Billige flybilletter fra Billund til Lissabon\nFlyrejser til Lissabon til den bedste pris\nAfrejse to, 16 dec. Hjemrejse ma, 20 dec.\nhjemrejse fra 159kr\nAfrejse ma, 27 dec. Hjemrejse to, 30 dec.\nhjemrejse fra 437kr\nFind brugbart information om Billund og Lissabon til at planlægge din rejse\nLufthavne i Lissabon\nK Afstand: 2325 kms\nMåske kender folk ude i den store verden ikke til Billund by som sådan, men de kender LEGO! Byen er som bekendt velsignet med et af verdens mest kendte brands. Men ikke nok med det, for Billund Lufthavn er jo også et kæmpe trækplaster – i hvert fald når der skal rejses indenrigs eller internationalt. Her kan du nyde gratis internet, god mad og shopping, mens du sender ungerne i legeområdet. Når dit fly fra Billund til Lissabon letter, sker det fra en topmoderne lufthavn med 11 gates. Både flyene og selve lufthavnen underholder dig på optimal vis, så din rejse aldrig bliver kedelig.\nFra Billund by er det super nemt at komme til lufthavnen. Alt efter vejr, bagage og afstand kan man gå, cykle eller tage bussen. Bilen er naturligvis også en mulighed, hvor man skal ind på Rute 28 eller 30, hvis man kommer fra resten af Jylland. Parkeringspladser fra P1 til P9 i forskellige prisklasser og afstande til check-in giver dig mange valgmuligheder. De mange forskellige busruter forbinder lufthavnen med togstationer i alt fra Vejle og Give til Esbjerg og Skanderborg. Busrute 912X og 913X forbinder det østjyske med Billund, mens også syd, vest og nord har linjer lige fra 179 til Vejen eller 119 fra Tørring.\nTransport til Lissabon\nFly Billund Lissabon forbinder Danmark med den vestligste storby i Europa. Byen ligger nemlig næsten helt ude ved Atlanterhavet – samt ved Tejo-floden. Det er noget, der præger byens gastronomi i form af fisk og skaldyr, der hører til byens faste menukort. Man finder også torsk, mandler, oliven samt kirsebærlikøren Ginjinha blandt områdets specialiteter. Seværdigheder som Torre de Belem-fortet og UNESCO-klosteret Mosteiro dos Jeronimos skal opleves. Står den på strandture så er der både de afskærmede af slagsen samt stederne med vandsportsaktiviteter. Praia de Carcavelos er dog altid et sikkert hit nær byen. Nyd også en tur i sporvogn linje 28, der går for at være turistlinjen med flere seværdigheder undervejs.\nTransport til Lissabon centrum\nNår du får taget hul på dine flybilletter Billund Lissabon, så bringer flyet dig til Lissabon Lufthavn – også kendt som Humberto Delgado. Det er en lufthavn med rutineret personale, der er vant til at guide over 15 millioner passagerer gennem terminalerne. Lufthavnen ligger nord for bymidten i ca. 7 kilometers afstand. Den er moderne med egen metrostation, der bringer dig videre ind til centrum på 20 minutter. Der kører også busser som shuttle services i form af AeroBus, hvis du foretrækker det i stedet for metro. En taxitur koster ikke mere end 100 kr. – så det er blot at læne dig tilbage og lad chaufføren gøre arbejdet.\nRelaterede Flyvninger fra Lissabon til Billund Flyvninger til Lissabon Flyvninger til Billund\nFlyvninger fra Billund til Badajoz\nFlyvninger fra Billund til Faro\nFlyvninger fra Billund til Oporto\nFlyvninger fra Billund til Sao Vicente\nFlyvninger fra Billund til Sevilla\nFlyvninger fra Billund til Vigo\nFlyvninger fra Billund til Tangier\nFlyvninger fra Billund til Gibraltar\nFlyvninger fra Billund til Santiago de Compostela\nFlyvninger til Lissabon\nFlyvninger fra Esbjerg til Lissabon\nFlyvninger fra Karup til Lissabon\nFlyvninger fra Århus til Lissabon\nFlyvninger fra Sønderborg til Lissabon\nFlyvninger fra Westerland til Lissabon\nFlyvninger fra Aalborg til Lissabon\nFlyvninger fra Malmö til Lissabon\nFlyvninger fra Hamborg til Lissabon\nFlyvninger fra Kristiansand til Lissabon\nLennot Billund - Lissabon\nFly fra Billund til Lisboa\nFlyg från Billund till Lissabon


Det var Anna's dag i dag! - Ridehesten.com\nDet var Anna's dag i dag!\nI dag afholdtes der mellemrunde i Dansk Rideforbunds dressurchampionats i Middelfart og det blev Anna Blomgrens dag! I 4- og 5-års championaterne havde hun tre heste med til start, og endte med to første- og én andenplads. Det kan vist ikke gøres meget bedre\nAndreas Helgstrand og Sieger Hit sejrede i 6-års klassen (Akrivfoto: Ridehesten.com).\nBøgegårdens Boney M. og Anna Blomgren Foto: Ridehesten.com\nTørveslettens Snowflake og Anna Blomgren Foto: Ridehesten.com\nDafne med Anna Blomgren i sadlen Foto: Ridehesten.com\nDark Knight redet af Thomas Sigtenbjerggaard Foto: Ridehesten.com\nFor de 4-års kom der ca. 70 af landets bedste 4-års ungheste til start. Ud af disse havde Anna Blomgren to med til start; Bøgegårdens Boney M. e. Belissimo M. og Tørveslettens Snowflake e. Stedinger, fra henholdsvis Stutteri Tørvesletten og Bøgegården. Her endte Bøgegårdens Boney M. med de højeste karakterer. Det blev blandt andet til intet mindre end 9 for ridelighed, 8,8 for kapacitet og hele 9,5 for skridten. De vandt med det samlede resultat på 8,90. Det var kun lige 0,4 % mere end hvad Tørveslettens Snowflake endte med. Den lækre sorte hoppe endte med blandt andet 9,5 i trav og galop, 9,3 i ridelighed og 9,0 i kapacitat. For de 5-års endte Anna endnu en gang øverst på sejrskamlen. Denne gang med den stortgående hoppe, Dafne, som blandt andet blev belønnet med 9,6 i for traven, 9,5 for skridt, 9,3 for galop og 9, 5 for kapacitet. Det blev til sammenlagt 9,34. Kun to ekvipager kom over de 9 i den sammenlagte karakter. Den anden blev Dark Knight e. Don Crusador, redet af Thomas Sigtenbjerggaard, som endte på karakteren 9,18. Dagens sidste mellemrunde var for de 6-års. Her blev vinderen den charmerende Sieger Hit e. Sandro Hit, redet af Andreas Helgstrand. Det sammenlagte resultat blev 8,88. De 18 bedste ekvipager fra både 4-, 5-, og 6-års går videre til finalerne ved JBK Horseshow i Odense sidst i\nSe billeder fra 4- og 5-års her på siden fra på mandag!


Myndigheder og nødhjælpsorganisationer arbejder søndag på højtryk for at redde menneskeliv efter lørdagens kraftige jordskælv. Situationen er kaotisk og desperat, melder Red Barnet.\nSøndag D. 26. APRIL 2015 KL. 09:05\n»Situationen er lige så kaotisk og desperat som frygtet, og hver time tæller i Nepal lige nu.«\nDet vurderer vicegeneralsekretær i Red Barnet, Jonas Keiding Lindholm, cirka et døgn efter, at et jordskælv målt til 7,9 på Richterskalaen ramte Nepal lørdag morgen dansk tid, og som indtil videre har kostet mere end 1.900 mennesker livet.\n»Efter et jordskælv har vi cirka 72 timer til at redde folk ud af sammenstyrtede bygninger og ruiner, eller så dør folk af iltmangel og mangel på vand. Så det er absolut afgørende, at bjergnings- og livredningsindsatsen får et markant nøk opad,« siger vicegenerelsekretæren til Berlingske Nyhedsbureau.\nIfølge Jonas Keiding Lindholm er omfanget af jordskælvets ødelæggelser langt fra klarlagt endnu, og han frygter, at både dødstallet og antallet af tilskadekomne fortsat vil stige markant de kommende døgn:\n»Der er kolossale udfordringer i Nepal, for det er et ekstremt fattigt land. Mange bygninger er gamle, de er faldet sammen som papirhuse, og rigtig mange veje i Nepal er meget smalle, så der skal stort set bare et enkelt stenskred eller jordskred til, før vejen er blokeret i flere timer eller hele dage. Derfor er der rigtig mange landsbyer rundt omkring i bjergene - og også tæt på epicentret - som ikke har set skyggen af en bjergningsindsats endnu. Så vi gruer for, hvor galt det står til i de områder.«\nRed Barnets vicegenerelsekretærforklarer, at Nepal trods indsatser på katastrofeområdet ikke er godt nok klædt på til at håndtere jordskælv som lørdagens.\n»Landet er - på trods af mange års fokus på katastrofeforebyggelse og udvidelse af kapaciteten til netop katastroferespons - både politisk og kapacitetsmæssigt slet ikke der, hvor det burde være.«\nLørdagens jordskælv er det kraftigste i Nepal i 81 år. Ved et skælv på 8,3 i 1934 blev 8.500 mennesker dræbt.


STEENWINKELVEJ_DK – 360North\nplads til små og store familier\nSteenwinkelsvej ligger i hjertet af Frederiksberg C. Her har vi gennemrenoveret en charmerende ældre ejendom, så den nu rummer syv lækre lejligheder, til både små og store familier, i stedet for de oprindeligt fire. Stueetagen samt 1. og 2. sal er nu delt op og byder på lejligheder på henholdsvis 91 og 119 m2, mens 3. sal består af én stor lejlighed på 210 m2 med tagterrasse. De to stuelejligheder har fået udgang til haven, som efter en opgradering nu fremstår hyggelig og indbydende.\nAlle lejlighederne har fået den helt store makeover med respekt for at bevare husets oprindelige, smukke detaljer. Det betyder, at der er ordnet gulve og vægge, opsat nye køkkener, og toilet og bad er ligeledes totalrenoveret.\nSteenwinkelsvej 12 ligger optimalt på Frederiksberg tæt på metroen ved Forum og Den Grønne Sti, som er den hurtigste vej tværs gennem byen på cykel\nprojektet på Steenwinkelsvej\n360 North Property Management ApS\nGöteborg Plads 1, 9. Sal\nKontakt: 39 45 62 00\n© Copyright 360 North.\n”På www.360north.dk anvender vi cookies, også fra 3. part. Vi bruger cookies til at huske dine indstillinger, til statistik og til målrettet markedsføring. Du accepterer alle cookies ved at klikke videre www.360north.dk eller ved at klikke på ”ok”. Samtykket kan tilbagekaldes. ” Accept Reject Read More


