bremsesporet 35 by Haakon Petersen - issuu\nLĂŚs om: Filmanmeldelse: Avengers - Interview: Smiley-ordningen - Horoskoper - og meget mere\nUden bremsesporet i mit liv bliver jeg nødt til at rejse verden rundt i håbet om at finde nye mål i livet...\nJpasse skolen og være forberedt på det næste, der kommer til at ske med skolebladet.\nSkal selvfølgelig holde en lang sørgeperiode. Derefter fokus på de gode ting: Hundehvalpe, regnbuer og chokolade!\nHsjit, skal til at forberede mig til eksamen... :-(\nJeg kommer til at kede mig noget så gudsjammerligt :(\net var så det. Det her er nummer 35 og bremsesporets uigendriveligt sidste udgivelse. Blot et halvt år før bladets 10 års jubilæum har vi valgt at stoppe udgivelserne af vores alle sammens skoleblad. Det er bladet, som har fulgt utallige hændelser på Grenaa Tekniske Skole. Fra galla og fester til mord og ydmygelser. Hver gang med spændende læsning, sjov underholdning og sladder. Alt vores arbejde gjort med største lyst og fornøjelse for at skabe en fabelagtig kilde til viden, ikke altid anvendelig viden, men dog viden, og som kunne oplyse jer, selv på de mørkeste dage. Bare det at kunne sidde med en sudoku gør livet ubeskriveligt meget lettere. Det er vi ganske klar over på redaktionen, og det er derfor med stor sorg, tårer og sved, vi nu må meddele, at jeres ELSKEDE skoleblad i den form, I kender det, ikke længere vil eksistere. May the Force be with you! Vi ses – på den anden side.\nSamle pokemoner... Der er kommet så mange nye, jeg ikke har. Jeg skal være pokemon-træner.\nJeg har fået job på apoteket, så må vi se, om det kan hamle op med bremsesporet! ;-)\nJeg kan jo lige så godt droppe ud af HTX, når jeg ikke kan være med i bremsesporet mere... Jeg græder snot.\nLukker bremsesporet? :O\nDet må jeg hellere skrive et essay om :) Saand255@videndjurs.dk\nbremsesporet 34 | marts 2012\nINDHOLD 4 Smiley, I don’t give a shit! 6 Kort nyt 7 Horoskoper 10 Humans vs. Zombies 12 Viden Djurs Sport 13 Bageopskrifter 18 Gæt billederne 20 CV’et fortæller, hvem du er 24 Filmanmeldelse: The Avengers 25 Rage comic af Kris Hembo 26 Vejret 28 Stribe af Kris Hembo 30 Elevrådsklummen 32 Bagsiden: Alt det, du ikke vidste om Stine Skole\nFOTO: R. PETERSEN 3 bremsesporet 34 |HAAKON marts 2012\nSmiley, I don’t give a shit!”\nEr et udbrud fra en af eleverne på Grenaa Tekniske skole. Der lugter FORFÆDELIGT i nogle af HTXklasserne. Gamle madpakker, mugne Cocioflasker, metalaffald, loddeaffald, alt det er kun et lille uddrag af de ting, som Siff har fundet på sine ture gennem HTX- klasserne de sidste par måneder.\nleverne på Grenaa Tekniske Skole er vant til at få mange forskellige mails, men der blev løftet nogle øjenbryn, da GTS-pedellerne kastede en mail ud til alle klasser, hvor emnet lød: SMILEY ORDNING, med et vedhæftet dokument. Smileyordning? SMILEYORDNING!? Hvad i alverden er det? Det var højst sandsynligt nogle af de reaktioner, der kom blandt eleverne, er jeg ret sikker på. Der var vedhæftet et skema med klasseværelserne i HTXafdelingen. Et felt med beskrivelsen af klassen og en smiley alt efter, hvordan klassen så ud, med oprydning, skidt og skrald. ”Smileyordningen er startet lidt dårligt ud, da der gik kludder i kommunikationen. Der skulle have været sendt en information ud om, hvorfor der pludselig blev lavet sådan nogle skemaer,” Siger Siff ærgerligt.\nProblem siden 2010 Smileyordningen er et efterfølgende projekt af en miljømåler, som skolen havde rundt i tilfældige klasser i 2010. Miljømålerne var et projekt af elevrådet. Der er dårligt indeklima i klasserne, der bliver ikke luftet ud, eleverne brokkede sig over hovedpine og koncentrationsbesvær, der er enten for varmt eller for koldt og generelt dårlig lugt i HTX-lokalerne. Derfor lavede elevrådet en undersøgelse af klasselokalerne, som viste sig at være\nmeget mere sundhedsskadelige end forventet. I Bremsesporet nummer 25 finder man en artikel ”Her stinker SÅ fælt, at jeg ikke kan koncentrere mig!!!” Skrevet af Johnny Oliveira Møller. Netop fordi det er skolen selv, der egenhændigt bedømmer, om reglerne er overholdt, var der nogle i elevrådet, der ville se, om de nu også gjorde det. Derfor tog elevrådet kontakt til Exhausto, en producent af ventilationsløsninger. Det var Anders Bach, der havde anbefalet dem at gøre det. Fredag den 13. november modtog de så et ’Comfort-o-meter’ der er i stand til at måle CO2indholdet, temperaturen og luftfugtigheden i et lokale. Alle informationer bliver lagret og kan senere overføres til et Excel-ark. Comfort-o-meteret er nu rundt i nogle udvalgte klasser, hvorefter resultaterne vil blive gennemgået af enkelte fra elevrådet sammen med Anders Bach. ”Det vil være fantastisk, hvis de kan påvise, at der er andre klasser, hvor de har samme problem, som vi havde, for så kan vi hurtig få løst problemet,” fortæller Kirstine.\nDer skal luftes ud Hun lægger desuden vægt på, at hun synes, det er vigtigt at have for øje, at\ndet ikke bare er indeklimaet, men ligeså meget evnen til at lære. ”Det er jo ikke om der lugter af fisk – det handler om vi får noget ud at sidde her i skolen”. Det er altså ikke et nyt problem, som vi har med at gøre. Problemet med indeklimaet i klasserne har eksisteret i mere end to år. Men hvordan får vi løst problemet? ”Eleverne skal starte med at rydde op i klasserne, fjerne gammelt metal og gamle projekter. Klasserne er IKKE et værksted, projekterne skal laves i værkstedet! Udover at klasserne skal være ryddelige, skal der luftes ud. Ved at åbne vinduet i det første hak, er der konstant udluftning, uden at der bliver gennemtræk i klasserne. Spis ikke i klasserne! Infoteket og kantinen er lavet for at få den fæle madpakkelugt ud af klasserne. Dette er en god start på løsningen på det fæle indeklima,” siger Siff.\nFor vores eget bedste Mange af klasserne er rodede! Folk lodder i lokalerne, selv om den udsugning, der er i klasserne, ikke er god nok til at få alt den giftige lugt ud. En anden klasse havde den samme madpakke til at ligge i 14 dage. En tredje klasse havde en række Cocio-flasker hen ad reolerne. De startede brune, og jo længere man så hen ad reolen, blev flaskerne mere og mere grønne af mug.\n”Jeg er ikke chokeret! Jeg har set det, der er værre. Men en ting er sikkert, jeg ville ikke selv sidde i sådan et indeklima. Det er langt fra sundt, og jeg kan godt forstå, at nogle af eleverne har koncentrationsbesvær af at sidde i de lokaler,” forsikrer Siff. ”Det er ikke for at gøre nogen ondt eller være efter nogen, at vi har startet den her ordning. Tvært i mod, det er for elevernes eget bedste. Vi gør det for at få et bedre skolemiljø,” udtaler Siff.\nTekniske skole at have et ordentlig indeklima i klasserne. Derfor trådte hun til og var med til at starte smileyordningen. Det er vigtigt for hende, at der bliver bedømt ens på klasserne fra gang til gang. Derfor er det kun Siff, som går rund i klasserne og tjekker dem. Det kan hun bruge som en selvstændig opgave i sin uddannelse.\nkoncentrere sig i timerne,” afslutter Siff og er godt tilfreds med sit lille projekt.\nHar det hjulpet med smileyordningen? ”Med vilje gik jeg morgenturen i Bruges som opgave klasserne senere, end jeg plejede. Da jeg Efter tre omgange af smileyordningen er kommer ind en klasse, går rundt og Siff og Ingrid klar til at drøfte bedømmer den, og tegner en glad smiley resultaterne. Der vil både være gode på tavlen, hører jeg en jubel og glæde. konsekvenser for den flotte, rene klasse, De elever var super glade for at få en men også knap så gode konsekvenser for glad smiley. Her har smileyordningen den ringeste klasse, vi skal have til at virket,” siger Siff med et kæmpe smil på rydde op og holde lokalet pæn og ren. læben. Siff er 26 år og har taget Men det er dog ikke alle elever, der grundforløbet som mekaniker. Ud over tænker på deres medmennesker og det er hun uddannet maler og i gang klassekammerater. I nogle af klasserne med at tage uddannelsen til lodder eleverne stadig, de rydder ikke op, ejendomsservicetekniker her på GTS, og der ligger affald ud over det hele. hvor hun er færdig til april. Siff synes, det ”Jeg har ondt af de elever, som skal er vigtigt for eleverne på Grenaa sidde i sådan et indeklima og prøve at bremsesporet 34 | marts 2012\nKort nyt Nye ringetider er ringe Skolen har besluttet at ændre ringetiderne. Faktisk har den valgt at beholde dem. De er ikke ændret, men fra efter sommerferien er det mest almindeligt at møde til anden lektion, altså klokken 8.45. Det er der rigtig mange elever, der synes er, ja, ringe, for så får de tre kvarter senere fri. Og så er der dem, der i forvejen får så sent fri, at de skal møde klokken otte, som de plejer. Til gengæld er deres spisepause heller ikke flyttet, hvilket den er for dem, der skal møde senere fremover. Forvirret? Det bør du være. Sidste skoledag som på handelsskolen Som noget nyt vil HTX kopiere handelsskolens koncept med at udlevere eksamenstrækket præcis et minut over midnat. Ligesom de ikke ændrede ringetider gælder det 3.HTX’erne. De holder fest den 22. maj, og så snart datoen skifter til den 23. maj, vil de hver få udleveret en kuvert, hvori der gerne skulle ligge oplysninger om, hvornår de skal til eksamen i hvilke fag. Alle andre HTX’ere får deres eksamenstræk om dagen den 23. Ole inviterer på flyvetur Knapt er blækket på direktøransættelseskontrakten blevet tørt, før Ole Svit, vores spritnye direktør for Viden Djurs, stifter et flyselskab og inviterer vennerne på flyvetur. Det sker torsdag den 24. maj, hvor HTX-afdelingen vil være bygget om til terminal, og lokalerne T107-T108 er den nye flyvemaskine. For selvfølgelig skal VID ikke til at drive luftfartsselskab i virkeligheden. Det er klart nok bare en opfindsom måde at holde reception for direktørskiftet.\nTotalt rygeforbud på vej Vores regering er ved at indføre en ny rygelov, der vil gøre det ulovligt at ryge på skolen. Så tænker du nok, at det er det allerede. Men nej: Det bliver ulovligt at ryge på HELE skolen. Det vil i givet fald betyde, at rygning vil foregå på fortovet, for ikke-rygningen vil gælde ud til skel, og det vil sige, at vores skolegård og p-pladser bliver røgfrie.\n160,Studerende fra 5,12 ID voks 1 stk 0,3 stk 25\ndag On s e t lukk\ndag Man et lukk\nStenbuk, 22. december – 20. januar Sådan ser maj/juni måned ud: Du støder ind i mange udfordringer. Venus er inde i en bane, hvor den skygger for jordens stjernestøv. Din aura er lidt svækket.\nDette er du god til: Du skal bare arbejde på den måde, du altid har gjort. Brug din erfaring, så når du langt. Denne periode er en af de sværere.\nDette er du dårlig til: Stjernerne lader sig fortælle at du har mange konflikter i denne periode. Hold dem på et lavt niveau, og du vil kunne se resultater.\nDem du arbejder godt med i denne måned: Bare hold dig til dem, du plejer. Så kører det godt for dig.\nVandbærer, 21. januar – 19. februar Sådan ser maj/juni måned ud: Vandbæreren er inde i en god stime. Året er startet godt ud, og inden det er omme, vil det vise sig, hvor stor en betydning det har haft for dig. Bare nyd din måned, du har masser af gode dage i vente.\nDette er du god til: At bevare overblikket, selvom det kan brænde på. Bare sørg for, at det ikke bliver en for stor mundfuld for dig.\nDette er du dårlig til: Tæl langsomt. 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10, og så er du klar igen. Du har det med at stresse i sommerperioden.\nDem du arbejder godt med i denne måned: Du er villig til at arbejde med andre, og du viser potentiale til at blive en god leder. Brug det!\nFisken 20. februar – 20. marts Sådan ser maj/juni måned ud: Det har ikke været et godt år for fisken. Desværre må det erkendes, at der kommer flere dårlige dage. Nyd dine gode dage, og se frem til, at du stadig har sommerferien at rette op på det hele i!\nDette er du god til: Find dine gamle billeder frem. Du er lidt (meget) nostalgisk i denne måned.\nDette er du dårlig til: Tag nogle dage i sengen. Bliv hjemme, når du er syg. Det hele afhænger ikke altid af dig!\nDem du arbejder godt med i denne måned: Prøv at søge efter skorpionen. Det plejer at være et sikkert kort.\nVædder 21. marts – 20. april Sådan ser maj/juni måned ud: Vi er inde i sommerperioden, hvor vædderen rammer toppunktet af sin frugtbarhed. Det er i denne periode, den kører i en sinuskurve og måske endda med flere svingninger end normalt set.\nDette er du god til: At holde gejsten i de mennesker, du ser som dine kærester. Du ligger godt i vandet og flyder langsomt med strømmen.\nDette er du dårlig til: PAS PÅ! Du skal ikke lade dig rive med. Det kan godt være strømmen går i din retning, men på et tidspunkt kan man ikke styre den mere!\nDem du arbejder godt med i denne måned: Du har et godt øje til skorpionen i denne måned. Om du søger venskaber eller en lille flirt, er op til dig selv. bremsesporet 34 | marts 2012\nTyr 21. april – 21. maj Sådan ser maj/juni måned ud: Du skal finde dig selv i naturen. Lyt til vinden, og lad lyden af blæsten styre dine tanker om et bedre sted at være.\nTvilling, 22. maj – 21. juni\nDette er du god til:\nDu har været vant til at have en højre hånd. Glem det! Mars ligger cirka 10 grader mere til højre i denne måned og støtter dig i at gøre alt på egen hånd!\nAt slappe af, lade tankerne få frit løb. Måske skulle du gøre mere ved at skrive ting ned, du skal huske. Det kan være, du får lidt for meget musik mellem ørerne.\nDette er du dårlig til: At huske aftaler, måske ikke lige huske, hvad du skal lave, og lektierne kommer heller ikke altid lige til tiden. Slap af, og sørg for at tage én ting ad gangen.\nDem du arbejder godt med i denne måned: Pluto har valgt, at du skal være single i denne måned. Den skygger i hvert fald for de store festmiddage til dig.\nSådan ser maj/juni måned ud:\nDette er du god til: At arbejde i en gruppe af to mennesker. En er for lidt, tre er for mange, så derfor vælger du at være to. Det er også lækkert nok.\nDette er du dårlig til: At lave individuelt arbejde i denne måned. Du dur bare ikke til det!\nDem du arbejder godt med i denne måned: Krebsen er altid en god hjælper. Læn dig lidt op ad den.\nKrebs 22. juni - 22 juli Sådan ser maj/juni måned ud: Tiden er til at lære noget nyt. Du skal udfordres i denne måned, og du har held med dig. Om det er store eller små successer, så har du i hvert fald mange af dem!\nLøve, 23. juli – 22. august Sådan ser maj/juni måned ud: Sportsmand kan man nemt blive, hvis man finder sin sport. Du skal finde det, du er god til!\nFortsæt den gode stime med resultaterne. Hold dig ikke tilbage, du kan godt!\nBlive ved med at lede. Måske er det ikke i sport, men så kan du finde noget andet. Alle er gode til noget!\nDette er du dårlig til: Overmodig bliver du hurtigt. Pas på. Små resultater er gode nok.\nDem du arbejder godt med i denne måned: bremsesporets journalister er gode mennesker. Måske du skulle være med i teamet?\nDette er du dårlig til: At holde dig neutral og positiv, du bliver let irriteret. Husk at dem, der er hos dig, kun vil dig det bedste.\nDem du arbejder godt med i denne måned: Der er ikke nogen, du ikke kan arbejde med, men vædderen er lidt passiv. Måske mangler du nogen, du kan grine med?\nJomfru, 23. august – 22. september Sådan ser maj/juni måned ud: Det er slet ikke din måned. Alt falder fra hinanden, du tror, det hele er forbi, og du føler dig alene. Hvad er chancen for, at der overhovedet kommer noget godt ud af denne måned?\nVægt 23. september – 23. oktober Sådan ser maj/juni måned ud: Der er alt for meget stjernestøv på jorden, til at du kan koncentrere dig. Du tænker ikke på andet end det, du synes, er sjovt. Måske du skulle prøve at fokusere på skolen?\nAt se sort på tingene. Du gider slet ikke tage dig sammen, fordi du tror, alle er imod dig. Men der er lys for enden af tunnelen.\nAt gøre det, du er god til. Dog tænker du heller ikke på andet. Pas på med det!\nDette er du dårlig til: Alting. Du gider bare ikke noget. Overhovedet!\nDu lever lidt i din egen verden. Der er også andre mennesker omkring dig. Glem dem ikke.\nDem du arbejder godt med i denne måned:\nDette er du dårlig til:\nHold dig for dig selv, det er ikke fair, at du lader det gå ud over andre.\nSnak, snak, snak med alle! Der er ikke nogen, der irriterer dig.\nDu har snart nået dit mål. Alle dine planer er næsten færdige, men kun næsten. Hold kursen, og sørg for, at du ikke glemmer noget. Nogle gange kan det godt gå for stærkt!\nDu er en fighter. Månen er din, dagene bliver længere, og du har ikke brug for så mange timer i døgnet, som de andre stjernetegn. Du er kongen over alle!\nDu har så mange bolde i luften. Der er ikke nogen, der er faldet til jorden endnu, men du har ikke uanede kræfter..\nAt styre og herske, der hvor du er. Der er ikke så langt til månen, at du ikke kan ramme, men er månen stor nok?\nAt sige nej. Når der er noget, du vil, går du 100 % ind i det, men der er kun 24 timer i et døgn. Husk det!\nDine planer har det med at blive for store. Husk, at du også har de små ting at give dig tid til. Lær dig selv at kende.\nDu passer for meget på alle. De er ikke dine børn, så de kan godt selv. Tænk på dig selv, og sørg for, at dem, du snakker med, også vil snakke med dig.\nDu giver ikke op så let. Konflikter er til at løse, men tvillingen kan du ikke afslutte en diskussion med. Hold dig fra den i perioden.\nHumans vs. Af Binh Thanh Vo I har sikkert set glade elever fra GameIT College med orange armbånd flygte fra andre elever med det orange pandebånd. I begyndelsen af foråret var der en begivenhed oprettet for GameIT College, hvor man kan stille sig op til at være menneske, som skal forsvare sig med gaffakugler eller Nerfguns mod zombier i en hel uge.\n10 bremsesporet 34 | marts 2012\n3.kit’s Kaya Kure, som er en af bagpersonerne bag legen og medlem af aktivitetsrådet, fortæller, at legen var baseret ud fra 3.kit’ernes studietur til Amerika, hvor de oplevede universitetsstuderende fra Seattle lave en lignende leg. Idéen er således taget op i aktivitetsrådet, som er GameIT Colleges version af Event udvalget.\nZombies Anders Buhl fra 1.kity var den første zombie i legen, hvor hans hovedmission var at sætte legen i gang ved at være den hemmelige første zombie uden det orange pandebånd og fange de første mennesker, som havde tilmeldt sig begivenheden.\nLegen foregik for det meste over alt, men med hellige steder såsom i college-elevernes lejligheder, i skolernes bygninger, og inden for skolens område. Altså steder, hvor man ikke kunne blive taget af zombier. Når zombierne fanger et menneske fra legen, bliver mennesket forvandlet til en zombie og skal hjælpe de andre zombier med at fange og forvandle andre levende deltagere til zombier. Der har været nogle hårde perioder i legen for zombierne. Eksempelvis har vi kickstarter zombien Anders Buhl, der fortæller om sine heroiske bedrifter..\nDer har blandt andet været udviklet teknologier, hvor gaffakuglen pludselig bliver forvandlet til gaffasværd, gaffamorgenstjerne og alt muligt andet med gaffa om. Det samme skete for zombierne, der fik skjolde til at beskytte sig imod disse opgraderinger. Midt i den periode, hvor folk gik meget op i legen, blev der kritiseret meget på, hvordan menneskerne blev mere stærke ved at anvende nye kreative teknologier, og deltagere, som meldte sig ud af legen, efter de blev forvandlet til zombier.\nBegivenheden endte således med, at de fleste fra legen blev sure på hinanden, ved at der var større fordel ved at være menneske end at være zombie. Folk blev meget sure over at blive fanget, når de havde overlevet næsten lige til den sidste dag og generelt på hullerne i spillereglerne, da det ikke står noget steder, at man ikke må være kreativ.\n”Jeg var næsten ved at indhente mit bytte, men pludselig faldt jeg. Jeg tror, jeg blev taklet af en anden person, så jeg røg ned på jorden, kyssede jorden og slikkede jorden,” udpensler Anders Buhl\nbremsesporet 34 | marts 2012 11\nViden Djurs Sport Året lakker mod enden... Men bare rolig, vi har mere på programmet til jer!