Skat.dk: Præjudiciel forelæggelse - kildebeskatning - udbytter - udenlandske kollektive investeringsinstitutter\nKildebkat, udbytte, udland, investeringsinstitut, præjudiciel, tjenesteydelser, UCITS-direktivet\nTEUF artikel 267\nDen Juridiske Vejledning 2017-2, C.F.3\n(v/Adv. Jens Jakob Skaadstrup Andersen)\nJohn Mosegaard, Birgitte Grønborg Juul og Peter Mørk Thomsen\nDenne sag drejer sig om, hvorvidt den danske ordning for opkrævning af kildeskat på aktieudbytter betalt til ikke hjemmehørende kollektive investeringsinstitutter, er forenelig med Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF) artikel 56 om den frie udveksling af tjenesteydelser og artikel 63 om kapitalens frie bevægelighed.\nØstre Landsret har i henhold til artikel 267 TEUF og efter forhandling med parterne besluttet at forelægge nedennævnte spørgsmål for EU-Domstolen.\n1. SAMMENFATNING AF SAGERNES RETLIGE PROBLEMSTILLINGER\nSagsøgerne har i sagerne, der verserer ved den nationale domstol, fremsat krav om tilbagebetaling af indeholdt kildeskat på aktieudbytter udloddet til sagsøgerne fra danske selskaber i perioden 2000 til 2009.\nKravene vedrører et lovgrundlag, der på visse punkter har undergået forandringer i den nævnte periode, men parterne er enige om, at den grundlæggende retlige problemstilling er den samme trods de ændringer, der er blevet gennemført i de relevante nationale regler.\nDen omhandlede danske lovgivning indebærer, at Danmark opkræver kildeskat af aktieudbytter betalt af danske selskaber (udbytteskat) til udenlandske og hjemmehørende investeringsinstitutter. Dog kan såkaldte ”udloddende investeringsforeninger”, der er omfattet af reglerne i ligningslovens § 16 C, fritages for, at der indeholdes udbytteskat af udbytter betalt til foreningen. Skattefritagelsen skyldes, at der opgøres og indberettes en udlodning af indkomsten, der beskattes hos investor (investeringsbevisets ejer).\nDet er en betingelse for skattefritagelse, at foreningen opfylder betingelserne i § 16 C om opgørelse og indberetning af en minimumsudlodning, der beskattes hos investorerne, og det er alene fuldt skattepligtige (og derfor hjemmehørende) udloddende investeringsforeninger, der kan opnå fritagelsen.\nSkatteministeriet bestrider ikke, at den danske ordning indebærer, at danske henholdsvis udenlandske investeringsforeninger i visse tilfælde er undergivet en forskellig skattemæssig behandling i relation til beskatning af udbytter fra danske selskaber. Parterne er på den baggrund enige om, at den forskellige skattemæssige behandling udgør en restriktion for den frie bevægelighed.\nDet er imidlertid Skatteministeriets opfattelse, at reglerne er nødvendige med henblik på at sikre en direkte sammenhæng mellem fritagelse for beskatning på foreningsniveau og gennemførelse af beskatning på medlemsniveau, og at reglerne er nødvendige for at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne.\nDet er heroverfor sagsøgernes opfattelse, at der ikke foreligger tvingende hensyn, der kan retfærdiggøre forskelsbehandlingen. Det er i den forbindelse bl.a. sagsøgernes opfattelse, at der ikke består den nødvendige direkte sammenhæng mellem danske investeringsinstitutters fritagelse for beskatning af udbytter og beskatningen hos deres investorer. Det er endvidere sagsøgernes opfattelse, at de danske regler under alle omstændigheder går længere end nødvendigt for at sikre dansk beskatning.\nVedrørende parternes synspunkter henvises uddybende til punkt 5 og 6.\n2. SAGERNES OMSTÆNDIGHEDER\nSagsøgerne er investeringsforeninger for kollektive investeringer i værdipapirer, som defineret i Rådets direktiv 85/611/EØS (UCITS-direktivet). Sagsøgerne er hjemmehørende i henholdsvis Luxembourg og Storbritannien.\nI overensstemmelse med UCITS-direktivet er sagsøgerne undergivet hjemstatskontrol i Luxembourg henholdsvis Storbritannien. Dette betyder, at sagsøgernes udøvelse af aktivitet kræver tilladelse fra hjemlandets tilsynsmyndighed, og at sagsøgerne er underlagt regler og restriktioner for udøvelsen af aktiviteten, herunder regler for placering af formuen, begrænsninger i størrelsen af den enkelte investering og optagelse af lån m.v.\nHjemlandets tilsynsmyndigheder har udstedt EU-pas til sagsøgerne, og sagsøgerne har ret til at markedsføre deres aktiviteter og ydelser i andre EU-medlemsstater i overensstemmelse med UCITS-direktivet og de fundamentale frihedsrettigheder i TEF (TEUF), herunder navnlig artikel 56 (artikel 63 TEUF) om kapitalens frie bevægelighed og artikel 49 (artikel 56 TEUF) om tjenesteydelsernes frie bevægelighed.\nSagsøgerne beskattes ikke i deres respektive hjemlande af realiserede og urealiserede kapitalgevinster, ligesom sagsøgerne ikke har nogen pligt til at indeholde kildeskat ved udlodning til investorerne. Beskatning af afkastet i sagsøgerne sker hos investorerne i overensstemmelse med lovgivningen i det land, hvori den enkelte investor er skattemæssigt hjemmehørende.\nSagsøgerne har investorer fra hele verden og udsteder omsættelige beviser til disse. Sagsøgerne er åbne for danske investorer, men markedsføres ikke aktivt i Danmark. Sagsøgerne har heller ikke over for de danske skattemyndigheder meddelt, at de ønsker skattemæssig status som udloddende investeringsforeninger, eller tilpasset deres vedtægter til de regler, der var gældende for udloddende investeringsforeninger ind til indkomståret 2005, og som er beskrevet under punkt 3. Ifølge sagsøgerne var deres produkter ikke kun tiltænkt danske investorer, men en bredere kreds af investorer, og det har derfor ifølge sagsøgerne ikke været relevant at overholde en udbyttepolitik eller tilpasse vedtægter, som opfyldte betingelserne for at være en udloddende investeringsforening bestemt efter danske skatteregler.\nSagsøgerne investerer i aktier over hele verden, herunder i Danmark. Investeringerne i de enkelte selskaber er porteføljeinvesteringer, idet ingen af sagsøgerne på noget tidspunkt har ejet mere end 10 % af aktiekapitalen i et dansk selskab.\n3. DE DANSKE REGLER OM UDBYTTESKAT I PERIODEN 2000-2009\nLovgrundlaget har som nævnt undergået visse forandringer i den periode, sagen vedrører, men den grundlæggende retlige problemstilling er den samme trods de ændringer, der i perioden er blevet gennemført i de nationale regler. For overskuelighedens skyld er det fundet mest hensigtsmæssigt at redegøre for indholdet af regelgrundlaget frem for at gengive ordlyden af de skiftende bestemmelser. For fuldstændighedens skyld er ordlyden af de anførte bestemmelser dog vedlagt som bilag 1 til denne kendelse.\nReglerne for investeringsinstitutters skattepligt til Danmark findes i selskabsskatteloven. Ifølge denne lovs § 1, nr. 5, litra a, er investeringsforeninger, der er hjemmehørende her i landet, skattepligtige til Danmark. Såkaldt ”udloddende investeringsforeninger”, jf. ligningslovens § 16 C, stk. 1, der er hjemmehørende her i landet, er dog skattepligtige efter selskabslovens § 1, nr. 6.\nInvesteringsinstitutter mv. som sagsøgerne, der har hjemsted i udlandet, har begrænset skattepligt til Danmark, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra c. Efter denne bestemmelse er udenlandske selskaber mv. skattepligtige af udbytter, som udenlandske selskaber mv. modtager fra danske selskaber. Den begrænsede skattepligt omfatter kun indtægter fra kilder i Danmark.\nUdbytteskatten opkræves ved indeholdelse af kildeskat, jf. kildeskattelovens § 65. Efter kildeskattelovens § 65, stk. 1, skal der i forbindelse med enhver vedtagelse om udbetaling af udbytte af danske selskaber indeholdes en procentdel af det samlede udbytte, medmindre andet er fastsat. Den procentsats, som kildeskatten opkræves med, har varieret i den relevante periode, således at den i 2000 var 25 %, mens den i perioden fra 2001 til 2009 har været 28 %. Den har i hele perioden således været væsentligt over 15 %. Hvis den endelige beskatning er lavere end den procentsats, hvormed kildeskatten er opkrævet, kan instituttet tilbagesøge den for meget indeholdte skat.\nDet vil efter de danske regler være tilfældet, hvis myndighederne i den stat, hvor instituttet er hjemmehørende, skal udveksle oplysninger med de danske myndigheder efter en dobbeltbeskatningsoverenskomst, en anden international overenskomst eller konvention eller en administrativt indgået aftale om bistand i skattesager. Beskatning udgør da 15 %, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 2. For skattepligtige hjemmehørende i EU vil den endelige skat i overensstemmelse med denne bestemmelse i praksis højst udgøre 15 %.\nHerudover kan beskatningen være reduceret yderligere i henhold til en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og den stat, hvor instituttet er hjemmehørende.\nKildeskattelovens regler finder ligeledes anvendelse for danske investeringsinstitutter, og disse er derfor som udgangspunkt undergivet de nævnte regler om beskatning af udbytter. Af kildeskattelovens § 65, stk. 8, fremgår det imidlertid, at skatteministeren kan fastsætte regler om, at indeholdelse af udbytteskat ikke skal finde sted ved udbetaling til udloddende investeringsforeninger, jf. ligningslovens § 16 C. Skatteministeren har ved kildeskattebekendtgørelsen udnyttet denne bemyndigelse til at fritage udloddende investeringsforeninger, jf. ligningslovens § 16 C, for kildeskat.\nEfter kildeskattebekendtgørelsens § 38 er forudsætningen for, at et investeringsinstitut kan opnå fritagelse fra kildebeskatning af udbytter (få udstedt udbyttefrikort), dels at der er tale om en forening mv. omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, (og således hjemmehørende i Danmark), dels at investeringsforeningen har status som udloddende investeringsforening, jf. ligningslovens § 16 C. Hjemmehørende investeringsforeninger, der ikke opfylder betingelserne i ligningslovens § 16 C, er ikke fritaget for kildebeskatning af udbytter.