Folk er bange for at blive fyret og blacklistet\nSekretariatschef i Maskinmestrenes Forening, Henrik Amdi Madsen afleverede et meget kritisk og konstruktivt indlæg på temadagen om arbejdsulykker.\n– Sidst i november 2000 havde jeg en rundbordssamtale med en gruppe maskinchefer fra forskellige danske rederier. Vi talte om arbejdsmiljø og sikkerhed om bord i danske skibe. Vi drøftede hviletidsbestemmelserne. Gruppen fortale, at det ofte er meget svært for dem at overholde reglerne for hviletid. Tit og ofte fandt de det nødvendigt at arbejde mere, end de måtte – på f.eks. nogle bestemte ruter. Deres oplevelser er, at hvis de holder stejlt på, at reglerne skal overholdes – så de f.eks. må tilbageholde skibet eller kræve flere folk om bord, ja, så vil det få alvorlige personlige konsekvenser for dem. I værste fald vil de blive fyret og black-listet.\nSådan indledte sekretariatschef i Maskinmestrenes Forening, Henrik Amdi Madsen, da han talte ved temadagen om arbejdsulykker i den danske handelsflåde. Han lagde bestemt ikke fingrene imellem. Tværtimod slog han kraftigt i »bolledejen«. Han gjorde op med det, han karakteriserede som fine hensigtserklæringer, der ikke førte til noget konkret og opfordrede til, at alle involverede satte sig for at skabe en vision for forbedring af arbejdsmiljøet over de næste fem år, en vision, der for alvor kan ændre på forholdene.\nLang vej til »kvalitetsshipping«\n– Der er lang vej endnu, før dansk søfart kan leve op til tankerne bag det, Søfartsstyrelsen kalder »Kvalitetsshipping«. Tænk hvis holdningen er: »Ingen forandringer her – vi bliver bare fyret!«. Og selvom ingen kan – eller vil – give konkrete eksempler på én, der er blevet fyret for ikke at overholde reglerne, så eksisterer der altså en myte, som – hvis den er udbredt – ikke er befordrende for hverken udviklingen af arbejdsmiljøet om bord i danske skibe eller for den »forretning«, som skal drives, sagde Henrik Amdi videre og påpegede, at han desværre ikke hverken kunne konstatere eller dokumentere, at antallet af egentlige arbejdsulykker i maskinrum er faldet i de seneste 10 år. Og selv om vi heldigvis kan konstatere, at antallet af arbejdsbetingede høreskader fra støj i maskinrum er faldet i samme periode, så er der stadig nok at tage fat på.\nKald tingene ved deres rette ord:\n- Vi befinder os tilsyneladende i et meget følsomt erhverv. Selv om det er stærke mandfolk og kvinder, der udgør rygraden i dansk skibsfart – så er man meget følsom – ja måske nærmest berøringsangste.\n- Og her tænker jeg specielt på erhvervets arbejde med det psykiske arbejdsmiljø.\n- Indtil videre er vi nemlig ikke nået så forfærdelig meget længere end til blot at tale om, at psykisk arbejdsmiljø er et kedeligt ord. Hvorfor? – Fordi vigtige nøglepersoner i erhvervet ikke bryder sig om »ordet« – de vil hellere tale om »trivsel«.\n- Og det vil de, fordi de tror, at vi, der taler om psykisk arbejdsmiljø, vil angribe dem på deres ledelsesret. Men det er slet ikke det, vi vil! Det, vi derimod gerne vil, er at udfordre dem på deres ledelsespligt. Tænk hvis vi kunne nå så langt, at vi kunne blive enige om, at når vi taler om psykisk arbejdsmiljø, så er det rent faktisk også det, som det handler om.\n- Lad mig understrege: Trivsel er ikke det samme som psykisk arbejdsmiljø, sagde Henrik Amdi Madsen videre og opfordrede alle involverede parter til at beslutte sig for en vision!\n– Vi kunne godt tænke os, at vi i fællesskab fik formuleret en vision – fik en ledestjerne for et bedre arbejdsmiljø til søs i de næste 5 år. En vision som alle relevante parter kan komitte sig på.\n- De nøglepersoner – der p.t. sidder og arbejder med arbejdsmiljø til søs på højeste niveau – specielt i rederierne, Danmarks Rederiforening, Søfartsstyrelsen, de søfarendes organisationer og i Søfartens Arbejdsmiljøråd – har et meget stort ansvar for, at der formuleres nogle fælles visioner, og at der fastlægges nogle konkrete og operationelle mål for, hvad det er, man gerne vil på det her område.\n- Hvis det skal nytte noget, så skal de ansvarlige melde klart ud, så alle i erhvervet forstår, hvad der bliver sagt. Det er ikke nok med fine hensigtserklæringer, med forskellige politiske manifestationer malet hen over papiret.\n- Nej, vi skal være konkrete med problemerne og konkrete med forslagene til løsninger, som effektivt kan bidrage til at forbedre arbejdsmiljøet og dermed trivsel, motivation, engagement hos de ansatte.\n- Noget der selvsagt også i sidste ende vil kunne medvirke til at forbedre konkurrenceevnen for dansk søfart, fortsatte han og kritiserede rederiforeningen for at give sine medlemmer det indtryk, at det går ufatteligt godt med arbejdsmiljøet:\n– Vi hører rederne sige, at de er nået langt med at skabe et godt og sikkert arbejdsmiljø til søs – der er både APV og ISM. Men hvad mener de, der arbejder på om bord på skibene?\nDe, der er blevet forbrændt?\nDe, der har fået ødelagt deres hørelse?\nDe, der arbejder med sundhedsfarlige dampe, kemikalier, rengøringsmidler, olie, og som udsættes for elektromagnetiske strålinger, vibrationer og varme?\nDe, som bliver presset af flere og flere arbejdsopgaver, komplicerede regler, udfordringer af kulturel karakter, sprogbarrierer, nedslidt udstyr, dårligt kommunikationsudstyr mellem skib og land, og nedslidt IT- udstyr på skibene?\nDe, som arbejder rigtig mange timer hver dag, og som ikke synes, de kan overholde hviletidesbestemmelserne?\nDe, som synes, de har et så dårligt psykisk arbejdsmiljø, at de ikke tør sige fra.\nHar de mulighed for at komme til orde – og bliver der lyttet og handlet, hvis de siger noget?\nOg er de tilmed nervøse og bange (berettiget eller uberettiget) for at komme med forslag til forbedringer?\nHenrik Amdi Madsen sagde, at Maskinmestrenes Forening ønsker at deltage aktivt et forløb:\n– Vi ønsker, at erhvervet udarbejder en samlet vision og nogle klare operationelle mål for forbedringer af arbejdsmiljøet til søs i løbet af de kommende 5 år.\n- Det skal være en vision og nogle mål, der medfører, at vi virkelig flytter os fra det niveau, hvor vi er nu – og hvor vi har været de seneste år. Vi skal være ambitiøse! Vi skal tro på, at det nytter!\n- Og vi skal turde være et forbillede for resten af verden. »Der skal kæmpes nye kampe og erobres nye territorier«.\n- Vi ønsker ikke en vision, der blot er en forkromet hensigtserklæring, der handler om at implementere direktiver og så i øvrigt blot ændre i datoen på gamle handlingsplaner.\n- Vi ønsker, at der skal arbejdes grundigt med at få formuleret den gode vision – som alle ledere og medarbejdere i erhvervet ved, hvad betyder, og som hver eneste ansat kan forstå og se en mening med.\n- Vi ønsker, at alle analyser og undersøgelser på området koordineres, så de kan bruges som grundlag for at gøre tingene bedre.\n- Løsrevne projekter vil næppe blive brugt til at forbedre ret meget konkret for de søfarende. Det bliver meget let til en akademisk øvelse til særlig glæde for de, som har arbejdet med projektet.\nBesætningerne skal inddrages\n- Vi ønsker, at besætningerne inddrages langt mere i arbejdet med at forbedre forholdene om bord i skibene.\n- Der kan ikke gennemføres reelle forandringer i driften og hverdagen, hvis ikke alle medarbejdere føler et ejerskab – føler, at de er en vigtig del af forandringerne. Metoden – eller vanen – med at sende en besked ud på telex eller en e-mail med en instruks om at: »Nu gør vi sådan!« lever stadig i bedste velgående.\n- Men det er altså værdifuldt at indhente viden og ideer fra medarbejderne. Hver eneste én af de gode ideer og overvejelser, som alle de ansatte har, skal frem i lyset – og der skal følges effektivt op på dem.\n- Derfor bør der etableres et system, der kan håndtere skriftlige forbedringsforslag, og det gør ikke noget, at det kan ses på hyreregnskabet, når der er gjort en ekstra indsats for at forbedre arbejdsmiljøet – såvel det fysiske som det psykiske.\n- Vi ser gerne, at der udarbejdes et system, som vi kender det inden fra f.eks. off-shore og flyindustrien. Der bør kunne etableres lønsystemer eller bonusordninger, der understøtter den adfærd der lægges vægt på fra rederiets side, sagde Henrik Amdi Madsen og afsluttede:\n- Hvem er det egentlig, der skal løse arbejdsmiljøproblemerne?\n- Svaret må være, at det i sin yderste konsekvens er rederiet og mandskabet på skibet, der i et godt samarbejde skal løse opgaven.\n- Men lederne om bord på skibene har brug for en professionel opbakning fra rederiet, fra Søfartsstyrelse, fra Søfartens Arbejdsmiljøråd og fra organisationerne.


Anne-Marie Thomsen er vokset op i en familie med psykisk sygdom og misbrug. Hun kom på børnehjem og ønskede senere kun at glemme alt om sin ”håbløse” familie – indtil hun opdagede, at slægten også indeholdt kærlighed og kampvilje.\n[Foto: Søren Lambeerth\nHistorien begynder den nat, en lille nyfødt dreng bliver lagt i en foret skuffe i porten foran Den Kongelige Fødselsstiftelse. Hans mor var ukendt, hans far det samme, men hans mor ønskede i hvert fald sin dreng et bedre liv end det, hun kunne give ham. Ved siden af drengen lå en seddel med hans navn. Det var det eneste, hun kunne give ham med ud i livet, og sådan kom drengen til at hedde Jens.\nJens blev født i 1777, han blev plejebarn og den første i en slægt, der altid har måttet arbejde hårdt for at skaffe til dagen og vejen. Mange af dem måtte også kæmpe med psykisk sygdom og misbrug. Der var fattigfolk, men også stolte smede, der kunne deres fag. Det var en slægt med masser af drømme og håb for fremtiden.\nAnne-Marie Thomsen i Herning er efterkommer af skuffebarnet Jens. Hendes egen uskyldige barndom sluttede brat den nat, hvor hun løb efter hjælp til sin far, der havde forsøgt selvmord. Hun var fem år.\nI dag er hun 60, pædagog, gift, mor til tre voksne børn og glad for sit liv. Men det har hun ikke altid været. Anne-Marie blev selv anbragt på børnehjem som barn, fordi hendes forældre var psykisk syge, og oveni var hendes far misbruger.\nFlov over familien\n– I mange år forsøgte jeg at undgå min familie, fordi jeg var flov over dem. Jeg kommer fra en syg familie, og jeg syntes ikke, at der var noget at være stolt af. Tværtimod. Heldigvis havde jeg en veninde, Bodil, der interesserede sig meget for slægtsforskning, så jeg besluttede mig for at give det en chance. Inderst inde ville jeg jo gerne være stolt af min familie.\n– Man bliver ikke født som misbruger eller psykisk syg. Man bliver født som et menneske, der har drømme og håb, og alle vil jo gøre alt det bedste for deres børn, som hun siger.\nAnne-Marie har forsket i kirkebøger, gamle protokoller og arkiver og har gravet sig dybere og dybere ned i historien, og nu har hun udgivet sin egen historie i en bog, der hedder ”Spor, der forløser”.\n– I mange, mange år har jeg altid tænkt: "Hvorfor? Hvorfor kom jeg på børnehjem? Hvorfor var mine forældre så håbløse?’’ Det er spørgsmål, som mange anbragte børn stiller sig selv. Nu har jeg fundet svarene for mig, og det har givet mig ro i mit liv. Min bog er min egen terapi, kan man sige, men det er også en hjælp til alle de mennesker, der så gerne vil vide mere om deres biologiske familie, siger Anne-Marie.\n– Mine forældre, Karen og Erik, mødte hinanden på et psykiatrisk hospital i 1959. Min mor var 18, og min far var 25. Han var indlagt på grund af en depression, min mor var der, fordi hun havde forsøgt selvmord.\nDe var to sårbare unge mennesker, der ikke havde haft den bedste opvækst, men de forelskede sig i hinanden, og på deres bryllupsbillede kan man se, at de troede stærkt på deres drøm: De ville blive lykkelige, og sammen ville de skabe deres egen familie, der ville blive så meget bedre end det, de kom fra. Sådan gik det desværre ikke.\n– De begyndte deres ægteskab hjemme hos min mormor i hendes lille lejlighed. Hun var en hård og bestemt kvinde, der ikke mente, at de to unge kunne finde ud af noget som helst. Hun vidste bedst, og det glemte hun aldrig at fortælle dem, fortæller Anne-Marie, som kommer til verden hjemme i lejligheden hos mormoren.\nDet næste barn mister forældrene kort efter fødslen, men de får to børn mere. Mormoren har mange meninger, og en dag skubber Anne-Maries far sin svigermor ned ad trappen. I ren afmagt over situationen, men han bliver indlagt på psykiatrisk afdeling. Det var den første indlæggelse, Anne-Marie oplevede, men det blev ikke den sidste.\nLæs også om børnehjemsbarnet Lisbeth\nDa han blev udskrevet, nærmest flygtede de to unge med deres tre børn til Lolland. De flyttede ind i et slidt landarbejderhus, Erik fik arbejde, og familien klarede sig. Indtil den nat, hvor det gik helt galt.\n– Jeg blev vækket af min mor og nærmest skubbet ud ad døren med besked om at løbe over til naboen og hente hjælp. Jeg husker min far, der sad på sengekanten. Blodet dryppede fra hans håndled ned på gulvet under ham. Jeg forstod det ikke, men jeg forstod, at det var mig, der skulle gøre noget. Jeg skulle hjælpe. Det var den første gang, jeg blev den voksne, husker Anne-Marie.\nHendes far blev indlagt igen, og mor og børn flyttede tilbage til mormoren. Karen forlod sine børn og forsvandt ind til København. Hun kunne ikke magte sit liv. Hun blev fundet og indlagt, og mormor stod pludselig med ansvaret for tre små børn, og det var svært.\n– De to små blev anbragt på et spædbørnshjem, og jeg blev hos mormor. Hendes ord var lov, og jeg turde ikke sige hende imod. Hvis hun ikke var der, havde jeg jo slet ingen, husker Anne-Marie.\nForældrene kom hjem igen, men det var en stakket frist. Gang på gang samlede de deres børn omkring sig og forsøgte at stable et familieliv på benene. Nu skulle alt blive godt. De troede på det og drømte om det, men det blev værre og værre. Det endte med, at Anne-Marie og hendes søskende kom på børnehjem, da hun var otte år.\nJeg ville selv\nÅrene på børnehjemmet var ensomme. Anne-Marie blev kaldt en fræk unge, fordi hun ville klare sig selv. Ingen skulle bestemme over hende, for hun vidste jo, at de voksne kunne man ikke stole på.\n– Børnehjemmet var som sådan et godt sted, men der var ingen til at give dig et knus, og ingen, du kunne trykke dig ind til. Mange gange lå jeg vågen i min seng, mens jeg tænkte på, hvorfor netop jeg skulle have sådan et liv. Hvorfor var jeg her, og hvorfor kunne mine forældre dog ikke bare være som alle andre? Jeg var vred og ked af det. Jeg besluttede, at jeg måtte klare mig selv.\nHun kom senere på efterskole og mistede sin far, da hun var 18 år. Hun blev kæreste med ”den forkerte”, nok fordi hun fortsatte det mønster, hun kendte.\n– Min kæreste var ikke et dårligt menneske, men han havde selv store problemer. Han kom også fra en familie med misbrug, og det var godt, vi gik hver til sit på et tidspunkt. Jeg drømte jo bare om at høre til et sted.\nAnne-Maries yngre søskende var kommet i en kærlig plejefamilie, og de tog også imod Anne-Marie med åbne arme, når hun kom på besøg. De boede på en gård, og her mødte hun ham, der skulle blive den rigtige mand i hendes liv: Jens.\n– Jeg sad og nussede med hundene, da den unge fodermester gik forbi og mumlede: ”Man skulle have været hund.” Det var Jens, og jeg blev benovet. At han kunne være interesseret i mig … men det var han.\n– Jeg følte ikke selv, at jeg havde noget som helst at byde på, men sådan så Jens ikke på det. Vi blev kærester, og jeg blev suget ind i hans store landbofamilie med traditioner, kærlighed og rummelighed. Endelig havde jeg fundet et hjem, og jeg var nu en del af en familie.\nLæs også om slægtsforskning for begyndere\nDe to fik tre sønner, og Anne-Marie blev den mor, hun gerne ville være. Indimellem tænkte hun tilbage på den barndom, hun selv havde haft. Venindens forslag om at gå i gang med slægtsforskning skulle vise sig at være en god idé.\n– Jeg havde på det tidspunkt fornægtet min familie så længe. Der var masser af alkohol og piller og sygdom i vores liv, men jeg huskede jo også min far som ham, der en gang imellem kunne lege. Når han ikke var fuld, var han en omsorgsfuld far, der gav mig sin egen trøje på, hvis jeg frøs. Han var ikke bare en alkoholiker, men en far, der gjorde det, så godt han kunne. Min mor var ikke bare psykisk syg. Hun kæmpede for sine børn, så godt hun kunne. De bånd, der var mellem os, blev revet over, da jeg blev anbragt – nu er de bundet sammen igen, fordi jeg har fået en større forståelse for deres liv, takket være min slægtsforskning.\n– Vi mennesker vil altid lede efter ”nogen som mig”. Jeg fandt nogen, der var som mig, men jeg lærte også at være taknemmelig for det liv, der blev mit. Slægtsforskningen blev min terapi og min gave til mig selv.\nJudy fandt sin forsvundne fars familie