\nU Medlemsskabet går fra 1. august – 1. juni. Det koster 100 kr. om året. Med dette famøse medlemskab får du dit eget medlemskort. Vi har haltider, som vores medlemmer kan benytte sig af, billige svømmebilletter til Grenaa svømmesal, samt spabadene og meget, meget mere.\nHvis du har en idé til en aktivitet eller noget du godt kunne tænke dig, så skriv til formanden Stine på stped314@hotmail.com\n12 bremsesporet 34 | marts 2012\ndefra set, ser det måske ud som om aktivitetsniveauet i Videndjurs Sport har været nedadgående. Det har dog ikke helt været tilfældet. Vi har både forsøgt os med en håndboldturnering og pokerturnering – begge aktiviteter hvor opbakningen ikke var tilstrækkelig til at det kunne blive til noget. Med hensyn til opbakningen, kan vi ikke helt selv frasige os et ansvar. Vi har til tider ikke været gode nok til at få markedsført vores arrangementer. Men ikke desto mindre er vi stadig meget åbne for aktivitetsønsker. Hvis man ligger inde med en aktivitet, som man ved flere af ens venner også er interesserede i, er vi klar til at hjælpe til med planlægningen af den.\ntil det kan vi glædeligt informere jer om at vi at der snarligt vil blive afholdt både håndbold og bowlingturneringer. I forbindelse med bowlingturneringen, vil førstepræmien tilmed være en ekstra kamp mod ældresagens ”bedste”.\nNye tider Den sidste mandag i april afholder vi generalforsamling, hvilket betyder at adskillige medlemmer af bestyrelsen bliver udskiftet, da de afslutter deres uddannelse på Videndjurs. Hvis man er interesseret i selv at blive en del af bestyrelsen, bør man snarligst tage kontakt til den nuværende bestyrelse. Evt. på mail til Stine stped314@videndjurs.dk.\nYet to come Det kan måske lyde som om vi ikke selv har mere kreativitet tilbage. Men\nBageopskrifter Ingredienser: 205 g smør 150 g hvidt sukker 110 g brunt sukker 2 æg 10 ml vaniljesukker 280 g mel 5 g bagepulver 6 g salt 335 g mælkechokolade\nFremgangsmåde: Tænd ovnen på 175 grader. Fløde, smør, brunt- og hvidt sukker røres sammen i en skål til dejen er let og luftig. Tilsæt æggene et ad gangen. Derefter røres vanilje, mel, bagepulver og salt i dejen. Til sidst tilsættes chokoladen. Tag en spiseske til at forme cookiesene på en bageplade med bagepapir på. Bag cookiesene i 8-10 min. til de har en flot lysebrun farve. Tag kagerne ud og lad dem afkøle i 5 min. Note: Chokoladen kan byttes ud med chokoladeknapper.\nbremsesporet 34 | marts 2012 13\nFlere gode Ingredienser: Fremgangsmåde: Honningen hældes ud på en pande ved jævn varme. Når den er ved at være flydende, kommes myslien på panden og røres godt sammen med honningen. Når massen er ved at være godt klistret og hænger godt sammen, hældes den i en bradepande med bagepapir i.\n14 bremsesporet 34 | marts 2012\nBagepapiret må godt være stort, da det skal bruges til at presse massen sammen med inden formen sættes i køleskabet til afkøling. Når massen er fast og kold kan den skæres ud i passende stykker. Kan evt overtrækkes med chokolade. Note: Der kan tilsættes alle former for nødder, rosiner, hvis myslien ikke er nok.\n500 g mysli 200 g honning\nTænd ovnen på 200 grader. Ingredienserne røres sammen med en gaffel, formes som aflange ”pølser” i ønskede størrelse på en bageplade med bagepapir på. Nøddehornene bages i ca. 10 min. Og pyntes med chokolade, når hornene er afkølet. Note: I stedet for hasselnødder kan der bruges andre former for nødder.\n200 g finthakkede hasselnødder 125 g sukker 2 æggehvider\nbremsesporet 34 | marts 2012 15\nKontorcenter - Kontormaskiner - EDB-serviceværksted - Kontormøbler Stor afdeling med alt til festen\nSMS bank MasterCard Debet Ekstra høj rente Gratis netbank Dankort / Visadankort fra 18 år Ekstra lav rente på kassekredit fra 18 år\nNu er det tid! Tid til at finde ud af, om du virkelig er så god til at gætte, hvad et billede forestiller. Der er 5 forskellige ting at gætte på, og hvert billede har 5 valgmuligheder. Det er nemt, det her!\n1. En rynke på en pande? 2. Et par bryster? 3. En bukket arm?\n4. Starten på et sæt baller? 5. En skaldet kat?\nDet overrasker de fleste EUD’ere, at folk på HTX ikke kender forskel på en svensker og en svensknøgle eller ved, hvad op og ned er på en skruetrækker. Så her kommer jeres ekspertise måske til hjælp.\n? 18 bremsesporet 34 | marts 2012\nEr det 1. Et slidt dæk? 2. En drejebænk I funktion? 3. En smeds ansigt? 4. En nøgle? 5. En ødelagt gokart?\nNogen siger, at mænd ikke kan gætte forskel på et par gode baller og klamme bryster.. Eller er det den anden vej omkring? Så må I fyre spørge nogle af de mange kvinder om hjælp, hvis I ikke kan gætte det her billede.\nbilleder er.. ? ? ? ?\nHvem siger, alle der går på teknisk skole, spiser som ulækre svin?! Vi har da en salatbar! Og der er også grønt I buffeten af og til. Nå, det var ikke det, jeg skulle snakke om. Dette billede er ikke en af de nemmere, men nu får vi af se. 80% af vores test personer svarede forkert på det. (Måske skulle vi også teste det på andre end os selv?..) Er det\n1. Et fysikprojekt fra HTX? 2. Et par fedtede fingre? 3. Dellerne på en solbrun herre? 4. Pølser på en pande? 5. Frokosten for vores redaktion?\nLigner dette ikke lidt et ”S”? Eller er det bare mig, der ser for mange superman-film? Eller er det endnu en af de link's på nettet, man aldrig burde klikke på, men som man altid gør?. Hov! Nu gætter jeg jo løs, før du har fået en chance,. Her er dine valg. Er det\n1. Noget der blev fundet I en klasse? 2. En fisk?\n3. En finger?\n4. Skolens kælefugls fod? 5. Nøgen spidsmus?\nDen sidste her burde være nem nok, Især for jer kvinder derude. Det er fra et menneske, men hvor og hvad er det?\nEr det 1. En lærers hår på hovedet? 2. Et forsøg på at få skæg? 3. En smeds behårede hånd? 4. Et øjenbryn?\nNår du har gættet på alle billederne, så gå ind på vores hjemmeside: http://vidmedia.dk og find ud af, hvor mange du gættede rigtigt. bremsesporet 34 | marts 2012 19\nIgennem vores handlinger fortæller vi, hvem vi er. Hvor ansøgningen til et job handler om, hvorfor du søger, beskriver CV’et de handlinger, du har gjort i dit liv, og dermed hvem du i virkeligheden er.\n20 bremsesporet 34 | marts 2012\nevnedsløb, dataliste, curriculum vitae eller blot CV er de navne, vi kan bruge om et par ark papir, der beskriver noget af alt det, vi har brugt vores liv på indtil nu. Hvor du i din ansøgning giver udtryk for motivationen for at søge jobbet, altså hvorfor du søger det, beskriver CV’et, hvem du er. For du er jo det, du har gjort, det du har lært og de valg, du har truffet. I dit CV er det en god idé at gruppere beskrivelsen af dit liv, så dine uddannelser står sammen, dine tidligere jobs står sammen, det samme med dine fritidsinteresser og til sidst dine personlige forhold. Samtidigt er det mest almindeligt at skrive det nyeste først, da det alt andet lige er mest spændende, hvad du har lavet sidst. Det siger mere om dig, at du går på HG, end at du har gået i skovbørnehave. FOTO: SXC.HU\nUddannelse Her tænker du sikkert: Hvad fandens skal jeg skrive her? Jeg går på HG, har gået i folkeskole og før det i børnehave. Skal jeg også skrive min dagplejemor på? Din uddannelse siger, hvad du kan. Derfor er det vigtigt at få det med, der fortæller, at du rent faktisk kan noget, der har værdi for din kommende arbejdsgiver. I skolen er det dine yndlingsfag, som du klarer dig godt i. Men der er andet end fag på din skole: Sidder du i elevrådet? Er du med til at lave skoleblad? Er du med i festudvalget, på studiemesser eller med på frivillige rejser med skolen? Når du ikke har en doktorgrad i raketvidenskab, siger den salgs meget mere om dig end hvilken folkeskole, du kommer fra.\nJobs Det er sandsynligvis sparsomt, hvor mange jobs du har bag dig. Men dem du bremsesporet 34 | marts 2012 21\nUanset om du søger fritidsjob, læreplads eller er færdig med skolebænken og bare skal have et arbejde, er du i konkurrence med masser af andre unge, der vil det samme. Derfor har du behov for, at du bliver lagt mærke til, så du er den, der bliver inviteret til samtale og siden får jobbet eller lærepladsen. I fire artikler sætter dit yndlingsskoleblad i fire numre fokus på jobsøgning: Ÿ Research - hvem er det, du søger job hos? Ÿ Ansøgningen - kom til samtale Ÿ Samtalen - få jobbet eller lærepladsen\nhar, siger noget om, at du kan varetage et job ved at møde om morgenen, udføre opgaver, chefen har defineret for dig, og måske har du endda snakket med kunder, hvilket er meget vigtigt at kunne, hvis man søger job indenfor handel og service.\nAndre kvalifikationer Her beskriver du kvalifikationer, der ikke passer ind under de foregående to afsnit. Typisk er det sprog, altså engelsk, fransk, spansk, tysk eller persisk, som du lister op her og angiver, hvor god du er til dem. I Grenaa kan det være meget relevant at kunne tysk og engelsk, hvis du søger job eller læreplads i en butik. Du kan også i det her afsnit angive, hvis du har kørekort, truckcertifikat, førstehjælpsbevis, er livredder og hvad du ellers kan og ikke nødvendigvis har lært i skolen.\nFritid Dine fritidsinteresser siger rigtig meget om, hvem du er, for dem har du normalt\nvalgt helt selv i modsætning til din skole. Det siger noget meget forskelligt, om du broderer i din fritid eller du går til boksning. Det siger måske endnu mere om dig, hvis du gør begge dele.\nPersonlige Du bør altid til sidst have et kort afsnit om dine personlige forhold. Her står, hvor gammel du er, om du er gift eller i et forhold, hvor du bor og hvad der ellers kan være af betydning for, hvem du er, og hvordan du kommer til at passe dit arbejde.\nReferencer Nogle gange tilbyder nuværende og tidligere arbejdsgivere og andre personer, du laver noget sammen med, at være referencepersoner for dig. Det betyder, at dem, du søger job hos, må ringe til din referenceperson og spørge, hvordan du er som person. Det er rigtig godt at have referencer, for det er mennesker, der kan lide dig og taler varmt om dig\nsamtidigt med, at de er mere troværdige, end du er. Det er også almindeligt at tilbyde sig som reference som forfatter til en anbefaling. Men husk, at det er dig, der vælger dine referencer.\nUdtalelser Er du så heldig, at du har udtalelser eller ligefrem anbefalinger fra tidligere arbejdsgivere, så bør de ligge som bilag til dit CV. Tidligere arbejdsgivere vil have skrevet, hvad du har lavet og hvor længe samt hvornår. Hvis det er en anbefaling, står der også, hvor god vedkommende synes, du var til at udføre jobbet. Hvis du i din skolegang er eller har været aktiv i elevråd, festudvalg, skoleblad eller været med på messer, bør den ansvarlige lærer skrive en udtalelse eller anbefaling, hvis du beder om den. Det er rigtig gode papirer at vedlægge et CV, da det siger meget om, hvad du magter mere end blot at passe din skole.\nå er den her endelig. Filmen der er blevet lagt op til siden ”Iron Man” i 2008. Der har været meget snak om den her seneste film fra Marvel, og der er kun blevet talt godt om den. Men som alle ved, skal man ikke tage andres ord for gode varer, så jeg var selvfølgelig selv inde og se den i Kino Grenå. Alt, hvad jeg havde hørt om den, var sandt! Der er kun godt at sige om den sjove, action-prægede og fantastiske film! Den varer mere end 2 timer, og man var stærkt underhold gennem hele filmen. Skuespillere sørger for, at der er noget for enhver smag, fra den lettere sadistiske humor fra Tony Stark (Robert Downey Jr.) til loyale og pålidelige supersoldat Captain America (Chris Evans), som er holdets leder og ”Gode samvittighed”.\nAvengers assemble! Filmen starter med at Thors bror, Loke, laver en handel med den frygtindgydende race Chitauri om at indtage Jorden. Det viser sig som mere end jordens militær kan håndtere, så lederen af S.H.I.E.L.D Nick Fury (Samuel L. Jackson) får hurtigt samlet jordens stærkeste helte sammen som The Avengers. The Avengers byder på mange Wow!-øjeblikke, som fans og almindelige mennesker vil elske, som fx en scene, hvor Hulk nedlægger en flyvende fisk i et slag efter Bruce Banner lige har afsløret en hemmelighed, som fik hele salen til at le.\n24 bremsesporet 34 | marts 2012\nDommen The Avengers er en film, som man simpelthen bliver nød til at se, uanset om man er Marvel-fan eller almindelig lægmand. Fantastisk underholdende, god humor og masser af action med super effekter. Filmen behøver ikke at blive set i 3D, da det først er til sidst i filmen, man egentlig lægger mærke til det, så den vil bestemt ikke blive dårligere af at blive set i 2D. Filmen kan ses af alle og garanterer spænding fra start til slut. Jeg giver den 5 ud af 5 stjerner\nAf Sacha Andersen\nHvor vi danskere da bare ELSKER at tale om vejret. ”Sikke en forfærdelig kulde, ikke sandt?” ”Øv. Jeg hader sne. Giv mig sol og varme, tak.” ”Jeg orker ikke mere sne. Får sjøst en depression.” Det lyder sandsynligvis meget bekendt for mange af os, og hvis det ikke var gjort tydeligt nok, er det vejrsæsonen , der blev henvist til. Jovist, sne giver en dejlig form for hygge op til jul, og det er da også skønt med snefri, når skolerne er nødt til at lukke. Men ret hurtigt efter begynder det grå vejr at påvirke både humør og indstilling. Pludselig bliver det kedelige vejr en del af de daglige samtaler, specielt i smalltalk er emnet meget benyttet. Det er da også klart, da vejret påvirker os alle. Når vi taler om vejret, kan det være, fordi vi ønsker at komme ud med nogle frustrationer, som kan gå ud over alle og enhver, i ens omgivelser. Unge som gamle, store som små. Vi taler om vejret, også til dem vi ikke kender. Af ren høflighed siger den fremmede\n26 bremsesporet 34 | marts 2012\nældre dame ved busstoppested et: ”Det var da et herrens vejr, jeg må hellere skynde mig hjem til mit vasketøj, der hænger på tørresnoren. Og katten vil sikkert også meget gerne ind.” I en situation som den kan man vælge at sige intet eller svare høfligt igen: ”Ja. Vejret er noget møg.” Typisk er de her ”smalltalks” meget akavede, og derfor er der ikke så meget mere snak om den sag. … Foruden vejrets tydelige påvirkning af vores dagligdags snak gør det også en stor forskel på vores humør og indstilling. Til jul er vi glade for fornemmelsen af hyggelige stunder med varme sweatre, kakao og chokoladekiks, mens vi i den varme sommertid holder\n”Øl er godt, øl er sundt – øl skal drikkes året rundt” – men specielt til sommer! Vi ved det. Vi kan mærke det i maven, på huden og i vores øjne. Nej, der tales ikke om øl, men om . Den skønne tid, som vi alle længdes efter nærmer sig langsomt. For langsomt, MEN den nærmer sig. Græsslåmaskiner kører på fulde tryk, blomsterne er sprunget ud, fuglene synger, bierne summer og danskerne smider mere af tøjet. Foråret er en lumsk tid, for så snart temperaturen stiger til 15 grader, smider vi straks de lange bukser og trøjer, for så er det dæleme sommer! T-shirts, shorts og sandaler kommer hurtigt forrest i garderoben, men en uge efter har vi fortrudt det. Der begynder vi nemlig at brokke os over vores forårsforkølelse.\nForåret er her blot for at give os alle mod og håb, til at holde ud til sommerferien efter de mange eksamener. Årstiden er kendt for den sprudlende grønne farve, som symboliserer håb. Det skal give os lyst til at kæmpe den sidste kamp for de sidste eksamener, hvorefter vi kan dase hele sommeren væk. Efter tre uger med gloende hede (Ha ha. What a joke – vi bor i Danmark), så dannes den næste problemstilling og brokken kommer igen: ” Ja tak. Det er lidt for meget af det gode.” ”Fy for en varme, nu kan vi godt bruge noget regn. Det er godt for landbruget.” ”Det var lige godt grov’, jeg sveder meget.” Ptssssss… vi nupper da bare en kold øl. Glæder mig til at bygge en snemand. bremsesporet 34 | marts 2012 27\nDit elevråd arbejder for at forbedre forholdene på skolen og sørger for at eleverne også har en stemme. For at sikre sig det, så taler vi med en stemme, så vi bliver hørt!\nAf Halid Smajlovic\n”Jeg tror, jeg kan, jeg vil” var nogle af de ord Kasper havde med sig, da vi alle sammen var oppe i kantinen for at høre omkring optimal udvikling. Et skide fedt arrangement havde mange sagt og en måde at vi alle sammen kan lære noget nyt på. Det var et ønske der var kommet fra nogle elever, hvor elevrådet havde hørt det og kunne gøre noget ved det. Det er på denne måde elevrådet arbejder på, fordi der er sådan vi kommer til at tale med en stemme. Fedt!\n30 bremsesporet 34 | marts 2012\nEr du i den klasse med mindst fravær i perioden fra 30/3-18/5? Så skal du have en mega fed klassetur, hvor i får alt betalt! Elevrådet har i samarbejdet med ledelsen på skolen sørget for at lave nogle fede arrangementer og konkurrencer i år. Derfor slutter vi selvfølgelig af med en stor fed konkurrence der går ud på at den klasse der kunne holde sit fravær nede, kommer til at have et brag af en afslutningsfest! Det er i hvert fald med til at sikre sig at man kommer på en god sommerferie, eller måske slutter HTX med brag af en fest, hvis du er 3. års elev?\nFor lidt over et år siden havde vi vores alle første kaffemøde. Siden da har vi holdt fast i traditionen med at holde det den sidste fredag i hver måned. Det er en praktisk måde at få overbragt en vigtig information på ud til vores elever. Vi skal alle sammen holde hinanden op på, at vi skal have de vigtigste budskaber der kommer fra elevrådet og resten af skolen.\nNår sommerferien nærmer sig, er det med blandede følelser. Vi ser alle sammen frem til at gå den længe ventede ferie i møde, hvor vi kan slappe af og nyde en kold øl. Desværre må vi også erkende at vores kære 3. års elever forlader os. De skal ud på nye elevture og personligt håber jeg ikke at HTX var endestationen for dem. De skal have alt muligt held og lykke fra elevrådets side og en særlig tak skal lyde til Philip Thorsten, Kaya Kure og Charlotte Kristensen, for at være med til at sørger for at elevrådet stadig er der den dag i dag.\nbremsesporet 34 | marts 2012 31\nBAGSIDEN Alt det, du ikke vidste om Stine Skole\nTil hverdag underviser Stine Skole i faget dansk, hvor hun blandt andet har klasserne 3. N og 3. K/T. Men hvad ved vi egentlig om den her nye lærer ud over hendes navn? Her kommer der nogle\nun er tidligere Øbo, hun kommer nemlig fra Samsø og flyttede fra øen for at komme ind til fastlandet og bor nu i Aarhus. Her studerede hun Dansk og Informationsvidenskab. Hun valgte de fag, da hun har en forkærlighed for faget dansk og gerne ville være lærer, da hun synes, unge mennesker er spændende. Stine er typen, der elsker en god bog, men hun har også en lidt anderledes interesse, nemlig sten. Hun har over 300 sten derhjemme. Det er dog ikke bare normale sten, det er forstenede søpindsvin, som hun selv har fundet, blandt andet på stranden. Hendes livret er en god, rød bøf, og hun kan også rigtig godt lide kage ligesom de fleste elever og andet godtfolk her på skolen. Hvis du er så heldig at få lokket Stine til at komme med\nkage til din klasse, er der god sandsynlighed for, at hun laver muffins eller kanelsnegle. Man skal ikke være bange for at komme med kage i hendes timer, da hun også elsker at få kage. Men hvem gør ikke det? Før Stine blev ansat som lærer på skolen, havde hun et helt andet liv, der indeholdt meget andet end\nbare studierne fra Dansk og Informationsvidenskab.\nSjove efternavne Hun havde for eksempel et job i Den gamle by som Bagerfrue Asta, hvilket var en stilling med mange forskellige oplevelser. Hun oplevede fir eksempel folk, som kom for at købe kager eller brød hos hende, og som ikke helt forstod, at hun havde en rolle i 1800tallet og ikke en nutidig rolle. Folk forstod ikke altid helt, hvorfor hun tiltalte dem med De, eller hvorfor bagerforretningen ikke tog Dankort. Stine hedder ikke bare Skole til mellemnavn, fordi hun er lærer. Det er åbenbart et gammelt slægtsnavn, der blot tilfældigvis passer til, hvad hun arbejder som nu. Til alle jer håbefulde fans derude: Sorry, men hun er desværre optaget. J Stines kæreste hedder Hjælm til efternavn, og derfor plejer hendes veninder at drille hende med, at deres børn vil komme til at hedde Skole Hjælm.\nNummer 35, som også er sidste nummer!