\nDet fremgår af ligningslovens § 16 C, hvad der forstås ved en udloddende investeringsforening. Forudsætningen for, at et investeringsinstitut efter de indtil 1. juni 2005 gældende regler kunne kvalificeres som udloddende, jf. ligningslovens § 16 C, var, at instituttet foretog en udlodning, der mindst skulle udgøre et nærmere fastsat beløb (minimumsudlodning). Minimumsudlodningen danner grundlag for beskatning af instituttets indkomst hos deltagerne.\nDet er i ligningslovens § 16 C, stk. 2-6 nærmere fastsat, hvorledes minimumsudlodningen skal fastsættes. Minimumsudlodningen udgør summen af indkomstårets indtægter og nettobeløb med fradrag for tab og udgifter, jf. ligningslovens § 16 C, stk. 2. I beregningen indgår en lang række nærmere opregnede indtægter, herunder renteindtægter, udbytte af aktier, gevinst på fordringer og finansielle kontrakter samt gevinst ved afståelse af aktier, jf. ligningslovens § 16 C, stk. 3. I dette beløb kan den udloddende investeringsforening fradrage skatterelevante tab og administrationsudgifter, jf. ligningslovens § 16 C, stk. 4 og 5.\nUdloddende investeringsforeninger beskattes således ikke af udbytteindtægter mv., og de kan desuden opnå fritagelse for, at der sker indeholdelse af skat i udbytte til investeringsforeningen, idet foreningen kan få udstedt et udbyttefrikort, hvis de fastsatte betingelser for at være udloddende investeringsforening er opfyldt.\nTil gengæld er investeringsforeningen pålagt at foretage en minimumsudlodning, der udløser en løbende beskatning af udbytter m.v. hos deltagerne.\nUdloddende investeringsforeninger er endvidere forpligtet til at indeholde udbytteskat i forhold til deltagerne og foretage indberetning om disse forhold til skattemyndighederne.\nEfter en lovændring, der har virkning fra 1. juni 2005, er det ikke længere en betingelse for at opnå status som udloddende investeringsforening, at der sker en effektiv udbetaling af minimumsudlodningen til investorerne.\nForudsætningen for at opnå status som udloddende investeringsforening er fortsat, at foreningen skal opgøre en minimumsudlodning, der beskattes hos deltagerne efter reglerne for udloddende investeringsforeninger.\nDisse regler blev indført ved lov nr. 407 af 1. juni 2005. Af forarbejderne til loven (L 98, FT 2004-5) fremgår bl.a.:\n"Det foreslås, at det ikke længere er en betingelse, at foreningerne rent faktisk udbetaler det udlodningspligtige beløb, den såkaldte minimumsudlodning. Det er nok, at de oplyser det og specificerer det, så skattemyndighederne kan gennemføre beskatning af det rigtige beløb.\nDet er i givet fald også minimumsudlodningen, som foreningen skal indeholde udbytteskat af, og ikke det faktiske beløb, der udbetales til medlemmet."\nFormålet med lovændringen var ifølge forarbejderne blandt andet at gøre det lettere for udenlandske foreninger at få status som udloddende. Det fremgår således endvidere af lovforslaget:\n"Det nye i forslaget er, at blot oplysningskravene mv. vedrørende minimumsudlodningen mv. overholdes, kan en forening, der er omfattet af direktivet om investeringsforeninger, UCITS-direktivet (85/611/EØF), undlade at udbetale hele udlodningen, selv om der ikke foretages et nyt indskud. Det vil typisk have interesse, når foreningen, således som det typisk er tilfældet med udenlandske investeringsforeninger, ikke er interesseret i at tilrettelægge sin udlodningspolitik efter danske skatteregler. Det kan f.eks. skyldes, at kun en mindre del af foreningens medlemmer er danske."\n4. BESKATNING AF INVESTERINGSINSTITUTTERNES INVESTORER\nDanske private investorer i danske og udenlandske investeringsinstitutter beskattedes af faktisk udloddet udbytte som enten kapitalindkomst eller aktieindkomst afhængigt af forskellige forhold.\nDanske private investorer i danske udloddende investeringsforeninger, som havde opnået udbyttefrikort efter ligningslovens § 16 C, beskattedes af den opgjorte minimumsudlodning. Beskatningen heraf skete som aktieindkomst.\nDen danske skattesats for aktieindkomst var i perioden 2000-2009 på afhængig af indkomsten 25-40 % i 2000 og 28-45 % i 2009.\nDen danske skattesats for kapitalindkomst (beregnet for en gennemsnitskommune) var i perioden 2000-2009 afhængig af indkomstens størrelse på 38,59-59,74 %.\nDanske selskaber beskattedes af faktisk udloddet udbytte fra danske eller udenlandske investeringsinstitutter som almindelig selskabsindkomst. Ved investering i danske udloddende investeringsforeninger beskattedes danske selskaber af den opgjorte minimumsudlodning, jf. ligningslovens § 16 C.\nI perioden 2000-2009 blev selskabsindkomst beskattet med mellem 25 og 32 %.\nUdenlandske privatpersoner og selskaber, der investerede i danske investeringsinstitutter, beskattedes i henhold til gældende regler i deres hjemland. Ved investering i danske udloddende investeringsforeninger, der efter ligningslovens § 16 C var fritaget for at betale udbytteskat af udbytte fra danske selskaber, var investeringsforeningen forpligtet til at indeholde udbytteskat af den beregnede minimumsudlodning.\n5. SAGSØGERNES ANBRINGENDER\n”1. Sagsøgernes krav og anbringender i hovedsagen\nI hovedsagen har sagsøgerne rejst krav om tilbagebetaling af kildeskat af aktieudbytter modtaget fra danske selskaber.\nTilbagebetalingskravet støttes på, at hjemmehørende investeringsinstitutter kan fritages for kildeskat, hvorimod ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter ikke kan fritages. Dette skyldes, at den nationale beskatningsordning opstiller to betingelser for kildeskattefritagelse, nemlig at instituttet skal være hjemmehørende i Danmark, og at instituttet skal opgøre og indberette sin indkomst efter danske regler. Det er umuligt for ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter at opfylde betingelserne.\nDen første betingelse om at være hjemmehørende er i sagens natur umulig at opfylde for ikke-hjemmehørende institutter, og den anden betingelse er i praksis umulig eller særdeles vanskelig at opfylde for ikke-hjemmehørende institutter.\nSagsøgerne har i hovedsagen gjort gældende, at sagsøgerne er berettiget til tilbagebetaling af kildeskatter, uanset at sagsøgerne konkret ikke opfyldte den anden betingelse for kildeskattefritagelse, som er, at instituttet skal opgøre og indberette en minimumsudlodning efter danske regler.\n1. Der foreligger en restriktion\nSkatteministeriet har anerkendt, at hjemmehørende (danske) investeringsinstitutter og ikke-hjemmehørende (udenlandske) investeringsinstitutter forskelsbehandles.\nDen forskellige skattemæssige behandling består i, at udbytte fra danske selskaber til udenlandske investeringsinstitutter uden undtagelse pålægges kildeskat (udbytteskat), mens udbytte fra danske selskaber til danske investeringsinstitutter kan fritages for en sådan skat. Muligheden for fritagelse for kildeskat er forbeholdt hjemmehørende investeringsinstitutter.\nDen forskellige skattemæssige behandling er egnet til (i) at afholde danske investorer fra at investere via et udenlandsk investeringsinstitut, (ii) at afholde udenlandske investorer fra at investere via et udenlandsk investeringsinstitut med danske aktier i porteføljen, (iii) at afholde udenlandske investeringsinstitutter fra at investere i danske aktier, og (iv) at vanskeliggøre danske selskabers tilvejebringelse af kapital fra udenlandske investeringsinstitutter.\n2. To betingelser for kildeskattefritagelse\nKildeskattefritagelse gives, hvis følgende betingelser er opfyldt:\nInvesteringsinstituttet er fuldt skattepligtig til Danmark, det vil sige hjemmehørende i Danmark, jf. selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6.\nInvesteringsinstituttet har status som en udloddende investeringsforening efter ligningslovens § 16 C, hvilket forudsætter, at investeringsinstituttet faktisk foretager (før juni 2005) eller teknisk opgør (efter juni 2005) en minimumsudlodning beregnet efter danske regler, som instituttet indeholder udbytteskat af i forhold til deltagerne (investorerne) og indberetter om til skattemyndighederne, og\n3. Umuligt for ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter at opfylde betingelserne\nUdenlandske investeringsinstitutter kan aldrig opfylde betingelserne for kildeskattefritagelse.\nSåledes kan udenlandske investeringsinstitutter ikke opfylde den første betingelse om at være hjemmehørende.\nDerudover kan udenlandske investeringsinstitutter ikke eller kun meget vanskeligt opfylde den anden betingelse om opgørelse og indberetning af indkomsten efter danske regler, fordi instituttet ikke er indrettet til at opfylde danske regler. Ikke-hjemmehørende institutter er indrettet til at opfylde hjemlandets regler. Hvis et ikke-hjemmehørende investeringsinstitut skulle opfylde særlige krav til opgørelse af indkomsten i hver medlemsstat, hvori den har investorer, ville den ved UCITS direktivet gennemførte harmonisering og ret til fri udveksling af tjenesteydelser blive udhulet.\nDet er et separat spørgsmål i hovedsagen, om den anden betingelse om opgørelse og indberetning af indkomsten efter danske regler fortsat vil være gældende, hvis EU Domstolen måtte underkende den første betingelse om at være hjemmehørende. Efter sagsøgernes opfattelse kan den anden betingelse ikke være gældende efter en underkendelse af ordningen. Ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter har ikke i den nuværende beskatningsordning noget incitament overhovedet til at opfylde den anden betingelse om opgørelse og indberetning af indkomsten. Ikke-hjemmehørende institutter er nemlig allerede som følge af den første betingelse om at være hjemmehørende i alle tilfælde og under alle omstændigheder afskåret fra kildeskattefritagelse. Der er ingen fordele forbundet med at opfylde den anden betingelse om opgørelse og indberetning af indkomsten efter nationale regler, og det ville savne ethvert formål at forsøge at opfylde reglerne, da enhver omkostning forbundet hermed ville være spildt og som følge af de yderligere omkostninger ville gøre de i forvejen ikke-konkurrencedygtige ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter endnu mindre konkurrencedygtige, hvorved bemærkes, at investorernes nettoafkast i forvejen er væsentligt mindre som følge af kildeskattebelastningen, jf. beregningen nedenfor.\n4. Forskelsbehandlingen strider mod artikel 63\nDet er sagsøgernes opfattelse, at den skattemæssige forskelsbehandling af investeringsinstitutter, alt efter hvor deres hjemsted befinder sig, strider mod artikel 63 TEUF om kapitalens frie bevægelighed.\nSituationen er således, at hvis der etableres to helt identiske investeringsinstitutter, hvoraf det ene etableres i Danmark og det andet etableres i en anden medlemsstat, vil de danske regler medføre, at der skal indeholdes kildeskat af udlodninger til det udenlandske investeringsinstitut fra danske selskaber, mens de samme udlodninger til det danske investeringsinstitut vil være fritaget for kildeskat.\n5. Forskelsbehandlingen kan ikke retfærdiggøres\nSagsøgerne gør gældende, at de nævnte danske regler om udbytteskat ikke er forenelige med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed, da den forskellige behandling vedrører situationer som er objektivt sammenlignelige, og da forskelsbehandlingen ikke kan begrundes i de af Skatteministeriet anførte tvingende almene hensyn til dels at sikre sammenhængen i beskatningsordningen, dels nødvendigheden af sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen.\nSubsidiært gør sagsøgerne gældende, at restriktionen strider mod proportionalitetsprincippet, da reglerne går ud over, hvad der er nødvendigt for at opnå formålet.\n6. Objektivt sammenlignelige situationer\nParterne er grundlæggende uenige om præmisserne for sammenlignelighedsvurderingen.\nSpørgsmålet om investorernes skattebetalinger skal inddrages i sammenlignelighedsvurderingen\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at investorernes skattebetalinger skal inddrages i vurderingen af, om restriktionen kan begrundes i tvingende almene hensyn.\nSagsøgerne gør heroverfor gældende, at sammenlignelighedsvurderingen skal foretages ved sammenligning af den skattemæssige behandling af hjemmehørende med ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter uden inddragelse af investorernes skattebetalinger. Sagsøgernes standpunkt støttes på følgende:\nDomstolen har i en række sager slået fast, at når en national skattelovgivning fastsætter et sondringskriterium med hensyn til beskatning af udloddet udbytte, skal bedømmelsen af situationernes sammenlignelighed foretages under hensyntagen til dette kriterium, jf. bl.a. de forenede sager C-338-11 – C-347/11, Santander, pr. 27 og den heri anførte praksis. I sagen vedrørende Santander fastslog Domstolen (præmis 28), at den skattemæssige situation for deltagerne i investeringsinstitutterne er uden relevans for bedømmelsen af, om national lovgivning er diskriminerende eller ej, når medlemsstaten har valgt at udøve sin beskatningskompetence over udbyttet, der betales af hjemmehørende selskaber, på en sådan måde, at beskatningen afhænger af stedet, hvor de udbyttemodtagende investeringsinstitutter er hjemmehørende. Med andre ord, hvis kriteriet for beskatning er, hvor instituttet er hjemmehørende, så skal sammenligningen ske på grundlag af det valgte kriterium.\nDet er sagsøgernes opfattelse, at den danske beskatningsordning er sammenlignelig med den ordning, der var genstand for prøvelse i Santander dommen, da beskatningen i Danmark ligesom i Santander dommen afhænger af, hvor investeringsinstituttet er hjemmehørende. Sondringskriteriet for beskatning er hjemmehørende over for ikke-hjemmehørende. Ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter er altid undergivet kildebeskatning af danske udbytter, mens danske investeringsinstitutter kan fritages for kildebeskatningen.\nI praksis opnår danske investeringsinstitutter med samme retlige og faktiske karakteristika som sagsøgerne kildeskattefritagelse. Efter sagsøgernes opfattelse er realiteten den, at kun udenlandske investeringsinstitutter er undergivet kildebeskatning af udbytter fra danske selskaber. Dette er også i overensstemmelse med lovens formål, som er, at kun udenlandske investeringsinstitutter skal betale kildeskat.\nVed vurderingen af, om investorernes skattebetalinger skal tillægges vægt, skal holdes for øje, at den danske skatteordning ikke selv tillægger investorernes skattebetalinger betydning\nUdbytte fra danske selskaber til udenlandske investeringsinstitutter pålægges nemlig kildeskat helt uafhængig af, om investorerne beskattes af udlodninger fra instituttet eller ej. Investorernes skattebetalinger har ingen betydning for kildebeskatningen, der opkræves uanset, om investorerne betaler skat eller ej af udlodninger fra instituttet. En dansk investor i et udenlandsk investeringsinstitut belastes således først af kildeskat i instituttet og derefter af hans personlige skat ved udlodning fra instituttet.\nBeskatningen af danske udbytter, der modtages af investeringsinstitutter, er alene afhængig af, hvor det udbyttemodtagende investeringsinstitut er hjemmehørende, ikke om der sker beskatning af investorerne. Udenlandske investeringsinstitutter har således ingen mulighed for at blive fritaget for kildeskatter ved at påvise, at investorerne beskattes af udlodninger fra instituttet.\nFor en dansk investor vil det være ufordelagtigt at placere sine midler i et udenlandsk investeringsinstitut, fordi skattebyrden er væsentlig større end ved investering i et tilsvarende dansk kildeskattefritaget institut.\nPå den baggrund er det sagsøgernes opfattelse, at bedømmelsen af situationernes sammenlignelighed med henblik på at fastslå, om den danske beskatningsordning er diskriminerende eller ej, udelukkende skal foretages i forhold til investeringsinstituttet.\nb. Om hvilke investeringsinstitutter, der skal sammenlignes\nEfter sagsøgernes opfattelse skal sagsøgerne sammenlignes med danske investeringsinstitutter med samme retlige og faktiske karakteristika som sagsøgerne, hvorimod den danske skattemæssige kvalifikation er uden betydning for fastlæggelsen af sammenligningsgrundlaget.\nSagsøgerne er UCITS omfattet af UCITS direktivet. Sagsøgerne kan derfor sammenlignes med tilsvarende hjemmehørende investeringsinstitutter omfattet af UCITS direktivet, hvorved der sker en sammenligning af den skatteposition, som sagsøgerne konkret har haft, med den skatteposition, som sagsøgerne ville have fået, hvis sagsøgerne havde været hjemmehørende i Danmark.\nSagsøgerne virker på samme måde som danske udloddende investeringsforeninger, og i Luxembourg henholdsvis Storbritannien bliver sagsøgerne ikke beskattet af realiserede eller urealiserede kapitalgevinster eller af udbytte. Beskatningen sker i stedet hos investorerne i henhold til de regler, der er gældende for den enkelte investor. Situationen er således sammenlignelig med en dansk udloddende investeringsforening, der også modtager udbytter fra danske selskaber uden at betale udbytteskat, der heller ikke bliver beskattet i den udloddende investeringsforening, og hvor beskatningen sker hos investorerne.\nUnder hovedsagen har Skatteministeriet anført, at der skal sondres mellem investeringsinstitutter med status som udloddende investeringsforening og investeringsinstitutter med anden skattemæssig kvalifikation, og at sammenligning ikke skal ske med udloddende investeringsforeninger, som er kildeskattefritagne, men med institutter med anden skattemæssig kvalifikation, som ikke er kildeskattefritagne. Denne argumentation må afvises.\nDet følger af EU-Domstolens praksis, at sammenligneligheden mellem en hjemmehørende enhed og en ikke-hjemmehørende enhed ikke påvirkes af forskelle i den juridiske form eller den skattemæssige behandling af selskaberne, jf. bl.a. sag C-303/07, Aberdeen Property Fininvest, pr. 50 og 51.\nBåde sagsøgerne og en tilsvarende dansk UCITS har efter dansk skatteret mulighed for kvalifikation som enten et investeringsselskab (før juni 2005 som akkumulerende investeringsforening) eller, hvis sagsøgerne eller den tilsvarende danske UCITS opfylder kravene om opgørelse og indberetning af en minimumsudlodning i ligningslovens § 16 C, som en udloddende investeringsforening. Kvalifikation som investeringsselskab eller akkumulerende investeringsforening er en skatteretlig kvalifikation og ikke en kvalifikation på grundlag af faktum.\nProblemet er, at denne lige adgang til kvalifikation som udloddende investeringsforening på den ene side eller investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening på den anden side efter sagsøgernes opfattelse ikke er reel. Den meget væsentlige fordel ved at være udloddende investeringsforening, nemlig kildeskattefritagelsen, er forbeholdt hjemmehørende udloddende investeringsforeninger. Hvor hjemmehørende danske investeringsinstitutter kan opnå kildeskattefritagelse ved at vælge kvalifikation som udloddende investeringsforening, er sagsøgerne som ikkehjemmehørende investeringsinstitutter afskåret fra denne mulighed. Dette gælder, uanset om sagsøgerne kvalificeres som udloddende investeringsforening eller investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening. Kvalifikation som det ene eller andet er derfor uden betydning for sagsøgerne. Det løser ikke problemet, når Skatteministeriet peger på, at også danske institutter med kvalifikation som investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening betaler kildeskat, fordi problemet er et andet, nemlig at sagsøgerne er afskåret fra at opnå samme skattemæssige fordel som danske udloddende investeringsforeninger.