formindske størrelsen på individuelle elementer, der er for små eller for store.\nSelv for dem, der har en perfekt udsigt, kan zoom være nyttigt, når du besøger et websted, der er for lille eller for stort, eller endda blot for bedre at udnytte det store rum på en skærm i høj opløsning for at forstørre teksten og billederne frem for alt åbne websider.\nZoomfunktionerne på Chrome og Firefox kan konfigureres på to forskellige måder: på en enkelt webside eller på alle websteder .\nFor at kontrollere zoomniveauet på den webside, du ser i Google Chrome, skal du bare trykke på knappen med tre prikker øverst til højre og derefter trykke på + og - tasterne ud for indstillingselementet " Skriftstørrelse ".\nI Firefox kan zoom også ændres ved at gå til indstillingsmenuen fra knappen med tre linjer øverst til højre.\nÆndringerne træder i kraft straks, så du straks kan se, om forstørrelsesniveauet er tilfredsstillende, eller hvis du har brug for yderligere justeringer.\nDisse zoomindstillinger påvirker kun det websted, du ser.\nI både Chrome og Firefox kan zoom også kontrolleres via tastaturet ved hjælp af kombinationen af CTRL + og CTRL- taster - eller endda ved at holde CTRL-tasterne nede, musehjulet opad for at zoome ind, nedad for at zoome ud.\nBemærk, at for hver zoom-ændring, både i Chrome og Firefox, vises forstørrelsesglasikonet øverst på adresselinjen med forstørrelses- og formindskelsesprocenten skrevet.\nZoomændringerne for et sted forbliver gemt i fremtiden og kan nulstilles, som vi vil se senere i denne vejledning.\nHvis du vil ændre zoom på Chrome for alle sider og åbne sider, kan du gøre det ved at trykke på knappen for de tre prikker øverst til højre og indtaste indstillingerne.\nRul ned til siden med indstillinger, indtil du finder Zoom-siden under afsnittet Udseende .\nSkift derefter zoomen fra standard 100% til en anden værdi.\nÆndringen anvendes på enhver webside, der er åben i Chrome, bortset fra dem med tilpassede zoomniveauer.\nBemærk, at der i Chrome-indstillinger, lige over zoomindstillingen, også findes fontstørrelsen .\nDu kan derfor holde zoom på 100% -niveauet og kun ændre skriftstørrelsen for at se større eller mindre skrifter .\nI Firefox findes de generelle zoomindstillinger ikke, og kun zoom-tilstand på sideniveau findes.\nFor at indstille et andet zoomniveau for alle sider, der åbnes med Firefox, skal du installere NoSquint Plus-udvidelsen, som tilføjer disse indstillinger.\nFirefox giver dig også kun mulighed for at ændre tekststørrelsen.\nFor at gøre dette skal du trykke på ALT- tasten på tastaturet for at få vist den klassiske Firefox-menu og derefter gå til Vis> Zoom og aktivere Zoom kun for teksten.\nFra nu af forstørrer eller reducerer zoomkontrollerne kun tekstens størrelse.\nDu kan også indstille et minimumsstørrelsesniveau for teksten på websteder i Firefox ved at trykke på knappen med tre linjer øverst til højre, derefter på Valg> Generelt> Avanceret (under afsnittet Sprog og udseende ) og ændre minimumsstørrelsen .\nI Firefox kan du bruge funktionen Tilpas fra hovedmenuen trække zoomkontrollerne, så de vises på knapbjælken øverst til højre.\nZoomudvidelser til Google Chrome\nUdvidelser kan yderligere udvide zoomindstillingerne i Google browser på forskellige måder:\n- W Zoom giver dig mulighed for at indstille et andet forstørrelsesniveau for sider, for websteder eller for stier.