Amerikanske Superbiler Af Paul Mason → Køb bogen billigt her\nChevrolet Ford Dodge. Her kan du se de biler, du ellers kun kan fantasere om ... De mest utrolige drømmebiler, der nogensinde er lavet. Vi har håndplukket topmodellerne fra USA - muskelbilernes... Læs mere.\nChevrolet Ford Dodge.\nOnline handel skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores løsning for Internetbetaling. Derfor er handel og betaling online altid helt sikkert hos Gucca.dk.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi yder 30 dages fuld returret på alle typer varer. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, så returnerer du blot varen, og dine penge bliver refunderet. Inden du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste som kan udskyde leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Bemærk, at du ud for hver enkelt vare har mulighed for at følge nuværende lagerstatus. Du kan altid ringe eller sende en e-mail, hvis du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden.\nDer er mange muligheder for betaling, når du køber hos Gucca, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil betale. Du bør naturligvis vælge den mulighed, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, uanset hvilken betalingsmulighed du foretrækker at vælge. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Vær opmærksom på, at hvis du benytter kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender din vare.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores webshop, er du naturligvis altid velkommen til at kontakte os. Vi er åben for henvendelser imellem klokken 10-15 på hverdage, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nNår du handler hos os, kan du efterfølgende se, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af købet kan du tilgå din egen ordreside. Fra din ordreside kan du se, hvor langt forsendelse er kommet. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, vil du få en e-mail fra os.\nBiler, Amerikanske Biler, Chevrolet, Ford, Dodge, Teknik, Teknologi, Design, Motorer, Amerikanske Superbiler, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Amerikanske Superbiler\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__fagbøger path__paulmason path__amerikanskesuperbiler