Fjern Gis.driveropen.net Pop-up ads – Sådan fjernes Gis.driveropen.net Pop-up ads | Fjern Spyware\n← Fjern ad1.adkserve.com – Sådan fjernes ad1.adkserve.com\nFjern Comcast Copyright Infringement Fines Scam – Sådan fjernes Comcast Copyright Infringement Fines Scam →\nFjern Gis.driveropen.net Pop-up ads – Sådan fjernes Gis.driveropen.net Pop-up ads\nOm Gis.driveropen.net Pop-up ads trussel\nBetyder din PC formår ikke at reagere? Kan ikke fjerne Gis.driveropen.net Pop-up ads infektion fra din pc? Hvis dit svar er afgjort ja til disse spørgsmål, indikerer det, at dit system kan være inficeret, og kræver nogle øjeblikkelig hjælp. Gis.driveropen.net Pop-up ads trussel er identificeret som en mest skadelige computer trussel, der er tegnet af hackere og cyberkriminelle. Når det kommer ind i pc’en, er det nemt replikater og spreder sig dermed skade pc’en alvorligt. Hvis smittet, bliver det ganske vanskeligt at slippe væk fra denne nasty trussel, da det er svært at indeholde det. Det kan være en stor trussel for Windows-sikkerhed og kan resultere i tyveri af værdifulde og fortrolige data. det nemt henretter sig selv på målrettet system automatisk og kan blokere flere applikationer og endda forringe Windows performance fuldstændigt. Det foregiver og synes at være nyttig anvendelse for nybegyndere, men er faktisk ikke og opfordrer masse problemer for brugerne i smidig afvikling af pc’en.\nSundhedsskadelig symptomer og problemer i forbindelse med Gis.driveropen.net Pop-up ads trussel\nGis.driveropen.net Pop-up ads ændrer hjemmesiden og Internet DNS-indstillingerne uden at brugerne samtykke.\nGis.driveropen.net Pop-up ads nedbrydes opfyldelsen af computer og gør det træge.\nGis.driveropen.net Pop-up ads selv ændrer de vigtige Registry nøgler af Windows.\nGis.driveropen.net Pop-up ads gør din pc sårbare over for andre trusler.\nDerfor for at gøre din Windows-system sikkert fra ovennævnte problemer, foreslås det at fjerne Gis.driveropen.net Pop-up ads så hurtigt som muligt.\nHvordan fjernes Gis.driveropen.net Pop-up ads sikkert fra PC\nFor at gøre din pc sikker, anbefales det at fjerne Gis.driveropen.net Pop-up ads ved hjælp af de nedenstående metoder:\nHåndbog Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse Metode :\nAfinstaller alle de programmer, der er relateret til Gis.driveropen.net Pop-up ads .\nBemærk: Da manuelle metode ikke er så effektiv i at komme af Gis.driveropen.net Pop-up ads trussel helt, og det kræver også tekniske færdigheder, der er mangler i de fleste af brugerne. Det er derfor, det ikke er anbefalet af eksperter. Derfor brugere er her ved foreslået at brug automatisk proces.\nAutomatisk Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse værktøj\nSlippe af Gis.driveropen.net Pop-up ads med Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse værktøj\nBrugere kan nemt slippe af med denne grimme trussel ved hjælp af Automatiske Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse værktøj for at afinstallere denne infektion for at beskytte computeren. Dette værktøj er dygtigt designet af software eksperter anvender mange avancerede teknik, og er integreret med kraftfulde algoritmer. Dette værktøj har brugervenlig grænseflade, så selv nybegyndere bruger kan bruge det nemt. Desuden sine fremragende funktioner, som er meget effektiv til at fjerne Gis.driveropen.net Pop-up ads permanent fra pc’en.\nBruger Guide: Complete Installation & Bearbejdning af Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse værktøj\nTrin 1. Hent Automatiske Gis.driveropen.net Pop-up ads fjernelse værktøj, og følg installationsguiden ved ved at at følge anvisningerne, det kræver blot et par minutter. Når installeret, starte det og klik på ‘Scan computer’ knappen for at starte scanningen.\nTrin 4. Klik nu på System Guard knap, som vil permanent slette Gis.driveropen.net Pop-up ads infektioner fra din PC.\nSåledes kan du slippe af med Gis.driveropen.net Pop-up ads infektion i 4 nemme trin ved hjælp af automatisk Gis.driveropen.net Pop-up ads afsked værktøj.\nAutomatisk fjernelse værktøj er mest foretrukne og effektiv måde at slippe af med denne grimme trussel fra pc’en. Det handler ikke kun fjerne Gis.driveropen.net Pop-up ads , men også renser junk filer, poster i registreringsdatabasen og relaterede applikationer, der kører i baggrunden. Således hjælper med at beskytte pc’en fra trusler i fremtiden også.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged Afinstaller Gis.driveropen.net Pop-up ads, Fjern Gis.driveropen.net Pop-up ads, Hvordan afinstallere Gis.driveropen.net Pop-up ads, Sådan fjernes Gis.driveropen.net Pop-up ads, Slet Gis.driveropen.net Pop-up ads. Bookmark the permalink.