\nForskelsbehandlingen er tydelig i praksis. I praksis opnår mere end 600 danske investeringsinstitutter status som udloddende investeringsforening med tilhørende fritagelse for kildeskatter, herunder investeringsinstitutter med samme retlige og faktiske karakteristika som sagsøgerne, hvilket så vidt vides er stort set alle danske investeringsinstitutter. Ingen danske investeringsinstitutter med samme retlige og faktiske karakteristika som sagsøgerne har så vidt vides status som investeringsselskab eller havde før 2005 status som akkumulerende investeringsforening (som begge ikke kan opnå kildeskattefritagelse). Den praktiske realitet er, at alle hjemmehørende investeringsinstitutter med samme retlige og faktiske karakteristik er kildeskattefritagne som udloddende investeringsforeninger, mens alle ikkehjemmehørende belastes af kildeskatter som investeringsselskaber. Sammenligning med hjemmehørende institutter med status som investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening er derfor irrelevant.\nDertil kommer, at sondringen mellem udloddende investeringsforeninger på den ene side eller investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening på den anden side i sig selv kan udgøre en EU-stridig restriktion, da danske investeringsinstitutter netop almindeligvis får status som førstnævnte, mens udenlandske investeringsinstitutter almindeligvis får status som sidstnævnte. Sondringen indebærer skjult diskrimination.\nEfter sagsøgernes opfattelse foreligger der betydelige barriere for udenlandske investeringsinstitutter i at blive omfattet af ligningslovens § 16 C, som ikke gør sig gældende danske investeringsinstitutter. Udenlandske investeringsinstitutter er allerede undergivet sit hjemlands regler. Hvis udenlandske investeringsinstitut skulle opfylde særlige krav til opgørelse af indkomsten i hver enkelt medlemsstat, hvori den har investorer, ville den ved UCITS direktivet gennemførte harmonisering og ret til fri udveksling af serviceydelser blive udhulet. På den baggrund er det tillige sagsøgernes opfattelse, at den anden betingelse om opgørelse og indberetning af en minimumsudlodning i sig selv er i strid med EU-retten.\nSammenligningen bør efter sagsøgernes opfattelse ske med udloddende investeringsforeninger, som også er den kvalifikation, sammenlignelige danske investeringsinstitutter opnår.\nPå denne baggrund gør sagsøgerne gældende, at sagsøgerne befinder sig i en objektiv sammenlignelig situation med en dansk UCITS, uanset om denne har status som udloddende investeringsforening eller investeringsselskab/akkumulerende investeringsforening.\nSelv hvis investorernes skattebetalinger inddrages i sammenligningen, sker der systematisk merbeskatning af investorerne i ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter\nHjemmehørende investeringsinstitutter kan i skattegrundlaget (minimumsudlodningen) fradrage tab og administrationsomkostninger. Adgangen til at fradrage tab og administrationsomkostninger medfører, at investorerne i en dansk udloddende investeringsforening altid og systematisk betaler en lavere samlet skat af danske aktieudbytter end investorerne i et udenlandsk investeringsinstitut, der kildebeskattes af bruttoudbytterne uden mulighed for fradrag af omkostninger eller tab. Dette kan illustreres ved følgende eksempel:\nDansk udloddende investeringsforening\nOmkostninger på typisk 1,5 % af investeret kapital udgiftsføres\nIntet fradrag da institut er skattefritaget i hjemstat\n(fradrag i minimumsudlodningen)\nTilbage at udlodde til investor\nDansk skat for personlig investor, hvis aktieindkomst\nDansk Skat for selskab\nkildeskat af minimumsudlodningen\nkildeskat af minimumsudlodning-en\nSamlet dansk skattebelastning personlig investor\nSamlet dansk skattebelastning selskabsinvestor\n(0,90 + 3,60*45%)\n(0,90 + 3,60*25%)\nFor en dansk personlig investor er skattebelastningen i eksemplet mindst 24% højere ved investering i sagsøgerne sammenlignet med investering i et dansk investeringsinstitut med status som dansk udloddende investeringsforening (2,03 kr. skat over for 2,52 kr. skat af samme afkast på 6 kr.).\nFor en udenlandsk personlig investor er skattebelastningen i eksemplet mindst 32% højere ved investering i sagsøgerne sammenlignet med investering i et dansk investeringsinstitut med status som dansk udloddende investeringsforening (0,68 kr. skat over for 0,90 kr. skat af samme afkast på 6 kr.).\nFor en dansk selskabsinvestor er skattebelastningen i eksemplet mindst 59% højere ved investering i sagsøgerne sammenlignet med investering i et dansk investeringsinstitut med status som dansk udloddende investeringsforening (1,13 kr. skat over for 1,80 kr. skat af samme afkast på 6 kr.).\nFor en udenlandsk selskabsinvestor er skattebelastningen i eksemplet mindst 32% højere ved investering i sagsøgerne sammenlignet med i et dansk investeringsinstitut med status som dansk udloddende investeringsforening (0,68 kr. skat over for 0,90 kr. skat af samme afkast på 6 kr.).\nEksemplet viser med al tydelighed, at den danske beskatningsordning altid medfører en højere skattebelastning af udbytter fra danske selskaber, når de modtages gennem et ikke-hjemmehørende investeringsinstitut, sammenlignet med udbytter modtaget gennem et hjemmehørende investeringsinstitut. Dette er en konsekvens af, at fradraget for almindelige administrationsomkostninger kun gives i udbytter udloddet til hjemmehørende investeringsinstitutter. Forskelsbehandlingen sker, uanset om investor er dansk eller ej. Det er derfor mere gunstigt for investorer at investere på det danske marked gennem et dansk investeringsinstitut end gennem et tilsvarende udenlandsk investeringsinstitut.\nNår det i eksemplerne anføres, at forskellen er ”mindst” de opgjorte procenter, skyldes dette, at der i eksemplet ikke er taget højde for, at en dansk udloddende investeringsforening har mulighed for at fratrække tab ved opgørelse af den skattepligtige minimumsudlodning. Samme fradragsmulighed har sagsøgerne ikke ved opgørelse af de skattepligtige udbytter.\nHertil kommer de ikke-hjemmehørende investeringsinstitutters omkostninger til opfyldelse af to sæt krav til opgørelse og indberetning af indkomsten.\nDe i eksemplet anvendte skattesatser har været ændret i perioden, hvilket imidlertid ikke ændrer ved det faktum, at der i hele perioden, som hovedsagen omhandler, har fundet forskelsbehandling sted.\n1. Sammenhængen i beskatningsordningen\nSkatteministeriet påberåber sig hensynet til sammenhængen i beskatningssystemet. Skatteministeriets anbringende baserer sig på en forudsætning om, at danske udloddende investeringsforeningers fritagelse for kildeskat er ledsaget af et krav om videreudlodning af de modtagne udbytter, således at der i stedet sker en beskatning hos instituttets investorer, der udligner fritagelsen.\nDet følger af fast praksis fra EU-Domstolen, at hensynet til at sikre sammenhæng i beskatningsordningen kun kan begrunde en restriktion for udøvelsen af de grundlæggende friheder sikret ved traktaten, hvis der kan fastslås en direkte sammenhæng mellem den skattemæssige fordel og udligningen af denne fordel ved en bestemt skatteopkrævning, idet den direkte karakter af denne sammenhæng skal vurderes under hensyn til det formål, der forfølges ved den pågældende lovgivning, jf. bl.a. sag C-303/07, Aberdeen Property Invest, pr. 72, og de forenede sager C-338/11 – C-347/11, Santander, pr. 51.\nI sagen vedrørende Aberdeen Property Invest konkluderede Domstolen (præmis 73 og 74), at der ikke var nogen direkte sammenhæng mellem fritagelsen for kildebeskatning af udbytter modtaget af et aktieselskab og beskatningen af udbyttet som indkomst hos aktionærerne, da den i hovedsagerne omhandlede beskatningsordning ikke betingede kildeskattefritagelsen af, at udbyttet skulle genudloddes af selskabet, og at beskatningen af udbyttet hos aktionærerne i selskabet skulle opveje fritagelsen for kildeskatten.\nSagsøgerne gør gældende, at der ikke foreligger nogen direkte sammenhæng i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i EU-Domstolens praksis, mellem fritagelsen for kildebeskatning af udbytter modtaget af danske udloddende investeringsforeninger og beskatningen af udbyttet hos investorerne i investeringsforeningen.\nDet er nemlig ikke den samme indkomst, som undtages fra beskatning (udbyttet), som efterfølgende gøres til genstand for beskatning (minimumsudlodningen). Udbyttet og minimumsudlodningen er to forskellige størrelser.\nDet er sagsøgernes opfattelse, at den danske beskatningsordning for det første ikke sikrer, at der altid sker videreudlodning af en minimumsudlodning og derned de kildeskattefritagne udbytter. For det andet bevirker reglerne om minimumsudlodning, at der aldrig sker videreudlodning af de fulde kildeskattefritagne udbytter til investorerne, og der sker således heller ikke en udlignende beskatning. For det tredje er det under alle omstændigheder uden betydning for kildeskattefritagelsen, om der konkret sker beskatning på investorniveau.\na. Reglerne sikrer ikke videreudlodning\nMinimumsudlodningen, der danner grundlag for beskatning af investorerne i en udloddende investeringsforening, opgøres som summen af indtægter og tab fra forskellige indkomstarter (f.eks. udbytter og aktieavancer), hvori også administrationsomkostninger fradrages. En negativ minimumsudlodning, som repræsenterer en negativ samlet indkomst, f.eks. på grund af tab og administrationsomkostninger, kan fremføres til modregning i minimumsudlodningen i de følgende år og nedsætter således beskatningsgrundlaget (minimumsudlodningen) i de følgende år. Der sker kun videreudlodning og dermed beskatning af de kildeskattefritagne udbytter, hvis den samlede minimumsudlodning er positiv. Der er derfor ingen sikkerhed for, at den beskatning på investorniveau, som ifølge Skatteministeriet udgør selve begrundelsen for kildeskattefritagelsen, konkret finder sted.