\n- Zoom til Google Chrome tilføjer zoomkontroller på værktøjslinjen og introducerer mere præcise zoomniveauer, f.eks. 97% eller 92%.\n- Zoom Page WE giver dig mulighed for at zoome på forskellige måder, selv med automatisk tilpasning.\n- EZ Zoom, for at zoome ind eller ud ved blot at trykke på + og - tasterne\nEndelig skal du bemærke, at størrelsen på de websider, der vises med Chrome, Firefox eller andre browsere, også kan afhænge af størrelsen, der er indstillet på systemniveau i Windows.\nVi har set i en anden artikel, hvordan man forstørrer tekst og ikoner på Windows, som i Windows 10 udføres fra Indstillinger> System> Skærm, mens det i andre Windows gøres fra Kontrolpanel> Skærm .\nGendan Task Manager, Registry, cmd og Windows-funktioner efter virusangreb\nEkstraher lyd fra video hurtigt og nemt\nSådan oprettes en telefonopfyldning via app\nSådan får du adgang til BIOS på computere fra alle mærker\nGratis online billardspil, multiplayer og med 3D-grafik\nSkift Windows 10 lyd- og udligningsindstillinger\nBedste programmer til kopiering af DVD (Ripping) til pc\nSpil med frispark, skud, straffe og redninger: Fodboldstrejke\nSpil på din pc ved hjælp af din mobiltelefon som en Wii-controller på Chrome\nRAM-test, temperatur, CPU-overklokning, videokort og perifer stabilitetscheck\nDownload Messenger Lite, den lette Facebook-chat-app\nSe eksempeleksempler i Windows-mapper


Find et billigt hotelophold i Manerba del Garda hos Risskov Bilferie\nRisskov Bilferie » Italien\t» Manerba del Garda\nHar du lyst til en billig ferie i Manerba del Garda, hvor du kan opleve de lokale seværdigheder? Så tag en overnatning på et af vores mange hoteller! Vores hotelophold er nemlig garanti for en god kør-selv ferie i Manerba del Garda.\nBesøg Pra de la Fam i Tignale\n1 x besøg i Franzosi vinkælder\n1 besøg på Pra de la Fam i Tignale\nMiniferie ved Gardasøen\nBarn 14~17.99 år i ekstra opredning 20% rabat\nFri adgang til panoramisk swimmingpool\nFamilieferie ved Gardasøen\nInklusiv el, vand og varme forbrug\nSuveræn familieferie ved Gardasøen\nRabatten er vejledende. Den præcise børnerabat vises i bookingformularen. 2-værelses lejlighed til to personer\nBarn 2~99.99 år i ekstra opredning 100% rabat\nHotel Touring Gardone\n1 times adgang til spa\n1 x 1 times adgang til spa\nBillig ferie ved Gardasøen med halvpension\nBarn 0~2.99 i babyseng 900kr per nat\nBarn 3~99.99 år i ekstra opredning 450kr per nat


Formål Hvorfor overhovedet være på sociale medier? - PDF\nDownload "Formål Hvorfor overhovedet være på sociale medier?"\n1 Formål Hvorfor overhovedet være på sociale medier? Hvad er formålet? Beskriv kortest muligt det overordnede formål med din virksomhed tilstedeværelse på sociale medier. Hvad er succeskriterierne? Noter konkrete mål for, hvad du vil opnå med din indsats på sociale medier?\n2 Målgruppe Hvilke målgrupper har kontakt med virksomheden? Noter flest mulige af de forskellige målgrupper, som jeres virksomhed har kontakt med. Sæt efterfølgende ring om de vigtigste i forhold til indsatsen på sociale medier.?\n3 Målgruppe Beskriv en person fra målgruppen Udfyld arket. Start med at give personen navn og tegne et ansigt. Udfyld flest mulige detaljer om vedkommende. Hvem er personen? Navn Målgruppe Hvorfor er personen i området? Hvilke behov har personen ifbm. opholdet? Ønske Det vigtigste ved mit ophold er... Før Under Behov Efter\n4 e Hvad er formålet på platformen? Noter kort formålet med din virksomheds tilstedeværelse på den enkelte platform. Formål Formål Formål Formål\n5 e Hvad er succeskriterierne på platformen? Uddyb formål og succeskriterier for en af de udvalgte platforme. Hvordan kan din virksomheds tilstedeværelse skabe værdi for brugeren? Formål Succeskriterier Værdi for brugeren\n6 Indhold Hvilket indhold skal postes på platformen? Noter ideer til indhold som kunne være relevante for målgruppen på platformen.