Sommerserie - mit kæreste eje: Lidt af min far lever videre i Abba | ugeavisen.dk\n- Sammen med keramikken, der også er fremstillet af min far, må Abba siges at være mit kæreste eje, lyder det fra Jacob Bojsen Andersen. Foto: Lene Weber.\nTøjhunden Abba betyder noget helt særligt for Jacob Bojsen Andersen. Den har fulgt ham altid, og efter faderens død for halvandet år siden, er den blevet hans kæreste eje.\n04 aug. 2020 kl. 05:41\nVarde: På et tidspunkt var Abba blevet væk, men hun dukkede heldigvis op igen, fortæller 39-årige Jacob Bojsen Andersen.\nHan fik den nuttede tøjhund med den fine knapsnude af sin far, som selv fremstillede den til sønnike, da Jacob var helt lille - blot omkring et år gammel.\nFølger med fra hylden\nMin far var dengang leder af en kreativ afdeling i Medborgerhuset i Varde - jeg husker ikke præcis hvilken, og jeg tror, det er der, han har fremstillet hende. Mit allerførste ord var ”abba”, og derfor blev det mit nye tøjdyrs navn, forklarer Jacob Bojsen Andersen.\nStilen for tøjdyr er lidt anderledes i dag, men Abba kan nu stadig blande sig blandt de bedste. Foto: Lene Weber.\nJeg er vokset op der. Det var trygt og hyggeligt, og mine forældre var jo altid hjemme, selv om de var på arbejde.\nJacob Bojsen Andersen\nI dag står Abba på en hylde i hjemmet i Torvegade, Varde, og følger med i Jacobs gøremål.\n- Hun har fulgt mig gennem alle årene. Min far gik bort sidste år i en alder af 85 år. På sin vis føler jeg, han lever videre både gennem Abba og alle de fine keramikting, jeg har arvet og fået gennem årene af min far.\nJacob Bojsen Andersens far, Gunner Michael Andersen, var en dygtig keramiker. Han havde i mange år sin egen forretning med tilhørende værksted i gården ud for Storegade 73. I den del af huset, der vendte ud mod gaden, drev Jacobs mor, Helene Marguerita Johansen, advokatvirksomhed, og bygningen, der i dag er erklæret bevaringsværdig, fungerede også som familiens hjem.\n- Jeg er vokset op der. Det var trygt og hyggeligt, og mine forældre var jo altid hjemme, selv om de var på arbejde, genkalder Jacob Bojsen Andersen sig.\nAbba vækker et hav af gode minder hos Jacob Bojsen Andersen. Foto: Lene Weber\nJazz og tegning giver ro\nGlæden ved at være kreativ har han arvet fra særligt sin far, mens moderen præsenterede ham for jazz’en, som ligeledes fylder meget i hans liv:\n- Udover at dyrke teater i 7-kanten, præcis som min far gjorde, holder jeg meget af at tegne - helst mønstre og den slags abstrakte motiver. Det fungerer rigtig godt, når jeg har brug for at få ro på tankerne. Jeg kan godt have tendens til at tænke og gruble for meget. Men når jeg sætter noget lækker jazz på og giver mig til at tegne, så slapper jeg af - mens Abba kigger på fra hylden.\nHar altid boet i eller omkring Varde.\nArbejder i Loppeshoppen i Torvegade, Varde.\nHar blandt andet tidligere arbejdet som pedelmedhjælper på Brorsonskolen og gået til hånde i et smedefirma.\nEr amatørskuespiller i 7-kanten, hvor han har været med i ca. 30 år. Jacobs far spillede selv meget og fik Jacob med i foreningen.\nHar meget stor affektionsværdi for Jacob.\nEr fremstillet af Jacobs far, Gunner Michael Andersen.\nBliver af Jacob omtalt som en ”hun”.\nEr trods sine snart 40 år i fin stand.\nSommerserie "mit kæreste eje: Et år med musikabstinenser før...


Tele Greenland A/S - - PDF\nDownload "Tele Greenland A/S -"\nChristian Ole Hedegaard\n1 Præsentation af et monopol Tele Greenland A/S - Skal den liberaliseres? Bachelorprojekt Af Lars Falksen Ilisimatusarfik Institut for Administration 2009 Vejleder: Carsten Petersen\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemformulering Problemstilling Metode Indførelse af monopol i Grønland, samt Tele Greenland A/S koncessioner indenfor telekommunikation Teoretisk afsnit Fuldkommen konkurrence Fuldkommen konkurrence Efterspørgsel Markedsligevægt Ændring i efterspørgsel og udbud Efterspørgselselasticiteten Udbudskurven på kort sigt og langt sigt for den enkelte virksomhed Monopol Monopol Monopol Profitmaksimering Elasticitet Lerner Index of Monopoly Power Adgangsbarrierer Dødvægts tab ved monopol Naturligt monopol Prisreguleringer Prisfastsættelse ved monopol grads pris diskrimination grads pris diskrimination grads pris diskrimination Intertemporal pris diskrimination Peak-load prisfastsættelse Two-part tariff (2-delt tarif) Bundling Fra nettostyret til liberaliseret virksomhed - Begreber\n3 5.4.1 Offentlig kvasi-selskab Offentligt ejet aktieselskab Koncession Forsyningspligt Regulering Deregulering > liberalisering Privatisering Empiriske afsnit TELE GREENLAND A/S TELE GREENLAND A/S historik Politiske målsætninger og regulatorisk styring af telesektoren TELE GREENLAND A/S s forsyningspligt TELE GREENLAND A/S nuværende struktur samt organisation Tele markedet Tjenester og produkter Prissætning og takststruktur Delkonklusion Liberalisering af telesektoren for og imod For liberalisering af telesektoren Imod liberalisering af telesektoren Delkonklusion Fordele og ulemper ved telesektorens monopol, tjeneste liberalisering og fuld liberalisering Fordele og ulemper ved monopol Fordele og ulemper ved tjenesteliberalisering Fordele og ulemper ved fuld liberalisering Delkonklusion Hovedkonklusionen Litteraturliste\n4 1. Indledning Tele Greenland A/S skaber til stadighed debat i det politiske system og i medierne. Blandt de spørgsmål der rejses er om internettet skal liberaliseres og om Tele Greenland A/S stiller overpriser på Internettet. Som medarbejder i Tele Greenland A/S har det været min interesse at skrive om virksomheden. Til det har jeg nu valgt at bruge mit bachelorprojekt til formålet, hvor jeg har valgt at skrive om monopol som det gennemgås i faget Mikroøkonomi, med Tele Greenland A/S som case. 2. Problemformulering Min problemformulering vil begynde med nedenstående kommentarer og meninger om Tele Greenland A/S monopolstatus og ønske om liberalisering. En fagmand siger bl.a.: Hvis Landsstyret har viljen, og stopper Tele Greenlands monopol, så kan folk få ubegrænset internetadgang for kun 199 kroner om måneden. Det siger Martin Gjødvad, der er direktør i Inu: IT A/S. 1 Men der bliver modargumenteret af en ansat ved Direktoratet for Infrastruktur: Problemet med at liberalisere teleområdet i Grønland. Et stort område med en lille befolkning... - Hvis det skal ske på almindelige markedsvilkår, bliver det meget dyrt for folk i yderområderne at få teleydelser, siger Kasper Juul-Nielsen 2 Samfundsforskerne siger bl.a.: Dele af Tele kan være omfattet af et naturligt monopol, mens andre f.eks. internet og mobiltelefoni i debatten opfattes som egnet til en liberalisering. 3 En læsers kommentar mod Tele Greenland A/S s monopol: Ja, det er "flot" at Tele giver dyre gaver ud og arrangerer fest, kaffemik, pjat og trutterut! Ved i hvem der betaler for alt det ligegyldige og overfladiske gøgl? Det gør vi selv, venner! Tele sender nemlig regningen videre til os ved at kræve for høje telefonsamtaletakster! Det er næsten ved at blive en kliché, men et monopol 1 18/8-2005: Inu:IT lægger pres på politikerne 2 18/8-2005: Privat IT bliver dyrt i bygder 3 En replik til Lars Lunds anmeldelse af Demokrati og magt i Grønland Af Klaus George Hansen, Rasmus Ole Rasmussen og Gorm Winther\n5 HAR altså ikke en naturlig tilbøjelighed til at sænke priserne. Et monopol kræver et grundigt offentligt tilsyn og kontrol, hvis ikke det skal udarte til at udplyndre borgerne. 4 Mens en anden læsers kommentar handler om at monopol er i orden.: "Monopol" er den der sikrer os at alle borgerne i Grønland kan får telefoni samt ADSL. Ham som jeg snakkede med om at fjerne monopol laves om liberalisering og for at tjene penge, de er lige glad med bygderne, han siger vi kan bare lukke alle bygderne. Så længe vi har bygderne og så længe de ret til at kunde live i bygderne skal vi også tænke på dem. Jeg regner stærkt med at Tele vil nedsætte priserne når de hele kører, eller når udgifterne er nedsætte. Tele har brugt over 1 milliard for at vi kan sikre os som bruger internet og telefoni kan kører. 5 Nogen mener at hvis man liberalisere telekommunikationen vil det blive billigere for forbrugerne, hvilket afspejles i Martin Gjødvad s kommentar om flat rate pris på internetforbrug. Men det vil have negativt konsekvenser for andre byer og bygder hvis man liberaliserer telekommunikationen, mener en souschef fra Direktoratet for Infrastruktur. Samfundsforskerne snakker om at dele af telekommunikationen er omfattet af naturligt monopol, mens andre mener at dette monopol vil kunne liberaliseres med billigere priser til følge. Læserkommentarerne er for eller imod Tele Greenland A/S monopolstatus, hvor der er nogen der mener at Tele Greenland A/S udnytter deres monopolstatus ved at sætte deres priser højt op, mens der er nogen der mener at monopol på telekommunikationen gør at alle bosteder i Grønland adgang til mindst en kommunikationstjeneste. Ovenstående kommentarer fremmer min interesse for at undersøge Tele Greenland A/S kendetegne for et værende monopol virksomhed, om Tele Greenland A/S fastsætter sine priser fra monopol prisfastlægning, om at det er hensigtsmæssigt for at Tele Greenland A/S skal beholde sin monopolstatus på nogle af telekommunikations tjenester i Grønland. 4 kommentar fra Nuka Ringholm for: 7/9-2008: Søkablet kommer i morgen 5 kommentar fra Jaakutoqaq Heilmann for: 4/3-2009: Søkablet tages i brug i slutning af marts\n6 2.1 Problemstilling Er Tele Greenland A/S et naturligt monopol? Sætter Tele Greenland A/S sine priser ud fra principperne om prisfastsættelse på et monopolistisk marked? Er det hensigtsmæssigt at Tele Greenland A/S skal liberalisere alle sine tjenester? Er det hensigtsmæssigt at Tele Greenland A/S skal liberalisere nogle af tjenester? Er det hensigtsmæssigt at Tele Greenland A/S skal beholde alle tjenester under monopol? 3. Metode Dette projekt vil fokusere på beskrive monopoler og naturlige monopoler ud fra en teoretisk vinkel. Tele Greenland A/S monopolstatus skal analyseres og diskuteres ud fra fagligt og teoretiske begrumdelser, artikler osv. om monopol og naturligt monopol som vil blive holdt op mod egne beregninger ud fra økonomiske oplysninger om Tele Greenland A/S, som fremgår af en bestilt opgave fra Tele Greenland A/S bestyrelse om konsekvensanalyse for liberalisering lavet af Andersen management International A/S i 2000, Oversigtsrapport for teleredegørelse for Grønland lave af Ementor Danmark A/S i Projektet starter med en historisk beskrivelse af monopolets indførsel i Grønland og videre til oprettelse af en teleafdeling under GTO og historien uptodate. Dertil vil jeg beskrive om Tele Greenland A/S og hvilke tjenester det havde med monopol og hvilke monopol de måtte løsrive dig fra. Et teoretisk afsnit beskriver den basale teori om efterspørgsel og udbud i fuldkommen konkurrence (som bruges som en naturligt økonomisk grundforklaring selvom projektet handler om monopol), priselasticitet, monopol, prisfastsættelse under monopol og om det naturlige monopol. 2 modeller under monopol vil blive præsenteret, og analyseret. Det empiriske afsnit vil præsentere en bestilt opgave fra Tele Greenland A/S bestyrelse om konsekvensanalyse for liberalisering lavet af Andersen management International A/S i 2000 og Oversigtsrapport for teleredegørelse for Grønland lave af Ementor Danmark A/S i Til sidst vil jeg konkludere min problemstilling ude fra det teoretiske afsnit, empiriske afsnit samt fra det analytiske afsnit\n7 4. Indførelse af monopol i Grønland, samt Tele Greenland A/S koncessioner indenfor telekommunikation. Efter kolonisationen i 1700 tallet oprettede man kolonistationer langs kysten fra Qaqortoq i syd til Upernavik i nord, som fik monopol på handelen. Det første handelskompagni, som fik monopol var Jacob Severin, som havde handelen fra 1730 til 1750 og blev overtaget af Det Almindelige Handelskompagniet indtil I 1776 blev det Kongelige Grønlandske Handel oprettet og havde monopol på handelen og produktion i Grønland til Efter Grønlandskommissionens betænkning blev monopolet på erhvervsområdet ophævet, og i forlængelse af betænkningens hovedmål med modernisering af Grønland, oprettede man Grønlands Tekniske Organisation, som stod for bygge- og anlægsvirksomheder, som et direktorat under Ministeriet for Grønland. Radiokontoret var etableret under GTO, som havde ansvaret for bl.a. telekommunikationen i Grønland. Efter kommunalreformen i 1975 fik kommunerne tekniske forvaltninger, som overtog en del af GTO arbejdsområder, men telekommunikationen forblev hos GTO. Efter indførsel af hjemmestyret, blev Landstingsforordning nr. 7 af 19. december 1986 om telekommunikation og teletjenester vedtaget, som fastslog at Hjemmestyret fik eneret til offentligt telekommunikation. Grønlands Televæsen, som hørte under GTO blev udpeget til at varetage forretningen. GTO blev samtidig overtaget af hjemmestyret i 1987 og fik navnet Nunatek. 