\nAllerede fordi reglerne ikke sikrer, at der altid sker videreudlodning af en minimumsudlodning, hvori udbyttet indgår, foreligger der efter sagsøgernes opfattelse ingen direkte sammenhæng.\na. Videreudlodningen, som beskattes, er mindre end aktieudbyttet\nI de tilfælde, hvor minimumsudlodningen er positiv, er sammenhængen kun delvis til stede, da minimumsudlodningen altid vil være reduceret med administrationsomkostninger. Der sker således aldrig videreudlodning til investorerne af de fulde kildeskattefritagne udbytter, og således heller ikke en beskatning heraf hos investorerne, der fuldt ud udligner fritagelsen for kildeskat.\nI de situationer hvor udloddende investeringsforeninger faktisk udlodder eller teknisk opgør en positiv minimumsudlodning, udlignes danske udloddende investeringsforeningers skattefordel efter sagsøgernes opfattelse ikke, da skattegrundlaget (minimumsudlodningen) opgøres netto efter fradrag af omkostninger og tab.\nb. Kildeskat opkræves, selv om investorerne beskattes af udlodninger\nDen danske beskatningsordning ikke tager hensyn til beskatningen af investorerne i investeringsinstituttet. Den danske beskatningsordning fastsætter en beskatning af udbytte for udenlandske investeringsinstitutter, uanset hvordan og hvorledes dets investorer beskattes.\nKildeskattefritagelsen (udbyttefrikortet) forudsætter, at investeringsinstituttet er omfattet selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, hvorfor udenlandske investeringsforeninger ikke kan opnå skattefritagelsen, selv hvis de opgør og indberetter en minimumsudlodning, og dermed kvalificeres som en udloddende investeringsforening efter ligningslovens § 16 C.\nDe danske regler foreskriver, at udbytte fra et dansk selskab til en udenlandsk udloddende investeringsforening pålægges kildeskat, uanset en dansk investor i foreningen også indkomstbeskattes af udlodningen fra investeringsforeningen.\nEn dansk investorer har ikke mulighed for at få credit i indkomstskatten for den oprindelige kildeskat opkrævet ved udlodningen fra portefølje-selskabet, hvorfor investoren udsættes for dobbeltbeskatning. Udenlandske investorer udsættes for samme problem, fordi det i praksis er umuligt at få credit i indkomstskatten i hjemlandet for den danske kildeskat opkrævet ved udlodningen til investeringsinstituttet.\nBeskatningsordningen udligner ikke en konkret og specifik ubalance\nDet følger af det anførte, at reglerne om minimumsudlodning, der danner grundlag for beskatningen på investorniveau, ikke er designet til at kompensere for fraværet af beskatning på institutniveau, og der sker ingen bestemt skatteopkrævning, der udligner skattefordelen. Påberåbelse af hensynet til sammenhængen i beskatningsordningen må efter sagsøgerne opfattelse forudsætte, at restriktionen har til formål at udligne en specifik og konkret skattemæssig forskel eller ubalance, og at restriktionen konkret og præcist udligner denne forskel eller ubalance.\nEfter sagsøgernes opfattelse er det er ikke så underligt, at beskatningsordningen ikke skaber sammenhæng, for det har aldrig været sigtet med ordningen at ligestille danske og udenlandske investorer. Ifølge forarbejderne til lov nr. 407 af 1. juni 2005, der indførte en 15 % udbytteskat på danske udbytter til investeringsselskaber, var lovens formål at sikre kildebeskatning af udlændinge. Formålet var således ikke at sikre samme beskatning som et dansk investeringsinstitut, der – modsat udenlandske institutter – fik mulighed for at undgå kildeskatten. Formålet var, at udlændinge – og kun udlændinge skulle betale kildeskat.\nAf de anførte grunde gør sagsøgerne sammenfattende gældende, at der i den danske beskatningsordning ikke er den nødvendige direkte sammenhæng, i den forstand hvori udtrykket anvendes i EU-Domstolens praksis, mellem skattefritagelsen af danske udloddende investeringsforeninger og beskatningen på investorniveau.\nSamtidig er investorer (både danske og udenlandske) i udenlandske investeringsinstitutter ikke undergivet en tilsvarende skattemæssig behandling som investorerne (både danske og udenlandske) i danske udloddende investeringsforeninger. Førstnævnte kildebeskattes af brutto-udbytterne fra danske selskaber, der modtages af det udenlandske investeringsinstitut, mens sidstnævnte alene beskattes af den danske investeringsforenings nettoindkomst (minimumsudlodningen).\nI stedet for at skabe sammenhæng i beskatningsordningen, medfører den danske beskatningsordning en systematisk højere beskatning af investorer i udenlandske investeringsinstitutter sammenlignet med investorer i en dansk udloddende investeringsforening, da sidstnævnte efter sagsøgernes opfattelse har følgende fordele:\nLavere samlet beskatning af udbytte (fordi beskatningen kun sker i et led, hvilket eliminerer dobbeltbeskatning for investorer i hjemmehørende institutter),\nReduceret skattegrundlag (fordi kildeskat er en bruttoskat, mens indkomstbeskatningen af minimumsudlodningen er en skat af nettoindkomsten efter fradrag af tab og omkostninger)\nLikviditetsfordel ved senere betaling af skatten (fordi kildeskat betales ved udlodningen, mens skat af minimumsudlodningen betales efter regnskabsårets udløb, det vil sige i det efterfølgende regnskabsår)\nSagsøgerne gør på denne baggrund gældende, at selv hvis investorernes skattemæssige situation også tages i betragtning, således som Skatteministeriet gør gældende er rette sammenligningsgrundlag, sikrer de danske regler ikke sammenhæng mellem fritagelsen for kildeskat og beskatningen på investorniveau.\nEndvidere går de danske regler hermed længere end nødvendigt for at opnå det af Skatteministeriet påberåbte formål om, at skabe sikre sammenhæng i beskatningsordningen, jf. nærmere herom nedenfor under proportionalitet.\n1. Afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen\nSagsøgerne gør gældende, at den forskellige skattemæssige behandling af danske og udenlandske investeringsinstitutter ikke kan begrundes i det af Skatteministeriet påberåbte tvingende almene hensyn til en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne.\nEU-Domstolen har i en række sager anerkendt, at nødvendigheden af at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen kan begrunde en beskatningsordning, når den nationale skatteordning har til formål at hindre former for adfærd, som kan gøre indgreb i en medlemsstats ret til at udøve sin beskatningskompetence med hensyn til virksomhed, der udøves på dens område, jf. bl.a. sag C-231/05, Oy AA, pr. 54, og de forenede sager C-338/11 – C-347/11, Santander, pr. 47 og de heri anførte afgørelser.\nEU-Domstolen har imidlertid slået fast, at en medlemsstat ikke kan påberåbe sig nødvendigheden af at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne med henblik på at begrunde en beskatning af indenlandsk udbytte modtaget af et ikke-hjemme investeringsinstitut, når medlemsstaten har valgt ikke at beskatte udbyttemodtagende hjemmehørende investeringsinstitutter af indenlandsk udbytte, jf. bl.a. sag C-303/07, Aberdeen Property Fininvest, pr. 67, og de forenede sager C-338/11 – C-347/11, Santander, pr.48.\nSom ovenfor beskrevet medfører de danske regler om udbytteskat, at danske udloddende investeringsinstitutter og i praksis alle danske investeringsinstitutter ikke beskattes af udbytte modtaget fra danske selskaber. Der er altså ingen dansk beskatning af investeringsinstituttet at sikre.\nAllerede fordi Danmark dermed har valgt ikke at beskatte udbyttemodtagende danske investeringsinstitutter af udbytte fra danske selskaber, kan nødvendigheden af at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen efter sagsøgernes opfattelse ikke retfærdiggøre restriktionen.\nSagsøgerne gør gældende, at selv hvis investorernes skattemæssige situation medinddrages, kan den danske kildebeskatning ikke anses for begrundet i hensynet til en afbalanceret fordeling.\nSkatteministeriet har anført, at såfremt udenlandske investeringsinstitutter fritages for udbytteskatten, ville det indebære, at Danmark som kildeland mister sin beskatningsret til fordel for den medlemsstat, hvor investor har hjemsted. Skatteministeriet anfører i forlængelse heraf, at valget af beskatningsstat dermed ville tilkomme investor, og at en udenlandsk investor ville kunne undgå dansk kildeskat, hvis udbyttet modtages fra et udenlandsk investeringsinstitut, der opfyldte betingelserne for at opnå status som udloddende investeringsforening.\nDet er sagsøgernes opfattelse, at såfremt udenlandske investeringsinstitutter også fritages for dansk kildeskat, vil for det første reelt ikke indebære at Danmark som kildeland mister beskatningsretten over virksomhed udøvet i Danmark, da indtægter oppebåret af danske selskaber allerede er beskattet hos det udloddende selskab som opnået overskud.\nDertil kommer for det andet, at investor i et udenlandsk investeringsinstitut ikke som hævdet af Skatteministeriet vil have mulighed for at vælge beskatningsstat, såfremt det udenlandske investeringsinstitut også fritages for kildebeskatningen.\nInvestors investering i et investeringsinstitut kan efter sagsøgernes opfattelse ikke sidestilles med direkte investering i et selskab, idet investor ved investering i et investeringsinstitut, der spreder dets investeringer, almindeligvis ikke har indflydelse på valget af selskaber, der investeres i, og hvornår aktier købes og sælges.