\n7 Indhold Hvilke indholdskategorier skal der arbejdes med? Inddel indholdet i kategorier, som kan styre det daglige arbejde med platformen.\n8 Indhold Eksempel på gode statusopdateringer Skriv statusopdateringer fra de to forskellige indholdskategorier. Overvej formuleringen og, om du evt vil vedhæfte billeder, videoer, links eller andet Opdatering Post Opdatering Post\n9 Retningslinjer Redaktion og redaktionsmøder En virksomhed eller organisation bør udpege én eller flere ansvarlige for arbejdet med sociale medier. Som udgangspunkt anbefaler vi én overordnet indholdsredaktør, der kan holde overblikket og træffe de endelige beslutninger. Men indholdsredaktøren bør have en større eller mindre redaktion omkring sig, der kan deltage i redaktionsmøder og hjælpe med udarbejdelsen af indhold. Redaktionen kan eventuelt udvides i forbindelse med større arrangementer. Vi anbefaler at booke faste redaktionsmøder i kalenderen - eksempelvis et større redaktionsmøde hver måned og et kort ugentligt statusmøde. Derudover skal der prioriteres tid og ressourcer til den daglige vedligeholdelse. Eksempel på dagsorden for et månedligt redaktionsmøde 1. Evaluering af indholdet siden sidst Første del af mødet bruges til evaluering af indhold og aktivitet siden sidst. De fleste sociale medieplatforme opsamler data, som er tilgængeligt for dig som administrator (ex. Facebook Indblik). Oplysningerne kan bruges til at evaluere jeres indhold, og hvad der skal tilrettes fremover. Sammenhold altid tallene med jeres egen vurdering af, hvad der fungerer godt og mindre godt i forhold til formål og succeskriterier på platformen. 2. Planlægning af kommende indhold Anden del af mødet handler om at kigge fremad og udvikling af nyt indhold med udgangspunkt i jeres indholdskategorier. Afholder I arrangementer i den kommende tid, som der skal planlægges indhold til? Er der aktuelle spørgsmål eller problemstillinger, som kunne tages op? Og har der været kommentarer på jeres sociale planforme siden, som I med fordel kunne følge op på? Efter mødet udfyldes indholdskalenderen for den kommende periode.\n10 Retningslinjer Eksempel på indholdskalender Indholdskalenderen er måske det vigtigste redskab i det daglige arbejdet med sociale medier. Den kan give overblik og gøre det mere enkelt at lave indhold til de forskellige platforme. Helt konkret kan kalenderen udformes som et regneark, hvor hver enkelt opdatering kan planlægges både mht. til formuleringer, platforme og hvilken dag indholdet skal postes. Excel (ex): bit.ly/hentkalender\nEN PRAKTISK HÅNDBOG FACEBOOK LINKEDIN HJEMMESIDE\nEN PRAKTISK HÅNDBOG FACEBOOK LINKEDIN HJEMMESIDE Kære læser I vores arbejde med at tiltrække mere erhvervsturisme til Aarhus og Herning, drøfter vi tit, hvordan vi skal arbejde mere strategisk med digitale\nKAMPAGNE PAKKE - GÆLDER I DECEMBER\nKAMPAGNE PAKKE - GÆLDER I DECEMBER Med en profil på Lovecast.dk er du synlig når par overvejer at booke tid hos en parterapeut. Vi skræddersyr din profil, så den repræsenterer dig og din virksomhed og