7 Hjemmestyret fik ret til at lave lovgivning på kommunikationsområdet, og fik ansvaret for satellit kommunikation mellem Grønland og Danmark. 8 Tele området fik navnet TELE Attaveqaatit, og virksomheden fortsatte med at have monopol på telekommunikationen. I 1994 blev virksomheden, som var ellers en nettostyret hjemmestyreejet virksomhed omdannet til en 100 % hjemmestyreejet aktieselskab og fik koncession på anlæg og drift af telegrafer og telefoner, herunder udbuddet af telefonitjenester, tekst- og datakommunikationstjenester, udleje af kredsløb, mobilkommunikations- og satellittjenester og fremføring i telenettet af radio- og 6 om Grønland Historie ( ) 7 8 TELE s historie fra\n8 fjernsynsprogrammer i henhold til Landstingsforordning nr. 10 af 28. oktober, Forordningen skabte også mulighed for liberalisering eller privatisering af førnævnte tjenester. Forordningen siger, at Selvstyret skal godkende takster og kan ændre koncessionshaverens vilkår og regler for telemateriel. Generelt er det Selvstyret der bestemmer og bemyndiger TELE Greenland A/S disse tjenester. Selvstyret skal bestemme selskabsvedtægter, dvs. Landstyret/Selvstyret vælger medlemmer til bestyrelsen og besætter formandsposten. Ude fra forordningen kan man sige at Tele Greenland A/S har monopol på disse tjenester, men at det er Selvstyret der bestemmer, at virksomheden skal have monopol på disse tjenester og bestemmer taksterne. Ved Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 27 af 10. oktober 2002 om tilslutning af terminaludstyr til det offentlige telenet, blev der lagt op til liberalisering af telemarkedet, hvor PABC/omstillingsanlæg og intern net blev liberaliseret. 10 Derved blev salg af disse anlæg muligt for private virksomheder og det blev udnyttet, så f.eks. elektrikerfirmaer kunne anlægge disse PABC er. Med nye Internet abonnementsvilkår fra 22. juli, 2004 fra Tele Greenland A/S, blev der lagt op til videresalg af adgang til Internettet indenfor samme by eller bygd. Landstyret godkendte de nye Internetvilkår, så længe det foregik via de faste kredsløb, der stilles til rådighed af Tele Greenland A/S. 11 Dermed er der åbnet for nye ISP er (Internet Service Provider) i samme by eller bygd. Disse vilkår sikrer erhvervslivet lige vilkår indenfor Internettjenesten indtil en ny lovgivning kan træde i kraft Landstingsforordning nr. 10 af 28. oktober 1993, som ændret ved Landstingsforordning nr. 12 af 6. november 1997 om telekommunikation og teletjenester 10 oliger/2007/09/ny_bekendtgoerelse_om_tilslutning.aspx 11 Abonnementsvilkår for internettjenesten pr. 22. juli 2004 og 12 /09/Nye_vilkaar_for_Internettjenesten.aspx - 8 -\n9 5. Teoretisk afsnit Det teoretiske afsnit vil indeholde om præsentation af de to markedsformer, nemlig fuldkommen konkurrence og monopol. 5.1 Fuldkommen konkurrence Fuldkommen konkurrence Betingelserne for at et marked med fuldkommen konkurrence er: Mange sælgere og mange købere, som er rationelle og som tager markedsprisen for givet. Der skal være fri til- og afgange til markedet og perfekt information om varen eller tjenestens indhold og kvalitet. Varen skal være et homogent produkt. Producenterne er profitmaksimerende og deres udbud af en vare vil afspejle grænseomkostning og prisen bestemmes ude fra grænseomsætning. Profit udregnes: Profit = (P ATC) * Q 13, hvor P er pris, ATC er gennemsnitlige totale omkostninger og Q er mængde. Virksomheden maksimerer sin profit i det punkt, hvor MC-kurven skærer prisen. Virksomhedens udbudskurve svarer altså til MC-kurven Efterspørgsel Efterspørgselskurven viser den mængde, som køberne er villige og i stand til at betale til forskellige priser. Ved faldende priser, vil køberne købe mere. F.eks. en efterspørgselskurve ser sådan ud på figur 5.1; hvor hvis en vare koster (P)100, vil man kun købe 1 (M) vare over en given tid, (P)90 = (M)2 osv. indtil hvis en vare sælges for (P) 10, vil der købes (M) 10 varer. 13 om profitmaksimering - 9 -\n10 120 P Efterspørgselskurven M Figur Markedsligevægt Markedsligevægten bestemmes som skæringspunktet mellemefterspørgselskurven og udbudskurven. Punktet opfylder efterspørgernes købeønsker, samtidig med at udbyderne får tilgodeset deres salgsønsker. Figuren viser at man kan sælge 5 varer for 50 over en given tid P Markedsligevægt E U M Figur Ændring i efterspørgsel og udbud Ændringer i efterspørgsel kan ske f.eks. efter bl.a. efterspørgernes højere indkomst, prisen på andre varer som kan øge efterspørgslen på et bestemt vare. På figur 5.4 kan man se en forskydning fra E1 til E2, som gør at prisen stiger på et efterspurgt vare. De varer, hvis pris stiger, kaldes normale varer og er mest almindelige varer. De varer, som har en lavere kvalitet kan derimod subsidieres med dyrere varer pga. høje indkomst, f.eks. biler. Disse varer kaldes inferiør varer. Prisen på andre varer kan også have indflydelse på en øget efterspørgsel. F.eks. dyrere svinekød kan øge efterspørgsel på oksekød. Disse varer kaldes substituerende varer eller konkurrerende varer. Derimod kan f.eks\n11 stigning på benzin kan efterspørgsel blive mindre på biler og disse varer kaldes komplementære varer. 14 P Ændring i efterspørgsel M E1 E2 Figur 5.4 Ændring i udbud kan ske bl.a. ude fra prisen på andre varer og produktiviteten. På figur 5.5 kan man se at udbudskurven udskydes fra U1 til U2, som gør at prisen på en vare falder. F.eks. vil en faldende pris på svinekød også have effekt på prisen på oksekød, som også vil falde for at konkurrere med svinekødet. Fald i lønomkostninger giver fald i priser på varer, som giver større produktion. P Ændring i udbud M U1 U2 Figur Efterspørgselselasticiteten. Priselasticiteten på efterspørgsel er et værktøj, der ved et enkelt tal kan forklare sammenhængen mellem to variabler. Det to variabler der undersøges er procentvis ændring på efterspurgt mængde samt procentvis ændring i pris. Formlen på priselasticitet: 14 Økonomisk Teori i Internationalt perspektiv, 3. udgave, p\n12 15, hvor x er mængde og y er pris. Hvis priselasticiteten E er større end 1 er den elastisk og betyder, at varen er følsom over ændringer i prisen. Man siger at varen er elastisk. Disse varer er ikke livs nødvendige, derfor følsom overfor procentvise ændringer, men har ofte karakter af mere luxusbetonede varer. Mængderne af salget følger med på prisændringer. Hvis priselasticiteten er mindre end 1, så er varen ikke følsom. Man siger at varen er uelastisk. Disse varer kan betegnes som livsnødvendige varer, fordi prisændringer ikke ændrer på mængden af salget Udbudskurven på kort sigt og langt sigt for den enkelte virksomhed På kort sigt skal der kun produceres, hvis prisen er højere end de variable omkostninger (AVC), vist i figuren 16 og produktionen fastsættes efter princippet grænseomsætning (vandrette linje) = grænseomkostning (MC). Dvs. kan en virksomhed på kort sigt producere og fastsætte prisen under de totale omkostninger under forudsætning at man tror på bedre tider. Men på langt sigt skal ikke kun dække de variable omkostninger, men også de totale omkostninger sætte prisen over de totale omkostninger (ATC) for at overleve på markedet. 15 om elasticitet (økonomi) 16 om profitmaksimering\n13 På begge kurve bestemmes udbudskurven fra det punkt MC møder AVC på det kort sigt og MC møder ATC på det lange sigt. Dvs. man kan sige at på det korte kan man producere mindre til midre pris, men på det lange sigt skal man producere mere til højere pris\n14 5.2 Monopol Monopolet betyder at der kun findes en eneste sælger på markedet. I dette afsnit vil jeg beskrive monopol, dets profitmaksimering, elasticitet, Lerner s index for monopol magt, adgangsbarrierer, dødvægtstabet, naturligt monopol og prisregulering Monopol Et monopol virksomhed skal ikke står overfor en pris lagt ude fra efterspørgsel og udbud, men kan selv fastsætte prisen på en vare, som et monopol virksomhed også selv sætter et antal på mængden af produktionen. Monopolisten kontrollerer mængden af udbudte varer, men nu kan en monopolist ikke bare sætte en pris på en vare, uden at kigge på deres omkostninger for produktionen. Monopolister skal også profitmaksimere Profitmaksimering Ved fastsættelse af monopolpriser, går man ude fra markedets efterspørgselskurve, som er identisk med monopolistens afsætningskurve, kaldet D på figuren 17. Der skal produceres og sælges indtil grænseomsætningen (MR) er lig med grænseomkostningerne (MC). Ligesom i fuldkommen konkurrence skal man i kort sigt dække variable omkostninger og i langt sigt skal man dække de totale omkostninger (ATC). Profitten maksimeres, når sætter den optimale mængde MR = MC og kombinerer den med efterspørgselsfunktionen. 17 om profitmaksimering\n15 5.2.3 Elasticitet Med hensyn til elasticitet af markeds efterspørgsel i monopol, vil mere elasticitet i efterspørgslen begrænse monopol. F.eks. er efterspørgsel på olie uelastisk i kort sigt, satte OPEC prisen op på olien i 1970 erne, opførte som monopolist og ved langt sigt vil efterspørgslen på olie blive mere elastisk og køberne vil gå over til andre energiformer. Kort sagt er efterspørgslen uelastisk i monopol, og elasticiteten (E)vil være: -1 < E.< 0. Mens i fuldkommen konkurrence, hvor efterspørgselen plejer at være elastisk, elasticiteten(e) vil være: E < -1. Prisen på et monopol vare kan også sættes udefra elasticitet (E) og grænseomkostningerne: P = MC/1+(1/E), f.eks. hvis en vare der har en efterspørgsels elasticitet på -5 og grænseomkostning på 10 for at producere vil prisen fastsættes til: 10/1 1/5 = 10/0,8 = 12, Lerner Index of Monopoly Power Den amerikansk økonom Abba Lerner har i 1933 lavet et indeks, som bruges til at måle monopolistens muligheder for at udnytte sin monopolstatus, som faktisk er en omvendt formel for efterspørgsels elasticitet. Formlen ser sådan ud: L = (P-MC)/P. I fuldkommen konkurrence sættes P = MC, derfor L = 0. I den rene monopol produceres der når MC = MR, derfor L = (P-MC)/P = (P-MR)/P, og da P > MR, vil L < 1. Lerner Index en kan også beregnes ud fra efterspørgsels elasticitet (E): L = -1/E, og da efterspørgsels elasticitet i monopol er mindre end 0, vil man se at L > 0, dvs. der kan man allerede se på indekset at der er monopol magt.. F.eks. hvis E = -5 på en monopol vare, vil den monopol magt indekseret til -1/-5 = 0, Adgangsbarrierer Der er 4 hoved grunde (adgangsbarrierer) som skaber et monopol marked Wonnacott, Wonnacott: Economics, p\n16 Det første er kontrol over et bestemt ressource eller en bestemt teknik. Eksemplet på kontrol over en bestemt ressource er f.eks. udvinding af bauxite, som Alcoa som den eneste i markedet udvande bauxite, som er en af hoved bestanddele til produktion af aluminium, gjorde dem til eneste producent på aluminium før 2. verdenskrig og dermed havde monopol over produktet. Eksemplet på kontrol over en bestemt teknik er f.eks. have et patent på en teknik til at producere en bestemt vare.. Det andet er legalt monopol, hvor f.eks. en virksomhed for koncession til at udbyde en bestemt vare på et bestemt område fra regeringen. Det tredje er collusive monopol, hemmelige aftaler mellem virksomheder som er gjort legalt af regeringen, for at udbyde det samme produkt til samme pris, som normalt vil være højere end normalt. Det fjerde er naturligt monopol. Naturligt monopol er hvis det er samfundsmæssige økonomisk grund til at det kan bedre betale sig at kun en virksomhed skal udbyde et bestemt produkt Dødvægts tab ved monopol Dødvægtstabet er den velfærdsmæssigt tab, som regnes ud fra differencen mellem det fastsatte priser ved et monopol- og fuldkommen konkurrence marked og er et mål for værdien af det output der tabes i monopol relativt til et marked med fuldkommen konkurrence. Ved monopol konkurrence gælder prisen P ved at kombinerer MR = MC med efterspørgselsfunktionen og ved fuldkommen konkurrence sætter man prisen P = MC. Som vi kan se på figuren 19, kan vi se forbrugernes tab i forhold