Mål for praktikker\nFormålet med ungdomsuddannelsen er, at unge med særlige behov opnår personlige, sociale og faglige kompetencer til en så selvstændig og aktiv deltagelse i voksenlivet som muligt og eventuelt til videre uddannelse og beskæftigelse. Ungdomsuddannelsen indeholder derfor både elementer af almen dannelse, udvikling af særlige evner og interesser samt møder med den praktiske virkelighed.\nPå Ungdomscenter knudmosen dækker mødet med den praktiske virkelighed over en bred vifte af muligheder/krav i forbindelse med at tage aktiv del i voksenlivet. Muligheder som fritidsaktiviteter, Biblioteker, koncerter, events osv. Krav om kendskab til funktioner som borgerservice, E boks, læge/tandlæge alt sammen måder at møde den praktiske virkelighed på.\nFor at skabe den røde tråd mellem undervisning og mødet med virkeligheden spiller praktikker en stor rolle. Praktikkerne sammensættes på en måde så den enkelte elev bliver udfordret i en grad hvor forventningerne til eleven, matcher realistiske mål for den pågældende praktik, men i høj grad også realistiske mål for beskæftigelse efter endt STU.


« Strut støtter udsatte mødre på Kvindernes Internationale Kampdag\nmor for anden gang »\nTilbage i efteråret skrev jeg lidt om min forelskelse i det fortryllede EN FANT univers. Nu er sagerne endelig kommet på markedet og i butikkerne. Jeg har flere af sagerne på ønskelisten herhjemme og har fundet nogle favoritter frem til collagen ovenfor. Og ha hvor er det sjovt at have både en pige og dreng nu. Stilen er cool, afdæmpet og fuld af lækre detaljer (som desværre ikke helt kommer til sin ret på billedet ovenfor). Farverne er douche, og Lene, som er designeren bag har lavet det fineste univers med de fortryllede dyr. Du kan også se den fine lyserøde tunika i brug her på Tines smukke Fleur.\nTil de store drenge har jeg både fundet nogle comfy sweat-styles frem. Det er vi mega tilhængere af herhjemme. Den vatterede vest er super cool og til efteråret kommer der også det fedeste termotøj! Til lillesøster brugte vi faktisk en heldragt som tage-hjem-tøj. I fin neutral farve og med et ret slim fit er den perfekt!\nMen nu stopper jeg. For tag et kig selv og bedøm om du er til universet? Du finder et rigtig godt udvalgt af EN FANT hos Kids-world (affiliate link).\nTagget Baby, babytøj, Børnetøj, en fant.Bogmærk permalink.


Overraskende Grand Tourer Shiraz fra Australien | Druerne.dk\nHjem » Anmeldelser af vin » Overraskende Grand Tourer Shiraz fra Australien\nKim Nymann 10. juni 2012\tAnmeldelser af vin, Australien 1 kommentar\nJeg tog hul på denne rødvin i sidste uge. Den er fra Sigurd Müller som en del af Vennekassen, der er en abonnementskasse. Denne Barossa GTS skal egentlig helst lægge i en del år endnu, men jeg ville prøve den nu. For at åbne den blev den dekanteret tre gange, hvilket forhåbentligt ville være nok. Derefter stod den et par timer på karaffel.\nDen efterlader enkelte store perlende bobler fra dekanteringen. Det er en ren Shiraz, så vi har en ren farve, den er meget mørk – dog ikke 100% uigennemsigtig. Det er dog ikke den karakteriske sorte farve, og den virker tyndere end andre Shiraz. Den er heller ikke specielt cremet dog heller ikke tynd i kanten. Grunden til at den ser lidt tynd ud er pga. alderen. Jeg valgte jo at åbne den meget tidligt i udviklingen. Den har tynde gardiner, der bare bliver siddende. Generelt en flot vin, den viser enkelthed med manglende kompleksitet: Her kommer en Barossa, der viser, hvad den kan. Men denne vin er forventningerne og høje. Fruen ville gerne prøve den til aftenens kalvekød, men jeg var bange for at den ville overtage madens smag og bare buldre frem. Generelt er australske shiraz’er bombastiske med smagen af solbær.\nShiraz med lidt ekstra\nFarven virker frugtrig – ikke specielt krydret. Lyset genspejles på en lys rød måde. Havde jeg ventet 5-10 år ville den være mere brunlig, men jeg kunne ikke vente så længe. Hvis jeg ikke kan leve uden den, må jeg købe en flaske til. 🙂\nDuften er elegant med solbær, røg, krydret urter og selvfølgelig peber som en Shiraz skal have. Den virker meget røget, det virker som om producenten gerne ville tilsætte andet end blot frugt, hvilket bestemt ikke gør noget. Den har den lyse duft, og den er ikke som forventet, men ved ophældning ser man den lidt lysere farve. Selv om den er fra Australien er det ikke en Molly Dooker, og her er nyafskallet bark samt smag fra fadlagringen. Det er meget 50/50 om det er frugt eller krydret smag der tager styringen. Røgen er ikke så tydelig i eftersmagen, og den har et fint niveau af tinniner – mere end andre Shiraz’er. Det vil overhovedet ikke skade. Du får mere sol og frugt med tydelig solbær og kirsebær, skovbund/-bær er meget frisk og intet kogt. Den smager ung, og kan sagtens ligge 5 år mere.\nDen er meget anderledes end mange andre Shiraz’er; den virker mere elegant uden ret meget kompleksitet, den er mild, den har frugten, krydderurterne, træet og tanninerne i centrum. Smagsprioriteten i munden er med frugtsyren først, så tanninerne, solbær, røg og peber, kryderrurterne og til sidst træ. Selve barken er ikke specielt tydelig i smagen, men er mere tydelig i duften. Den er meget rund med en helhed af velskabt vin, hvor der ikke er et spark i ansigtet, som er kendetegnet fra australske Shiraz’er. Lige noget for mig, da jeg har været mindre hooked på de australske. Jeg har fået både gode og dårlige, men ikke rigtig nogen, der har fået mig op af stolen. Lige indtil jeg smagte denne!\nDen kan konkurrere med de italienske: Der er mere sol end de italienske og der er mere frugt, hvis du sammenligner med Nero d’Avola. Generelt har vi en god vin, faktisk en jeg kunne tage med i vinklubben. Den er ung, der desværre gør oplevelsen mindre god. Oplevelsen er en ung vin, der kan alle de ting den vil, men venter du 5 år mere får du en fantastisk vin. Om 5 år tager man denne frem for at nyde en god flaske. Det er noget helt andet en hvad jeg jeg er vant til. Denne vej skal Australien gå, hvor de kan konkurrere med Europa. Denne får min anbefaling. Prisen er meget god, der er et godt køb, du får en kraftftuld og elegant vin jeg vil godt give 325 kr. for. Den vil falde godt i spænd med folk, der elsker elegante frugtbomber og en anelse kompleksitet. Rigtig god sommervin, det er en nyder, du nyder på den gode, dejlige og uformelle måde.\nForrige Spansk sprødhed fra Ribera del Duero\nNæste Fleurie – blomstervin fra Beaujolais\n12. juni 2012 af 08:22\nDet lyder som en super spændende vin.\nSjovt design på toppen af proppen.. sejt.