\nHensynet til en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen, i den forstand hvori begrebet anvendes i EU-Domstolens praksis, kan efter sagsøgernes opfattelse alene begrunde restriktioner, når der rent faktisk er tale om et problem. Derimod kan hensynet til en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen ikke begrunde restriktioner, der har til formål at værne mod en fjern teoretisk og uaktuel risiko for mistet skatteprovenu.\nSkatteministeriet gør endvidere gældende, at den danske beskatningsordning ikke går videre end det hævdede formål tilsiger, nemlig at sikre dansk beskatning af udbytte fra danske selskaber samt indeholdelse af kildeskat, og at dobbeltbeskatningen af danske investorer i udenlandske investeringsforeninger må ses i sammenhæng med det samlede regelsæt.\nSagsøgerne gør heroverfor gældende, at de danske regler for beskatning af investeringsinstitutter er disproportionale i forhold til reglernes erklærede formål, fordi de går længere end nødvendigt for opnåelse af formålet.\nDet er sagsøgernes opfattelse, at den danske beskatningsordning i sin helhed ikke er forenelig med traktatens bestemmelser om fri bevægelighed.\nFor det første vil udenlandske investeringsinstitutter som sagsøgerne som følge af de danske regler aldrig kunne fritages for kildeskat af udbytter modtaget fra danske selskaber, selv hvis det udenlandske investeringsinstitut opgjorde og indberettede en minimumsudlodning og havde status som udloddende investeringsforeninger, da kun danske investeringsinstitutter kan opnå kildeskattefritagelsen.\nFor det andet går de danske regler videre end blot at udligne de uhensigtsmæssigheder, som reglerne påstås at skulle udligne, og derved skabes nye ubalancer til ugunst for ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter og deres investorer.\nDe danske regler medfører, at investorer (både danske og udenlandske) i danske investeringsforeninger alene beskattes af investeringsforeningens nettoindkomster (minimumsudlodning), hvorimod udenlandske investeringsforeninger (og dermed også i sidste ende investorerne) beskattes af de modtagne danske brutto-udbytter uden mulighed for fradrag af en til de danske investeringer svarende andel af investeringsforeningernes omkostninger eller fradrag af tab på danske aktier.\nDansk brutto-beskatning (kildeskat) af udbytte uden mulighed for fradrag for tab og omkostninger, som gælder for udenlandske investeringsinstitutter, og som resulterer i en direkte skatteomkostning og dermed reduktion af afkast for investorerne i udenlandske investeringsinstitutter, er mere vidtgående og byrdefuldt end den danske nettobeskatning, som investorer i danske investeringsinstitutter undergives (minimumsudlodning opgjort efter fradrag af tab og administrationsomkostninger).\nDen danske beskatningsordning skaber ikke symmetri og rammer bredere og videre end den situation, som reglen skal værne mod. De danske regler går derfor længere end hvad der er nødvendigt for at opnå det af Skatteministeriet påberåbte formål. De danske regler har ikke skabt balance, tværtimod.\nFor det tredje kan efter sagsøgernes opfattelse ikke indføres helt generelle og meget bredt formulerede danske ”værnsregler”, der i alle tilfælde – ”blot for en sikkerhed skyld” – undergiver udenlandske investeringsforeninger fuld kildebeskatning i Danmark. Danske ”værnsregler”, der sikrer mod investorers omgåelse af dansk kildebeskatning, skal derfor være helt specifikt formulerede, så disse kun rammer misbrugssituationer og kun rammer situationer, der rent faktisk er et problem.\nPå denne baggrund gør Sagsøgerne gældende, at reglerne går langt videre end nødvendigt til varetagelse af de af Skatteministeriet påberåbte formål, og at de danske regler for beskatning af udenlandske investeringsforeninger derfor også af den årsag ikke er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om kapitalens fri bevægelighed.”\n6. SAGSØGTES ANBRINGENDER\n”Som ovenfor beskrevet er danske og udenlandske investeringsinstitutter i visse tilfælde undergivet en forskellig skattemæssig behandling i relation til beskatning af udbytter fra danske selskaber.\nSkatteministeriet anerkender, at denne forskel i beskatningen kan afholde danske investorer fra at investere via et udenlandsk investeringsinstitut og afholde institutterne fra at investere i danske aktier, og at reglerne derfor indebærer en restriktion for den frie bevægelighed.\nSkatteministeriet gør imidlertid gældende, at den forskellige skattemæssige behandling er retfærdiggjort af tvingende almene hensyn, og det gøres derfor gældende, at den danske beskatning af udbytte til udloddende investeringsforeninger er fuldt ud i overensstemmelse med EU-retten.\nSkatteministeriet gør gældende, at reglerne dels er begrundet i hensynet til at sikre sammenhængen i beskatningsordningen, dels er nødvendige for at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen.\nSammenhængen i beskatningsordningen.\nDomstolen har i en række sager anerkendt, at hensyn til at sikre sammenhængen i en beskatningsordning kan begrunde en restriktion for udøvelsen af de grundlæggende bevægelsesfriheder, der er sikret ved traktaten.\nI sagen vedrørende Aberdeen Property Finn Invest Alfa OY (sag C-303/07) udtalte Domstolen (præmis 72), at der nødvendigvis må foreligge en direkte sammenhæng mellem den pågældende skattemæssige fordel og udligningen af denne fordel ved en bestemt skatteopkrævning, idet den direkte karakter af denne sammenhæng desuden skal vurderes under hensyn til det formål, der forfølges med den pågældende lovgivning. Domstolen udtalte endvidere (præmis 73), at den i hovedsagen omhandlede beskatningsordning imidlertid ikke stillede som betingelse som fritagelse for kildebeskatning af udbytte, at udbyttet modtaget af et aktieselskab skulle genudlodde dette, og at beskatningen af udbyttet hos aktionærerne i dette selskab skulle opveje fritagelsen for kildeskat.\nDomstolen konkluderede i præmis 74, at der derfor ikke var nogen direkte sammenhæng i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i Domstolens retspraksis, mellem fritagelsen for kildebeskatning og beskatningen af udbyttet som indkomst hos aktionærerne i et aktieselskab.\nI de forenede sager C-338/11, C-347/11 Santander Asset Management SGIIC SA m.fl., udtalte Domstolen i præmis 50-53 det samme. Domstolen konkluderede her, at da fritagelsen for kildeskat af udbytte ikke er undergivet en betingelse om, at det udbytte, der modtages af det pågældende investeringsinstitut, skal videreudloddes af investeringsinstituttet, og at udbyttets beskatning hos deltagerne i investeringsinstitutterne skal gøre det muligt at udligne fritagelsen for kildeskat, er der følgelig ingen direkte sammenhæng mellem fritagelsen for kildeskat af indenlandsk udbytte, der modtages af et hjemmehørende investeringsinstitut, og beskatningen af nævnte udbytte i dets egenskab af indtægter for deltagerne i nævnte investeringsinstitut.\nVed vurderingen af, om der er direkte sammenhæng mellem en given skattefordel og udligningen heraf, har Domstolen altså lagt afgørende vægt på, om udbyttet, der modtages af instituttet, skal videreudloddes, og om beskatningen hos deltagerne opvejer fritagelsen for kildeskat.\nDen danske beskatningsordning for udloddende minimumsbeskattede investeringsinstitutter er som beskrevet ovenfor netop karakteriseret ved, at udbytte, der modtages af instituttet, enten faktisk eller i hvert fald teknisk set skal videre udloddes, og at der sker en løbende beskatning hos deltagerne, der opvejer fritagelsen for kildeskat af udbyttet til instituttet.\nDe kriterier, Domstolen har opstillet for, hvornår der er en direkte sammenhæng mellem fritagelsen for kildebeskatning af udbytte i instituttet og beskatningen af udbyttet hos deltagerne, er altså netop opfyldt i kraft af de betingelser, der ifølge de danske skatteregler gælder for, hvornår et investeringsinstitut kan opnå fritagelse for indeholdelse af udbytteskat.\nDet er helt afgørende for sammenhængen i den danske beskatningsordning, at fritagelsen for udbytteskat forbeholdes tilfælde, hvor fritagelsen opvejes af beskatning på deltagerniveau.\nI tilfælde, hvor instituttet ikke for hvert indkomstår opgør en minimumsindkomst og på grundlag heraf indeholder kildeskat i forhold til deltagerne, er den direkte sammenhæng i beskatningen ikke tilstede.\nDa ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter befinder sig uden for dansk jurisdiktion, kan disse institutter ikke på samme måde som danske institutter forpligtes til at indeholde udbytteskat i forhold til deltagere i instituttet, der kan sikre en beskatning, der opvejer en fritagelse for kildeskat i forhold til instituttet. Den grundlæggende forudsætning for skattefritagelsen at der er sikkerhed for, at der betales dansk skat af samtlige udbyttebeløb fra danske selskaber er således ikke til stede for udenlandske investeringsinstitutters vedkommende, hvilket er baggrunden for, at de ikke kan opnå fritagelse for kildeskat på udbytter.\nDenne forudsætning mangler også i tilfælde, hvor danske investorer investerer via et udenlandsk investeringsinstitut, da den manglende indeholdelse af kildeskat ved udbetaling til instituttet heller ikke her vil kunne opvejes af instituttets indeholdelse af udbytteskat i forhold til deltagerne.\nSkatteministeriet bemærker endvidere, at forpligtelsen til at indeholde udbytteskat også omfatter udbytter til danske investeringsinstitutter, der ikke er omfattet af de særlige regler om udloddende investeringsforeninger i ligningslovens § 16 C, hvilket netop viser, at reglerne er indrettet sådan, at alle tilfælde, hvor der ikke er sikkerhed for, at der løbende opkræves dansk skat af samtlige udbyttebeløb modtaget af et investeringsinstitut fra danske selskaber, falder uden for adgangen til fritagelse for udbytteskat.