til fuldkommen konkurrence på felterne A + B. Virksomheds gevinst i forhold til fuldkommen konkurrence på felterne A C. Felten A skal betragtes som en overførsel af indkomst fra forbrugerne til virksomheden. Dødvægtstabet kan ses på felterne B + C og er den sociale omkostninger for ineffektivitet i forhold til fuldkommen konkurrence\n17 5.2.7 Naturligt monopol Et naturligt monopol er karakteriseret ved at virksomheden, producerer output billigere end hvis flere virksomheder producerede outputtet. Sagt på en anden måde, er de gennemsnitlige omkostninger faldende over et meget langt interval. Naturligt monopol bygger på stordriftsfordele i produktionen. Eksemplerne for naturligt monopol kan være energi-, transport- og kommunikationsforsyning, hvor alle nævnte har store faste omkostninger til at producere ydelserne Prisreguleringer Regeringer kan udføre prisregulering ved en lovgivning for et monopol vare, således at den tilnærmer sig den pris som ville være hvis varen udbydes i en fuldkommen konkurrence. For at mindske dødvægtstabet i monopol, kan en regering lave en lovgivning, der kan regulere priserne. F.eks. kan regering sætte et prisloft på et monopol vare, lige til hvor producenten kan lige dække sine totale enhedsomkostninger, således at dødvægtstabet bliver mindsket. Der er enighed på at naturlige monopoler bør reguleres, og at prisloftet skal sættes til der hvor den lige dækker de totale enhedsomkostninger, således at virksomheden ikke går nedenom og lukker og at den ikke tjener monopol profit\n18 5.3 Prisfastsættelse ved monopol For at opsuge forbrugernes overskud, som er det overskud som forbrugerne kan betale mere for en vare, kan sælgeren forhøje prisen for varen, men så kommer sælgeren til at tabe det andre forbrugere som kun vil betale mindre for varen. Derfor er den eneste udvej at sælge varen med forskellige priser til forskellige kunder og hermed skaber vi en basis for prisdiskrimination. Problemet er at vi ikke bare kan identificere de forskellige kunder og få dem til at betale forskelligt for varen, derfor skal jeg præsentere 5 forskellige prisdiskriminations modeller til at sætte forskellige priser på det samme vare. Og disse 3 kaldes: Første-, anden og tredjegrads prisdiskrimination samt intertemporal pris diskrimination og peak-load pricing. Derudover vil jeg også præsentere andre modeller, som er two-part tariff og bundling grads pris diskrimination I 1. grads pris diskriminering varierer prisen kundens vilje eller evne til at betale og det skyldes at værdien af varen er subjektiv. En kunde med lav priselasticitet kan købe en vare med højere pris end en kunde med høj priselasticitet på efterspørgselen. Dvs. man kan fange forbrugernes overskud ved at sælge varer til højere pris for kunderne med lav priselasticitet og til lavere pris for kunderne med højere priselasticitet på efterspørgselen. Problemet med denne form for prisdiskriminering er at det kræver at sælgeren skal vide det absolutte maksimum pris (reservations pris), som en kunde er villige til at betale og det er svært at vide kundernes priselasticitet på efterspørgsel. Så denne model findes ikke i sin ren form, men kan findes i en ikke perfekt form hos bl.a. advokater, som kender sine kunders økonomi og kan tilbyde dem med forskellige priser, som passer mere til deres priselasticitet på efterspørgsel grads pris diskrimination. I 2. grads pris diskriminering varierer prisen efter kvantitet af solgte mængde, og det gør at større mængde er billigere pr. styk end bare 1 stk. vare. Denne model er særligt udbredt til industrielle kunder, hvor grossister nyder højere rabatter. Også forretninger bruger denne model for at nå begge kunder med forskellige priselasticitet på efterspørgsel\n19 F.eks. en Kodak Film 20 der sælges $ 5 pr. styk og en box med 4 roller til $ 14, hvor styk prisen vil være $ 3,50 ved køb af en box med 4 roller. En kunde med mindre priselaticitet på efterspørgsel vil kun købe en rolle til brug med det samme og en kunde med højere priselasticitet på efterspørgsel vil købe en box med 4 roller til brug over en periode. På denne pris diskriminering kan begge kunder nås grads prisdiskrimination I 3. grads prisdiskriminering varierer prisen efter kvaliteten på den måde varen bliver solgt. F.eks. kan bog med hårdt omslag med flotte mønstre osv. sælges til højere pris til kunder der er villige til at betale mere for at have bogen til at bl.a. identificere med dets pris og udseende. Samme bog sælges også til mindre pris med papir omslag, til dem der ikke vil betale mere. Et andet eksempel er flybilletter, som sælges til forskellige priser for at nå kunder med forskellige priselasticitet på efterspørgsel. Der er diverse ekstra ydelser knyttet til dyrere flybilletter, men summa summarum er at begge kunder tager af sted fra samme sted og tid og når til samme sted og tid Intertemporal prisdiskrimination. Ved intertemporal prisdiskriminering ændres prisen over tid. Ved introduktion af en vare f.eks. en DVD afspiller er prisen høj, som kun kunder med lav priselasticitet på efterspørgsel har råd kan købe. Når man har mættet markedet med kunder der har råd, blive varens pris sat ned for at når de kunder, der har højere priselasticitet på efterspørgsel Peak-load prisfastsættelse. Ved peak-load prisfastsættelse sættes prisen på en vare på forskellige tidspunkter afhængigt af efterspørgselen på varen på et givent tidspunkt. Når efterspørgselen er højere sættes varens pris højere. Som eksempel kan nævnes prisen på en charterferiepakke, hvor f.eks. på en skoleferie periode (juli måned) er prisen højst pga. at her tager børnefamilierne af sted på ferie, men på f.eks. på en sent efterår er prisen mindst. 20 Microeconomics, p\n20 5.3.6 Two-part tariff (2-delt tarif) En two-part tariff er en prisdiskriminering, hvor prisen på en vare eller tjeneste består af 2 dele et engangsbeløb, gebyr samt en per enhed afgift. Den er designet til at give sælgerne mulighed for at fange flere af forbrugernes overskud. Prisen for engangsbeløbet skal være lig eller større end faste omkostninger, eller mindre eller lig med pris sælgeren ville bruge i et perfekt monopol. Prisen for per enhed skal være lig med faste omkostninger for at producere varen. På denne måde kan sælgeren får dækket det faste omkostninger ved kræve et beløb f.eks. i et forlystelsespark et entre billet til et relativt højt beløb, som er beregnet ud fra besøgsantallet til at dække sælgerens faste omkostninger, samt kræve per enhed betalinger for brug af forlystelser i parken. Et glimrende eksempel er Tivoli i København, hvor entre billetten koster (pr. november 2009) er sat til Kr. 95,00 og jeg mener at den koster Kr. 120,00 i sommerferieperioden og priser for brug af forlystelserne koster lige fra Kr. 20,00 til Kr. 80,00 pr. tur Bundling Ved produktbundling forstås at man sælger 2 eller flere varer i en pakke. Strategien passer mest tilsi tuationer, hvor der er stordriftsfordele i produktionen og distributionen og når den marginale omkostning er lavt for at sælge pakken. Et eksempel er fastfood kæden MacDonalds, som tilbyder burgere, sodavand, pomfritter eller lignende med pris pr. stk osv. Men så sælger man også menu s, som indeholder enten alt eller 2 eller flere dele til en pris som er mindre end hvos man køber det hele i stykvis. På denne kan man sælge mere\n21 5.4 Fra nettostyret til liberaliseret virksomhed - Begreber. I denne afsnit vil jeg præsentere det begreber, som findes under overgang fra en nettostyret virksomhed til en liberaliseret virksomhed. Det skal understreges at afsnittet ikke skal betragtes som en opskrift på selve overgangen, men kun præsentere det begreber bruges under nettostyret virksomhed, offentlig ejede aktieselskaber og privatiserede virksomheder. Begreberne der skal præsenteres er offentlige nettostyret virksomhed også kaldet offentlige kvasiselskaber, offentlige ejede aktieselskaber, koncession, forsyningspligt, regulering, deregulering > liberalisering og privatisering Offentlig kvasi-selskab. Et offentligt kvasi-selskab 21, offentligt ejet nettostyret virksomhed er en virksomhed 100 % kontrolleret af offentlige myndigheder, hvor den øverste ledelse af virksomheden er den ansvarshavende minister på det ministerium, virksomheden hører under. De offentlige myndigheder har juridiske forpligtelser i virksomheden og omfatter enhver operationelle tab og investerings omkostninger. Kvasi-selskaber er underlagt de samme regler som almindelige offentlige myndigheder med hensyn til løn og personale, økonomisk forvaltning osv. Et eksempel i Grønland er energi virksomheden Nukissiorfiit, som er et offentligt kvasi-selskab Offentligt ejet aktieselskab. Et offentligt ejet aktieselskab er en virksomhed, som ejes af de offentlige myndigheder, men er gjort til et erhvervsdrivende selskab registeret i henhold til privatret, som ejes af aktionærer, i dette tilfælde ejes aktierne af det offentlige myndigheder. Den øverste ledelse i virksomhed er hovedbestyrelsen, som er fastsat af det offentlige myndigheder og hvor den offentlige myndighed vælger formanden. 22 Eksempel i Grønland er Royal Greenland A/S, hvor selskabet er registreret i privat ret og bestyrelsen er sammensat af Naalakkersuisut. 21 Carsten Petersen, Privatisation, Outsourcing and Deregulation in Denmark in the 1990 s, Illusstrated by Means of the National Accounts, p Carsten Petersen, Privatisation, Outsourcing and Deregulation in Denmark in the 1990 s, Illusstrated by Means of the National Accounts, p\n22 5.4.3 Koncession En koncession er en aftale mellem en offentlig myndighed og en virksomhed, der giver virksomheden retten til at være ene om at sælge en bestemt vare eller tjeneste. Koncession kan også betegnes som en slags partnerskab mellem det offentlig myndighed og virksomheden. Koncessioner plejer at indeholde krav fra det offentlige myndigheds side, om hvordan virksomheden skal tilbyde varen Forsyningspligt Forsyningspligt handler grundlæggende om at sikre udbud af basale tjenester/ydelser til de grupper eller områder, der med overvejende sandsynlighed ikke ville få tilbudt basale tjenester/ydelser på et frit og ureguleret marked Regulering. Regulering er en klassisk funktion for den offentlige forvaltning og er synonymet for styring eller kontrol. 24 Regulering i en telesektor ses som en kontinuerlig aktivitet, som ikke er en del af parlamentet aktiviteter. Reguleringsmyndigheden er adskilt fra de personer eller organisationer der reguleres. Regulering er de processer gennem hvilke, formelle og uformelle standarder eller regler fastsættes (for f.eks. priser, kvalitet eller adgang til serviceydelser); kontrol med at disse standarder og regler bliver fulgt; tildeling af sanktioner i forhold til uønsket adfærd 25 Når man skal regulere et telesektor peges der ofte 3 områder, som reguleringen skal koncentrere om. Og det er prisregulering, social regulering og markedsadgangsregulering. Prisregulering er præsenteret under afsnittet om monopol, derfor præsenteres det 2 andre her. Social regulering i en telesektor er når regeringen f.eks. ønsker at opnå betjening af basale teleydelser på geografiske yderdistrikter, hvor der ellers ikke kan betale sig at opretholde betjeningen økonomisk. Herunder kommer forsyningspligten af basale teleydelser i hele landet, som den sociale regulering kan regulere. 