Chefredaktøren: Vi skal passe på… – NORD Magasinet\nOnline-shopping har haft kronede dage under coronanedlukningen. Vi vil jo stadig gerne have nyt tøj, sko, brugskunst, dyne-betræk, sportsudstyr, parfumer, neglelak og så videre, selvom vi ikke må gå i de fysiske butikker. Jeg er bare bange for et klik på musen er blevet en endnu større (u)vane, end før vi vidste, at der var noget der hed corona.\nDerfor er det så vigtigt, at vi støtter butikkerne.\nVi skal ud i butikkerne. Mærke stemningen, prøve kjolen, se vasen, mærke håndklædet, og få den service, man kun kan få af et professionelt menneske. Vi skal også nyde de gode samtaler med lokale ildsjæle. Og så skal vi selvfølgelig købe deres produkter, og ikke blot tjekke størrelsen ud, for bagefter at købe produktet på nettet. Selv undgår vi at skulle bytte fejlkøb, som der er langt større risiko for på nettet, samt bruge tid på at tjekke om returpengene er gået ind og ikke mindst pakkekøen ved kiosken. Onlineshopping er nemlig en tids-sluger. Vi vinder alle ved at støtte butikkerne. Huspriserne falder ikke, når butikslivet blomstrer, og et attraktivt lokalmiljø med smukke butiksfacader er langt at foretrække end øde gader.\nBrug foråret konstruktivt – shop lokalt!\nBrug NORD til at orientere dig om alt det, du kan købe i de rigtige butikker. Se også udvalget online på www.nord-magasinet.dk


FilmnytDVD - Lady og Vagabonden II: Vaks på eventyr\nLady og Vagabonden II: Vaks på eventyr (1998)\nMedvirkende: Vaks, Lady, Vagabonden m.fl.\nVarighed: 66 minutter Originalsprog: Engelsk\nDistributør: Buena Viasta Home Entertainment\nUdgivet: 23. maj 2006\nAnmeldt af: Jann Kalf & Ruth Blichfeldt\nVaks på eventyr er fortsættelsen af den fortryllende Disneyfilm Lady og Vagabonden fra 1955. Her drejer det sig så om deres afkom, især om Vaks. Han er sin fars udtrykte billede og ønsker at være vild og sej.\nDerfor bryder han ud af familiens trygge rammer og forsøger at blive baggårdshund sammen med en hel bunke vilde køtere.\nVaks på eventyr er produceret i 1998, men den velkendte streg er bevaret, og gud ske lov for det. Det er en rørende og munter historie om de store sociale værdier her i livet, så som sammenhold, venskab og naturligvis kærlighed. Helt i Disneys ånd.\nV har været to anmeldere på denne filmperle, fordi vi (læs jeg) ikke ville afgive den til anden side. Så traditionen tro, når disse dilemmaer melder sig, inviterer jeg anden part i sagen til god middag og film.\nDenne gang var vi enige, og der bestemt en scene, vi i den grad begge latrede over. Det er en scene, som får vores lattermuskler til at vibrere. Nemlig scenen, der er en parodi på bag Tonys restaurant. I ved, den verdensberømte scene, hvor Lady og Vagabonden spiser spaghetti og kødboller. Jeg knækker sammen hver gang af ukontrolleret grin og fnis, når jeg ser dette optrin, og den er derfor dømt til at være "jeg vil gerne være i bedre humør scene", når jeg er lidt trist og opgivende. Det er guld værd. Altså scenen, ikke min reaktion.\nDet, der ikke giver det sidste klaptræ, er de evindelige sange, som hele tiden popper op. Det er fuldstændigt ulideligt.\nMen alt i alt er det et værdig efterfølger for den oprindelige Lady og Vagabonden. Smæk fødderne op og luk af for de åndssvage sange.


Og formanden rejste sig - det afgørende - Danmarks Jægerforbund\n/Kredsmøde i Kreds 5: Og formanden rejste sig - det afgørende øjeblik\nKredsmøde: Og formanden rejste sig - det afgørende øjeblik\nDet årlige kredsmøde i Kreds 5 på Fyn bød på pæne tal fra året , der gik, samt en mulig opblødning på samarbejdsproblemer i kredsen.\nTekst: Nils Holger Ellekilde. Foto: Nils Holger Ellekilde\nEfter et velgennemført, værdigt og godt kredsmøde den 7. marts i Midtfyns Fritidscenter var man nu kommet til punktet eventuelt. Det er ingen hemmelighed, at der i længere tid har været samarbejdsproblemer i kredsen, hvilket har afstedkommet, at årsmøderne i både Kerteminde og i Nyborg Jægerråd har været afholdt uden deltagelse af hverken kredsformanden eller vores hovedbestyrelsesmedlem. Og nu under eventuelt måtte det komme! Tillidsmændene fra Kerteminde og Nyborg havde ytret sig, og der blev ikke lagt skjul på utilfredsheden, og alle var enige om, at det her kunne simpelthen ikke blive ved med at gå.\nDer var dødstille i salen, og alle så hen på kredsformand Ejgil Valdemar Jensen. Han rådførte sig ikke med nogen, tænkte lidt over sagen, og rejste sig så og meddelte, at han sammenkalder alle jagtforeningsformændene til et møde. Det var det afgørende øjeblik, den rigtige beslutning, og alle var tilfredse. Kredsformanden udøvede den myndighed, som forsamlingen havde tildelt ham i kraft af hans valg, de implicerede parter satte deres respekt for fællesskabet i Danmarks Jægerforbund højt, og alle kunne gå hjem med en god fornemmelse af, at fremtiden nok skulle blive god også i Kreds 5.\nEllers havde det været en god aften i Midtfyns Fritidscenter. Kredsformand Ejgil Valdemar Jensen takkede indledende medlemmerne i kredsbestyrelsen for god støtte og support. Dernæst så han tilbage på en række vel gennemførte jægerrådsmøder ved årets begyndelse, og det eneste, han var lidt ked af, var det lidt beskedne fremmøde nogle steder. Men man kunne også gøre tingene lidt anderledes: Slå nogle af møderne sammen, få et trækplaster med, holde dem en lørdag formiddag, spise sammen og holde kredsmøde om eftermiddagen. Mulighederne er mange. Eigil Valdemar Jensen modtager gerne forslag fra medlemmerne herom. Medlemstallet for Fyn er samlet set ganske svagt dalende, men de store jagtforeninger med mange spændende aktiviteter øger deres medlemstal lokalt. Ved vores haglskydeprøver havde vi på Fyn en beståelsesprocent på 59 pct. mod landsgennemsnittets 57,2 pct. Ved riffelprøverne var beståelsesprocenten hos os 74,9 pct. mod 76,5 pct. på landsbasis.\nEjgil Valdemar Jensen så frem mod et år med mange ekstraordinære opgaver, herunder især Game Fair på Brahetrolleborg den første weekend i august. Han rettede en tak til koordinatorerne og medlemmerne af kredsbestyrelsen for deres arbejde, og han takkede især dem på ”borgen”, det vil sige Danmarks Jægerforbunds administration på Kalø, for medarbejdernes hurtighed og respons, når han henvendte sig.\nResten af kredsmødet fulgte den givne dagsorden, hvor formand Claus Lind Christensen orienterede om aktuelle ting fra Danmarks Jægerforbund, og jægerforbundets direktør, Michael Stevns, berettede om økonomien. Ejgil Valdemar Jensen blev genvalgt som kredsformand og som suppleant for vort hovedbestyrelsesmedlem Georg Guldberg Jensen, der i øvrigt havde meldt afbud på grund af sygdom. Som sidste punkt denne aften blev Flemming Sørensen, Horne, kaldt op og fik tildelt Danmarks Jægerforbunds bronzenål for det store arbejde, han har gjort for Danmarks Jægerforbund og for jagtens sag i øvrigt, gennem mange år.\nKredsformand Ejgil Valdemar Jensen lykønskede Flemming Sørensen fra Horne med tildelingen af Danmarks Jægerforbunds bronzenål.


Urban Spaces - Louis Poulsen\nUanset om der er tale om landsbytorvet, storbyens centrum, campusområdet, molen eller byparken, er det vigtigt, at æstetik og funktionalitet går hånd i hånd. Landskabsbelysning er afgørende for vores sikkerhed og for at gøre et område brugbart efter mørkets frembrud. Men det er også vigtigt at understrege identiteten af et sted og skabe en hyggelig atmosfære i rekreative områder, boliger, erhverv og offentlige rum.\nEn parade af pullerter\nStilfuld og robust\nLyspullerter er diskrete små hjælpere, der kan oplyse trappetrin, markere områder til forskellige formål og understrege niveauændringer. De oplyser stier, moler og passager, så vi kan føle os trygge i mørket. Og ikke mindst skaber de en behagelig og uforstyrret stemning uden at spærre for udsynet og gør det muligt at nyde omgivelserne i kraft af deres lave højde.\nLouis Poulsen har altid stræbt efter at designe lamper og forme lys, der skaber en atmosfære, hvor man føler sig godt tilpas – både indendørs og udendørs. Lysets form skaber rum, og vores produkter skal leve i harmoni med de rum, de definerer – indirekte, bløde og indbydende.\nVores pullerter fås i mange forskellige designs, der gør det nemt at finde den perfekte form og lysfordeling, som passer til arkitekturen i ethvert projekt.\nPullerter er oplagte mål for hærværk på grund af deres lave højde, og de er mere udsatte for fugt og støv end andre udendørs armaturer. Alle vores pullerter er designet med fokus på både æstetik og holdbarhed. Der er fokuseret på høj kvalitet i fremstillingen, og materialerne er nøje udvalgt for at kunne modstå alle udendørs eksponeringer.\nH-Pullert - en nyhed fra Louis Poulsen\nDesignet til rådhuspladsen i den tyske by Altenburg. Med sit minimalistiske design og mulighed for lysoutput på op til tre sider passer denne pullert godt ind i den moderne arkitektur.\nStørrelser: 724 og 993 mm\nFinish: grafitgrå eller aluminiumsfarvet\nLyskilder: 724 mm LED 3000K eller 4000K/993 mm LED 3000K eller 4000K\nDesign: Kreikenbaum og Heinemann\nLæs mere om H-Pullert\nFlindt – fås nu med indvendig montering og i en kortere variant\nDen elegante og slanke Flindt Pullert fås nu med indvendig montering – hovedsageligt til installation i beton. Derved falder den endnu mere naturligt ind i omgivelserne og forbedrer æstetikken. Flindt fås nu i en kort version, Flindt Short, som er ideel til steder, hvor mennesker sidder ned, og er især velegnet til tagterrasser.\nIdeel til repetitive installationer\nMulighed for finjustering efter montering\nIkonisk design, der matcher de naturlige omgivelser og overfladematerialerne\nLæs mere om Flindt\nBysted – opgraderet med LED\nBysteds karakteristiske skærme skaber et spændende mønster på jorden. Som alle produkter fra Louis Poulsen er den skabt til at holde, og med den nye LED-lyskilde reduceres både energiforbruget og vedligeholdelsen.\nRobust og naturligt design\nModtager patina fra omgivelserne\nStor arkitektonisk alsidighed\nLæs mere om Bysted\n9 93mm LED 3000k\nLysfordeling med H-Pullert\nLysteknikken giver mulighed for forskellige output: 1/0: ensidet lysfordeling, 2/0: tosidet lysfordeling, 1/2: primær lysfordeling på den ene side og to mindre lyskilder på hver side.\nLysfordeling med Flindt\nLysåbningen kan drejes plus/minus 10 grader for at ændre lysfordelingen og skabe en ny oplevelse. Flindt er forsynet med to LED-lyskilder og udsender både horisontalt og vertikalt lys.\nLysfordeling med Bysted\nArmaturet udsender primært nedadrettet lys. Skærmene har en hvidlakeret underoverflade, der sikrer optimal refleksion af lyset og skaber et karakteristisk symmetrisk lysmønster omkring armaturet.\nNorsk by Larvik\nFlindt skaber stemning i Larvik\nEn plads er genfødt i den kuperede norske by Larvik. Det nye samlingssted består af en åben og imødekommende amfiteatertrappe, der gør det muligt at krydse over pladsen eller sætte sig på et af de mange trin. Det smukke larvikit skaber et levende mønster oplyst af de nye Flindt-pullerter. Flindt viser vej, uanset hvilken rute man vælger, og har givet pladsen et kæmpe løft både dag og nat.\nProfessionelle Projekter og Cases\nGammel Strand 28 DK-1202 Copenhagen T: +45 70 33 14 14