Referat nr. 2 fra Kredsrådsmøde den 25. maj PDF\nReferat nr. 2 fra Kredsrådsmøde den 25. maj 2010\nDownload "Referat nr. 2 fra Kredsrådsmøde den 25. maj 2010"\n1 Referat nr. 2 fra Kredsrådsmøde den 25. maj 2010 Tilstede: Borgmester Carsten Kissmeyer (Ikast-Brande), Borgmester Lauge Larsen (Morsø), Borgmester H.C. Østerby (Holstebro), Borgmester Iver Enevoldsen (Ringkøbing-Skjern), Borgmester Hanne Bæk Olsen (Silkeborg), Borgmester Søren Pape Poulsen (Viborg), Viceborgmester Kenneth Bro (Lemvig), Viceborgmester Ulla Vestergaard (Thisted), Viceborgmester Kent Falkenvig (Herning), politidirektør Jens Kaasgaard, vicepolitidirektør Helle Kyndesen, chefpolitiinspektør Knud Stadsgaard, sekretariatschef Lone Knudsen, politiinspektør Ole Henriksen. Afbud fra Chefanklager Kåre Skjæveland, Borgmester Erik Flyvholm (Lemvig), Borgmester Lene Kjeldgaard Jensen (Thisted), Borgmester Lars Krarup (Herning), Borgmester Niels Viggo Lynghøj (Struer), Borgmester Flemming Eskildsen (Skive). Dagsorden: 1. Velkomst og indledning 2. Godkendelse af referatet fra sidste møde 3. Samarbejdsplan Badesikkerhed 5. PLOV-konceptet 6. Indbrudspakken 7. Status Kriminalpræventiv forening 8. Samarbejdet mellem politi og kommuner ved trusler/vold mod offentligt ansatte samt æresrelaterede forbrydelser og forbrydelser mod kønssædeligheden 9. Projekt High:Five 10. Teori- og køreprøver 11. Kriminalitetsudviklingen i politikredsen samt orientering om aktuelle sager og indsatsområder 12. Eventuelt 13. Næste møde 7. september 2010 i Skive. Ad 1 Velkomst og indledning Hanne Bæk Olsen bød velkommen. Jens Kaasgaard redegjorde for politiets resultat for 2009, hvor tallene nu er offentliggjort for politikredsene. Midt- og Vestjyllands politi ligger som én af landets bedste kredse, hvilket vi er meget tilfredse med. Politikredsen står stor overfor en stor økonomisk udfordring. Det er politisk bestemt, at vi skal være politifolk i Danmark ved årets udgang, hvilket betyder 671 politiansatte for Midt- og Vestjyllands politi. Dette betyder, at vi kan være nødt til, at erstatte administrative medarbejdere med politifolk, eksempelvis i servicecenteret, hvilket ikke er hensigtsmæssigt. Midt- og Vestjyllands politi skal spare 27 % af bygningsmassen og vi skal gennemgå hver eneste bygning/adresse for at se om noget kan spares væk.\n2 Der har været nogle pressemæssige udfordringer foranlediget af, at nogle politiansatte har ytret sig i pressen. H.C. Østerby forespurgte til hvilke personer, politiet har til at brande kredsen og Jens Kaasgaard oplyste hertil, at kredsen har en Kommunikations- og Udviklingsafdeling, hvor flere beskæftiger sig med intern og ekstern kommunikation, heraf en uddannet kommunikationsmedarbejder. Carsten Kissmeyer bemærkede, at Ikast-Brande kommune har den strategi, at når historien er ude, så udtaler man sig til pressen, eks. i sager om offentligt ansatte, der mistænkes for overtrædelser af straffeloven, hvor der er sket anmeldelse til politiet. Helle Kyndesen bemærkede, at problematikken har været vendt i Kredsrådets kontaktudvalg og man er enige om, at det er en god idé, at kommuner og politi taler sammen, inden noget udmeldes i pressen. Ad 2 Godkendelse af referatet fra sidste møde Referatet blev godkendt. Ad 3 Samarbejdsplan 2011 Jens Kaasgaard redegjorde for samarbejdsplanens forankring i Kredsrådets kontaktudvalg. Helle Kyndesen redegjorde for arbejdet vedrørende samarbejdsplanen, der foregår i et underudvalg til Kredsrådets Kontaktudvalg. Temadagen afholdes i år den 27. oktober. Der forventes at komme invitationer ud i denne uge. I år bliver det det strategiske niveau, hvor Kommunaldirektørerne inviteres, sammen med Lokalrådene samt ledelsen i politiet. Ad 4 Badesikkerhed På Kredsrådsmødet den 17. august 2009 blev det besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe, der nu er fremkommet med nogle forslag: At der allerede fra indeværende badesæson sikres ensartethed på hele strækningen langs vestkysten i politikredsens 4 kommuner med hensyn til - afmærknings- og redningsmateriel - oplysnings- og kommunikationsstrategi. At der laves et fælles forsøgsprojekt med indhegning af badeområde v. molen i Thorsminde, hvor der ved hjælp af flydetov/net skabes et stort badebassin. At der laves forsøg med indretning af såkaldte Superstrande med ny/bedre oplysning og information, afmærkning, redningsposter, livreddere samt kiosker mv., med henblik på at tiltrække badegæsterne til disse strande. Flydetovet blev afprøvet i Thorsminde i uge 22. Der afholdes nyt møde i arbejdsgruppen næste uge. Hvis borgmestrene er enige i at forslagene går i den rigtige retning, vil arbejdsgruppen arbejde videre med dem. Iver Enevoldsen bemærkede, at han gerne vil høre hvad succeskriterierne er for iværksættelsen. Man vil nemlig ikke kunne undgå badeulykker, da der altid vil være mennesker, der er uforsigtige og undlader at følge retningslinjerne. Især intentionerne om mere information kan han til slutte sig.\n3 Jens Kaasgaard foreslog hertil, at Kredsrådet kan beslutte, at udvalget i løbet af efteråret skal evaluere indsatsen for badesikkerhed. H.C. Østerby bemærkede, at sikkerhedsforanstaltningerne ikke skal give falsk tryghed. Kredsrådet var enige om, at foranstaltningerne skal evalueres i løbet af efteråret. Ulla Vestergaard påpegede, at man kunne overveje at udvide information til hjemmesider og Facebook. Jens Kaasgaard oplyste, at Midt- og Vestjyllands politi er blevet anmeldt af den tyske stat for forsømmelse i forhold til de mange drukneulykker ved vestkysten sidste år. Knud Stadsgaard konkluderede, at meldingen til udvalget vil blive, at de arbejder videre med de tre forslag og at der forventes en konklusion til det sidste kredsrådsmøde i år. Ad 5 PLOV-konceptet Knud Stadsgaard redegjorde for det taktiske koncept. PLOV står for Pågående Livstruende Og Voldelige handlinger. Politiet vil gerne sikre sig, at skolerne får udfærdiget de obligatoriske handleplaner. Lauge Larsen oplyste, at det vil være fint hvis politiet følger op på handleplanerne. Knud Stadsgaard bemærkede, at politiet gerne vil være på forkant og redegjorde for en konkret sag, der startede på facebook. Søren Pape Poulsen bemærkede, at den forebyggende indsats kan blive meget omfattende og forespurgte til, om det var alle skoler, herunder grundskolen, der skal udfærdige handleplaner, hvilket Jens Kaasgaard bekræftede. Søren Pape Poulsen oplyste, at unge mennesker ofte skriver noget de slet ikke mener på Facebook, MSN m.v.. Knud Stadsgaard oplyste, at det netop er her venner og familie kan reagere, da de kender den unge retorik og vil kunne spotte en ændret retorik. Ad 6 Indbrudspakken Jens Kaasgaard redegjorde herfor og bemærkede, at Indbrudspakken er et forsøg fra regeringens side på at dele ansvaret for at indgå indbrud ud på flere aktører, herunder forsikringsselskaber, kommuner, Kriminalforsorgen m.v.. Kommunerne har blandt andet fået en større rolle i resocialiseringen. Kriminalforsorgen skal én gang om året deltage i Kredsrådets møder. Kriminalforsorgen er spurgt om hvilket niveau man vil møde på svar afventes. Det kunne være en mulighed, at det blev Kredsrådets kontaktudvalg, som kriminalforsorgen deltager i møder hos. Der kommer en tilbagemelding herom på næste møde. Søren Pape Poulsen forespurgte til reglerne for at foretage videoovervågning og Jens Kaasgaard redegjorde herfor. Kommunerne er ikke med i den nye lov, men de kan foretage videoovervågning som offentlig myndighed, uden at skulle spørge politiet. Ulla Vestergaard forespurgte om mulighed for overvågning af beværtninger i Thisted som følge af problemer på stedet. Jens Kaasgaard oplyste, at man kan sætte politiets overvågning op på stedet og kommunen kan også selv foretage overvågning. Ad 7 Status Kriminalpræventiv forening\n4 Jens Kaasgaard redegjorde om status herfor der er nu kommet ca kr. ind som skal bruges til forskellige øremærkede projekter såsom Trygt Natteliv, Indsats mod grooming m.v.. Ad 8 Samarbejdet mellem politi og kommuner ved trusler/vold mod offentligt ansatte samt æresrelaterede forbrydelser og forbrydelser mod kønssædeligheden Politiinspektør Ole Henriksen vil foranledige, at samarbejdet mellem politi og kommuner omkring trusler/vold bliver taget op som tema på lokalrådsmøderne. Anmeldelser efterforskes og vurderes som andre sager men afvises ikke under henvisning til særlig tålegrænse for offentligt ansatte. I forhold til de seksuelle og æresrelaterede forbrydelser er hensigten, at invitere kommunerne til et samarbejde herom. Hensigten er at lave en temadag med socialrådgivere og politifolk, med henblik på at etablere et netværk og udbygge samarbejdet. Tanken er at lade LOKK (landsforeningen af Landsforeningen af Kvinde Kricecentre) og CMM (Center Mod Menneskehandel) indgå i denne temadag, idet de har stor erfaring og indsigt i disse emner. Aktuelt er der dialog med de nævnte omkring finansiering. Lauge Larsen bemærkede, at han var tilfreds med, at emnet bliver drøftet. Han redegjorde for en konkret sag fra Mors, hvor en person blev varetægtsfængslet for trusler mod kommunalt ansatte, men blev løsladt efter 14 dage, hvilket han undrede sig over. Kan politiet give meddelelse om en sådan løsladelse?. Ole Henriksen oplyste at man som hovedregel oplyser de forurettede om, at sigtede er blevet løsladt. Carsten Kissmeyer redegjorde for en konkret sag, hvor to kommunalt ansatte var blevet tilsvinet på en hjemmeside og politiet ville ikke agere i sagen Han fandt det ønskeligt, at politiet tog en snak med dem, der skrev på hjemmesiden. Ad 9 Projekt High:Five Jens Kaasgaard redegjorde for projektet, der er et landsdækkende projekt i regi af Det Nationale netværk af Virksomhedsledere. Målet er at skabe job og uddannelse til kriminelle eller kriminalitetstruede unge. Man får herved store virksomheder til at tage et socialt ansvar. Nu er projektet kommet til Jylland. Projektchef Ole Hessel vil gerne komme til et kredsrådsmøde og fortælle om projektet. Ole Henriksen bemærkede, at dette kunne være en god måde at profilere sig også i forhold til indbrudspakken. Det aftaltes, at Ole Hessel inviteres til næste møde. Ad 10 Teori- og køreprøver Jens Kaasgaard redegjorde for situationen vedrørende afviklingen af teoriprøver. Beslutningen om hvor og hvordan disse skal afvikles er udskudt og afventer stadig resultatet af et forsøg på Sjælland. De praktiske køreprøver afvikles i alle større byer i kredsen. Der kan komme ændringer, hvis trafikken ikke er af en sådan intensitet, at forholdene giver et retvisende billede. Der vil ikke blive ændret herpå på Midt- og Vestjyllands politis initiativ, men rigspolitiet kan evt. beslutte det. Vi presser på for at få en afgørelse på spørgsmålet om teoriprøvesteder. Ad 11 Kriminalitetsudviklingen i politikredsen samt orientering om aktuelle sager og indsatsområder Knud Stadsgaard oplyste, at vi konstant arbejder for at reducere ventetiden for køreprøver. Knud Stadsgaard redegjorde for kriminalitetsudviklingen, som fremgår af de uddelte skemaer. Antallet af trafikdræbte og alvorligt tilskadekomne er faldet, blandt andet som følge af intensiveret indsats fra politi og vejmyndigheder på dette område. I Varetægtsfængslinger er der sket et fald fra 1. Kvartal i 2009 til 1. Kvartal 2010, men stigning i antallet af anholdte. Dette kan blandt andet forklares med, at vi arbejder på at få flere straksdomme, så folk dømmes med de samme det kræver, at de tilstår men så tæller de ikke med i varetægtsfængslingsstatistikken.\n5 Der foregår i øjeblikket et forsøg med ITV(videokonference) ved fristforlængelser ved Syd- og Sønderjyllands politi man ved ikke hvornår det kommer til alle kredse. Vedrørende Indbrud er der generelt et fald i første kvartal i 2010 på alle måleområderne. Vi satser på at fastholde dette på grund af de yderligere tiltag. Det kolde vintervejr kan have medvirket til faldet af antal af indbrud og lagt en dæmper på tyvenes lyst til at begå indbrud. Kenneth Falkenvig forespurgte om det er få personer, der står for den største del af indbruddene? Knud Stadsgaard bemærkede, at der er ikke et entydigt svar på dette der kan komme tilflyttere, men det er primært kredsens lokale folk, der begår indbrud. Vedrørende Tyveri fra person og varebil er der igen sket en stigning i antallet det kan hænge sammen med tallene for lommetyverier og måske er det den samme persongruppe, der begår denne form for kriminalitet. Voldsanmeldelserne er for nedadgående der er lavet en del forebyggende indsatser. Iver Enevoldsen forespurgte til indbrud i fritidshuse og bemærkede, at der stadig er mange. Jens Kaasgaard bemærkede, at det kan skyldes, at kvaliteten på udstyret i husene er igen steget, hvorfor tyvene finder dem værd at gå efter. Ole Henriksen redegjorde for efterforskningerne i kredsens to drabssager, brandsagen fra Herning, hvor der er faldet dom og en pågående efterforskning fra Thisted. Der er nedsat en efterforskningsgruppe på 5 mand, der efterforsker sager om socialt bedrageri. Lauge Larsen bemærkede, at rockere/bander begynder at sprede sig mod vest - Ole Henriksen oplyste, at politiet nøje følger med i situationen. Politiet kan imidlertid ikke forhindre at rockere køber ejendomme til markedsprisen. Der er ikke rockerborge i Midt- og Vestjyllands politi, men vi har nogle tilholdssteder. Hanne Bæk Olsen undrede sig over, at der skal gives lokaletilskud til klubber og opfordrer til at kommunerne hjælper hinanden med at opponere mod disse regler. H.C. Østerby bemærkede, at Holstebro kommune ikke giver tilskud til klubber med folk der er ældre end 25 år. Lauge Larsen forespurgte til hvordan sager mod butikstyve behandles. Jens Kaasgaard oplyste, at disse sager tages alvorligt af politiet og at det fremgår af politiets servicedeklarationer, at politiet ved en telefonisk anmeldelse, vurderer fra gang til gang om der er grundlag for akut udrykning. Ad 12 Eventuelt Jens Kaasgaard oplyste, at i Sydøstjyllands politikreds - Horsens og Kolding kommuner - har sagt ja til nedlukning af døgnåbne stationer Midt- og Vestjyllands politi vil afvente det videre forløb på dette. Politiet vil gerne sætte ind overfor Posefester. Indsatsen hæmmes af en gammel tilladelse fra erhvervs- og selskabsstyrelsen til afholdes af posefester. Der er 6-7 steder i kredsen, hvor disse afholdes. De er også konkurrenceforvridende. Iver Enevoldsen, Søren Pape Poulsen og H.C. Østerby bemærkede, at de bakker fuldt ud op om en stramning på disse ting. Helle Kyndesen redegjorde for Folketingets ombudsmands interesse for detetionsanbringelser og lægetilsyn i forbindelse hermed. Det er et problem at skaffe læger i Herning, hvorfor man som udgangspunkt vil flytte de detetionsanbragte til Holstebro, hvor der ikke problemer med at skaffe lægetilsyn. Vi arbejder stadig med at finde en løsning. Ad 13 Næste møde 7. september 2010 i Skive. Referent: sekretariatschef Karin Jønler\nRapport om Badesikkerhed ved Vestkysten\nRapport om Badesikkerhed ved Vestkysten Indholdsfortegnelse Indledning. side 1 Kommissorium.. side 2 Konklusioner og anbefalinger.. side 2 Vedrørende anbefaling nr. 1. side 3 Vedrørende anbefaling nr.\nReferat af møde nr. 1/2011 i Kredsrådet for Syd- og Sønderjyllands Politikreds den 14. marts 2011 hos Aabenraa Kommune\nReferat af møde nr. 1/2011 i Kredsrådet for Syd- og Sønderjyllands Politikreds den 14. marts 2011 hos Aabenraa Kommune Deltagere: Borgmester Tove Larsen Kommunaldirektør Niels Johannesen Borgmester Aase\nBeslutningsreferat fra Nordjyllands Politis kredsrådsmøde den 18. november 2014\n1 Beslutningsreferat fra Nordjyllands Politis kredsrådsmøde den 18. november 2014 Deltagere: Politidirektør Elsemette Cassøe Stabschef Henrik Kjær Thomsen Politiinspektør chefpolitiinspektør Claus Hilborg\nReferat. SSP Lokalråd\nSSP Lokalråd Referat Møde nr.: 4/2013 Sted : Østjyllands politi, Vestre skovvej 1, 8500 Grenå Dato : 27. november 2013. Start kl. : 9.00 Slut kl. : 11.00 Medlemmer Deltog John V. Pedersen, Lokalpolitileder\nMIDT- OG VESTJYLLANDS POLITI SAMARBEJDSPLAN KREDSRÅDET 2016\nMIDT- OG VESTJYLLANDS POLITI SAMARBEJDSPLAN KREDSRÅDET 2016 Indledning Denne plan omfatter samarbejdet mellem kommunerne og politiet, andre offentlige myndigheder, interesseorganisationer, foreninger mv.\nReferat af kredsrådsmøde den 11. november 2014\nReferat af kredsrådsmøde den 11. november 2014 I mødet deltog politidirektør Jørgen Ilum, borgmester Jacob Bundsgaard, borgmester Nils Borring, borgmester Claus Wistoft og borgmester Uffe Jensen. Derudover\nTak til retsudvalget og dets sekretær Jørgen Nielsen for tilsagn om at måtte få foretræde for udvalget torsdag den 19. januar 2006 kl\nRetsudvalget REU alm. del - Bilag 257 Offentligt 3.1 Retsudvalget Folketinget Christiansborg 1240 København K Dato: 05-01-2006 Sagsnr.: 30.10.10A16/0001-2001 Henv. til: Mogens Bjerring Tlf.: 9611 7021\nDAGSORDEN. SSP lokalråd. Møde nr. : 01/2009 Sted : Politigården i Grenaa Dato : 24. februar 2009 Start kl. : 9.00 Slut kl. : 11.00\nSSP lokalråd DAGSORDEN Møde nr. : 01/2009 Sted : Politigården i Grenaa Dato : 24. februar 2009 Start kl. : 9.00 Slut kl. : 11.00 Medlemmer Michael Henningsen, Lokalpolitileder Kent T. Soelberg, Leder af\nREFERAT AF MØDE I KREDSRÅDET FOR KØBENHAVNS POLITIKREDS DEN 26. SEPTEMBER 2016 PÅ POLITIGÅRDEN. Ad 1. Godkendelse af dagsorden.\n17. november 2016 J.nr. 0100-10279-00040-16 Sagsbehandler: LFI KØBENHAVNS POLITI Ledelsessekretariatet REFERAT AF MØDE I KREDSRÅDET FOR KØBENHAVNS POLITIKREDS DEN 26. SEPTEMBER 2016 PÅ POLITIGÅRDEN Dagsorden\nReferat fra lokalrådsmøde den 23. august 2017\n1 Referat fra lokalrådsmøde den 23. august 2017 1. Godkendelse af dagsorden 2. Godkendelse af referat fra sidste møde 3. Orientering om kriminalitetsudviklingen 4. Orientering om politiets kriminalitetsbekæmpende\nReferat af møde nr. 4/2015 i Kredsrådet for Syd- og Sønderjyllands politikreds Den 9. december 2015\nReferat af møde nr. 4/2015 i Kredsrådet for Syd- og Sønderjyllands politikreds Den 9. december 2015 Deltagere: Kommunaldirektør Otto Jespersen Borgmester Erik Nørreby Borgmester Egon Fræhr Borgmester Thomas