\nSondringskriteriet i de omhandlede danske regler er således ikke investeringsinstituttets hjemsted, men derimod den skattemæssige behandling af instituttets investorer, jf. herved EU-Domstolens dom i Santander Asset Management, præmis 40.\nPå den baggrund er det Skatteministeriets opfattelse, at reglerne for beskatningen af udloddende investeringsforeninger er retfærdiggjort af hensynet til at sikre sammenhængen i beskatningsordningen.\nAfbalanceret fordeling af beskatningskompetencen.\nSkatteministeriet gør endvidere gældende, at opretholdelsen af kildebeskatning af udbytte fra danske selskaber til ikke-hjemmehørende investeringsinstitutter er nødvendig for at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen.\nDomstolen har i sag C-231/05, OY AA, anerkendt, at nødvendigheden af at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne kan begrunde en beskatningsordning, når denne har til formål at hindre former for adfærd, som kan gøre indgreb i en medlemsstats ret til at udøve sin beskatningskompetence med hensyn til virksomhed, der udøves på dens område.\nDomstolen udtalte i dommen, at nødvendigheden af at sikre en afbalanceret fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne anerkendes, når en ordning har til formål at hindre former for adfærd, som kan gøre indgreb i en medlemsstats ret til at udøve sin beskatningskompetence med hensyn til virksomhed, der udøves på dens område, og at det vil bringe den afbalancerede fordeling af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne i alvorlig fare, hvis selskaberne gives mulighed for at vælge, om der skal tages hensyn til deres underskud i deres etableringsmedlemsstat eller i en anden medlemsstat (præmis 54 og 55).\nHvis ikke hjemmehørende investeringsinstitutter fritages for kildeskat på udbytte fra danske selskaber, vil det indebære, at Danmark som kildeland mister sin beskatningsret til fordel for den medlemsstat, hvor investor har hjemsted. Valget af beskatningsmedlemsstaten vil med andre ord tilkomme investor, idet udenlandske investorer helt ville kunne undgå dansk kildeskat, hvis blot udbyttet kanaliseres via et ikke-hjemmehørende investeringsinstitut, der har valgt og opfylder betingelserne for, at instituttets indkomst skal beskattes hos deltagerne efter reglerne for udloddende investeringsforeninger.\nEn sådan retstilstand vil bringe selve systemet med fordelingen af beskatningskompetencen mellem medlemsstaterne i fare.\nUdenlandske investorer er begrænset skattepligtige af den minimumsudlodning, der løbende opgøres af danske udloddende investeringsforeninger, mens udenlandske investorers afkast fra tilsvarende udenlandske foreninger ikke er omfattet af dansk beskatning, heller ikke hvis dette afkast hidrører fra foreningens investering i danske aktier.\nEn ophævelse af kildeskatten i forhold til de "udloddende" investeringsforeninger, ville således indebære, at Danmark de facto opgiver beskatningsretten til udbytte fra danske selskaber i forhold til udenlandske investorer, blot udbyttet kanaliseres via en sådan forening.\nSkatteministeriet gør gældende, at de danske regler der indebærer, at danske investorer, der investerer i danske aktier via en udenlandsk investeringsforening, bliver beskattet dels på foreningsniveau, dels på medlemsniveau af udbytte fra danske aktier, mens en tilsvarende investering via en dansk investeringsforening alene udløser beskatning af udbyttet på investorniveau ikke går videre, end formålet tilsiger, nemlig at sikre dansk beskatning af udbytte fra danske selskaber samt indeholdelse af udbytteskat.\nBeskatningen af de danske investorer må ses i sammenhæng med det samlede regelsæt og i lyset af det formål, reglerne skal varetage.\nDet vil således ikke uden videre være muligt at differentiere kildebeskatningen af udenlandske investeringsforeninger afhængig af, om foreningen har danske investorer, der tillige bliver beskattet i Danmark på investorniveau, allerede fordi medlemmernes skattemæssige forhold ikke umiddelbart er hverken foreningen eller de danske myndigheder bekendt. En lempelse af udbyttebeskatningen kan derfor ikke "målrettes" de danske investorer.\nDet er endvidere afgørende, at danske investorer ikke kan omgå reglerne om indeholdelse af udbytteskat ved at investere via en udenlandsk investeringsforening. En ligestilling af danske foreninger og udenlandske foreninger, i det omfang også udenlandske investeringsforeninger skulle gives adgang til at opnå fritagelse for kildeskat på udbytte for danske selskaber, forudsætter derfor, at den udenlandske forening, ligesom danske foreninger, løbende foretager en opgørelse af en minimumsudlodning, der udløser løbende beskatning af udbytter mv. hos medlemmerne af foreningen, samt indeholder kildeskat i forbindelse med udlodning til medlemmerne.”\n7. ØSTRE LANDSRETS BEMÆRKNINGER\nØstre Landsret finder, at afgørelsen af denne sag afhænger af en fortolkning af EU-retten, herunder navnlig artikel 56 TEF (artikel 63 TEUF) om kapitalens frie bevægelighed og artikel 49 TEF (artikel 56 TEUF) om den frie udveksling af tjenesteydelser, og at det i den forbindelse er nødvendigt at forelægge et præjudicielt spørgsmål for EU-Domstolen.\nØstre Landsret anmoder EU-Domstolen om at besvare følgende spørgsmål:\n”Udgør en beskatningsordning, som den af hovedsagerne omhandlede, der indebærer, at udenlandske investeringsinstitutter omfattet af Rådets direktiv 85/611/EØS (UCITSdirektivet) kildebeskattes af udbytter fra danske selskaber, en tilsidesættelse af artikel 56 TEF (artikel 63 TEUF) om kapitalens frie bevægelighed eller artikel 49 TEF (artikel 56 TEUF) om den frie udveksling af tjenesteydelser, hvis tilsvarende danske investeringsinstitutter kan opnå fritagelse for kildeskatten, enten fordi de faktisk udlodder en minimumsudlodning mod indeholdelse af kildeskat til deres medlemmer, eller teknisk skal opgøre en minimumsudlodning, hvoraf der skal indeholdes kildeskat i forhold til institutternes medlemmer?”


Danske 'Prudently' sejrer og casher 182.000 kroner - Acemag\nAcemag\t 23. januar 2020\nDen danske spiller 'Prudently' er kommet godt fra start i år, hvor det er blevet til flere gode resultater. I går var han igen på onlinefilten på PokerStars, hvor det blev til et skud i $215 Battle Royale - sammen med de øvrige 771 deltagere fik den samlede præmiesum op på $154.000\n'Prudently' fandt vejen til finalebordet, og med tre spillere tilbage var den skrappe dansker oppe mod to brasilianere. De fik begge en kold dansk skulder, og dermed cashede 'Prudently' $13.116 for sejren samt $13.877 i Bounty, omkring 182.000 gode skattefrie danske kroner.\nDet blev også til en dansk sejr i Bounty Builder $16.50. I et felt på 2.750 gik 'jaaaaaaab' hele vejen til toppen og nappede førstepræmien på $2.531 plus $1.636 i Bounty.\nEn tredje dansk sejer blev hevet hjem i Omania $4.40 PLO. Ud af de 314 deltagere med 125 re-entries vandt hyggespilleren 'hygshygs' og cashede førstepræmien på $288.


Fri leg med de farverige kager i kop | stiften.dk\nFri leg med de farverige kager i kop\nCupcakefabrikken, hvor den århusianske iværksætter Julia Lillienthal Kehlet tager i mod en gruppe af kvinder, der er på polterabend ogh som skal lære at lave cupcakes.\nCupcakefabrikken i Chr. Wærumsgade giver århusianerne mulighed for at kaste sig ud i eventyret af smagfulde og farverige kager - og selv lave lækkerierne.\n27 jul. 2011 kl. 07:48\nTi kvinder med hver deres kagerulle. Enhver mands mareridt. Men duften af hjemmebag afslører, det der ikke er fare på færde. Tværtimod.\nEn venindegruppe på ti er så småt ved at indfinde sig i de lyse lokaler på Chr. Wærumsgade i Aarhus. Cupcakefabrikken er åben - og lige om lidt er der fri leg.\nPå det lange bord i midten af lokalet er der linet op med alt, hvad der skal til for at lave de farverige kager, hvor kun fantasien sætter grænser. Grøn, gul, lyserød, blå. Blomster, hjerter, stjerner. Mulighederne er uendelige.\nJulia Lillienthal Kehlet styrer tropperne. Iført et prikket forklædet og med sine markante briller minder hun mest om en husmor fra 1960érne. Og det er ikke tilfældigt, for Julia er kendt for sin kreative blog, der bærer navnet The Vintage Hausfra. Og netop her startede kagedrømmen. Flere og flere fulgte trofast med, når Julie via sin blog delte sine oplevelser og erfaringer med bageriet, og en dag valgte hun så at lave en helt særskilt blog kun med fokus på cupcakes. Og det var starten på Cupcakefabrikken, der nu er åbnet i Aarhus.\nDer er cupcakes i luften. Det flyver med - for flertallet - helt og aldeles ukendte begreber. Frosting, tyller, plungers, duster og sprinkles. Men det hele giver mening, når Julia svinger den lille, hjemmelavede duster, der er fyldt med maizenamel, som skal sikre, at det spiselige modelervoks ikke klistrer. Springles er egentlig bare et fint ord for avanceret krymmel og frosting er den cremede glasur, der smyger sig på toppen af kagerne og giver dem et eksklusivt look. Det er jo egentlig såre simpelt, men alligevel er der lang vej til bradepanden med drømmekagen.\nFor Julia Lillienthal Kehlet er åbningen af Cupcakefabrikken et skridt tilbage i den selvstændige arena. Hun er uddannet møsterkonstruktør og har været selvstændig tøjdesigner med butik i Malmø. Siden da har hun udvidet sin og kærestens familie med den nu 15 måneder gamle søn Otto, til efteråret barsler hun med en bog om cupcakes og nu altså også den lille ny - Cupcakefabrikken.\nOg det er helt bevidst valg, at der er tale om et sted, hvor Julia kan lære fra sig og dele sin passion med århusianerne og ikke en cafe, som vi kender det fra eksempelvis Agnes' Cupcakes i København.\n»Det at lave cupcakes skal ikke være samlebåndsarbejde. For mig er det vigtigt, at det stadigvæk er på et plan, hvor jeg synes, at det er sjovt,« forklarer Julia ærligt.\n»Nu skal I bare kaste jer ud i det. Det er bare at lege med det,« lyder det fra Julia henvendt til de ti kvinder rundt om det store bord. Så det gør de med grin og masser af spørgsmål som resultat.\n»Smager det af noget?«, »Hvor køber du det henne?« og »Er det muligt at få opskrifter?«\nOg hvor dagens workshop-deltagere med garanti glæder sig til at sætte tænderne i resultaterne, så er Julia Lillienthal Kehlet mæt af cupcakes.\n»Jeg har fået nok, og det samme har min kæreste,« griner hun.\nDanskerne har ikke fået nok. Cupcaken vinder mere og mere frem - og med et besøg i Cupcakefabrikken kan århusianerne nu også være med epap27072011