23 Ementor, bilagsrapport til Teleredegørelse for Grønland p Carsten Greve, Privatisering, regulering og demokrati, p Carsten Greve, Privatisering, regulering og demokrati, p. 13 fra Hull, Scott & Hood, 1999:\n23 Markedsadgangsreguleringen skal skabe adgang for nye virksomheder til at komme ind og konkurrere med de etablerede virksomheder. Markedsadgangsreguleringen af telesektoren vil betyde at sektoren bliver mere adgangsvenlig, hvor det bliver let at komme ind og let komme ud af sektoren. Der er 2 reguleringsmodeller, hvor den første er den gamle hvor regeringen både er reguleringsmyndighed og ejer. Den regulerede virksomhed er statsligt monopol. Det andet reguleringsmodel er den nye, hvor hensigten er at privatisere det statslige monopol virksomhed. Her skal regeringen ikke være reguleringsmyndighed, men stille funktionen til en uafhængig myndighed. Uafhængig reguleringsmyndighed skal adskille mellem politiske organer, reguleringsmyndighed og operatører. Uafhængig reguleringsmyndighed skal være troværdigt overfor virksomheder der udsættes for regulering, for forbrugerne og over for nye virksomheder som kommer ind på markedet over regulering af priser, sociale mål og markedsadgang Deregulering > liberalisering Deregulering betyder at man fjerner eller reducere regeringens kontrol, hvordan markedet skal se ud og bevæger sig mod et mere frit marked. Liberaliseringen betyder at lempe eller fjerne statslige kontrol eller styre af markedet ved en lovgivning. Liberaliseringen kan ikke sammenlignes med privatiseringen, da de statslige virksomheder stadigvæk kan agere i den liberaliserede sektor. Man kan liberalisere er sektor, men kan ikke være sikre på at man fjerner statslige virksomheder, specielt i en sektor hvor der kræves virksomheder med høje omkostninger for at levere varen, f.eks. energisektoren Privatisering Privatiseringen 26 indebærer at ejerskabet af en virksomhed overføres til den private sektor. Det betyder at f.eks. et offentligt ejet aktieselskab sælges til den private sektor. Ofte sker privatiseringen i 2 faser: Kvasi-selskab bliver til er aktieselskab, som derefter bliver solgt til den private sektor. 26 Carsten Petersen, Privatisation, Outsourcing and Deregulation in Denmark in the 1990 s, Illusstrated by Means of the National Accounts, p\n24 6. Empiriske afsnit I den empiriske afsnit vil jeg præsentere TELE GREENLAND A/S. For eller imod liberaliseringen vil blive beskrevet ud fra to anbefalinger samt fordele og ulemper ved monopol, tjenesteliberalisering og fuld liberalisering af telesektoren vil blive præsenteret ude fra rapporten. Hvert afsnit vil indeholde delkonklusioner med henvisning til det teoretiske afsnit. 6.1 TELE GREENLAND A/S Her vil jeg præsentere TELE GREENLAND A/S med lidt historik, politiske målsætninger og styring, regulatorisk styring af telesektoren, nuværende struktur, organisationen, markedet, tjeneste og produkter, prissætning og takststruktur og til sidst om TELE GREENLAND A/S s forsyningspligt TELE GREENLAND A/S historik 6. september, 1925 blev den første radiotelegrafstation blev indviet i Qeqertarsuaq, hvor man sendte et telegram til kongen af Danmark. Dermed blev telekommunikationen startet og kommunikationen mellem byerne og omverden indtil begyndelse af 1960 erne blev leveret ved traditionel radiotelegrafi. 27 Radiokæden blev opbygget fra 1972 til 1981 og man indførte kommunikation via telefoni, som allerede fandtes indenfor samme by, mellem byerne. Radiokæden blev også brugt af, udover telefoni, radio, fjernskrivning, telefax og tv. Derudover blev satellitsystemet blev opbygget fra 1978 til 1983, der forbandt Grønland med udlandet samt med byer, der ikke er med i radiokæden. Til og med 1986 blev teletjenesterne udbudt af Grønlands Tekniske Organisation (GTO), gennem sin teleafdeling, Grønlands Televæsen, på grundlag af dansk eneretslovgivning. 28 Grønlands Hjemmestyre overtog lovgivningen på telekommunikationen pr. 1. januar, 1987 og samtidig hermed overtog GTO og omdøb den til NUNA-TEK med bl.a. televæsenet. 27 AMI, p Ementor, p\n25 Samtidig med televæsenet blev til en selvstændig nettostyret virksomhed (Kvasi-selskab) og blev omdøb til TELE Attaveqaatit i 1990, hvor ledelsen også blev flyttet fra København til Nuuk begyndte man med et omfattende moderniseringsprojekt, som digitaliserede radiokæden og satellitsystemerne. I 1993 blev mobiltelefoni etableret i alle større byer, hvor man tilbyd NMT 29 telefoni, hvor man i 1998 indførte GSM 30 telefoni som afløste NMT med tiden. I 1994 blev TELE Attaveqaatit omdannet til en aktieselskab, ejet 100 % af Grønlands Hjemmestyre, og blev omdøb til TELE Greenland A/S med en koncession fra Grønlands Hjemmestyre på telekommunikationen. I 1996 blev Internettet indført, hvor man kun brugte telefon- og ISDN 31 forbindelserne indtil indførelse af ADSL 32 bredbånd i blev Grønlands Postvæsen lagt sammen med TELE, som en adskilt økonomisk division under navnet POST Greenland. Koncernen bliver nu kaldt TELE GREENLAND A/S Politiske målsætninger og regulatorisk styring af telesektoren Der findes ikke nogen klare langsigtede politiske målsætninger fra Selvstyrets side. Der findes heller ikke nogen form for resultatkontrakt 33, hvor f.eks. Selvstyret stiller krav og definerer mål over for TELE Greenland A/S. Selvstyrets telepolitik formes på ad hoc basis og konkret gennem ejerskabet og regulering af Tele Greenland A/S. AMI 34 har gennemført, ude fra daværende Hjemmestyrets generelle erhvervspolitik samt Tele Greenland A/S egne bud på visioner og mål for virksomheden, bud på overordnede målsætninger for den grønlandske telesektor: NMT = Nordic Mobile Telephony 30 GSM = Groupe Spécial Mobile = Global System for Mobile 31 ISDN = Integrated Services Digital Network 32 ADSL = Asymmetric Digital Subscriber Line 33 AMI, p Andersen Management International A/S 35 AMI, p\n26 Telekommunikationen skal bidrage til at binde Grønland sammen som nation, hvor telekommunikationen er et væsentlig element i Grønlands infrastruktur og er en central del af grundlaget for udviklingen af kultur, økonomi og demokrati. Alle i Grønland skal have adgang til tidssvarende telekommunikationstjenester på rimelige og lige vilkår. Denne målsætning fremgår af forsyningspligten, der er fastlagt i koncessionen som Selvstyret har givet Tele Greenland A/S. Denne giver at alle i Grønland skal have adgang til basale teletjenester som telefoni og Internet til samme pris. Informations- og kommunikationsteknologi skal udnyttes maksimalt i det grønlandske samfund og komme alle i byer og bygder til gode. Tele Greenland A/S skal til enhver tid stille det teletjenester til rådighed, som der er et reelt behov for. Tele Greenland A/S skal udbyde nye tjenester, hvor det kan konstateres at være et reelt samfundsmæssige behov. Tele Greenland A/S skal så vidt muligt drives og finansieres på forretningsmæssige vilkår, og selskabet skal sikre lavest mulige priser til både erhvervsliv, den offentlige sektor og private forbrugere. Tele Greenland A/S skal ikke have offentlige tilskud og driftsresultatet skal sikre fremtidig investeringer i udbygning af en moderne televirksomhed. Der skal være samme pris hvor end man befinder sig i landet og det betyder at man ikke kan opnå storkunde- eller volumerabatter, fordi en betydelig krydssubsidiere fra det mest indkomstrige sektorer/områder til mindre vil forekomme. Den politiske styring og kontrol af telesektoren sker i dag i et samspil mellem Lov for Grønland om telekommunikation 36 - en bemyndigelseslov fra den danske regering, en Landstingsforordning om telekommunikation og teletjenester 37 - om bl.a. eneretsbestemmelser på teletjenester, koncession og telestyrelse derunder ret til at udstede særlige bekendtgørelser, en Hjemmestyrets bekendtgørelse 38 om koncession for Tele Greenland A/S, en Landstingsforordning om omdannelse af TELE Attaveqaatit til et aktieselskab 39, hvor Hjemmestyret ejer 100 % af aktierne og en forvaltningsaftale ude fra landstingsforordningen om teletjenester og hjemmestyrebetænkningen om koncession 36 Lov nr af 29/ : Lov for Grønland om telekommunikation 37 Landstingsforordning nr. 10 af 28/ samt nr. 17 af 20/ : Landstingsforordning om telekommunikation og teletjenester 38 Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 18 af 22. november 1999 om koncession for TELE Greenland A/S. 39 Landstingsforordning nr. 11 af 28. oktober 1993 om omdannelse af TELE Attaveqaatit til aktieselskab\n27 mellem Direktoratet for Boliger og Infrastruktur og Tele Greenland A/S, som regulerer mellem koncessionsgiver og koncessionshaver. Det danske regerings bemyndigelseslov overdrog den fulde lovgivende og administrative myndighed for telekommunikationen i samt til og fra Grønland til Grønlands Hjemmestyre. I loven er der nogle undtagelser, som er nød- og sikkerhedstjenester samt det dansk/amerikanske forsvarsområder, men blev lagt under en Hjemmestyrets bekendtgørelse 40 nr. 31 af 10/ Landstingsforordningen om telekommunikationen og teletjenester giver Selvstyret eneret til anlæg og drift af telenet og tilhørende teletjenester samt en bemyndigelse til Selvstyret til at meddele koncession på nærmere fastlagte betingelser for løsning af disse anlægs- og driftsopgaver. Undtagelse for eneretten er anlæg, der bruges til forsvarsmæssige formål, til indre tjeneste under rigsmyndigheden og kommuner samt anlæg, der bruges mellem bygninger som tilhører det samme ejer. Forordningen giver også Selvstyret ret til at udstede en særlig bekendtgørelse som blev brugt til en såkaldt terminalbekendtgørelse, som blev brugt ved Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 27 af 10/ om tilslutning af terminaludstyr til det offentlige telenet. Dette medførte liberalisering på bl.a. salg af omstillingsanlæg. Landstyret foretog en principiel beslutning om at give Nuuk Skynet om at etablere et trådløs Internet by-net d. 22/ ud fra ændringen af abonnementsvilkår for Internettjenesten fra 23/ som tillader videreudlejning af adgang til Internettet indenfor samme by eller bygd. 41 Koncessionen for Tele Greenland A/S fastlægger vilkårene for Tele Greenland A/S anlæg og drift af telekommunikationen. Koncessionen er dermed en eneret som omfatter anlæg og drift af telegrafer og telefoner samt udbud af telefonitjenester, tekst- og datakommunikationstjenester, udleje af faste kredsløb, mobilkommunikation og satellittjenester og fremføring i telenettet af radioog fjernsynsprogrammer. I følge koncessionen skal Selvstyret godkende takster, takseringsprincipper og abonnementsvilkår samt en forpligtigelse til Tele Greenland A/S, som skal sikre alle og enhvers adgang til og benytte Tele Greenland A/S anlæg på rimelige og lige vilkår. De basale tjenester som telefoni og Internet skal dække beboede dele af landet, som er forbundet med radiokæden og satellitsystemet. Koncessionen giver derudover Tele Greenland A/S ret til at sætte 40 Ementor, p Nye vilkår for Internettjenesten, 23/\n28 sine priser, som sikrer aktieselskabet en økonomisk forsvarligt drift og konsolidering, og som ikke skal give offentligt tilskud. I forbindelse med Tele Greenland A/S blev omdannet til et aktieselskab med Grønlands Selvstyre som eneaktionær ligger ansvaret for beføjelser i Bestyrelsessekretariatet under Formandens Direktorat. Naalakkersuisut (Selvstyret) bemyndiger den Naalakkersuisoq 42 for Boliger og Infrastruktur til at gennemføre generalforsamlingen på Grønlands Selvstyre vegne, som vælger en bestyrelsessammensætning og andre beslutninger, der skal formaliseres på generalforsamlingen. Grønlands Selvstyre har som eneejer af aktieselskabet det beføjelser som kan udøve afgørende indflydelse på virksomhedens beslutninger og har gjort det gennem generalforsamlinger til at sine bebude politiske initiativer eller sin telepolitiske prioritering og forventninger til selskabet. Men det anerkendt at bestyrelser i offentligt ejede selskaber også kan foretage et selvstændigt skøn over enkelte sag, hvis de mener at sagen tjener selskabets interesser bedst. I telelovgivningen og koncessionen har man defineret rammerne for regulatoriske styring af Tele Greenland A/S. Loven fastslår, at Selvstyret skal føre tilsyn med alle forhold, der er omfattet af koncessionen og ansvaret er placeret i Direktoratet for Boliger og Infrastruktur. Der er indgået en forvaltningsaftale i december, 1999 mellem Direktoratet for Boliger og Infrastruktur og Tele Greenland A/S 43 om at Tele Greenland A/S som koncessionshaver skal udføre tilsynsopgaver på vegne af regulatøren, at Tele Greenland A/S bl.a. skal 44 udarbejde regler og vilkår for telemateriel, der tilsluttes eller anvendes med det offentlige telenet samt føre tilsyn og kontrol med udstyr og installationer, varetage forvaltningen af landstingslov om foranstaltninger mod forstyrrelser af radiomodtagning samt varetage forvaltningen af tilladelser til oprettelse og udbygning af fællesantenneanlæg og kabelanlæg til fordeling af lyd- og billedprogrammer i privat beboelse. Derudover er Tele Greenland A/S forpligtet i aftalen at yde Selvstyret teknisk og administrativ bistand vedr. radioforvaltningsområde om at følge op på lov om radiokommunikationen, hvor selvstyret bidrager med lønudgift til 2 medarbejdere. Regulering af telesektoren stiller store krav til både ressourcer og kompetencer. Udover juridiske og politisk indsigt kræver der også tekniske og økonomiske kompetencer, som regulatøren pt. ikke har 42 Naalakkersuisoq = Medlem af Selvstyret 43 AMI, p Ementor, p\n29 til at varetage en hensigtsmæssig regulering af Tele Greenland A/S. Det betyder, at Tele Greenland A/S efterlades et betydeligt spillerum, i egenskab af sin teknisk og økonomisk ekspertise indenfor telesektoren, til at gennemføre egne tiltage, som deres forslag om nye takster og vilkår og på den måde har sat den politiske dagsorden for udviklingen af telesektoren. 