Kun p� politiken.dk: Se Fallulahs nye video - Politiken.dk\n7. okt. 2012 KL. 09.18 Kun p� politiken.dk: Se Fallulahs nye video\nSangerinden Fallulah har lavet en gennemført dansevideo. Se den eksklusivt her.\nVideo. Fallulahs nye album udkommer i det nye år. Videoen til den første single er optaget i Berlin. Foto: fra videoen\nPernille Jensen Redakt�r p� Ibyen, musikredakt�r\nDet er over to �r siden, den danske sangerinde Fallulah udgav sit debutalbum ’The Black Cat Neighbourhood’, men nu r�rer hun p� sig igen. I begyndelsen af 2013 er Fallulah aktuel med sit andet album, men allerede i dag kan politiken.dk bringe en eksklusiv premiere p� musikvideoen til Fallulahs nye single ’Superfishyality’. I den forbindelse har Politikens musikredakt�r Pernille Jensen interviewet den danske sangerinde, der ikke l�gger skjul p�, at hun har et had/k�rlighedsforhold til musikbranchen. Optaget i BerlinHvor har du lavet musikvideoen til ’Superfishyality’?\n�Videoen er skudt p� location i Berlin. Vi filmede i Charlottenburg og Kreuzberg�. Hvordan fik du ideen til musikvideoen? �Jeg vidste fra start, at jeg ville lave en gennemf�rt dansevideo. Instrukt�ren Casper Balslev og jeg sendte billeder og Youtube-klip frem og tilbage til hinanden. Id�en om de m�ttede farver og dansen havde jeg fra ’West Side Story’ og Christopher Walkens dans i ’Weapon Of Choice’. Casper smed ’Mars Attacks’ p� bordet, som de tyggegummityggende dansere i videoen er lidt inspireret af. Ud fra de ting fik vi skabt vores eget udtryk�. Had-k�rlighed til branchenDu har en fortid som danser, og danser rigtig meget i musikvideoen her. Hvad betyder det for dig, at du ikke kun f�r lov at udtrykke dig med din sang, men ogs� med din dans? Og har du selv lavet koreografien? �Jeg hyrede koreografen Ronni Morgenstjerne, som jeg kendte fra min tid som danser. Jeg har altid elsket hans sk�ve tilgang til bev�gelse, og jeg vidste, han kunne v�re med til at s�tte et s�rligt pr�g p� videoen. Han m�dte mig i London, hvor vi �vede trinene. Han tilrettelagde det efter mine bev�gelser, imens jeg kom med input. Det var meget tilfredsstillende rent kunstnerisk at kunne bruge den side af mig�. FALLULAH �Det er s� vildt med h�r p� kjolen�Hvad handler sangen om?\n�Sangen er et indblik i den proces, jeg har v�ret igennem med at lave den nye plade. Jeg har rejst st�rstedelen af tiden alene i fremmede lande, og selv om jeg elsker det, har jeg haft nogle meget ensomme perioder, hvor jeg har f�lt mig meget s�rbar�. �Samtidig er titlen ’Superfishyality’ en reference til den branche, jeg er en del af. Jeg har et �gte had-k�rlighed forhold til den. Jeg lever for at skrive sange, v�re i studiet og spille dem for mine fans. Men al det der foreg�r i kulissen, h�nger mig til tider langt ud af halsen. Sangen handler om mit fors�g p� at navigere i den verden, som kan v�re fantastisk men ogs� r�dden og overfladisk�. Stilen er �mere undspillet�Kan du l�fte sl�ret for, hvordan ’Superfishyality’ er, sammenlignet med resten af dine nye sange?\n�P� min kommende plade lader jeg folk komme meget t�t p�, og sangene tager stadig udgangspunkt i mine oplevelser. Jeg har ikke �ndret mig drastisk, men musikken er fulgt naturligt med min egen udvikling og er blevet mere cinematisk og underspillet i lyden. Jeg har stadig masser p� hjerte, men frem for at r�be det, beder jeg folk om at lytte godt efter. ’Superfishyality’ er i den mere up-tempo og dansable ende af spektret�. Del link\nRelaterede artikler Popkomet: »Det er s� vildt med h�r p� kjolen«


Vinde million sider med pengespil\nKeno blev første gang spillet i Så det har faktisk været muligt at spille i en del år nu. Det blev hurtigt et rigtigt populært spil, og blev på ingen tid danskernes favorit. Lanceringen af dette spil betød, at det nu var muligt at vinde millioner af kroner — og der er derfor ikke noget at sige til at det hurtigt blev populært med denne gevinst. Hvis du er god til talspil, så er Keno lige noget for dig. Det er nemlig et super sjovt og underholdende talspil. Du skal nemlig forudse, hvilke tal der bliver trukket ud af 70 mulige tal. Keno handler derfor nærmest mere om held end forstand.\nAldeles børnefamilie i Sverige jubler efter at have vundet 82 millioner svenske kroner i Lotto. Beløbet svarer til under 63 millioner danske kroner, og familien har forståeligt nok haft svært ved at tro deres usandsynlige held. Det varede da også et par dage, før det gik op for man heldige vindere, at den helt store gevinst var hjemme. For at indhente drømmegevinsten hjem kræver det både syv rigtige i Lotto og mindst to rigtige i Joker.\nDivine Fortune vinder: Foråret er over damp og solen skinner. Overalt er der højt humør, især inde hos Kongelig Casino. De har nemlig fødselsdag, plus har pyntet deres side med bekvemmelighedsflag.\nDanske spil mega vinder: En heldig kerteminder kunne forleden starte sin weekend inklusive et stort smil, da vedkommende på en fredag inkasserede 14,2 millioner pr. jackpot via Danske Spil Casinos homepage. Danske Spil har kaldt gevinsten foran historisk, og der er ikke blevet vundet en gevinst af lignende omfang siden spilmonopolet blev ophævet i plus Danske Spil begyndte at samarbejde inklusive internationale udbydere om blandt andet deres udvalg af spillemaskiner på nettet. Det er svært at forestille sig præcist hvad der er gået igennem hovedet på danskeren da denne inkasserede den store gevinst, og de fleste kunne vel nok fyldes med glæde plus forbløffelse. Måske var vinderen stadig pr. gang med at danse rundt inklusive armene over hovedet da danske skuespil ringede, for de har nemlig haft lidt svært ved at få fat i vedkommende. Der er således forskellige måder at vinde på i hovedspillet, og hele måder at vinde på med gratis spins. Hvis hieroglyfferne passer, kan du være heldig at kulisse The BigOne jackpot, der altid består af adskillige millioner kroner. Det er helt almindeligt, at danske spil klokker vindere af så store gevinster hvordan den vundet af fynboen op. Inklusive til gevinster på over 1,5 millioner kroner følger nemlig økonomisk rådgivning siden Danske Spils side, vedrørende hvordan de bedst muligt kan få glæde af sin gevinst.\nLottos historie: I blev lotto lanceret pr. Danmark, og det har sidenhen været spillet hvor drømmene er i brændpunkt. Ofte siger man forventnings glæden er den største, og især i kærlighedsforhold med dette spil. Man kan ofte drømme sig til Maldiverne, nyt enfamilieshus eller større bil når man står med lottosedlen i hånden. Derfor er lotto drømmenes spil, hvor den store gevinst kan udløse en enorm afståelsessum der betyder alle drømmene kan udleves. I gennemsnit bliver der 2 nye lotto millionæren i Danmark hver arbejdsuge, hvilket svarer til millionærer i året. Lotto har igennem sin leve udvikling ændret sig hele tiden; i var der 34 tal i puljen da der blev trukket 7 vinder numerus, i dag er der 36 numerus hvor der skal findes 7 vinderslag tal. Det nyeste tiltag er bunke garanti, alle med 4 rigtige boldspiller med om én million der lejlighedsvis bliver udtrukket. Klik her og skuespil Lotto hos Danskespil. De fleste danskere har på et tidspunkt købt aldeles kupon og håbet på at det rigtige udfald artede sig.\nKODER TIL SPILLEMASKINER LEGEND WHITE SNAKE\nFORDELAGTIG VELKOMSTBONUS GUIDE TIL SPIL ONLINE\nTJEKKE DEN NUVÆRENDE CASINO ALHAMBRA\nÅBNINGSTIDER CASINO HVILKEN UDBETALINGSFORM KONTO