Santa Olalla del Cala; Demografi; Historie; Lokale festivaler\nAugust 8, 2016 Iben Jørgensen S 0 2\nSanta Olalla del Cala er en spansk kommune i provinsen Huelva, Andalusien. I år 2010 havde 2.177 indbyggere. Dens areal er 204 km² og har en densitet på 10,67 / km². Dens geografiske koordinater er 37 ° 54 '26 "N, 6 ° 13 '30" W. Det ligger i en højde af 535 meter og 149 kilometer fra provinshovedstaden, Huelva, Sevilla og 70 kilometer.\nBefolkning i de senere år.\n,,, Er ikke klarlagt beliggende ved foden af Sierra Morena, i Sierra de Aracena passage i Ruta de la Plata grænse Kongeriget Sevilla med Extremadura, alder Santa Olalla endnu. Der er ingen registrering af en dato for grundlæggelsen af byen, eller når der var etableringen af de første bosættere.\nDen strategiske placering af Santa Olalla i transit af metaller udvundet fra de vigtige minedrift enklaver i Almadén, Rio Tinto Mines, eller "Papua" eller "The Tratejón" Zufre gør forestille oprindelsen af menneskets tilstedeværelse i denne by, i bronzealderen, i det tredje årtusinde. C. Denne handel vil danne grundlag for den berømte Ruta de la Plata, som nåede sit højdepunkt i romertiden.\nPonciana kaldet i romertiden, i henhold til populær legende, sit nuværende navn stammer fra den galiciske translitteration af navnet på byens protektor, St. Eulalia af Merida, som siger den populære legende, der blev født i denne landsby, og fra dette Han gik til sin martyrdød i Merida, hvor hun blev brændt levende i det tredje århundrede e.Kr.. Senere blev det omdøbt Santa Olalla de la Sierra, og Santa Olalla del Carril, indtil det nuværende navn Santa Olalla del Cala Cala ære biflod Huelva, som bader sin flod jord.\nDe deler de gentile indbyggere santaolalleros eller olalleros med den for Poncianos.\nHistorien om Santa Olalla begynder i s. XIII, efter erobringen af Sevilla af kong Ferdinand III i 1248. Ovenstående historie er, men desværre mangler forhistorie skriftlig dokumentation. Den kristne generobring af bjerget fandt sted i midten af XIII århundrede, i hænderne på Sancho II i Portugal, med støtte fra militære ordrer. Ferdinand III tropper fremrykkende langs højre bred af Guadalquivir, med det formål at genvinde nogle områder som en del af kronen af Castilien, og kolliderer med den portugisiske hær. Efter utallige kampe en officiel Fred proklameres og underskrevet traktaten Badajoz i 1267 og Alcañices i 1297, hvorved de erobrede landområder øst for Guadiana kom til at afhænge Råd i Sevilla. Men grænserne sammenstød fortsatte mellem de to riger, så at bremse den fortsatte trussel portugisisk, en defensiv linje kaldet galiciske Banda, med beboerne nord for halvøen, hovedsageligt af Leon, Asturien og Galicien blev oprettet.\nDenne linje var baseret på eksistensen af en række befæstninger visuelt indbyrdes forbundet ved hjælp af signaler med fakler. Og det er, hvordan Sancho IV Bravo, på anmodning af de hispalenses myndigheder tildelt rettighed til flere bjerglandsbyer at konstruere forter, som bevogtede og tilbageholdende de fortsatte angreb af nabolandet. Castle of Santa Olalla, sammen med Cumbres Mayores, Fregenal de la Sierra og genopbygning af de Aroche blev bygget. Eksistensen af disse fæstningsværker bidraget til koncentrationen af den sparsomme befolkning og gik ind for konsolidering af andre kerner under husly og militære bygninger, som det var tilfældet i Santa Olalla.\nSlottet fæstning, en sognekirke, og en jødisk synagoge er henvisninger til eksistensen af den middelalderlige landsby Santa Olalla.\nSanta Olalla i 1594 var en del af riget i Sevilla i Sierra de Aroche og almue havde 366 naboer.\nNatten på 1 til 2 FEBRUAR, 1729 Santa Olalla havde æren af at have tilstedeværelsen af Felipe V og hans kone Elizabeth Farnese, der sov Badajoz fra villaen. Ærkebiskoppen af Sevilla, Luis Salcedo og Azcona, kom til Santa Olalla at hylde konger, trykke på de første mennesker i hans bispedømme. Umiddelbart efter deres ophold, flyttede Felipe V til Sevilla, hvor han plantede sin domstol i en periode på fire år.\nI begyndelsen af s. XIX, under den franske invasion, Santa Olalla blev etableret i hovedkvarteret Område Marine Corps blev centrum af bjerget krigsførelse. Der er stadig rester af den Unionsstyrken i kampen med angriberne og til minde om en af de kampe er navnet på en nærliggende bakke, batterierne batterier. Til minde om denne bedrift et monument over den spanske flåde konsekvent steg i et stort anker. Så overraskelse for rejsende passerer gennem landsbyen på Sevilla-Gijon eller Ruta de la Plata rute støder på denne nysgerrige marine monument i Sierra de Aracena er ryddet; alt dette er der mange detaljer i sognet Arkiver.\nDet var i slutningen af dette århundrede, når byen Santa Olalla blev etableret som en by i provinsen Huelva. En nord-syd linje, undtagen El Madroño, synes at have tjent som en guide til afgrænsningen af East Huelva. Der var således fragmenteret både Sierras, mellem Santa Olalla og Real de la Jara, Campo de Tejada, for så vidt angår Alcor, og syd, Coto Donana. For den kunstige vej til meget af sin rute, og at det provinsielle forblev uregelmæssige kontur var mindre brede sektor i El Ronquillo landsbyen Santa Olalla, strategisk Sevilla. Den kongelige anordning af 1833 under regentskab af Maria Cristina ender bundfældning, uden ændringer, den proces, der blev indledt i 1821. Det er udgangspunktet, der ender med dannelsen af provinsen Huelva som anført i den officielle meddelelse.\nRolle i udvikling af samfundet santaolallera s begivenhed. XX var opførelsen af banegården, en af de største i provinsen, hvoraf i dag kun nogle næsten ødelagte bygninger tilbage, til vejen afmonteres i begyndelsen af 50'erne.\nDen pilgrimsfærd Santa Eulalia Virgin og Martyr, protektor for byen, er den anden søndag i maj fejres. Den første pilgrimsfærd på søndag 3. maj 1970. Vejen blev afholdt starter klokken otte på kirker, hvor flåd starter med skytshelgen til Hermitage ligger i Huelva side af åen Cala, fem kilometer fra landsbyen og er nået ved vejen til El Real de la Jara.\nBEMÆRK: Nogle af oplysningerne heri er indhentet fra den officielle hjemmeside for byen, med CC-Del på samme vilkår licens.\nForrige artikel Febo Trojan\nNæste artikel Jonathan


Danske arbejdspladser i kedelig EU-top med tidspres - Fagbevægelsens Hovedorganisation\nTre fjerdedele af de danske virksomheder peger på tidspres som et væsentligt arbejdsmiljøproblem. Det fremgår af en rapport fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur. Danmark befinder sig dermed langt over EU-gennemsnittet. ”Tidspres er et psykisk arbejdsmiljøproblem, som vi skal tage langt mere alvorligt og sætte langt hårdere ind overfor, end vi hidtil har gjort,” siger Morten Skov, næstformand i Fagbevægelsens Hovedorganisation.\n73 procent af danske virksomheder peger på tidspres som et væsentligt arbejdsmiljøproblem hos dem selv. Det viser en undersøgelse fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, hvor over 45.000 europæiske virksomheder har deltaget.\nTallet overgås kun af Sverige og Finland, som begge har en andel på 74 procent.\nDanmark befinder sig dermed langt over EU-gennemsnittet på 44 procent. Og dér har vi ligget længe: I løbet af fem år har tallet stort set ikke ændret sig: Fra 72,5 procent i 2014 til 73 procent i 2019.\nDet er virksomhederne, der har ansvaret for at bekæmpe stress gennem bedre planlægning og tilrettelæggelse af arbejdet\nDe nye EU-tal bekræfter tidligere danske undersøgelser – fra bl.a. Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) – som viser, at det psykiske arbejdsmiljø er presset. Og tidligere i år offentliggjorde FH en analyse, som viser at 58 procent af lønmodtagerne oplever, at deres arbejde er kendetegnet ved stort arbejdspres.\nAlligevel er det overraskende at se, at Danmark ligger helt i top i EU. Det mener næstformand i Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH), Morten Skov Christiansen.\n”Derfor er det også helt centralt, at vi nu får en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø. Den skal skabe et fundament for bedre forebyggelse på arbejdspladserne og bedre dialog og samarbejde om det psykiske arbejdsmiljø, ” siger Morten Skov Christiansen.\nArbejdsmarkedets parter sidder netop nu i et regeludvalg og diskuterer det nærmere indhold af den kommende bekendtgørelse. Den skal præcisere og hjælpe arbejdspladserne til at forebygge dårligt psykisk arbejdsmiljø. Når arbejdet i regeludvalget er slut, træder bekendtgørelsen i kraft.\nBåde ledere og arbejdstagerrepræsentanter har deltaget i den omfattende undersøgelse fra det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, hvor der er blevet spurgt ind til de største risikofaktorer i arbejdsmiljøet. Hent hele rapporten ”Tredje europæiske virksomhedsundersøgelse af nye risici og risici i fremvækst”\nMorten Skov Christiansen, pointerer, at det efterhånden er udbredt viden, at et højt og vedvarende arbejdspres medfører en øget risiko for medarbejdernes sikkerhed og sundhed – og den viden bliver alt for sjældent omsat til handling.\n”Det er virksomhederne, der har ansvaret for at bekæmpe stress gennem bedre planlægning og tilrettelæggelse af arbejdet. Når det er sagt, så skal Arbejdstilsynet også forberede sig på at styrke sin indsats for det psykiske arbejdsmiljø i de mest udsatte brancher,” siger Morten Skov Christiansen.\nHan glæder sig over, at Arbejdstilsynet har fået flere penge til bl.a. dette arbejde.\nStort og reelt problem\nEn del af forklaringen på de høje tal kan ifølge Morten Skov Christiansen være, at vi i Danmark har stor opmærksomhed på det psykiske arbejdsmiljø på arbejdspladserne.\n”Men det er langt fra hele forklaringen! Netop tallene fra NFA og andre nye undersøgelser understøtter, at vi har et reelt problem. Det skal vi tage langt mere alvorligt og sætte langt hårdere ind overfor, end vi hidtil har gjort”, siger Morten Skov Christiansen


JBL Reflect Mini BT • Se pris (4 butikker) hos PriceRunner »\nPlacering 337 i kategorien Høretelefoner\nFra Lyd og Billede Specialisten\nJBL Reflect Mini — Vi matcher laveste netpris!\nJBL REFLECT MINI SPORTS BT IN EAR RØD\nJBL REFLECT MINI SPORTS BT IN EAR SORT ➞ På lager - klar til afhentning\nvirkelig gode. de sidder super godt fast i ørerne og har en god lyd.\nAbsolut et af de bedste køb til prisen - sidder godt, mere end acceptabel lyd (uden at være top-of-the-pop), god mikrofon og perfekt isolerende. Kan godt se, hvordan nogle kan føle, at de glider ud, men trykkes de tilstrækkeligt ind, sidder de, som de skal.\nNiveau 3·2 år siden (redigeret)\nDe bedste lurer, jeg nogensinde har haft. Bruger dem hver løb rundt, i gymnastiksalen og endda på arbejde. De sidder på plads, uanset om jeg løber ind i vanskeligt terræn eller holder vægte og maskiner i gymnastiksalen. God lyd og indhenter lyden godt, når jeg taler med folk. Det faktum, at der er en refleks på dem er ikke kun pæn, men virkelig opfylder en funktion, når du er ude i mørket. (Men ikke fuldt ud erstatte refleks vest eller andet at blive set) Jeg kan ikke finde en enkelt minus med disse, men kan kraftigt anbefale disse til alle.\nLaveste pris for JBL Reflect Mini BT er 799 kroner. Det er den bedste pris lige nu blandt 4 butikker.\nSammenlign alle JBL Høretelefoner\ntrådløse on ear