45 Men i følge. Tele Greenland A/S s ledelse har deres dispositioner været søgt tilrettelagt, så de reflekterer konkrete politiske målsætninger TELE GREENLAND A/S s forsyningspligt Ude fra 3 i Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 18 af 22. november 1999 om koncession for Tele Greenland A/S er Tele Greenland A/S er forpligtet til at give alle og enhver til på rimelige og lige vilkår at få tilslutning til og benytte koncessionshaverens anlæg. Denne paragraf er begyndelsen på en forsyningspligt som koncessionshaveren, som Tele Greenland A/S er, skal udføre og levere telefonitjenester, tekst- og datakommunikationstjenester, faste kredsløbe, mobiltjenester, satellittjenester og tv og radio. Forsyningspligten skal sikre udbud af basale teletjenester til byer og bygder, der sandsynligvis ikke ville få tilbudt basale teletjenester på et frit og ureguleret marked. Forsyningspligten kræver at koncessionshaveren, i dette tilfælde Tele Greenland A/S, skal stille basale teletjenester i en given kvalitet og til en overkommelig pris uanset geografiske placering. Hvad er så de basale teletjenester, som er med i forsyningspligten? AMI 46 definerede de basale teletjenester som fastnet telefoni, herunder Internet adgang og ISDN. Det skal understreges at det ikke er disse tjenester ikke alene behøver at være finde i forsyningspligten. F.eks. er bredbånd Internet etableret i 82 byer/bygder/stationer, så den tjeneste er den mest sandsynlige, der skal tilføjes til ydelser under forsyningspligten, så den kan tilbydes i en given kvalitet og til en overkommelig pris. I flg. interview med Tele Greenland A/S vicedirektør Steen Montgomery-Andersen og ud fra Gorm Winther 47 ligger forsyningspligtunderskuddet på omkring Kr mio. Jeg har fået tilladelse til 45 Ementor, p AMI, p Gorm Winther, p\n30 at skrive at, også fordi jeg selv opfatter det sådan, at forsyningspligtunderskuddet dækker en del af dødvægtstabet, som samfundet taber ved et monopol marked TELE GREENLAND A/S nuværende struktur samt organisation. Tele Greenland A/S er den eneste udbyder af telefoni-, internet-, mobiltjenester og faste kredsløb med bl.a. transmission af lyd og billeder mellem byer/bygder og andre lande. Derfor besidder Tele Greenland A/S stadigvæk et nærmest 100 % lovfæstet og de facto monopol på levering af telekommunikationsydelser til det grønlandske samfund. 48 Dvs. hvis man siger telekommunikation vil man tænke direkte på Tele Greenland A/S. Tele Greenland A/S med sit udbud af teletjenester er på højde med andre vestlige lande. Tele Greenland A/S ejes 100 % af Grønlands Selvstyre og via bestyrelsen og ledelsen styrer virksomheden. TELE POST, som er Tele Greenland A/S og Post Greenland A/S beskæftiger ca. 600 medarbejder, hvoraf ca. 70 % i selve Tele Greenland A/S divisionen. 49 Organisationsformen er en linieorganisation med tilhørende stabsfunktioner. TELE POST er delt op tre divisioner, som er Post, Tele division, som er en udadvendt division som beskæftiger sig med private og erhvervs kunder og Tele s teknisk division, som sørger for anlæg og drift af anlæg. Nedenfor kan organisationsdiagrammet ses. 48 Ementor, p AMI, p\n31 6.1.5 Tele markedet Det grønlandske marked for telekommunikationen ligner ikke de andre telemarkeder i vestlige lande og derfor tages der hensyn til diskussionen om hvordan teleinfrastruktur, trafikkapacitet og teletjenester i Grønland kan optimeres og organiseres. Grunden til at det grønlandske marked er forskelligt fra andre lande er at Grønland er et km² stort land, hvoraf km² er isfrit. Fra Kap Farvel til Kap Morris Jesup, som er det sydligst- og nordligst punkter, er der km. Der bor mennesker, fordelt på i byerne og 8733 i bygderne, pr. 1/ og ud fra det isfrit land er befolkningstætheden på 0,136 pr. km². Der er pr. 1/ husstande i Grønland fordelt i 17 byer og 60 bygder. Ca. 25 % af det samlede befolkning bor i hovedstaden Nuuk og ca. 9 % af befolkningen og befolkningstallet i bygderne varierer fra 50 til 500. Som man kan se er der ret stort spredning befolkningsmæssigt med stor koncentration i Nuuk og Sisimiut. 50 om befolkning, boliger osv\n32 6.1.6 Tjenester og produkter Tele Greenland A/S tjenesteudbud udgør i dag af telefoni, mobiltelefoni, Internet til både private (Dia lup, ADSL) kunder og erhvervskunder (VPN og MPLS), faste kredsløb til TV og radio, satellittjeneste og kystradiotjeneste. Telefonitjenesten er den der er mest spredt ud til beboede steder, fordi det er en basal teletjeneste som er med på forsyningspligten i koncessionen, men der er flest abonnenter i mobiltjenesten. Der er pr telefonlinjer/-abonnenter, mobilabonnenter (post og prepaid) og ADSL (internet) abonnenter. Udviklingen i fordeling af abonnenter i forskellige tjenester har været således at telefonitjenesten, som har haft flest abonnenter har været stagnerende siden mobiltjenesten kom på telemarkedet og har nu færre abonnenter end mobiltjenesten. På figuren 52 kan man se at mobiltjenesten har størst omsætning med Internettjenesten på andenpladsen, telefonitjenesten på tredje og faste kredsløb som sidst. Bemærk stigningen på Internettjenesten. 51 Tele Greenland A/S Årsrapport for Tele Greenland A/S Årsrapport for\n33 6.1.7 Prissætning og takststruktur Overordnet skal Tele Greenland A/S i sin prissætning finde en balance mellem på den ene side kravet om, at Tele Greenland A/S skal drives driftsøkonomisk forsvarligt, som ikke skal have offentligt tilskud, og på den anden side kravet om, at Tele Greenland A/S i henhold til sin koncession har pligt til at tilbyde alle og enhver i Grønland adgang til på rimelige vilkår og til samme pris at få tilslutning til og benytte teleanlægget. Dette indebærer at dækning af visse byer og bygder giver anledning til et forsyningspligtunderskud 53, et underskud der dækkes via krydssubsidiering 54 fra indtægtsgivende byer. Tele Greenland A/S har siden digitaliseringen og indførsel af nye teknologier foretaget jævnligt takstnedsættelser. Takstnedsættelserne er sket på basis af Tele Greenland A/S intern omkostningsanalyse med det formål at fastholde et rimeligt forhold mellem omkostninger og indtægter for hver af de enkelte tjenester. Takstnedsættelserne har ført til stigende forbrug af teletrafik. 55 Da man indførte VPN og MPLS Internettjenesterne i 2002 lancerede man volumetaksering, hvor man bliver takseret for den mængde data man har downloadet. Før ADSL Internet blev indført, som takseret pr. volume, blev Internet forbruget takseret pr. tid. Grundprincipperne i Tele Greenland A/S prissætning tager hensyn til disse rammer: Geografisk hensyn, hvor det er billigst at ringe lokalt og dyrere ringe til andre byer og lande. Omkostningerne til driften radiokæden og satellitsystemet skal dækkes, derfor dyrere at ringe til andre byer og lande. Et hensyn til en rimelig indbyrdes prissætning mellem de forskellige tjenester. Indtægterne fra de respektive tjenester skal så vidt som muligt dække de respektive tjenesters omkostninger. Argumentet herfor er ønsket om at opnå en samfundsøkonomisk hensigtsmæssig brugeradfærd, således krydssubsidiering mellem de enkelte tjenester minimeres. 53 Ementor, p. 44 (bilag) 54 Krydssubsidiering: Dækning af uprofitable områder med indtægter fra en profitable område 55 Ementor, p. 5 (oversigt)\n34 Tele Greenland A/S gennemfører hvert år en omkostningsanalyse hvorledes indtjening og omkostninger fordeler sig på de enkelte tjenester. I denne analyse beregnes den enkelte tjeneste andel af samlede omkostninger og der foretages en fordeling af variable og faste omkostninger. Tele Greenland A/S variable omkostninger er defineret som omkostninger, hvis størrelse afhænger af produktionen/afsætning målt i mængder, der varierer i forhold til mængden. Det faste omkostninger er dem ikke ændrer sig ifølge af ændringer i mængden. For Tele Greenland A/S fordeler sig disse omkostninger, ligesom en normal teleoperatør, 85 % faste og 15 % variable. Denne omkostningsanalyse er væsentlig for en synliggørelse af eventuel krydssubsidiering mellem forskellige tjenester. Tele Greenland A/S takserer indenfor de enkelte tjenester med udgangspunkt i en allokering af engangsomkostninger, som evt. skal dække de faste omkostninger og løbende omkostninger. Takseringsstruktur ser således sådan ud: Oprettelsesafgift, som er et engangsbeløb, der betales ved oprettelsen af et abonnement, som afspejler det omkostninger ved at oprette abonnementet. Disse omkostninger kan være opsætning af abonnementet i telefoncentralen og administrative behandling af abonnementsbestillingen. Abonnementsafgift er en løbende, men fast, afgift, der beregnes på grundlag af kundens andel af omkostningerne ved anlæg og drift af den del af nettet som er Tele Greenland A/S s. Trafiktakst er en tids- eller volumebestemt trafiktakst for den trafik, som Tele Greenland A/S ekspederer. Taksten skal afspejle det omkostninger anlæg og drift af trafikmaskinen koster for Tele Greenland A/S. På ADSL Internettjeneste området er der nu 4 produkter, som er prisfastsat med forskellige indhold på abonnementsgebyret. På ADSL Basic indeholder abonnementsbyret kun til at dække løbende, men faste afgifter. Mens på det 3 andre, ADSL Silver indeholder abonnementsgebyret til også at dække hurtigere forbindelse mens på det to sidste ADSL Gold og ADSL Premium indeholder\n35 abonnementsgebyret udover til at dække det løbende, men faste afgifter også og hurtigere forbindelse indeholder forbrug til et bestemt volume. Priserne kan ses her: 56 Jeg skal her prøve at regne priselasticiteten ude fra mobil- og internettjenester pga. at den første er ikke med, derefter prøve at sætte en Lerner Index of Monopoly på Tele Greenland A/S ude fra pris elasticiteterne. Jeg bruger prishæfter fra 1/ og fra 1/ samt Tele Greenland A/S årsrapport for og for for netto omsætninger for disse tjenester Priserne og omsætningerne i 2006 for disse tjenester: Mobil: Pris(P1): 1,07 kr/min nettoomsætning(q1): tkr Internet: (gennemsnit ude fra dag- og nattakst) Pris(P1): 0,51 kr/mb nettoomsætning(q1): tkr\n36 Priserne og omsætningerne i 2008 for disse tjenester: Mobil: Pris(P2): 0,99 kr/min nettoomsætning(q2): tkr Internet: (gennemsnit ude fra dag- og nattakst) Pris(P2): 0,42 kr/mb nettoomsætning(q2): tkr Priselasticitet fra 2006 til 2008 på mobilefterspørgsel beregnes til: % Q / % P = 13,3 % / -7,5 % = -1,77 Priselasticitet fra 2006 til 2008 på internetefterspørgsel beregnes til: % Q / % P = 82,3 % / -17,6 % = -4,68 Ude fra tallene på priselasticitet, kan det konkluderes at begge ydelser er elastiske, selvom begge er monopolistiske ydelser, og det viser at ydelserne er følsomme, så hvis der sker en prisstigning vil forbruget falde. Ude fra begge disse priselasticitets tal kan vi nu beregne indekset (Lerners Index of Monopol) på Tele Greenland A/S monopol magt på disse 2 tjenester. Formlen lyder på L = -1 / E. På mobiltjenesten ligger indeksen, beregnet ude fra 2006 til 2008, på 0,56 mens på Internettet er på 0,21. Disse 2 tal viser at Tele Greenland A/S ikke har så meget monopol magt på disse 2 tjenester, forstået på den måde at Tele Greenland A/S ikke udnytter sin monopol på disse 2 tjenester. Hvis ydelserne har været uelastiske ville indekset være højere Delkonklusion Tele Greenland A/S er et produkt af politiske målsætninger (som ikke er nedskrevet, men er ad hoc), som daværende Hjemmestyre havde. Først over Hjemmestyret GTO i 1987 med tilhørende televæsen og navngav organisationen NUNATEK. Derefter blev televæsenet omdannet til en\n37 selvstændigt nettostyret kvasi-selskab og blev omdøb til Tele Attaveqaatit og til sidst blev omdannet til et aktieselskab, hvor Hjemmestyret og nu Selvstyret ejer alle aktierne. AMI har bud på de politiske målsætninger til at være: Telekommunikationen skal bidrage til at binde Grønland sammen som nation, alle og enhver i Grønland skal have adgang til teletjenester på rimelige og lige vilkår, informations- og kommunikationsteknologi skal udnyttes maksimalt i der grønlandske samfund og komme alle byer og bygder til gode samt at Tele Greenland