En hyldest | Dommer i dag\n← Med Justitia på ferie\nDen fri bevisbedømmelse →\nRetsplejeloven blev vedtaget af Folketinget og Landstinget i 1916 i den bygning, hvor Østre Landsret i dag har til huse. Der vises stadig vej til Rigsdagen på retsbygningen.\nTirsdag den 1. oktober 2019 er en ganske særlig dag for domstolene. På denne dag er det nemlig hundrede år siden, at retsplejeloven trådte i kraft, og dermed er det også hundrede år siden, at det retsvæsen, vi kender i dag, fandt sin form.\nRetsplejeloven er den lov, der danner grundlaget for alt arbejde ved retterne i Danmark og for, hvordan sagerne skal behandles. Retsplejeloven er derfor også den lov, jeg bruger allermest i mit arbejde som dommer. Retsplejeloven består af i alt fem dele, eller bøger, som tilsammen indeholder over 1.000 paragraffer om alt fra retternes organisering og sagsbehandlingen ved retterne til fastsættelse af sagsomkostninger og journalisters adgang til aktindsigt. Det er således i retsplejeloven, jeg slår op, hvis jeg skal finde ud af for eksempel, hvilke opgaver domstolene skal løse, hvor mange dommere, der er ved Retten i Århus eller i Højesteret, om dørene skal lukkes under behandlingen af en sag om værgemål, hvilke krav, der er til udformningen af en stævning eller et anklageskrift, om et retsmøde kan afholdes via videolink, om de efterforskningsskridt, politiet har foretaget, er lovlige, eller om en sigtet kan varetægtsfængsles.\nRetsplejeloven er i de hundrede år, som er gået, siden den trådte i kraft, løbende blevet justeret og opdateret. Retsplejeloven indeholder på trods af sin alder derfor fortsat svar på en meget stor del af de spørgsmål, som opstår i det daglige arbejde som dommer. Det siger imidlertid næsten sig selv, at der løbende dukker nye problemstillinger op, som det ikke har været muligt at tage højde for tidligere. Derfor skal jeg som dommer have et grundigt kendskab ikke bare til selve loven, men også til de principper, som ligger bag den, sådan at jeg er i stand til at håndtere problemstillinger, som ikke er beskrevet direkte i loven, men som er opstået for eksempel på grund af den teknologiske udvikling eller globaliseringen.\nDe vigtigste principper bag retsplejeloven finder man i grundloven. Den lov, som står over alle andre love, og som man derfor godt kan tillade sig at kalde vores mest fornemme lov. I grundloven står blandt andet, at den dømmende magts udøvelse kun kan ordnes ved lov, at retsplejen skal holdes adskilt fra forvaltningen, at dommere i deres arbejde alene skal rette sig efter loven og som udgangspunkt kun kan afskediges eller forflyttes ved dom, at der i videst muligt omfang skal være offentlighed og mundtlighed i retsplejen, og at der skal medvirke lægdommere ved behandlingen af straffesager.\nAndre principper bag retsplejeloven kan man læse om i forarbejderne til loven, det vil sige i de lovforslag og betænkninger, som danner grundlag for loven samt i referaterne af de politiske drøftelser forud for vedtagelsen af loven. Man kan også finde oplysninger om, hvordan principperne bag retsplejeloven skal forstås og anvendes, i retspraksis, det vil sige i tidligere afgørelser fra især de to landsretter og Højesteret.\nEt af de principper for arbejdet ved domstolene, som ikke er omtalt direkte i grundloven, men som fylder en del i retsplejeloven og derfor præger mit daglige arbejde meget, er princippet om kontradiktion. Det vil sige princippet om, at man som part i en sag skal have adgang til at tage stilling til og udtale sig om samtlige modpartens dokumenter, beviser og synspunkter. Princippet kan for eksempel betyde, at jeg er nødt til at udsætte en sag, fordi der på et sent tidspunkt kommer nyt materiale frem, som en sagsøger, en sagsøgt eller en tiltalt skal have tid til at sætte sig ind i. Princippet betyder også, at man skal have adgang til at udtale sig i retten, hvis en afgørelse har en vis betydning for en. For eksempel skal journalister, som er til stede i retten, have lejlighed til at udtale sig, inden der bliver truffet afgørelse om, hvorvidt et retsmøde skal holdes for lukkede døre.\nEt andet vigtigt princip, som ikke er omtalt i grundloven, er det princip, som kaldes forhandlingsprincippet. Princippet gælder kun i civile sager og betyder, dels at man i en retssag ikke kan få medhold for et større beløb, end man har krævet, dels at jeg som dommer ikke må lægge vægt på andet end det, sagsøgeren og sagsøgte har fremlagt og anført, når jeg skal afgøre sagen.\nI straffesager gælder det derimod, at retten, uanset hvordan anklageren og forsvareren fører sagen, ikke må dømme en uskyldig.\nTo yderligere, vigtige principper, jeg vil nævne her, er for det første princippet om, at alle de domme og kendelser, jeg afsiger, skal være begrundede, og for det andet princippet om, at parterne i såvel civile sager som straffesager skal have mulighed for aktivt at påvirke sagsbehandlingen og medvirke under processen for eksempel ved selv at foranledige vidner indkaldt, stille spørgsmål under sagen eller fremføre egne synspunkter.\nRetsplejeloven har nu igennem hundrede år formået at skabe rammer for sagsbehandlingen ved domstolene, som sikrer, at de mange vigtige principper også kan efterleves i praksis. Retsplejeloven er dermed en hjørnesten i arbejdet med at fastholde Danmarks Domstoles meget gode omdømme og befolkningens tillid til domstolene som det primære forum for konfliktløsning. Med løbende justeringer og passende omhu vil retsplejeloven kunne fortsætte hermed i mange år fremover. Det er der god grund til at fejre og ønske et stort til lykke med!\nDette indlæg blev udgivet i Blogindlæg og tagget dommer, domstol, Gerd Sinding, magtens tredeling, retsplejeloven, retssikkerhed, retssystem. Bogmærk permalinket.


MULTITASKING VS. Kontinuerlig delvis opmærksomhed | Rivoluzione\nMULTITASKING VS. Kontinuerlig delvis opmærksomhed\nhistorien hidtil (baggrund):\ni anden halvdel af forrige århundrede påvirkede informations-og kommunikationsteknologierne (IKT) alle sociale strukturer så meget dybt, at virkningen har skabt et hul mellem generationernes livsstil og deres livssyn. Således opstod to grupper: de digitale indfødte vokser med teknologi og de digitale indvandrere kæmper for at holde trit med denne teknologi.\ni denne teknokultur kan tilstedeværelsen af den fysiske og digitale verden overlappe hinanden og skabe et “hybridrum”, hvor man ikke længere behøver at gå ud af det fysiske rum for at komme i kontakt med digitale miljøer. Hybridrummet er, hvor grænserne er sløret, og hvor det er svært for folk at bestemme sondringen mellem fysiske og virtuelle rum. Digitale indfødte er konstant forbundet og foretrækker at komme videre ved tilfældigt at hoppe fra et sted til et andet i moduler snarere end lineær progression. De mest fremtrædende adfærdsmæssige forskelle er:\ndet er nu meget almindeligt for folk, der forbereder deres projekter på computeren, og som på samme tid fortsætter med at kontrollere deres e-mails og onlinemeddelelser og chatte på facebook og samtidig deltage i bevarelse med venner ved siden af dem. Af denne grund tillader begrebet multitasking at udføre to eller flere opgaver samtidigt, såsom at foretage et telefonopkald eller kontrollere e-mails, mens du laver lektier på samme tid. Ved multitasking er det vigtigt ikke kun evnen til at tage kontrollen og fokusere ens opmærksomhed, men også behovet for, hvad man skal være opmærksom på, og hvor meget opmærksomhed man skal betale, er vigtig.\ndet er drevet af et bevidst ønske om at være produktiv og effektiv. Undersøgelser viser, at det er umuligt at fokusere på mere end en opgave. Derfor resulterer multitasking ofte i en høj fejlrate.\nkontinuerlig delvis opmærksomhed (CPA)\nkontinuerlig delvis opmærksomhed (CPA) har besat den nuværende dagsorden for kognitiv psykologi, kommunikation og uddannelse. Dette koncept kaldes den situation, hvor individet ikke fokuserer på en ting i virkeligheden, mens han eller hun er engageret i og følger alt. For eksempel, den enkelte ser e-mail-meddelelser, forsøger at tale med sine børn og chatte på samme tid. I dette tilfælde, fordi individet er under en interaktionsbombning, kan han/hun kun fokusere på hver af disse interaktioner, delvist.\nCPA er en automatisk proces, der gør det muligt for folk samtidig at være opmærksomme på flere informationskilder, mens de scanner efter relevant information. Det giver folk mulighed for at skifte fra overfladisk at koncentrere sig om en masse information til at fokusere på meget relevant information i løbet af et kort opmærksomhedsspænd.\nforskel mellem Multitasking og kontinuerlig delvis opmærksomhed\nde bruges undertiden ombytteligt, men udtrykkene “multitasking” og “kontinuerlig delvis opmærksomhed” er meget forskellige med hensyn til elevadfærd — især til eLearning-formål. Naturlig menneskelig adfærd dikterer, hvordan dine elever reagerer på bestemt materiale, og i en verden, hvor tiden er en dyrebar vare, skal organisationer beslutte nøjagtigt, hvordan de vil have eleverne til at opleve og absorbere information.\nvi kender alle pro multitaskeren: hun kan gøre mere end en ting ad gangen, og hendes mål er altid effektivitet og få tingene gjort. Multitaskere er fokuseret på at markere afkrydsningsfelter og gøre det, såsom at kontrollere e-mail, mens du spiser frokost eller tager opkaldsnotater, mens du undersøger. Multitaskere er drevet af resultater og opgaveafslutning, hvilket undertiden kan resultere i mangel på kvalitet.\nen kontrast til denne adfærd betyder CPA at være opmærksom på flere ting på en gang; ikke nødvendigvis at udføre opgaver. Du har sandsynligvis engageret dig i kontinuerlig delvis opmærksomhed, når du går på løbebåndet, mens du lytter til en podcast, sendt en sms, mens du sidder i en biograf, eller lagt i sengen og gået over de seneste salgstal med et TV-program om aftenen i baggrunden. CPA tapper ind i den menneskelige natur: vi ønsker øjeblikkelig tilfredshed og at være i stand til at være opmærksom på et par ting på en gang og modtage automatisk feedback får os til at føle os godt.\nimplikationer i erhvervslivet & Ledelse:\nbegrebet multitasking indebærer udførelse af to eller flere opgaver samtidigt.\nimidlertid, CPA er et koncept, der udtrykker tilstanden af at være i kommunikation og interaktion med alt, men virkelig forbliver fokus på intet. CPA er noget, der ligner at være opmærksom på mange ting på samme tid: at henlede opmærksomheden på mere presserende alarmer som en ny e-mail-meddelelse eller klokken på en ringetelefon. Når CPA bevares, den opfattede kontrol og egenværdifølelserne er dømt til at kollapse på et tidspunkt, fordi vores hjerne, på lang sigt, er ikke formet til at følge en sådan observation.\nderfor betragtes CPA som et fokuseringsproblem, der er forårsaget af nutidens informations-og kommunikationsteknologier, og som kan påvirke næsten alle faser af individers daglige liv. Den radikale transformation, der fandt sted mod digitale medier som kommunikationsværktøjer, har skabt en dybtgående indvirkning på individers livsstil. Generationen, der strengt overholder den digitale verden, har sådanne faciliteter og fordele som multitasking; de står dog over for visse negative situationer, såsom kontinuerlig delvis opmærksomhed.\nCPA danner et højt niveau af stress i den menneskelige hjerne. Derfor har enkeltpersoner, der er afhængige af internettet, ikke tid til at reagere, fokusere på noget eller beslutte eftertænksomt; snarere lever de i en permanent krise og i forventning om en ny ven eller en ny, men alligevel oprigtig besked. Denne situation kan blive uimodståelig efter et stykke tid. Derfor bør digitale indfødte forbedre deres multitasking-oplevelser i stedet for CPA vedrørende teknologibrug ved at udvikle deres selvkontrol og selvreguleringsevner under påvirkning af kognitiv overbelastning.\ntrin til bekæmpelse af kontinuerligt delvis Opmærksomhedssyndrom:\nSluk for underretninger.\nuanset om det er den stationære computer på din arbejdsplads eller den smartphone, du altid har med dig, for Guds kærlighed, skal du slukke for dine meddelelser. Den konstante dinging, summende og vibrerende, når der sker noget på Facebook, eller du får en e-mail, bidrager til din kontinuerlige delvise opmærksomhedsforstyrrelse. Intet er så vigtigt, at du løbende skal distraheres hele dagen lang — få folk til at ringe til dig, hvis det er en nødsituation.\nkonsistens avler kreativitet. At have et sæt tid og sted for hver opgave (og timeboksning dine aktiviteter) lad os dig ud af kniben, når det kommer til “altid at tjekke ind.”Når du ved, at du tjekker og svarer på e-mails mellem 4 pm og 5 pm., du stresser ikke over dem hele eftermiddagen.\nGalumphing gør noget almindeligt (tager en tur) på en useriøs, legende måde (springer over, fløjter en melodi, laver vognhjul). En lille smule indfald i dit daglige liv kan fokusere din opmærksomhed igen og fremme opmærksomhed. Det er trods alt svært at kontrollere din smartphone, mens du laver et vognhjul.\nde verdslige, hverdagslige øjeblikke i livet er også integrerede dele af dit liv. Fald ikke i fælden med kun at værdsætte de specielle, ophøjede tider i dit liv — du vil altid blive skuffet. At lære at være i fred med at vente er en særlig færdighed. Venter tilbyder en stadig sjældnere oplevelse i Vores altid-på verden — et øjeblik at pause og reflektere.\nteknologi er kun et værktøj.\nbegynd at overveje teknologi som et værktøj, der skal bruges til specifikke formål (Eksempel for effektivitet og produktivitet under arbejdet) og ikke en nødvendighed. Identificere og forbinde med hobbyer og interesser uden for teknologi. Bliv involveret i en sport eller et fysisk spil i din fritid.\nkontinuerlig delvis opmærksomhed (CPA) til eLearning:\nafhentningen for at forstå forskellen mellem multitasking og CPA er dette: organisationer er nødt til at prøve hårdere for at forme eLearning til deres elevers naturlige opførsel. Organisationer har to valg: de kan kæmpe for denne opmærksomhedsandel med længere, mere involverede moduler, eller imødekomme aftagende opmærksomhedsspænd ved at udvikle tilpasset eLearning-design og konfiguration, der fungerer sammen med elevadfærd.\nideen om side-drejning eLearning kan arbejde for multitaskere, men i sidste ende resulterer i glansløse oplysninger absorption. I stedet for at opleve materialet fuldt ud, ses det som blot et andet element på opgavelisten. I stedet, at integrere CPA-levering i eksisterende moduler kort sagt, pithy, tre til fem minutters udbrud betyder, at eleverne kan lytte til et lydklip, spille gennem et par niveauer på et gamified-modul, eller se en video, alt imens deres opmærksomhed er delt. At stole mindre på øjne-på-skærmen eLearning betyder, at eleverne er mere tilbøjelige til at tune ind, og da de ikke skynder sig at komme igennem modulet, absorberer de faktisk informationen mere effektivt.\nIndhold Kurateret Af: Dr. Shoury Kuttappa\nArticlesLeave a Comment on MULTITASKING VS. Kontinuerlig delvis opmærksomhed\nNext PostNext Mød vores medicinske Team


LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) med PrisMatch\nHjem / Lamper & belysning / LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m)\nVarenummer (SKU): 318281 Kategori: Lamper & belysning\nSkab den rigtige stemning til gaming, filmaftener og hygge med denne LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986. Den kan forbindes til dit wi-fi-netværk og betjenes via en smartphone-app, og den kan let forlænges med andre produkter fra LIFX-serien. … læs mere her\nLIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) Varefakta\nNavn: LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m)\nMange leder efter den billigste LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) for kun kr. 539.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nLIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) til dit hjem\nLIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i vores varekategori Lamper & belysning. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) online hos webshoppen Elgiganten, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, deriblandt også produktet er på siden. Når du handler online er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nLIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m) kun kr. 539.00\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n32 reviews for LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m)\nVær den første til at anmelde “LIFX Z smart LED-lysstribe 6324986 (1m)” Annuller svar


Men ak, men ak, min telefon ringer 20min efter, det er ham jeg talte med for kort tid siden\nBedømmelser af Godt Smil\nAnmeldelse af tandkrone hos Godt Smil, indsendt 14. maj 2018\nPå baggrund af nedenstående blev jeg stadig tilsyneladende nægtet en aftale hos godt smil i horsens igen da jeg blev henvist hertil af \_\_\_”tandprotetikeren\_\_\_” i horsens.\nJeg syntes det er forkasteligt at det ikke er tilladt at stille de mindste spørgsmålstegn uden at få behandligsforløbet afbrudt og sit navn bandlyst. Du skulle skamme dig [name].\nJeg skulle have lavet en større behandling og valgte at få et overslag hos godt smil (Horsens) frem for at tage til udlandet. Det hele virkede meget lovende og de virkede meget entusiastiske med at komme igang med arbejdet. Men da jeg skulle have lavet den første rodbehandling kan den kvindelige tandlæge ikke ordentligt få bedøvet en betændt tand. Efter at have stukket min mund til en nålepude får jeg at vide at hvis ikke bedøvelsen virker, er hun nødt til at sende mig hjem (MED regninger for bedøvelsen vel at mærke!)\nDet finder jeg yderst mærkeligt og kontakter en af tandlægens overordnede for at høre hvorvidt det kunne have sin rigtighed. Han bekræfter og siger at hun faktisk er en af deres bedste tandlæger, og at der godt kan opstå sådanne komplikationer med betændte tænder. Det stoler jeg så på og er klar til at fortsætte behandlingen.\nMen ak, men ak, min telefon ringer 20min efter, det er ham jeg talte med for kort tid siden. Han siger nu at de har valgt ikke at fortsætte min behandling og ikke ønsker mig som kunde. Han fortæller mig at tandlægen var blevet ked af det fordi jeg havde stillet spørgsmålstegn ved hendes arbejde, og mente derfor at Patient-Lægetilliden var brudt.\nNu begynder jeg først at undre mig alvorligt, fordi hvordan kan man blive ked af det? Det er jo ikke et personligt angreb, men jeg er ikke tandlæge, så hvad ved jeg. Jeg er jo nødt til så godt jeg kan at sikre mig at det arbejde jeg får udført er godt nok.\nJeg kommer så til den konklusion at de ganske enkelt ikke ønsker at have en kunde der godt vil være sikker på han får den korrekte behandling. Meget sandsynligvist fordi de havde lavet noget lort.\nOg ganske rigtigt, de nåede (Angiveligvist) at få trukket en tand ud som min nuværende tandlæge så lige gjorde mig den tjeneste at fjerne den sidste stump af, som havde forårsaget en alvorlig infektion. Min nuværende tandlæge er iøvrigt helt forfærdet over min behandling hos godt smil, og siger med hensyn til de mange fejlagtige bedøvelser at det er rigtigt det kan være et problem, men så lægger man noget ned der dræber infektionen og nerven frem for bare at fylde munden op med bedøvelse.\n« Flere bedømmelser af Godt Smil\nTlf. 70 29 40 20\nlocation_onRoskildevej 37A, 5000 Odense\nRoskildevej 37A, 5000 Odense,\nSend en e-mail til Godt Smil


Peter Jackson afslører spilletiden\nForventningerne til Peter Jacksons 'Hobbitten: En uventet rejse' er uundgåeligt store efter instruktørens episke Ringenes Herre-trilogi for snart ti år siden. Nu ved vi en smule mere om årets mest ventede film.\nSiden de to planlagte film i Hobbitten-serien blev udvidet til en trilogi, har der været spekulationer om, hvorvidt hver film ville være i normal spillefilmslængde - men frygt ej.\nFørste film i trilogien får nemlig den omfattende længde af 2 timer og 40 minutter. Det er 18 minutter kortere end Ringenes Herre: Eventyret om Ringen og dermed den korteste tur til Midgård indtil videre.\njeg skal´have ble på, på premiere dagen. 2 timer og 40 min. Jeg kan da ikke holde mig i bare spændning, i så lang tid :-D\nwow hvor er den lang den nye hobbien filmen men glæder mig til at se alle de ting der kommer i filmen\nAt der er tvivl om spilletiden undre mig ;) men jeg glæder mig vildt meget til at den kommer ud! Jeg vil sige at det store med at en film skal deles op i to dele er jeg virkelig ikke begejstret over. Jeg kan ikke lide det med at man skal vente 1,5 år på den næste del fordi:\n1) Det gør titlen dårligere...\n2) Jeg gider ikke vente...\n3) Filmen bliver længere med vilje og indeholder derfor ugyldige scener(kan diskuteres fra film til film)\nAntaeus→ Beate 7 år siden\n1. hvad mener du med det gør titlen dårligere? Er det fordi der kommer undertitler? Det betyder ikke noget specielt for mig så længe filmen er god.\n2,3. Jeg ville også hellere have alle tre film på en gang, men det er der nok ikke en nær så god forretning i. Og at de tjener nogle penge kan jeg godt leve med, især når det er forhåbentlig er årtiets film. Alternativet skulle være én film. Enten skal den så forkortes usædvanlig meget i forhold til nu eller også får vi en 8½ times lang film. Så vil jeg noget hellere have tre, så vi får alt det med som de mener bør være med. Des mere des bedre så længe det ikke er ligegyldige scener. Det synes jeg i hvert fald ikke vi så i LOTR.\nKan du evt. komme med eksempler på det med "ugyldige scener"?\nI LOTR og Harry Potter syntes jeg fx det har fungeret fint.\nBrumbassenuser/117960→ Beate 7 år siden\nEt år mellem del et og to - samt et halvt år, del to og tre\nDel to Hobbitten: Dragens ødemark "The Hobbit: The Desolation of Smaug" kommer 13 Dec 2013 og del 3 Hobbitten: Ud og hjem igen (The Hobbit: There and Back Again) kommer et halvt år efter 17 Juni 2014..\nen af grunden er arbejdet med CGI "Computer-generated imagery" - for at lave et ordenlig arbejdet tager det tid..\nHvis spilletiden for. En Uventet Rejse virkelig er 2 t og 40 min det må da være med reklamer, så indelig er den nok kun 2 t og noget med 30 min. Men det kan også godt være at de har ramt plet på 2 t og 40 min det er jeg da glad for, for så er det virkelig en hel aftensfilm. Hvor man bliver godt underholdt med. Dværge, Dødbringende Warger, Formskiftere, Gigantiske Edderkopper, Gobliner, Gollum, Hobbitter, Orker, og Troldmænd, jeg glæder mig det er virkelig årets mest ventede film og det bliver den bedste julegave og få!!!\nRasmusHeby→ Mikkel Poulsen 7 år siden\nDen oplyste spilletid fra instruktøren/filmselskabet er vist altid uden reklamer eller noget :)


Ny vandledning - Barsøvej - Arwos\nForside > Drikkevand > Aktuelle vand-arbejder > Ny vandledning - Barsøvej\nArwos er pt. i gang med renoveringsarbejder og omkobling af stikledninger til ny en forsyningsledning i Barsøvej.\nProjektet er en fortsættelse af projektet fra 2018, hvor vi anlagde vandledning fra Løjt Nørregade til Arwos’ eksisterende net ved Sandskærvej. Nu udskiftes ledningen så også på Barsøvej. I alt skal der lægges 830 meter vandledning, det vil påvirke 7 ejendomme.\nNår vi er færdige, har vi optimeret Arwos’ drikkevandsforsyning på Løjt Land. Arwos køber fremadrettet vandet ved Løjt Vandværk, hvilket betyder, at vi kan sløjfe 2,4 kilometer vandledning, en højdebeholder samt en trykforøger.\nDen nye vandledning etableres med en styret boring. På den måde kan vi nøjes med at grave ved start- og slutsted og ved opkobling af de enkelte stik. Dermed undgår vi store trafikale gener.\nTirsdag den 11. juni er anlægsarbejdet påbegyndt og afsluttes ultimo august.\nDer må påregnes mindre gener i området.\nDriftsinformation “hvidt vand”\nI forbindelse med disse renoveringsarbejder kan der forekomme luft i ledningsanlægget. Det er primært vores vand kunder på Løjt Land der er berørt og det kan forekomme frem til udgangen af september.\nLuft i vandet er et forbigående fænomen, der er uskadeligt.\nPrøv at fylde et glas med det hvide vand. Hvis der er luft i vandet, vil vandet blive klart nedefra og op, idet luften bruser af.


Sundhedstips i vinterkulden | D-vitamin | VNP\nKulden og mørket her i Norden kan have en effekt på vores sundhed. Her er seks tips til at opretholde din sundhed i de koldeste måneder.\nHvis man, som os i Norden, lever i et land med mørke årstider, bør man som noget af det første sørge for at få nok D-vitamin.\nD-vitamin er et essentielt vitamin, som vi bruger til at omsætte kalk og fosfat i kroppen, hvilket er vigtigt for et stærkt skelet og stærke tænder. Desuden er D-vitamin væsentlig for, at immunforsvaret kan fungere optimalt.\nI sommerhalvåret får vi D-vitamin fra solen, fordi kroppen producerer D-vitaminer, når huden udsættes for solens UV-stråler. Resten af året er solstrålerne imidlertid for svage til, at vi kan producere nok D-vitamin. Desuden er vi også mere tildækket af tøj uden for sommermånederne, der mindsker hudens udsættelse for solstråler yderligere.\nSpiser du godt med fisk og æg, får du nogle D-vitaminer. Men for rigtig mange er det klogt at supplere med et kosttilskud med D-vitamin i denne tid.\nVinteren er forkølelses- og influenzasæson. Der findes desværre ingen kur mod forkølelse, men noget af det vigtigste, du kan gøre for at forebygge mod smitte, er at have god håndhygiejne. Specielt, før du skal spise.\nTræning er et andet stikord. En undersøgelse, publiceret i British Journal of Sports Medicine1 i 2010, viser nemlig, at træning kan være med til at reducere forkølelsens varighed.\nOver 1000 mennesker i alderen 18 til 85 år deltog i undersøgelsen, som viser, at aktive mennesker får omtrent halveret varigheden af deres forkølelse sammenlignet med folk, som ikke træner.\nDerudover så forskerne, at de fysisk aktive blev ramt af mildere infektioner end andre.\nI en anden undersøgelse, publiceret i lægetidsskriftet Archives of Internal Medicine i USA, fandt forskere ud af, at andelen af sengetid, som du faktisk bruger til at sove, havde en væsentlig betydning for immunforsvaret.\nHvis din søvneffektivitet er under 92 %, har du helt op til 5,5 gange større chance for at få en forkølelse end de med 98 % eller mere.\nKom ud i dagslyset\nMange føler sig også ekstra trætte og udmattede om vinteren her i Norden. Det kan have en naturlig forklaring. Mindre sollys betyder nemlig, at din hjerne producerer mere af hormonet melatonin, som kan gøre dig søvnig.\nEt godt tip er derfor at få så meget dagslys som muligt. Bare en kort tur ud i frokostpausen kan gøre en forskel.\nSpis flere næringsrige grøntsager\nOm vinteren bør vi være ekstra påpasselige med at spise nok næringsrige grøntsager. C-vitamin, A-vitamin, vitamin B6 og folinsyre er vigtige vitaminer for kroppen, som hjælper med at beskytte os mod virus og bakterier ved at bidrage til et godt immunforsvar.\nGrøntsager, som indeholder disse næringsstoffer, er for eksempel gulerødder, spinat, kål, rødbeder, persillerod og pastinak.\nMange kæmper derimod med at få nok grønt i hverdagen. Synes du, det er vanskeligt, er tricket at forklæde grøntsagerne. Spinat kan du for eksempel let tilføje i smoothier, pandekager og fiskeretter. Og revet gulerod er blandt andet godt i bagværk, kartoffelmos og ris.\nDet er ikke bare den fysiske sundhed, som kan blive påvirket af vinteren. En del af os kender til, at energien og humøret generelt er lavere i den mørke tid.\nDet antages, at 5-10 procent af alle, som bor i lande med en lang vinter, lider af sæsonafhængig humørlidelse - eller det vi ofte kalder vinterdepression. Disse tal er imidlertid usikre. De fleste oplever, at humør, søvn og vågenhed er bedre i den lyse årstid end i den mørke tid.\nNoget, som kan hjælpe på humøret på denne tid af året, er at være sammen med andre. Særligt de mennesker, du holder af, giver dig ny energi og overskud. Gå på café, plej dine interesser og de gode venskaber gennem vintermånederne.\nKilder: NHI, gymgrossisten, NRK og VG.