Den frodige have: The Chelsea Chop\nIndsendt af Marie-Louise Veber Paustian kl. 22:30\nNette 30 maj, 2011 23:17\nRigtig dejlig og nyttig info. Mange tak! Jeg klippede mine floks sidste år ved at klippe henholdsvis 0, 1 og 2 bladpar ned. De blomstrede ganske rigtigt længe. Det med stiklingerne havde jeg ikke lige tænkt på. Det er da et godt fif!\nHvor er det skønt, hvis næste generation allerde får smag for havearbejde! Dejligt at du kan få dem til det. Når de bliver gamle nok, vil de forhåbentligt tænke tilbage på en sådan dag med smil på læben.\nStaudefeen 31 maj, 2011 07:40\nTak for påmindelsen :-) Tænkte lige på det i sidste uge, men kom fra det igen. Må hellere få gjort det en af dagene.\nDet ser dejligt ud med din havehjælp :-)\nLone 31 maj, 2011 09:05\nTak for et super godt indlæg, jeg må straks ud med saksen :-)\nLene 31 maj, 2011 12:58\nJeg vidste jo godt at man kunne gøre sådan, men hvor er det skønt at få en påmindelse. Der er simpelthen så mange ting man skal tænke på, at man næsten får åndenød :)\nAnonym 31 maj, 2011 13:43\nJeg vil da prøve med min sankt hans urt og se hvad der sker..\nDejligt med gode fif :)\nOg skønt at få hjælp i haven ..\nLandliggeren 31 maj, 2011 20:03\nNu ved jeg så, hvad jeg skal lave i morgen. Et supertip med bonus i form af stiklinger. Høstfloks kan jeg ganske enkelt ikke få for mange af. Heller ikke af dem skulle jeg måske sige :-).\nSigne 31 maj, 2011 21:18\nTak for et rigtig godt tip!\nJeg har faktisk været ude og klippe af til stiklinger fra min eneste floks, som jeg anskaffede sidste år. Jeg ville så gerne have nogle flere. Jeg havde lidt dårlig samvittighed over næsten at rippe den for topskud, og var i tvivl om den ville straffe mig ved ikke at blomstre i år. Men nu har jeg da fået helt god samvittighed igen :-)\nFru. Krull 31 maj, 2011 22:06\nMange tak for sidst! (Undskyld jeg ikke gav mig til kende, er helt flov...) Jeg var virkelig betaget af jeres dejlige have og skal måske have dig til at slå et par streger på min haveplan på et tidspunkt!\nApropos vores snak om jord... et ekstra spørgsmål fra nybegynderen, hvilken slags muld bruger du til stiklingerne?\nMette - Villa Landly 02 juni, 2011 11:06\nSkønt med en flok hjælpere, når man skal have lavet så mange stiklinger ;o).\nDejligt fif, som må gemmes til næste år, for min floks er ganske nye.\nFru Friis 03 juni, 2011 23:03\nHold da op en masse stauder man kan lave det lille nummer med... - men jeg tror jeg får svært ved det, især på de nye stauder hvor jeg går og venter spændt! Kan selvfølgelig starte med sct.hans urten, tror lige jeg begynder med at tage saksen med ud i haven, så må vi se om jeg kan nænne det... :o)\nTim Skovrup 04 juni, 2011 21:35\nTakker for visdoms-ord ang. floks, det må jeg prøve på dem som jeg købte hos dig, men først til næste år :)


Home / Fitness / Generelt / Hvad er aerobic?\nAf: FitnessLiv | Opdateret: 2015-10-23 19:01:22\n"Aerobic" betyder at leve i nærvær af ilt. Alle fysiske aktiviteter, der øger kroppens behov for ilt, kræver at hjertet og lungerne arbejder hårdere.\nAerobic træning kom på banen i starten af 1980, og har gavnet et utal af mennesker. Aerobic styrker kroppen, forbedrer konditionen og blodcirkulationen, og øger kroppens ydeevne. Aerobic-træning eksisterede ikke før 1980. Før den tid var fitness kun styrke og styrketræning for at opbygge muskler, indtil man indså at stærke muskler absolut ikke var lig med en god atlet. Styrketræning øger ikke ydeevnen, på grund af mangel på oxygen og øget muskelmasse. Aerobic-træning kræver ilt til kroppen, for at kroppen kan generere energi. Aerobic øger blodcirkulationen og transporten af blod, ilt og næringsstoffer i hele kroppen. Dette giver en meget bedre udholdenhed, og er utrolig sundt for kroppen.\nNår de fleste mennesker tænker på aerobic-træning, tænker de på tæning på hold, der involverer en eller anden form for rytmisk rutine, der udføres af en instruktør. Dette er dog ikke en korrekt opfattelse. Aerobic indbefatter enhver træningsøvelse, der benytter ilt som brændstof for at opretholde aktiviteten. Aerobic sætter pulsen i vejret, og udføres over en længere periode.\nAerobic kan derfor udføres både i fitness centeret og udendørs. Indendørs aerobic aktiviteter omfatter trappeløb, klatring, romaskine, cross-trainer, kondicykel, løbebånd, svømning, husarbejde og selvfølgelig aerobicklasser. Udendørs Aerobic aktiviteter omfatter skiløb, cykling, skøjtning, rulleskøjter, jogging, gåture, fodbold, håndbold, tennis osv.\nAerobic træning kan differentieres i lav og høj intensitet. Lav intensitet er gåture, svømning og klatring, hvor høj intensitet er løb, tennins, dans, cykling osv.\nFordelen ved sundhed og ydeevne gennem aerobic træning, er selvfølgelig baseret på varighed og hyppigheden af træningen. Det anbefales at få minimum 30 minutters cardio (hjerte- kar motion) hver dag. Cardio- eller aerobic-træning, er alle øvelser der øger pulsen, og derved blodcirkulationen i kroppen. Aerobic er den mest udbredte motionsform. Ikke alene fordi det forbedrer cirkulationen i kroppen, men også styrker hjerte og muskler. Hjertet og lungerne bliver meget mere effektive til at pumpe blod og ilt rundt i kroppen. Cardio/Aerobic træning øger mængden af de røde blodlegemer, som tranporterer ilten rundt til de store muskelgrupper. Det betyder, at kroppen kan yde mere over en længere periode. Man bruger alle de store muskelgrupper i cardio-træning, og styrker derfor de fleste muskler i kroppen. Aerobic-træning reducerer risikoen for diabetes, hjerte- og karsygdomme samt overvægt. Dit blodtryk falder sammen med din hvilepuls, jo bedre form du kommer i. Din mentale sundhed forbedres, og du reducerer risikoen for både stress, søvnløshed og depression.\nCardio/Aerobic-træning er rigtig godt for de personer der ønsker at tabe sig, fordi man forbrænder mange kalorier hurtigt. I de indledende faser af aerobic-træning, bliver glukose nedbrudt til energi til kroppen, men når disse depoter er brugt op, omdanner kroppen fedt til energi. Det kan få ydeevnen til at falde i starten når man ikke er i form, men kroppen bliver mere og mere effektiv, jo mere man træner. Aerobic-træning fremskynder også musklernes evne til at komme sig efter træning. En kombination af styrketræning og cardio-træning er optimalt, da muskler forbrænder tre gange så mange kalorier som fedt.\nHvis du vil forbedre dit konditionsniveau, skal du starte med at indføre daglig cardio-træning. Start med 30 minutter de fleste af ugens dage, og find en aktivitet du synes er sjov. Start alle dine træninger med 5-10 minutters opvarmning, 20 minutter for fuld knald, og afslut med 5 minutters cool-down. Hvis du er mere til holdtræning, har du også et hav af muligheder. Spinning, Step, Body Attack, Body Jam, Body combat, boksning eller Zumba.