A/S skal drives og finansieres på forretningsmæssige vilkår og ikke skal have offentlige tilskud. Disse målsætninger er hent ude fra førnævnte love, forordninger og bekendtgørelser. Tele Greenland A/S fik ude fra bekendtgørelsen til at have koncession på telekommunikationstjenester og anlæg samt drift af dem i Grønland, som resulterer i at Tele Greenland A/S har nu 100 % lov befæstet og de facto monopol på telekommunikationstjenester osv. Ude fra koncessionen skal Tele Greenland A/S tilbyde alle og enhver teletjenester til rimelige og lige vilkår. Dette gør at, i flg. interview med Steen Montgomery-Andersen man ikke kan profitmaksimerer, som en normal privat monopolist ville gøre Det regulatoriske setup på telemarkedet i Grønland er unik på den måde at Selvstyret placerer reguleringsenheden i Direktoratet for Boliger og Infrastruktur, som så har en forvaltningsaftale med Tele Greenland A/S, som skal udføre tilsynsopgaver på vegne af regulatøren. Grunden til det er at direktoratet simpelthen ikke har ressourcer og kompetencer til opgaven. Selve reguleringen kan opfattes som en social regulering, som skal sørge for at alle bliver tilbudt teleydelse også på de steder hvor der ellers ikke kan betale sig at opretholde betjeningen økonomisk. Reguleringsmodellen er af en ældre dato, hvor regeringen både er reguleringsmyndighed og ejer. Tele Greenland A/S har en forsyningspligt til at sikre udbud af basale teletjenester til byer og bygder, der med sandsynligvis ikke kan få tilbudt disse tjenester på en ureguleret og frit marked. Disse tjenester er fastnet telefoni og Internet. Denne forsyningspligt er resultat af 3 i bekendtgørelsen om koncession for Tele Greenland A/S. I flg. interview af Tele Greenland A/S vicedirektør Steen Montgomery-Andersen samt fra Gorm Winther s Den glemte lære om det naturlige monopol i Grønland udgør forsyningspligtunderskuddet på ca mio. kr. om året. Dette forsyningspligtunderskud kan være en del af det såkaldte dødvægtstab, som er nævnt før\n38 Telemarkedet i Grønland er et stort område på ca. 2,2 mio. km² stort land med ca indbyggere fordelt på 81 byer/bygder/stationer. Der er stort spredning befolkningsmæssigt med stor koncentration i Nuuk og Sisimiut med hhv. 25 % og 9 %. Af tjenester udgør mobiltelefoni og Internettet det største og omsætter ca. 2/3 af virksomhedens omsætning, men fastnet telefoni, som er med i forsyningspligten, er den mest udbredt. Tele Greenland A/S skal i sin prissætning finde en balance mellem på den ene side kravet om, at Tele Greenland A/S skal drives driftsøkonomisk forsvarligt, som ikke skal have offentligt tilskud samt at virksomheden skal udbyde sine tjenester på rimelig og lige vilkår til alle og enhver. Dette gør at det steder, som er dækket af forsyningspligt, dækkes omkostningsmæssigt fra indtægtsgivende byer via krydssubsidiering. Grundprincipperne i prissætningen er at det er dyrere at ringe til det andre byer/lande end at ringe lokalt pga. at man skal dække radiokædens og satellitsystemets omkostninger. Tele Greenland A/S omkostninger fordeler sig som en normal forsynings virksomhed, 85 % til faste omkostninger og 15 % til variable omkostninger. Og dette gør Tele Greenland A/S til at være et naturligt monopol ude fra beskrivelsen af det. Tele Greenland A/S takseringsstruktur er at man skal betale en oprettelsesafgift og en abonnementsafgift samt derefter en pris på selve forbruget. Denne form for prisfastsættelse kan sammenlignes med two-part tariff, hvor engangsprisen, som er oprettelsesgebyret skal være større end gebyret for brug af enheden. Denne gælder normalt hos Tele Greenland A/S, hvor oprettelsesafgiften plejer at være højere end abonnementsafgift. Intertemporal prisdiskrimination har også været brugt til selve oprettelsesafgiften mht. indførelse af Internettet, hvor så den blev sat ned nogen tid efter, men jeg tror at det var for at dække opstart udgifterne. Mht. ADSL priserne bruger man 2. grads pris diskrimination, dvs. jo flere mængde des billigere, på selve abonnementsprisen på det forskellige ADSL produkter. F.eks. en Gold produkt til Kr. 595 pr. måned, incl. 2 GB, hvor MB prisen i selve prisen vil udgøre ca. 30 øre mens på en Premium produkt til Kr. 995 pr. måned, incl. 6 GB, vil MB prisen udgøre ca. 17 øre. Jeg foretog en priselasticitets analyse på mobiltjeneste og Internet og kom til det resultat at priselasticitet på det 2 produkter er hhv. -1,77 og -4,68, som viser at begge tjenester er følsomme mht. elasticitet, selvom begge produkter er under monopol. Prisstigning vil resultere at forbruget vil\n39 falde Derefter ude fra priselasticitet regnede jeg Tele Greenland A/S monopol magt på disse to tjenester og resultatet viste, at Tele Greenland A/S ikke har så meget magt eller udnytter ikke sin monopol til at kræve højere priser. Dette viser også, at man følger koncessionens regel om at alle og enhver skal have adgang til disse tjenester på rimelige og lige vilkår. 6.2 Liberalisering af telesektoren for og imod. For eller imod liberaliseringen af telesektoren præsenteres her, hvor jeg vil begynde med Konkurrencenævnets anbefaling og deres argumentation med deres anbefaling. Derefter vil jeg præsentere Gorm Winther s anbefaling om ikke at liberalisere telesektoren og hans argumentationer med hans anbefaling. Til sidst præsenteres liberaliseringen af telekommunikation på Færøerne For liberalisering af telesektoren Siden 1980 erne begyndte man at liberalisere telemarkedet i andre lande og i liberaliserede man fastnettelefoni i Danmark. I Grønland har også liberaliseringen af telemarkedet været nævnt mange gange, specielt fra erhvervslivet, som man kan læse på problemformuleringen. Men i dette afsnit vil jeg præsentere Konkurrencenævnets anbefaling. På Konkurrencenævnets konkurrenceredegørelse for 2009 anbefales der at telekommunikationen skal så vidt som muligt liberaliseres, fordi et alt for stift monopolistisk system med alt for høje priser på teleydelser stærkt 62 forringer samfundsudviklingen, hvor borgere osv. afholdes fra at udnytte vidensamfundets mange fordele. Befolkningen i andre lande tilbydes nemmere og billigere adgang til Internettet. Monopolet er for længst gået bort fra de nordiske lande og udviklingen af telekommunikationen kan opnå ved at liberalisere. Konkurrencenævnets anbefaling argumenteres bl.a. ude fra Professor Melody s betragtninger om velfungerende telemarked. 63 Et velfungerende marked er efter Professor Melody et marked, hvor det er nemt at komme ind og ud igen. Et marked hvor ingen virksomheder har dominans, dvs. ingen monopolindflydelse. Et marked hvor ingen samfundsmæssige interesser er tilgodeset. Et marked hvor det er nemt at få informationer Konkurrencenævnets konkurrenceredegørelse, 2009, p Konkurrencenævnets konkurrenceredegørelse, 2009, p\n40 Telesektoren har været betragtet som et marked, hvor konkurrencemarkedet ikke kunne fungere effektivt, fordi telemarkedet har været betragtet som et naturligt monopol pga. specielle samfundsinteresser der skal tilgodeses og barrierer som er karakteriseret ved høje investeringsomkostninger, høje faste omkostninger og betydelig potentielle stordriftsfordele, som gør at enten flere udbydere ikke vil betyde lavere priser og at det kun vil betale sig med kun en udbyder. For at øge effektivitet og innovation er det vigtig med en liberalisering af telemarkedet, lyder det fra Melody. Ovennævnte barrierer, som er unik for telemarkedet, kan minimeres ved at regulere dem ifølge Melody. Der kræves en teleregulering, hvis der skal komme andre teleudbydere på markedet. Reguleringen skal også hindre at der kommer en asymmetrisk markedsstruktur med få stor og mange små aktører. Konkurrencenævnet er glad for Landstingsforordning nr. 17 d. 20/ om telekommunikation og teletjenester, som bl.a. indeholder en 2 som muliggøre en liberalisering på trådløs adgang til Internettet i samme bygd/by. De finder forordningen som en gradvis liberalisering af telemarkedet og sætter disse lov bemærkninger til forordningen som anbefaling: En liberaliseringspolitik, som tilpasses såvel markedsforholdene som den teknologiske udvikling. Adgangen for tjenesteudbydere til at benytte teleinfrastrukturen skal sikres regulatorisk med hensyn til priser, udveksling af trafik hvis der er mere end en udbyder så kunderne kan kommunikere med hinanden. En forsyningspligt skal sikre maksimal priser til brugerne. Liberaliseringen skal ske i en kontrolleret omfang med hensyn til en smidigere og mere omstillingsparat telesektor. Det kortsigtede strategiske mål er, at der skal gennemføres en tjenesteliberalisering af adgangen til at udbyde en internettjeneste. Konkurrencenævnet forstår disse lovbemærkninger som at der skal både være infrastrukturkonkurrence og tjenesteudbyderkonkurrence på telemarkedet. For infrastrukturkonkurrence mener de at målet enten er at nye aktører stiller med sit eget infrastruktur i bl.a. form af trådløs netværk eller en kabel netværk. Men de forstår også at telekommunikationsinfrastrukturen mellem bygder, byer og udlandet ikke kan liberaliseres, som også står i forordningens 2, stk\n41 Ude fra lov bemærkningen til forordningen forstås tjenesteudbyderkonkurrencen som en udbyder med f.eks. internettjeneste som en gensælger af tjenesten, som så skal bruge koncessionshaverens telenet. Det skal forstås at udbuddet skal foregå i den samme bygd eller by. Konkurrencenævnet nævner også den liberaliserede marked for teleterminaludstyr, som er nævnt i kapitel 4 om indførelse af monopol i Grønland og i kapitel om det politiske mål osv Imod liberalisering af telesektoren I forbindelse diskussionen om liberaliseringen af telemarkedet i Grønland er der også kommet modstandere af ideen, mest pga. det med at Grønland er alt for stort område med for at få befolkning, at der kun kan være en teleudbyder og hvis liberaliseringen kommer, vil befolkningen i mindre byer og bygder blive ramt, jf. kommentarer i problemformuleringen. En konkret samfundsforsker, som stadigvæk forsker det grønlandske samfund har skrevet et indlæg til en telekommunikationskonference Serraneq 2004 der hedder Den glemte lære om det naturlige monopol i Grønland, et indlæg som i flg. min mening en modspiller til en evt. liberalisering af telemarkedet i Grønland. Om liberaliseringen skriver han om at idealet med liberaliseringen er verdensfjerne skrivebordsøkonomers 64 forestillinger om et marked under fuldkommen konkurrence med så mange sælgere og købere, som ved liberalisering kan sænke omkostninger og priser. Men virkeligheden er noget andet i Grønland, hvis vi skal kigge på liberaliseringen af indenrigsflytrafikken i Grønland i 2001, der reelt aldrig blev til en liberalisering, fordi der stadigvæk kun er en udbyder på det liberaliserede ruter. Liberalisering betyd også at det ikke liberaliserede ruter har man lavet nogen servicekontrakter med Selvstyret, således at Selvstyret på at betale en del af udgifterne til disse underskudsgivende ruter. To væsentlige problemer med privatisering nævnes, som er rent seeking og cream skimming. Rent seeking betyder at der vil være aktører, som ser en personlig gevinst i at presse på politisk for at få gennemført privatiseringer. Gevinsterne kan være bedre indkomst, større formue og 64 Gorm Winther, Den glemte lære om det naturlige monopol i Grønland, p\n42 privilegier man kan opnås ved ejerskab eller ledende stilling i et privatiserede selskab. Der var en del spekulationer om privatiseringen af KNI, hvor ledende medarbejder fik tilbudt aktier til en diskutabel pris 65. Cream skimming betyder en udskillelse en overskudsgivende aktivitet fra en offentlig virksomhed til en enten en ny oprettet privat virksomhed eller en eksisterende privat virksomhed. Man kan sige at samfundet beholder narhvalskødet, men det private investorer får narhvalens mattak 66. Når en overskudsgivende enhed, som før har dækket omkostninger for det underskudsgivende aktiviteter, bliver udskilt til det private vil den underskudsgivende aktivitet fremover finansieres af samfundets via skatter og afgifter eller brugerbetaling.. Gorm Winther beskrev også forskellen mellem et privat monopol selskab og en offentlig monopol selskab. Et privat monopol selskab er en kapitalstyret virksomhed mens en offentlig monopol selskab er en behov styret virksomhed. Behov styret virksomhed skal sikre forbrugerne adgang til billige varer og tjenester, også på det områder hvor de private ikke finder profitable at gå ind. Monopolets ulemper er velkendte og er beskrevet i teorier. Ved fastsættelse af priser i et monopol marked hænger det sammen med lavere mængde og højere priser end under fuldkommen konkurrence. Dette leder til en velfærdstab hos forbrugerne, fordi samfundets overskud omfordeles fra forbrugerne til producenten. Den monopolistiske virksomhed kan også have politiske indflydelse på den afgørelse som vedrører monopolistens virksomhed, fordi virksomhedens personale er uddannet på det branche og kan have videns monopol mht. branchen. Monopolet fordele skal heller ikke glemmes. Naturlige monopoler kan agere billigere alene end 2 eller flere virksomheder kan agere på markedet. I det offentlige monopol virksomheder er der andre målsætninger end profitmaksimering, som kan være bedre service, forsyningssikkerhed og reduktioner af priser. 