Hoppe Derbyrevanche i Billund » TRAVSERVICE\nHoppe Derbyrevanche i Billund\nDerby-hopperne mødes i ”Markedsrestaurationen Brørup – Grand Circle 4-års Hoppechampionat”!\nPeak Performance og Steen Juul har i år vundet såvel Jydsk 4-års Hoppe Grand Prix som Dansk Hoppe Derby. I dagens 8. løb jagter parret hattrick i de 4-årige hoppers årgangsløb, når en samlet præmiesum på hele 410.000 kr. skal fordeles mellem 12 ekvipager.\nPeak Performance har ikke sat et ben forkert i indeværende sæson. Hun har vundet såvel prøven som finalen i Århus. Hun vandt derbyprøven og hoppederbyet på Lunden, og hun har vundet 4-års hoppeløbet på Ålborg Store Pris-dagen. Vinder hun i dag, er det intet mindre end en fremragende præstation af såvel hest som kusk!\nPrada Cloc er første udfordrer!\nOle Bender har i år haft en fin sæson, men mangler lige den absolutte appelsin i turbanen. Han har i selskab med Prada Cloc været anden til Peak Performance i såvel Ålborg, Århus som i Københvan i derbyet, så mon ikke den fynske træner tørster efter revanche. Peak Perofrmance har trukket indvendig startsport, hvilket kan blive udslagsgivende, men får Prada Cloc fra spor 7 hjælp undervejs til at komme frem gennem feltet, og er der evt. en konkurrent, der vil gå offensivt til favoritten, er Prada Cloc en ”grim” udfordrer til Steen Juul’s favorit.\nLøbets ”dark horse” kan selv fra spor 12 være Pila Lane. Hun kommer til Danmark efter et par meget flotte præstationer i Sverige. Hesten trænes i vort naboland at tidligere Billund-træner John Ø. Jensen, som afgjort gerne vil i vindercirklen på sin gamle hjemmebane.\nMed ”Markedsrestaurationen Brørup – Grand Circle 4-års Hoppechampionat” som toppen på kransekagen, bydes såvel sponsorer, aktive som publikum velkommen til BILLUND TRAV – centrum for provinsens travsport!


Hvidovre Kommune søger en ny kommunaldirektør, der kan og vil spille en central rolle i at drive og udvikle en kommune, der har plads til alle generationer og har ambitioner om at stille sig i spidsen som et af Nordeuropas største, grønneste og mest innovative erhvervsområder.\nSom vores kommunaldirektør bliver du et afgørende bindeled mellem den politiske og den administrative organisation, og du skal sikre en kvalificeret rådgivning og betjening af hele kommunalbestyrelsen. Sammen med to direktører, 11 centerchefer og i alt 4.000 medarbejdere skal du sørge for, at der også fremover er styr på kommunens drift – samtidig med at vi udnytter Hvidovres enorme potentiale og udvikler os til glæde for borgere og erhvervsliv.\nDu bliver kommunaldirektør i en kommune med ca. 53.500 borgere, og vi har det hele: grønne arealer, lystbådehavn og spændende, forskellige bymiljøer. Der er alt fra landsbymiljø til moderne tæt og lav bebyggelse, fra bindingsværk til beton og fra gadekær til Filmby.\nVi har høje forventninger til vores nye kommunaldirektør: Du har baggrund som topleder og har indsigt i kommunale forhold. Din ledelsesfaglighed er stærk, og du navigerer sikkert og ordentligt i samarbejdet med den politiske ledelse. Som person er du åben, nærværende og inspirerende, og du er samtidig tydelig i din kommunikation – og har modet til at udfordre andre og selv at lade dig udfordre.\nDu kan læse mere om kommunen på www.hvidovre.dk og se en uddybende job- og personprofil (Pdf) her. Hvis du har spørgsmål om jobbet, er du meget velkommen til at kontakte borgmester Anders Wolf Andresen, Hvidovre Kommune, på tlf. 5192 5728 eller partner i Genitor Martin Isenbecker på tlf. 2565 9231 eller mi@genitor.dk.\nAnsøgningsfristen er den 29. maj 2022.


Apartment Duplex Edificio Iberia i Salou til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment Duplex Edificio IberiaLejlighed-, Salou Centrum, Salou, Spanien - Se på kortFantastisk8,3Baseret på3anmeldelserApartment Duplex Edificio IberiaSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Apartment Duplex Edificio Iberia\nMed en praktisk beliggenhed i Salou er Apartment Duplex edificio Iberia Salou et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Salou. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, køleskab, mikroovn, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Duplex edificio Iberia Salou er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Salou.\nDu bedes give Apartment Duplex Edificio Iberia besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset. Licensnr.: HUTT005497


Brugt Bærbar Computer Hundslund - Find de fedeste links. Se her! \nBrugt Bærbar Computer Hundslund\nSe mere om Brugt Bærbar Computer Hundslund i dag\nHej, og velkommen til denne internetside, som er udarbejdet som følge af søgningen på søgeordene Brugt Bærbar Computer Hundslund. Vi håber, at du kan finde det, som du søger efter via vores anbefalinger, som vi fremviser lige her for dig, der formodentlig er på udkig efter mere viden med forbindelse til Brugt Bærbar Computer Hundslund. Se mere hernede, eller klik direkte videre på de anbefalede annonce-links, som sandsynligvis bør lede dig videre til det, du søger.\nBrugt Bærbar Computer Hundslund - FAQ?\nFandt du ikke præcis det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Brugt Bærbar Computer Hundslund, så bidrager vi gerne med rådgivning herom. Du kan kontakte os via vores kontaktside. Ifølge vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at bruge nævnte henvisninger vedrørende Brugt Bærbar Computer Hundslund, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi besvarer for det meste beskeder inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad omhandler dette website om Brugt Bærbar Computer Hundslund helt præcis?\nDenne side er genereret ud fra keywordet "Brugt Bærbar Computer Hundslund" med formodning om, at det er enten præcis dette søgeord eller højst sandsynligt et nært beslægtet keyword, du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din forspørgsel med brugbare hyperlinks, der hyppigst er reklamefinansieret eller anbefalet af hjemmesidens team.


Vester Flakkebjerg hr., Sorø amt, Roskilde stift. Sydvestsjælland. Kirken har formodentlig været viet til Sankt Nikolai i middelalderen. Kor og skib er opført i romansk tid af kampesten med frådstenskvadre på hjørnerne, koret er opført over skråkantsokkel, murværkets detaljer er dog nu skjult af en skalmuring fra 1840'erne og et pudslag. Begge døre er blevet udvidet og omdannet til fladbuer, norddøren er tilmuret. I skibets murværk kan man ane rundbuede vinduer. Tårn og våbenhus mod syd samt sakristiet og nordkapellet er opført i sengotisk tid 1475-1500. Tårnet har gavle med syv spidsbuede højblændinger. Nordkapellet blev i 1849 omdannet til gravkapel for ejerne til Basnæs, i 1944 blev det ryddet og fungerer nu som ligkapel. Kirken har hørt under Næstved kloster til reformationen og kom i1629 under Basnæs gods. Kirken overgik til selveje i 1911.\nKor og skib har fået indbygget hvælv i begyndelsen af 1300-tallet, i koret hviler hvælvene på dværgsøjler i hjørnerne, i skibet på mandshoveder. Den runde korbue er blevet omdannet til en spidsbue i gotisk tid. I 1925 afdækkede man fragmenter af kalkmalerier fra 1300-tallet, disse blev dog atter overkalket. Altertavlen er en sengotisk fløjaltertavle fra o.1480 og tilskrives Næstved-apostelhus-mesteren. I midterfeltet ses Dommedag og Marias himmelkroning flankeret af helgenfigurer, i fløjene ses apostle, i predellaen ses tretten Nødhjælpere, der har været yderligere to Nødhjælpere, som nu er placeret på topstykket. Prædikestolen har på hjørnerne Kristus og evangelisterne, i felterne ses relieffer af Kristi fødsel, Dåben, Nadveren, Korsbæringen og Opstandelsen, prædikestolen bæres af Aron med røgelseskar, ifølge indskriften blev prædikestolen skænket af Axel Arenfeldt til Basnæs i 1629, da han overtog kirken.\nI kirken er ophængt et krucifiks og to figurer, som fremstiller Moses og Johannes Døberen. Stoleværket er i hovedsagen fra 1844, der er dog bevaret en gavl fra 1525 med våben for slægten Krafse og en gavl fra 1557 med et mandshoved. Desuden er bevaret en herskabsstol fra o.1630 med våben for Arenfeldt, Marsvin, Ulfeldt og Brockenhuus. På korets sydmur er opsat en gravsten med anevåben for Krafse-Hack og Lunge-Present over Hans Krafse (død 1530) og hans hustru Lene Hack. I kirken er ophængt et epitafium over Hans Krafse (død 1585) og Kirsten Holck (død 1599) i storfeltet ses opstandelsen flankeret af det knælende ægtepar med datter, i topfeltet ses våben. På skibets vestvæg er ophængt fire alliancevåben med anevåben for Axel Arenfeldt og Marie Ulfeldt. I 1973 blev kirkens inventar istandsat, man valgte at farvelægge træværket i farverne fra 1629, som man kunne finde rester af. I dag står kirken i barokkens lyse og klare farver.\nLæs mere om anevåben for Hans Krafse og hustru på siden Epitafier og gravsten. Tryk på nedenstående link og søg Tjæreby.\nPå siden om Skælskør kan man bl.a. læse om kirken, tryk på nedenstående link og se ældre billeder fra kirken, vælg Startmenu og læs om Skælskør by og omegn.\nSkælskør by og omegn\nTryk på nedenstående link og læse om Tjæreby kirke på Skælskør biblioteks hjemmeside, her kan man bl.a. se et fotografi af de overkalkede kalkmalerier.\nDen romanske granitfont er hugget af én sten, på kummen ses arkader, nederst danner en tovsnoet vulst overgang til foden. Fonten er registreret i Mackeprang - Sjælland - Slagelsetypen - Med arkader.


Lungetjek i alle afskygninger | Lungeforeningen\nLungetjek i alle afskygninger\nOnsdag 20. november 2013, er det International Lungedag, og der vil være mulighed for at få et lungetjek rundt om i landet. Lungeforeningen samarbejer med apoteker, kommuner, hospitaler, praktiserende læger og en lang række andre samarbejdspartnere, som alle er på mission for sundere lunger. Se arrangementer på Lungedagen.\nDR Byens medarbejdere får tjek på lungerne\nLungeafsnittet på Amager Hospital har valgt at sætte fokus på KOL og lungesygdomme ved at tage ud i DR Byen og tilbyde DRs medarbejdere at få målt lungefunktion samt at få rygestopvejledning, hvis det er nødvendigt. På Amager Hospital. Målet med at besøge DR er at ramme en anden målgruppe end normalt samt skabe øget fokus på forebyggelse af KOL og andre lungesygdomme.\nLungetjek i Silvan\nI Aalborg har man også valgt at tilbyde lungetjek i Silvan i Aalborg. Sundhedscenter Aalborg, Lungemedicinsk Afdeling og repræsentanter fra LungePatient.dk og Lungeforeningen står bag arrangementet, hvor alle interesserede kan få målt lungefunktion, tale rygestop og få viden om lungerne. Formålet med arrangementet er at tage ud og møde målgruppen, hvor de er og sætte særligt fokus på mændene.\nLungedagen skaber samarbejde\nRigtigt mange bakker op om Lungedagen og afholder arrangementer rundt om i landet, og i år er der særligt mange arrangører, der har valgt at samarbejde omkring Lungedagen.\n- Det er fantastisk, at der er så mange, der vælger at gå sammen om dagen. Det betyder, at borgerne mange steder får mulighed for at benytte sig af flere tilbud fx lungefunktionsmåling og Tjek på Inhalation (TPI), men det betyder ofte også, at der bliver skabt grobund for et større samarbejde udover Lungedagen på tværs af sektorer og sundhedsfaglige kompetencer, siger direktør i Lungeforeningen, Anne Brandt.\nLungedagen finder sted hvert år trejde onsdag i november.\nDeltag i lodtrækningen om en Kildemoes el-cykel i anledning af Lungedagen 2013.\nSe arrangementer på Lungedagen 2013.\nLæs også "Gratis lungetjek på årets lungedag" på b.dk