Her finder du spændende bøger om Politisk kontrol og frihed. Nedenfor er et flot udvalg af over 74 bøger om emnet. Det er også her du finder emner som Politisk propaganda.\nMedborgerskab. Statsborgerskab Menneskerettigheder og borgerrettigheder Politisk undertrykkelse og politisk forfølgelse\nJørn Brøndal (2)\nDet sorte USA (2)\nFreedom Writer (2)\nSocial kontrol (1)\n203,95 - 277,95 kr.\n- Den danske valgplakat i 100 år\naf Peter Nedergaard & Elsebeth Aasted\nEt valg uden valgplakater er lige så utænkeligt som en jul uden nisser. Når valget er udskrevet, popper valgplakaterne op i gadebilledet som svampe om efteråret. De myldrer frem i lygtepæle, på mure og broer og overdænger vælgerne med venlige ansigter, gode råd og mere eller mindre fængende slogans.Denne bog præsenterer en række markante danske valgplakater fra de seneste knap 100 års folketings- og landstingsvalg. Sammen fortæller de et stykke moderne politisk danmarkshistorie, ligesom de afspejler en voldsom udvikling i formsprog og virkemidler, hvor valgplakaterne fra i flere tilfælde at have været små kunstværker i dag oftest er kedelige, forudsigelige og humorforladte. Bogen tager afsæt i den politiske plakats oprindelse i Europa og forsøger bl.a. at indkredse, hvad en valgplakat egentlig er, hvad valgplakater gør ved os, og om de overhovedet har en effekt og en plads i et modern informationssamfund.Valget er dit fortæller således også en historie om demokratiets udvikling.Udgivelsen sker i samarbejde med Dansk Plakatmuseum i Den Gamle By.\n45,19 - 57,95 kr.\nVesten er vild med frihed: ytringsfrihed, valgfrihed, friskoler, frihandel, forsamlingsfrihed og ikke mindst fri sex. Der er frihed overalt - selv reklamerne lover os frihed til at være den, vi drømmer om. Et af problemerne er, at vi bruger ordet frihed så meget, at vi næsten har glemt, hvad det egentlig betyder. Friheden kunne med andre ord trænge til en god omgang sprogvask, så vi igen kan skelne de forskellige betydninger af begrebet klart. Hans-Jørgen Schanz påtager sig i Frihed at skure mudderet af de værste misforståelser af frihedsbegrebet og rense det, så vi forstår, hvordan Vestens moderne politiske frihed opstod. Undervejs i fortællingen mister friheden sin uskyld og sin naturlige sammenhæng med demokrati, lighed, kristendom, modernitet, frigørelse og liberalisme, som begrebet så ofte udsmykkes med i dag. Ideen om frihed opstod nemlig et helt andet sted, i et samfund for flere tusinde år siden, hvor filosoffer og andre meningsdannere med stor selvfølge holdt slaver og undertrykte kvinder og barbarer. Så nok var antikken både Vestens og frihedens vugge, men den knirker temmelig fælt.Frihed er del af serien 'Tænkepauser', der lanceres i samarbejde med DR, Jyllands-Posten, Litteratursiden.dk og bibliotekerne.\nSelvom problemerne er store, er bogen skrevet i en let og debatterende tone. Analyserne er skarpe, kritiske og uden omsvøb.- AkademikerbladetFagprofessionelle på det sociale og pædagogiske område skal sikre, at børns rettigheder bliver inddraget i afgørelser, der angår børn. Det giver denne bog nyttige redskaber til.Børns rettigheder giver konkret viden om børnerettigheder og inspiration til at arbejde med dem i praksis for at kvalificere de beslutninger, der bliver truffet i de kommunale forvaltninger, i skoler og dagtilbud, på institutioner, opholdssteder og i familieretssystemet. Blandt bogens emner er:anbringelserinddragelse og ret til medbestemmelse for børnsamarbejde mellem forældre og forvaltninguacceptabel social kontrolbørnefattigdomskilsmisse.Børns rettigheder sætter desuden fokus på de dilemmaer og udfordringer for sagsbehandlere og pædagoger, som børneperspektivet medfører, og på forhold som økonomi, tilsyn og kontrol, der også påvirker implementeringen af børns rettigheder.\n184,95 - 206,95 kr.\nJeg gik resolut frem mod podiet, hvor skolelederen ventede. Hun smilede, kiggede mig i øjnene og rakte hånden frem. Men jeg havde truffet min beslutning. Jeg tog pænt imod eksamensbeviset, men holdt ellers armene ned langs siden. Forvirringen var tydelig i hendes blik, og hele situationen var frygtelig akavet. Nede i forsamlingen kunne jeg se, at mine forældre nærmest krympede sig af skam. Jeg havde bragt både mig selv, min klasselærer, skolelederen, mine kammerater og min familie i forlegenhed. I dag skammer jeg mig over det, men den dag følte jeg, at jeg handlede som en helt. Jeg og ingen anden fulgte Guds ord, og derfor var jeg bedre end alle andre i lokalet. Sådan tænkte jeg, mens jeg for sidste gang forlod Sønderbroskolen med et hav af undrende og mistroiske blikke i ryggen. Der var kun gået tre måneder, fra jeg første gang satte mine ben i en moske, til jeg nu stod på gaden i Aalborg som nyudklækket islamist. Som 16-årig blev flygtningedrengen Ahmed Akkari hvervet af det islamistiske miljø omkring moskeen i Danmarksgade i Aalborg. Få år senere var han blevet en toneangivende imam, der prædikede i moskeer overalt i Danmark. Og i 2006 blev han talsmand for den gruppe af muslimske foreninger, der ydede et afgørende bidrag til optrapningen af Muhammedkrisen. Med afsæt i en dramatisk og bevægende personlig historie portrætterer Ahmed Akkari i denne bog en islamistisk undergrund i Danmark, hvorfra der rustes til kamp mod danskerne og deres værdier. Han fortæller om imamer, der som selvbestaltede shariadommere hersker i ghettoerne. Og han afslører, hvordan muslimske foreninger under dække af folkeoplysning hæver kommunale støttekroner til islamistisk indoktrinering af børn og unge.\nDa FN kom til verden i 1945 oven på Anden Verdenskrig, pålagde det internationale samfund lande at give deres kolonier selvstændighed. Det betød, at Danmark skulle forlade Grønland. Det skete bare aldrig, og skiftende regeringer?førte gennem 40erne og 50erne både grønlænderne og FN bag lyset for at bevare Grønland som en del af Danmark. Det gik hårdt ud over både den grønlandske kultur, det grønlandske sprog og ikke mindst de grønlandske børn.IMPERIETS BØRN fortæller for første gang den dramatiske og opsigtsvækkende historie om et af de mørkeste kapitler i dansk kolonihistorie og går tæt, hvad der skete, da politikere og embedsmænd besluttede at fordanske Grønland og gøre øen til en dansk landsdel. Det skete bl.a. ved at skjule sandheden om FN?s retningslinjer for grønlænderne, ved at gå imod danske topjuristers klare anbefalinger og ved at skabe en række reformer, der skulle gøre grønlænderne mere danske.Fortællingen om IMPERIETS BØRN er blevet til efter omfattende research i Rigsarkivet og Folketingets bibliotek i København, i FN?s arkiver i New York samt rejser i Grønland. Bogen er derfor også fyldt med øjenvidne beretninger fra grønlændere, der oplevede danskernes insisteren på at gøre de arktiske folk danske.?\n- Erindringer 1980-2011\n- Fra sorte kabinetter til digital masseovervågning\nOvervågningens historie er fortællingen om, hvordan staten igennem historien har overvåget sine borgere – fra 1500-tallets brevspionage til nutidens digitale masseovervågning. Det er en bog om et globalt fænomen, hvor statsmagten og dens væsen snarere end specifikke ideologier eller politiske styreformer er i fokus.Moderne overvågningssystemer har en iboende tendens til at vokse, ikke mindst i forbindelse med krige og kriser, og 1. Verdenskrig markerer da også masseovervågningens fødsel parallelt med udviklingen af nye overvågningsteknologier. Modsætningen mellem demokrati og overvågning er således blevet mere tydelig i det seneste århundrede.Overvågningens historie handler ikke mindst om de skandinaviske erfaringer med statslig overvågning, og den sætter især fokus på spændingsforholdet mellem overvågning, statslig sikkerhed og privatlivets fred, som fx har udviklet sig forskelligt i nabostaterne Danmark og Sverige.Bogen trækker trådene helt frem til skandalen omkring Facebook og kommunikationsbureauet Cambridge Analytica i 2018.\naf Peter Aagaard & John Storm Pedersen\nJohn Storm Pedersen og Peter Aagaard har undersøgt, hvordan offentlige ledere reagerer på reformer i en tid, hvor vi lever i en reformstat. Dirigent eller dukke? viser, hvordan der er flere måder at håndtere det daglige krydspres på.Når ledere i det offentlige skal leve op til alt fra strammere nationale regler over medarbejdernes ønsker om faglig autonomi til enkeltsager i medierne, har de forskellige måder at reagere på. De reaktionsmønstre har Pedersen og Aagaard belyst i bogen, hvor de har lavet kvalitative og kvantitative undersøgelser af, hvordan ledere i det offentlige tager hånd om de øgede krav med ofte modsatrettede interesser.Forfatterne introducerer begrebet at ompakke ledelses- og organisationselementer, så der bliver råderum til i en vis grad at blive dirigenter frem for dukker. Denne ompakning indebærer, at lederne har stor viden om deres medarbejderes kompetencer, faglighed og handlemuligheder, stor viden om kravenes formål og stor viden om målgruppen. Og via analysen kan den offentlige leder lære, hvilke handlemuligheder der rent faktisk er.Bogen tager udgangspunkt i det sociale område, men eksemplerne på, hvordan ledere på dette område reagerer på reformkrav, medarbejderkrav og borgerkrav som hhv. dirigenter eller dukker, kan overføres til andre offentlige områder.Bogen indgår i serien Gyldendal Public. Bøgerne i serien er til engagerede medarbejdere, ledere og politikere i den offentlige sektor. Alle bøger fra Gyldendal Public tager udgangspunkt i, at den offentlige sektor består af virksomheder som alle andre – drevet under særlige vilkår og med særlige formål.\n191,95 - 268,95 kr.\nLobbyisme er en omdiskuteret disciplin. Ofte opfattes det som en lukket eller ligefrem uærlig aktivitet, der går imod selve intentionen og grundideen i et demokratiideal. I Lobbyisme i organisationer argumenteres der for, at det nu er på tide at tage titlen lobbyisme tilbage og genskabe de positive konnotationer, som disciplinen egentlig fortjener. Bogens centrale påstand er, at i de tilfælde, hvor de aktive lobbyister er åbne om deres handlinger og værktøjer, og om hvem de er og repræsenterer, bliver lobbyisme en forudsætning for og nødvendighed i et moderne demokrati. Mange danske organisationer har et stort uudnyttet potentiale i forhold til at sikre sig politiske kapitaliseringer og fordele. Organisationer ikke længere kan regne med at blive hørt alene på baggrund af deres størrelse, eller fordi de er vant til at blive hørt. Politik skabes i stigende grad som enkeltsager i en dagsorden sat af medierne, og derfor vil de organisationer, som forstår spillets regler, få mere magt end dem, der ikke gør. I bogen ses lobbyisme i en organisatorisk sammenhæng, idet der argumenteres for, at lobbyisme kan forstås som en ny og specifik måde at organisere og strukturere sin organisation på. Dermed kan lobbyisme reelt set tegne fremtidens organisation. Det vil være en organisation, som konsekvent har den politiske påvirkning i fokus, og som på alle niveauer tænker lobbyisme ind i sine målsætninger og eksterne strategier.\naf Arendt & Hannah\nHannah Arendt er en af den politiske idéhistories væsentligste tænkere, og hun har inspireret og provokeret flere generationer af læsere med sine tanker om frihed, vold, revolution, totalitarisme, moral og politik.'Om revolution' er et af Arendts politiske hovedværker. Bogen er en samlet refleksion over forholdet mellem vold og handling, revolution og frihed, politik og privatliv, og den rummer en yderst tankevækkende fortolkning og sammenligning af den amerikanske revolution i 1776 og den franske i 1789. Samtidig udvider bogen vores forståelse af nutidens politik, frihedens vilkår, revolutioners formål og farer samt helt overordnet mennesket som et socialt væsen, der der udøver sin frihed i handling.'Om revolution' ligger i krydsfeltet mellem en række discipliner: politik, historie, filosofi, sociologi og idéhistorie, og værket er blevet læst af såvel forskere som lægfolk med interesse for mange forskellige vidensfelter. Det er et utraditionelt og uregerligt skrift fyldt med skarpe analyser, spidse kommentarer, overraskende konklusioner og samtidsrelevante pointer.Bogen er forsynet med efterskrift af Mikkel Thorup.\n- et revolutionært skrift\nHusbondret. Rettighedskulturer i Danmark, 1750-1920 gennemgår historisk, hvordan juridiske og politiske rettigheder er blevet opfattet i lyset af den enkeltes position inden for husstanden. Her tales både om den lille gårdshustand og den større godshusholdning. Bogen kortlægger, hvordan husbondfiguren har været tillagt rettigheder og pligter på vegne af hele sin husstand. Denne husbonds privilegerede position har haft stor indflydelse på tildelingen af rettigheder i lovgivningen og i den praktiske retsudøvelse fra Danske Lovs tid og helt frem til begyndelsen af det 20. århundrede. Og tilsvarende har husbond haft en særlig repræsentativ rolle i de konstitutionelle organer, fra Stænderforsamlingerne i 1830´erne og frem til den reviderede Grundlov af 1915. Den enkelte blev ikke i første række opfattet som individ i jura og politik, men som en del af et husstandskollektiv, og det var stillingen her inden for, der i vid udstrækning afgjorde hans eller hendes retlige og borgerlige status.\n- Vores privatliv er truet - men der findes løsningsmodeller\naf Erik Valeur & Henning Mortensen\naf Sten Schaumburg-Müller, Jens Vedsted-Hansen, Peter Vedel Kessing, mfl.\nDer findes et utal af menneskerettighedskonventioner. Det der adskiller Den Europæiske Menneskerettighedskonvention fra de andre, er etableringen af et effektivt håndhævelsessystem i form af en fælles europæisk domstol. Denne domsstol kan træffe bindende afgørelser for medlemsstaterne på grundlag af klager fra enkeltpersoner, der føler sig krænket i deres konventionsmæssige rettigheder. Denne opdaterede udgave af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention bd. 1-2 tilbyder et komplet overblik og en dybdegående indsigt i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention samt de afgørelser, der knytter sig til den. Forfatternes kommentarer hjælper læseren i forståelsen af den omfattende konvention.Siden 1. og 2. udgave af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention udkom i henholdsvis 2003 og 2004 har der været en rivende udvikling inden for området. For at ajourføre bogen, er store dele af denne 3. udgave gennemskrevet fra bunden. Desuden er det denne gang besluttet at udgive de to bind samtidig og af hensyn til brugervenlighed indsætte fælles indholdsfortegnelser og stikordsregistre i begge bind. Kommentarens sigte har ligesom i de tidligere udgaver været at skabe en praktisk betonet håndbog - ikke en videnskabelig afhandling. Bogen er udgivet med støtte fra Margot og Thorvald Dreyers Fond.IndholdsoversigtForordForkortelserIntroduktion1. EMRK-Traktatkomplekset2. Klagesystemet efter EMRK3. Almindelige begreber4. Fortolkning5. EMD s prøvelse6. National implementering7. Forholdet til internationale organisationer - navnlig EU8. InformationssøgningPræambelArtikel 1Artikel 2Artikel 3Artikel 4Artikel 5 Artikel 6Artikel 7Artikel 8Artikel 9DomsregisterStikordregister\n- Peder Jensen\n- festskrift til Lars Hedegaard\naf Bent Jensen & Katrine Winkel Holm m. fl.\nMed hilsner og bidrag fra bl.a.: Ayaan Hirsi Ali, Mark Steyn, Bruce Bawer, Sven Ove Gade, Mogens Rukov, Kurt Westergaard, Daniel Pipes, Henrik Gade Jensen, Mikael Jalving, Naser Khader, Roger Scruton, Kasper Støvring, Bent Blüdnikow, Søren Espersen, Wafa Sultan, Hans Hauge, Pia Kjærsgaard, Ibn Warraq, Karen Jespersen, David Gress, Morten Uhrskov Jensen, Lars Vilks, Lone Nørgaard, Søren Krarup, Claes Kastholm Hansen, Phyllis Chesler, Kai Sørlander, Jesper Langballe, Farshad Kholghi, Diana West og Asger Aamund.\n- dagbog fra biostatens første år\n"11. marts 2020 ændrede Danmark sig radikalt. På grund af frygt for en ny coronavirus gik vi fra en demokratisk stat til en biostat.Biopolitikken er udtryk for en omfattende reduktion af 'borgeren' til biologisk overlevelse. Dermed tages tænkningen og handlingen ud af samfundet. Samfundets dannelse erstattes af 'samfundssind'.Den Store Nedlukning er i hele sin essens et pædagogisk problem, en form for pædagogikkens, lovens og derfor også frihedens afmontering, en fejl i dannelsen."Bogens forfatter Thomas Aastrup Rømer er politolog, filosof og pædagogisk forsker. Fra dag ét har han indsamlet og diskuteret indlæg og artikler om Nedlukningen og formet sine 'smittede tanker' som en dagbog over coronaens første år. Resultatet ser han først og fremmest som et forsvar for menneskets frie samlen sig om samfundets ting, herunder opdragelse og skole, og i videre forstand tanke- og talefrihed.


Der foretages en kortlægning af områdets naturværdier, med udgangspunkt i plante- og dyrelivet. Kortlægningen skal vise alle registrerede § 3-områder samt omfatte en registrering/besigtigelse af eventuelle beskyttede arter på habitatdirektivets bilag IV.\nDer foretages en kortlægning af områdets naturværdier, med udgangspunkt i plante- og dyrelivet. Kortlægningen skal vise alle registrerede § 3-områder samt omfatte en registrering/besigtigelse af eventuelle beskyttede arter på habitatdirektivets bilag IV. Hvis området er beliggende i et internationalt naturbeskyttelsesområde skal der tillige ske en registrering af de naturtyper og arter, der indgår i udpegningsgrundlaget.\nDer skal udføres en vurdering af behovet for at beskytte plante- og dyresamfund, hvis områdets vandstand ændres.\nDet kan være relevant at vurdere områdets placering i forhold til økologiske kerneområder, spredningskorridorer o.l. Desuden bør der indgå en beskrivelse af den biologiske bedømmelse af vandløbskvaliteten og eventuelle fiskeundersøgelser i de vandløb, som strømmer til og fra projektområdet.\nDu kan også læse mere om dyre- og planteliv her .


Myter om helte og heltinder\nDe 12 arbejder\nHerakles er en halvgud, søn af Zeus og af prinsessen Alkmene. Han er måske grækernes mest berømte helt. Hos romerne hedder han Herkules. Myterne om Herakles centrerer sig om de tolv arbejder (prøver), som han udfører (på græsk dodekáthlos = tolv arbejder).\nZeus' kone, Hera, hader Herakles, fordi han er barn af Zeus’ utroskab med Alkmene, dronning af Theben. Derfor sender Hera vanvid over Herakles, som i sin galskab dræber sine egne børn.\nDa han kommer til sig selv, opsøger Herakles i sin fortvivlelse Oraklet i Delfi. Her får han at vide, at han som straf skal tjene i tolv år hos kong Eurystheus i Mykene. Efter de tolv år vil han til gengæld blive optaget blandt guderne.\nEurystheus sætter Herakles på mange prøver, der kendes som de tolv arbejder, som blev regnet for umulige at løse. I fortællingerne har de lidt forskellige udformninger, men den klassiske rækkefølge er denne:\n1. arbejde/prøve: Den nemeiske løve, som Herakles kvæler med sine bare næver (eller dræbte med sin kølle, ifølge andre versioner).\n2. arbejde/prøve: Den lernæiske hydra, en gigantisk slange med mange hoveder, som hele tiden vokser ud igen, m\nIkarosJason og det gyldne skind