65 Gorm Wibther, p Narhvalkødet koster ca. 60 kr/kg, mens dets mattak koster 340 kr/kg i butikkerne\n43 I en lille økonomi hvor virksomhederne har stordriftsfordele, kan faldende pris til sidst ende med den ene virksomhed, som kan dække sine gennemsnitlige omkostninger. Alle andre virksomheder med højere gennemsnitlige omkostninger vil gå nedenom, man vil stå tilbage med et naturligt monopol. Naturlige monopoler findes indenfor områder, hvor de faste omkostninger er højere end de variable, som er typisk i en forsyningsvirksomhed. Gorm Winther bemærker fra en benchmarking analyse af Tele Greenland A/S og det canadiske NorthWestel, som opererer i et stort område med ca indbyggere, hvor telemarkedet er liberaliseret (samme klima osv.) som AMI har publiceret. Han bemærker fra analysen at mobiltelefoni har en højere udbredelse i Grønland og at det konkluderes at man ikke kan effektivisere, reducere omkostninger og reducere taksterne ved at liberalisere telemarkedet i Grønland. Et gæt kunne være er at Tele Greenland A/S er et naturligt monopol, der klarer sig bedre end et lignende naturligt monopol i Canada. Hvis der skal liberaliseres, så er det reelt set kun Nuuk og Sisimiut, der er rentable og privatiseringsegnede, mens de andre byer/bygder er omfattet af et forsyningspligtsunderskud. Og det underskud var på omkring mio. kr. Til sidst skal en evt. liberaliseret telemarked reguleres offentligt. Og sådan en offentlig regulering er ikke så nemt at få til at fungere blandt andet pga. at det tager tid at udvikle politiske og administrative traditioner og samarbejde mellem politikere og embedsmænd i et to sproget samfund. 67 Hertil kommer det store personale udskiftning i selvstyreadministrationen. Der skal være tilstrækkeligt kompetence til stede i den regulerings instans, og problemet er beholde disse kompetente personaler i flere år. I flg. Ementor 68 vil denne regulerings instans bemandes med 7-10 akademiske medarbejdere og instansen vil koste Kr. 5 mio. til Kr. 10 mio. at etablere samt tilsvarende beløb til årligt drift af instansen Delkonklusion Konkurrencenævnet anbefaler en gradvis liberalisering på telekommunikationsområdet med det argumentation om at alt for stift monopolistisk system med alt for høje priser forringer 67 Gorm Wibther, p Ementor, p\n44 samfundsudviklingen, hvor befolkningen afholdes fra at udnytte teknologien maksimalt. De argumenterede samtidig ude fra Professor Melody s betragtninger om et reguleret privatisering af telemarked. Et liberaliseret telemarked bedre udsigter med at øge effektiviteten og bedre innovation, lyder det fra Melody. Konkurrencenævnet betragter lovbemærkningerne til den ny landstingsforordning om telekommunikation og teletjenester som en gradvis liberalisering af telemarkedet i Grønland, selvom den kun indeholder en mulig liberalisering på trådløs adgang til Internettet i samme by/bygd, hvor man også skal bruge koncessionshaverens infrastruktur. Forordningen muliggør ikke at liberalisere selve teleinfrastrukturen mellem byer, bygder og andre lande. Gorm Winther har i sin artikel om den glemte lære om naturlige monopol i Grønland ikke anbefalet en liberalisering af telekommunikationsområde pga. størrelsen af landet med for få indbyggere og at hvis man liberalisere ville man ramme det byer/bygder, hvor der sandsynligvis ikke betale sig at opretholde en ureguleret og frit marked. Han mener at liberaliseringen, som er idealet for verdensfjerne skrivebordsøkonomer, ikke egner sig til Grønland. Som eksempel tog han liberalisering af indenrigsflyruten i Grønland, hvor man måtte lave service kontrakter, udgift for landskassen, til det ruter der ikke kan betale sig at opretholde. Gorm Winther præsenterer også forskellen mellem en privat og offentlig monopol, hvor den private er kapitalstyret og det offentlig er behovsstyret. Dette kan også ses på min analyse af priselasticiteten, som en slags anerkendelse af en offentlig monopol. Gorm Winther mener at man ikke kan etablere flere end en telekommunikations virksomheder pga. alt for stort omkostninger og at der kun kan være en telekommunikation virksomhed. Hvis der skal liberaliseres, så er det reelt kun Nuuk og Sisimiut, der er rentable og privatiseringsegnede, mens de andre må have dækket deres forsyningspligtunderskud på ca mio. kr. Til sidst skal en liberaliseret telemarked skal også reguleres offentligt med tilstrækkeligt kompetence og med personale der ikke skal skiftes ud så tit. Sådan en instans skal kunne bemandes med 7 10 akademikere plus div. personale og etableringen ville koste ca mio. kr. samt tilsvarende beløb til årligt drift\n45 6.3 Fordele og ulemper ved telesektorens monopol, tjeneste liberalisering og fuld liberalisering Ementor har i sin bilagsrapport til Teleredegørelse kommet med visioner og 3 fremtidsscenarier med fordele og ulemper. Disse fordele og ulemper er delt ud i regulering, brugere og Tele- og IT sektor. Det 3 fremtidsscenarier er eneretskoncession, tjenesteliberalisering og fuld liberalisering Fordele og ulemper ved monopol Ved eneretskoncession bruger man det samme situation som i dag. Men det ville være hensigtsmæssigt, i flg. Ementor, at der specificeres på forsyningspligten om hvad den skal indeholde og at der skal tages højde for det allerede vedtagne liberaliseringer, der er foretaget terminalområdet. Dette vil kræve en modernisering af lovgivning på området og specificering af koncessionen. Man skal overveje at gøre reguleringsinstansen uafhængigt af Tele Greenland A/S. Endeligt skal fortsættelse af monopol status kræve en gennemsigtighed af Tele Greenland A/S drift for at højne offentlighedens tiltro til virksomheden. Fordele og ulemper ved sådan en eneretskoncession: Ementor, p


LG vil bruge webOS på deres smartwatches | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / LG vil bruge webOS på deres smartwatches\nAndreas Birkjær 4. okt 2014 kl. 11:20\nEn ny hjemmeside som hurtigt blev fjernet igen, peger i retning af at LG ønsker at udvide webOS til deres kommende smartwatches.\nPalm, HP og LG har prøvet kræfter med webOS styresystemet og forsøgt at gøre det til en lovende rival over for iOS og Android, men alligevel finder man i dag kun styresystemet i LGs smart-tv’er.\n- Google konfronterer Samsung omkring deres smartwatch strategi\nNu ser det ud som om at LG vil udvide potentialet ved at smide det ind som styresystem på kommende smartwatches. The Verge fandt en LG-sponsoreret hjemmeside (som senere er taget ned) der viser at et udviklings-kit til webOS smartwatch er på vej.\nDen lokale rival Samsung bibeholder som bekendt Tizen smartwatches som en slags forhandlingsemne overfor Google, i det perspektiv virker det sandsynligt at LG ønsker at differentiere sig på samme måde - spørgsmålet er blot, om nogen vil overveje at købe det.


Bilsalget har klodset bremsen under corona-nedlukningen i Region Sjælland | De Danske Bilimportører\nBilsalget har klodset bremsen under corona-nedlukningen i Region Sjælland\n2.2.2021 13:14:34 CET | De Danske Bilimportører\nBaggrunden for det lave bilsalg i den forgangne måned må tilskrives den hårde nedlukning af detailhandlen, som har ramt landets bilforhandlere. I øjeblikket er det ikke muligt at komme til fremvisning hos forhandlerne, og det er endnu et fåtal af kunderne, der benytter sig af de nye muligheder såsom ”hjemme-fremvisning” og ”hjemme-prøvekørsel”.\nI Region Sjælland fik i alt 1.104 nye biler asfalt under dækkene i den forgangene måned. Til sammenligning blev der i gennemsnit indregistreret 1.900 nye personbiler om måneden sidste år i regionen. Om sidste måneds bilsalg siger Mads Rørvig, administrerende direktør for De Danske Bilimportører:\n”De fleste bilforhandlere i Region Sjælland har mange hundrede kvadratmeter til rådighed og har dermed rigtigt gode forsætninger for at fremvise deres biler på en forsvarlig og coronavenlig måde. Vi foreslår, at kunderne booker tid til fremvisning, så man undgår trængsel hos forhandlerne - og kødannelse udenfor.”\nSalget af de grønne biler fortsætter ufortrødent trods corona-nedlukningen. Omkring 18 procent af de nye biler i Region Sjælland var enten el- eller plug-in hybridbiler i januar måned. Andelen var dermed 9 procentpoint højere end den opladelige salgsandel i samme måned sidste år.\nSærligt gjorde plug-in hybriderne sig positivt bemærket. De mere end fordoblede deres markedsandel på Sjælland ift. januar 2020.\n”Det er godt at se, at de grønne biler klarer sig godt trods corona-nedlukningen. Vi er dog ikke i tvivl om, at månedens grønne total havde været væsentligt højere, hvis ikke det havde været for corona. Ydermere har der også været udfordringer med implementeringen af det nye afgiftssystem, som også kan have påvirket det grønne bilsalg negativt. At det opladelige bilsalg alligevel har klaret sig så godt, som det har, vidner om, at den grønne omstilling er på rette spor på Sjælland såvel som i resten af landet,” siger Mads Rørvig


Sådan laver du en lækker kartoffelgratin med ost - Bedre Livsstil\nHjem » Opskrifter » Forretter og hovedretter » Sådan laver du en lækker kartoffelgratin med ost\nDenne kartoffelgratin med ost er ikke en kalorielet opskrift, men hvis du holder øje med proportionerne og dyrker fysisk aktivitet, kan du nyde måltider som dette uden at tage på i vægt.\nVi ved, at du sandsynligvis har mange ansvarsområder, masser af stress og mange ting i tankerne. Det er dog stadig muligt at have lidt sjov i køkkenet. Det kan du med denne opskrift på kartoffelgratin med ost.\nAt rense dit sind og lave en anderledes middag, der vil få både dig og din familie til at føle sig godt tilpas, bør være en prioritet en gang i mellem.\nMen der er noget, du absolut bør vide. Denne opskrift på kartoffelgratin med ost er ikke ligefrem den letteste med de færreste kalorier, men du bør også vide, at det ikke er så slemt for dig som det måske forekommer i starten.\nNår det kommer til denne ret handler det kun om portioner og forbrug. Den indeholder en temmelig høj mængde kalorier og kulhydrater samt stivelse og fedtstoffer, men husk, at opskriften er beregnet til en familie, ikke en enkelt person.\nKartofler, ost og bagning er nogle af de mest anbefalede ingredienser og madlavningsmetoder. Husk, at der ikke findes noget der hedder “dårlige” eller “fedende” måltider; Det der gør forskellen er din livsstil og de valg du træffer med hensyn til din daglige kost.\nDerfor er det de kriterier, der skal tages i betragtning, når man beslutter, om man kan lave en opskrift eller ej. Det er også nyttigt at vide, at madmyter er mere udbredte, end du måske tror.\nSå bryd rutinen og giv denne kartoffelgratin med ost-ret et forsøg. Den er lækker, og anbefales til når du vil bruge tid hjemme med familien, den er økonomisk og let at lave, hvis du følger de anvisninger, du nu vil få et se.\nOpskrift på kartoffelgratin med ost\nDet er på tide at gå i gang og begynde at lave denne utrolige ret, der kombinerer den umiskendelige smag af smeltet ost med blødheden og alsidigheden ved bagte kartofler.\nHvis du ønsker at indtage sunde og tilstrækkelige kulhydrater, anbefaler vi kraftigt denne ret. Den er meget lækker, praktisk og god at kombinere med ris, plantaner – også kendt som madbananer, salat eller bare et stykke brød.\nDet eneste du skal gøre for at lave denne opskrift, er at følge de trin, som vi vil vise dig, meget omhyggeligt. Det er sandt, denne ret kræver lidt detaljer for at få den til at se godt ud, men det er det værd.\n5 store kartofler (1 kilo)\n1 spsk hvidløgspulver (15 g)\n1 kop fløde (240 ml)\nEn spsk stødt sort peber (15 g)\nFørst vaskes kartoflerne. Husk, at de kommer med meget snavs.\nNår du har gennemført det foregående trin, skal du skrælle dem godt.\nFør du fortsætter, skal du sørge for at forvarme ovnen og indstille temperaturen til 175 C.\nSkær kartoflerne efter at du har skrællet dem. Prøv at skære dem alle i samme tykkelse.\nSørg for at smøre fadet med smør. Dæk hele overfladen med smør, så retten ikke brænder fast.\nLav nu blandingen. Du skal bruge fløde, hvidløg, peber, en knivspids salt og muskatnød.\nDu kan bruge et piskeris og opvarme det lidt i en gryde eller, hvis du foretrækker det, kan du lave alt ved stuetemperatur og derefter putte det i ovnen.\nDæk den blanding, du lige har lavet med et lag af parmesanost.\nFortsæt derefter med at placere kartoflerne omhyggeligt i et glasfad. Placer dem oven på hinanden.\nTanken er at lave fire lag i følgende rækkefølge: et lag skivede kartofler, fløde og osteblanding, et endnu lag kartofler og så videre, indtil du har brugt alle dine ingredienser.\nPut gratinen i ovnen og bag i 45 minutter. Derefter har du din færdige kartoffelgratin med ost, helt hjemmelavet og lækker.\nSom et sidste tip skal du bruge en lille håndholdt gasbrænder eller øge temperaturen på ovnen ca. fem minutter, før retten er færdig, for at brune osten.\nBliver din kartoffelmos ikke så god som du håbede? Hvis din mos fejler, så skal du prøve de følgende 10 tips til at lave den perfekte kartoffelmos. Læs mere »


Født ved midnat - BESTIL HER\naf C. C. Hunter Født ved midnat\nSerie:Shadow Falls #1\tProdukt:Bog - blødt bind Original titel:Born at MidnightPå dansk ved:Bjarne Skovlund\nUdkom:9. juni 2011\nGenre:Dark fantasyLæseprøve:Født ved midnat.pdf (416,20 KB)Læs starten af Født ved midnat\nVed køb af denne titel, får du automatisk nedenstående E-Bog med i købet. 49,95 Født ved midnat (ePub) Hent demo\nShadow Falls 1-3 (Sampak) 99,95 #1 Født ved midnat 99,95 #2 Vågen ved daggry 99,95 #3 Fanget ved tusmørke 99,95 #4 Hvisken ved månelys 99,95 #5 Valgt ved solnedgang\nKylies verden er ved at falde fra hinanden:Hendes forældre skal skilles.Hendes kæreste har slået op.Og det er ikke det hele:Hun vågner skrigende op fra mareridt hun ikke kan huske,og hun plages af en forfølger som ingen andre kan se ...Hun bliver sendt til Shadow Falls– en sommerlejr for unge med adfærdsvanskeligheder.Dybt uretfærdigt, når det nu er hendes forældre den er helt galt med.Shadow Falls er dog ingen almindelige sommerlejr ...\n6/6Bogen handler om pigen Kylie som går gennem en svær tid. Alle problemerne banker på døren; hendes forældre skal skilles, hendes kæreste har slået op og hun har de værste mareridt.Hun bliver modvilligt sendt på en sommerlejr for adfærdsvanskelige unge, som viser sig at være en helt anden sommerlejr end hvad hun først troede.Denne bog er nok en af de bedste teenage-tøse-bøger jeg har læst. Jeg bliver revet med i Kylies kvaler og problemer og følger spændt med i alle de typiske teenage-problemer ofte opstår i sådanne bøger, såsom kærlighed. Efter bogens slutning sidder man i spænding for hvad der mon sker i den næste bog og hvem hun mon vælger....\nTilføjet 17. marts 2012kl. 09:04:48\n6/6Kylies liv har ikke været det allernemmeste her på det sidste... Hendes forældre skal skilles, hendes kæreste slog op fordi hun ikke ville gå i seng med ham. Hendes bedstemor døde, og for det ikke skulle være nok har hun nu fået sig en forfølger på nakken. Men desværre er hun den eneste der er i stand til at se denne forfølger - og det får hende sendt direkte til en psykologs sofa.Psykologen anbefaler at Kylie bliver sent på Shadow Falls sommerlejr. Kylie og hendes forældre tror det er en lejr for problematiske teenagere...De troede forkert.Det er en lejr for overnaturlige væsener: varulve, vampyrer, feer og hekse - og hvis hun skal tro lejrlederen, er Kylie også selv en af dem.Bare fordi hun blev født ved midnat, betyder det så virkelig at hun ikke er menneske?Og hvorfor er der ingen der kan fortælle hende hvad hun så er i stedet?I de seneste år er den ene paranormale roman efter den anden fulgt i "Twilights" fodspor. Er der virkelig plads til flere på markedet? Normalt ville jeg være lidt i tvivl, men når jeg så støder på en bog så interessant og medrivende som "Født ved midnat", så bliver jeg alligevel nødt til at overgive mig. "Født ved midnat" er bestemt IKKE en "Twilight"-klon, men formår at skabe en plads for sig selv. Specielt elsker jeg ideen om en lejr for overnaturlige væsener, og var dybt fascineret af at se hvordan de forskellige 'racer' opførte sig overfor hinanden.Fantastisk bog som jeg virkelig håber bare er den første i en serie, for nu vil jeg vide mere om Kylie og hendes venner.\nTilføjet 1. juli 2011kl. 11:52:04\nKunder der har købt Født ved midnat har også købt:Vågen ved daggry 99,95 af C. C. Hunter Fanget ved tusmørke 99,95 af C. C. Hunter Hvisken ved månelys 99,95 af C. C. Hunter Valgt ved solnedgang 99,95 af C. C. Hunter Dæmonens Hævn 99,95 af Rachel Hawkins Vågen ved daggry 99,95 af C. C. Hunter


Ekskursioner, hytteture, lejrskoler og skolerejser\nPå Hornbæk Skole tilstræber vi, at eleverne på alle klassetrin, hvor det er hensigtsmæssigt i forhold til målsætningen for undervisningen, skal sikres mulighed for udadvendte aktiviteter, herunder ekskursioner, hytteture, lejrskole og skolerejser.\nMålet med ekskursioner, hytteture, lejrskole og skolerejser kan være både fagligt, pædagogisk og/eller socialt.\nDer er mødepligt for eleverne på hytteture, lejrskoler og ekskursioner, mens det er frivilligt at deltage i skolerejser.\nPlanlægges og afvikles inden for afdelingens personalemæssige og økonomiske ressourcer.\nLejrskoler med tilskud finder sted på 5. eller 6. og 8. eller 9. klassetrin.\nSkolerejser er et alternativ til den almindelige undervisning uden mødepligt for eleverne.\nDu kan finde flere oplysninger om reglerne for forældrebetaling i forbindelse med lejrskoler, ekskursioner og skolerejser hos på Undervisningsministeriets hjemmeside under spørgsmålene om forældrebetaling.


Spil, vind og støt i ForårsLotteriet\nI Ældre Sagens Forårslotteri er hovedpræmien på 400.000 skattefrie kroner og der er i alt præmer for 700.000 Kr. Du kan vinde flotte gevinster samtidig med, at du støtter en god sag. Du kan vinde kontanter, rejser, gavekort og meget andet.\n60 x 1.000 skattefri kroner Læs mere\n5 x 10.000 skattefri kroner Læs mere\n400.000 skattefri kroner Læs mere\n50.000 skattefri kroner Læs mere\nGavekort på 15.000 Kr. til Bravo Tours Læs mere\n2 billetter til forpremiere i Cirkusrevyen + 1.000 kr. i lommepenge Læs mere\nDanmarks største halbal Læs mere\n5 x Ekstrachancen på 5.000 kr. Læs mere\nVind et ophold på det nyrenoverede, 4-stjernede Best Western Plus Hotel Fredericia. Læs mere\nOphold for 2 personer på Hotel Svendborg Læs mere\nHotel Tannishus Læs mere\nVind 2 stk. billetter til Carmen i Opera Hedeland, inklusiv picnicboks fra Meyers Køkken og 1.ooo kr. i lommepenge. Læs mere\nOphold for 2 personer hos Happydays Læs mere\nVind et 40” Fladskærms TV med All inclusive Læs mere\nGavekort på 1.000 til REMA 1000 Læs mere\nOphold i ferielejlighed, Ribe Byferie Læs mere\nVind et romantisk og hyggeligt ophold med forkælelse på Schackenborg Slotskro Læs mere\nVind 2 billetter til en ny romantisk musical-thriller på Fredericia Teater med de uforglemmelige sange af John Lennon og Paul McCartney Læs mere\n5 x 1 gavekort til Thiele på 3.000 Kr. Læs mere\n5 x gavekort á 2 billetter + 1.000 Kr. i lommepenge Læs mere\n4 billetter til Cirkus Arena + 1.000 kr. i lommepenge. Læs mere\nWinther Superbe elcykel Læs mere\nH. C. Andersen fyrfadsstager og ophæng Læs mere\nVind Heritage fadsæt fra Le Creuset Læs mere\nSpil, støt og vind i ForårsLotteriet senest 3. april 2019\nHvert år støtter mange medlemmer vores arbejde ved at spille med i vores fire lotterier. Når du spiller med, vinder alle, for hele overskuddet går ubeskåret til vores social-humanitære arbejde for, at alle kan leve et godt liv – hele livet.\nSpil med i lotteriet om bl.a. masser af kontante gevinster, gavekort, rejser og ophold.\nDu skal være medlem af Ældre Sagen for at deltage i lotteriet.\nDu kan spille med i lotteriet på mange måder.\nDu kan købe dine lodder her på hjemmesiden og få dem tilsendt på e-mail. Du får senere et brev med posten med alle dine lodder, da det er et lovkrav, at du også modtager dine lodder fysisk.\nDu kan også bestille lodder, som vi sender til dig med posten sammen med et indbetalingskort.\nIndbetalingskortet kan betales over netbank eller i banken. Når du betaler lotteriet over netbank, skal du indtaste de 15 cifre, der står i OCR-linjen, som står på forsiden af indbetalingskortet.\nDu skal både bruge den kortartkode, der står foran de 15 cifre samt indbetalingskortnummeret, der står efter de 15 cifre.\nTilmeld lotteriet til Betalingsservice og få 20 % ekstra lodder som tak for, at du spiller fast med.\nTilmeld Betalingsservice og få 20 % ekstra lodder i hvert lotteri. Når du tilmelder lotteriet til Betalingsservice, er du sikker på at være med, og du slipper for at betale gebyr.\nVi udsender fire lotterier om året:\nAlle vindere får direkte besked, så du behøver ikke selv at kontrollere, om du har vundet.\nSe, om du har vundet i lotteriet.\nSe, om du har vundet en af de mange gevinster i Ældre Sagens lotteri. Vi offentliggør trækningslisten, når lotteriet er blevet udtrukket hos notaren.\nTrækningsliste for JuleLotteri 2018\nTrækningsliste for FødselsdagsLotteri 2018\nTrækningsliste for SommerLotteri 2018\nTrækningsliste for ForårsLotteri 2018\nBestil lotteriet, så du fremover får det tilsendt med posten eller over mail.\nFår jeg direkte besked, hvis jeg vinder?\nJa, alle vindere i Ældre Sagens lotterier får direkte besked via brev.\nCa. en uge efter trækningen lægges trækningslisten op på www.aeldresagen.dk, hvor du selv kan tjekke om du har vundet. Du kan også ringe til vores medlemsservice på 3396 8689, og få dem til at sende trækningslisten til dig\nVores lotterier er en vigtig del af Ældre Sagens indtægter - en indtægt som muliggør en betydelig del af Ældre Sagens arbejde. Hvert år bidrager lotterierne med millioner af kroner til vores social-humanitære arbejde og kampen for, at vi alle leve et godt liv.\n5 lodder for 50 kr.\n12 lodder for 100 kr.\n25 lodder for 200 kr.\n40 lodder for 300 kr.\n55 lodder for 400 kr.\n70 lodder for 500 kr.\n110 lodder for 750 kr.\nHusk! hvis du spiller hurtigt, får du også LynLodder, som er 20 % ekstra lodder.\nHvem kan spille med i lotteriet?\nAlle medlemmer af Ældre Sagen, kan spille med i lotteriet.\nHvor mange gange om året kan man spille med i Ældre Sagens lotteri?\nVi udsender 4 lotterier om året - et ForårsLotteri, et SommerLotteriet, et FødselsdagsLotteri og et JuleLotteriet.\nDu kan betale for lotteriet med dit betalingskort (Dankort, Visa, Mastercard, JCB , her fra hjemmesiden eller i din netbank).\nNår du betaler dit girokort over netbank, skal du indtaste de 15 cifre fra OCR-linjen på forsiden af girokortet. Du skal både bruge den kortartkode der står foran de 15 cifre, samt girokort-nummeret der står efter de 15 cifre.\nDu kan også tilmelde Ældre Sagens medlemslotterier til Betalingsservice og få 20 % flere vinderchancer.\nHvorfor bruger I penge på lotterier i stedet for på Ældre Sagens arbejde?\nVi ville ikke have lotterier, hvis vi ikke vidste at det kunne betale sig. Mange af vores medlemmer vil gerne støtte vores arbejde og synes det sjovt at spille med og samtidig støtte den gode sag.\nDet er helt tilfældigt hvem der vinder i vores lotterier. Vi kan desværre ikke garantere, at du vinder, men vi kan garantere, at du støtter en god sag, hvis du spiller med.\nHvornår finder næste lotteri sted?\nVi er i gang med ForårsLotteriet i øjeblikket hvor sidste frist for betaling er d. 3. april 2019. Næste lotteri er SommerLotteriet som bliver sendt ud fra d. 20. maj til d. 24. maj 2019.\nHvordan trækker I vinderne?\nLodtrækningen er helt tilfældig. Lodtrækningen foretages af en notar og gevinsterne bliver kun udtrukket blandt solgte lodder.\nSkal jeg betale gevinstafgift af min gevinst?\nNej, vi betaler gevinstafgiften for alle gevinster i vores lotterier - så din gevinst er skattefri for dig.\nFår jeg besked, hvis jeg vinder i lotteriet?\nJa, alle vindere får direkte besked pr. brev fra os. Du kan dog også selv tjekke om du har vundet, når trækningslisten bliver offentliggjort.