Når vores teams er ansvarlige for DevOps-praksis, er vi ofte nødt til at overvåge builds og andre automatiserede job.\nI denne vejledning ser vi, hvordan vi konfigurerer to populære platforme, Jenkins og Slack, til at arbejde sammen og fortælle os, hvad der sker, mens vores CI / CD-rørledninger kører.\n2. Opsætning af Slack\nLad os starte med at konfigurere Slack, så Jenkins kan sende beskeder til det. At gøre dette, vi opretter en brugerdefineret Slack-app, som kræver en administratorkonto.\nI Slack opretter vi en applikation og genererer et OAuth-token:\nLog ind på det ønskede arbejdsområde\nKlik på Begynd at bygge knap\nNavngiv ansøgningen Jenkins og klik Opret app\nKlik på OAuth & Tilladelser\nI Bot-tokenomfang sektion, tilføj chat: skriv rækkevidde\nKlik på Installer app til arbejdsområde knap\nKlik på Acceptere knap\nNår dette er gjort, ser vi en oversigtsskærm:\nNu skal vi tage OAuth-token til efterretning - vi har brug for det senere, når vi konfigurerer Jenkins. Vi bør behandle disse som følsomme legitimationsoplysninger og hold dem i sikkerhed ..\nFor at afslutte Slack-opsætningen skal vi invitere den nye Jenkins-bruger til de kanaler, vi ønsker, den skal bruge. En nem måde at gøre dette på er at nævne den nye bruger med @ karakter inde i hver kanal.\n3. Opsætning af Jenkins\nFor at oprette Jenkins, vi har brug for en administratorkonto.\nLad os først starte med at logge ind på Jenkins og navigere til Administrer Jenkins >Plugin Manager.\nDerefter på Ledig fanen, vi søger efter Slap:\nLad os markere afkrydsningsfeltet for Slap meddelelse og klik Installer uden genstart.\nNu skal vi konfigurere nye legitimationsoplysninger. Lad os navigere til Jenkins> Legitimationsoplysninger> System> Globale legitimationsoplysninger og tilføj en ny Hemmelig tekst legitimationsoplysninger:\nVi sætter OAuth-token fra Slack i Hemmelighed Mark. Vi skal også give disse legitimationsoplysninger et meningsfuldt id og en beskrivelse, der hjælper os med let at identificere dem senere. Jenkins-legitimationsbutikken er et sikkert sted at beholde dette token.\nNår vi gemmer legitimationsoplysningerne, er der en yderligere global konfiguration, der skal indstilles. Under Jenkins> Administrer Jenkins> Konfigurer system, skal vi kontrollere Brugerdefineret slap app bot-bruger afkrydsningsfelt under Slap afsnit:\nNu hvor vi har afsluttet Jenkins-opsætningen, lad os se på, hvordan man konfigurerer Jenkins-job og rørledninger til at sende Slack-meddelelser.\n4. Konfiguration af et traditionelt Jenkins-job\nTraditionelle Jenkins-job udfører normalt en eller flere handlinger for at nå deres mål. Disse konfigureres via Jenkins-brugergrænsefladen.\nFor at integrere et traditionelt job med Slack, vi bruger en post-build-handling.\nLad os vælge ethvert job eller oprette et nyt. Når vi falder ned Tilføj handling efter byggeriet menu finder vi Slakke meddelelser:\nNår det er valgt, er der mange tilgængelige input til handlingen Slack Notification. Generelt er de fleste standardværdier tilstrækkelige. Der er dog et par nødvendige oplysninger:\nHvilke byggefaser der skal sendes beskeder til (start, succes, fiasko osv.)\nNavnet på de legitimationsoplysninger, der skal bruges - dem, vi tidligere har tilføjet\nSlack-kanalnavnet eller medlems-id, som meddelelser skal sendes til\nVi kan også specificere yderligere felter, hvis det ønskes, såsom forpligtelsesinformation, der bruges til Jenkins-jobbet, brugerdefinerede meddelelser, brugerdefinerede bot-ikoner og mere:\nNår vi konfigurerer ting via brugergrænsefladen, kan vi bruge Test forbindelse knap for at sikre, at Jenkins kan nå Slack. Hvis det lykkes, ser vi en testmeddelelse i Slack-kanalen fra Jenkins-brugeren:\nHvis meddelelsen ikke vises, er Jenkins-logfiler nyttige til fejlfinding. Generelt skal vi dobbelttjek, at post-build-handlingen har alle nødvendige felter, at OAuth-tokenet blev kopieret korrekt, og at tokenet blev tildelt de rette omfang, da vi konfigurerede Slack.\n5. Konfiguration af en Jenkins-rørledning\nJenkins-rørledninger adskiller sig fra traditionelle job. De bruger et enkelt Groovy-script opdelt i faser for at definere en build. De har heller ikke post-build-handlinger, så vi bruger selve pipeline-scriptet til at sende Slack-meddelelser.\nFølgende uddrag sender en besked til Slack fra en Jenkins-pipeline:\nslackSend botUser: true, channel: 'builds', farve: '# 00ff00', meddelelse: 'Test Jekins with Slack', tokenCredentialId: 'slack-token'\nLigesom med den traditionelle Jenkins-jobopsætning skal vi stadig angive et kanalnavn og navnet på den legitimationsoplysninger, der skal bruges.\nVia en Jenkins-pipeline kan vi også bruge en række ekstra Slack-funktioner, såsom filupload, meddelelsestråde og mere.\nEn ulempe ved at bruge Jenkins-rørledninger er, at der ikke er nogen testknap. For at teste integrationen med Slack er vi nødt til at udføre hele pipelinen.\nNår vi først konfigurerer tingene, kan vi oprette en ny pipeline, der kun indeholder Slack-kommandoen, mens vi får tingene til at fungere.\n6. Yderligere overvejelser\nNu hvor vi har Jenkins og Slack forbundet, er der nogle yderligere overvejelser.\nFor det første, en enkelt Jenkins-instans kan kommunikere med flere Slack-arbejdsområder. Alt, hvad vi skal gøre er at oprette en brugerdefineret applikation og generere et nyt token til hvert arbejdsområde. Så længe hvert token er gemt som sin egen legitimationsoplysninger i Jenkins, kan forskellige job sende til forskellige arbejdsområder.\nI samme retning, et andet Jenkins-job kan sende til forskellige Slack-kanaler. Dette er en indstilling pr. Job i handlinger efter byggeriet konfigurerer vi. For eksempel kan job, der er relateret til softwarebygninger, blive sendt til en kanal, der kun er til udvikling. Og job relateret til test eller produktion kan gå til deres egne dedikerede kanaler.\nEndelig, mens vi har kigget på et af de mere populære Slack-plugins til Jenkins, som giver finkornet kontrol over, hvad der skal sendes, er der en række andre plugins, der tjener forskellige formål. For eksempel, hvis vi vil hver Jenkins job med at sende den samme besked, der er en Global Slack Notifier plugin, der måske er bedre egnet til dette.\nI denne artikel har vi set, hvordan man integrerer Jenkins og Slack for at få feedback på vores CI / CD-rørledninger.\nVed hjælp af et Jenkins-plugin sammen med en brugerdefineret Slack-applikation kunne vi sende meddelelser fra Jenkins til Slack. Dette gør det muligt for hold at bemærke status for Jenkins-job og løse problemer hurtigere.


YuvPlayer er filendelser - FileDesc.com\nHjem » YuvPlayer filer\nPå denne side kan du finde en liste over filendelser forbundet med YuvPlayer ansøgning.\nDer er i øjeblikket 1 filendelse(r) i forbindelse med YuvPlayer ansøgning i vores database.\nYuvPlayer er i stand til at åbne de filtyper, der er anført nedenfor. Konvertering mellem filtyper nedenstående er også muligt ved hjælp af YuvPlayer. Du kan finde mere information om det i ansøgningen manual.\nDu kan finde systemkravene til YuvPlayer ansøgning om programmets hjemmeside og programmets manual. Hvis du ikke er sikker på, at dit system opfylder disse krav, så konsultere hjælp fra en professionel!\n« Yutori 7


Slagtilfælde - er en af de mest alvorlige og farlige sygdomme, som ofte opstår i mennesker uventet.\nOvertrædelser kan forekomme i blot et par minutter, og den mand, der for fem minutter siden var sund mister bevidstheden og er i hvile. I denne sygdom blodcirkulationen i hjernen, og ofte sker det hos ældre mennesker.\nfor at slagtilfælde behandling skal være effektiv, skal det først og fremmest udtømmende. Ikke altid i kampen med sygdommen er effektive dyre medicin, mange mennesker formår at forbedre deres helbred og brug af traditionelle medicin metoder. Desuden er disse metoder er mindre skadelige for mennesker.\nMen det er værd at bemærke, at inden der gribes til traditionel medicin, er det nødvendigt at konsultere en læge og finde ud af, om der ikke er nogen kontraindikationer for brugen af et værktøj.\nBehandling slagtilfælde græs salvie\nBroth baseret på andre urter\nHonning og mælk - uadskillelige par\nCitrus - takts, nummer et fjende\nEgenskaberernæring og kost\nbedste mad i slagtilfælde\nFitotrapiya havde tid til at bevise sig selv som en effektiv behandling mod mange lidelser, herunder dens anvendelse til behandling af slagtilfælde.\nUrtete kan bruges ikke kun til at behandle sygdommen, men også for dens forebyggelse. Det er værd at bemærke, at urter kvaksalver healere og tildelt en masse, nedenfor vil blive præsenteret for de mest almindelige opskrifter baseret på dem. Behandling af slagtilfælde\nsalvie vil gendanne det, du har brug for at drikke en tinktur baseret på salvie. Det er nødvendigt at forberede en stærk urte infusion, orlov til en time indgyde drink og tage det mindst tre gange om dagen i et par slurke.\nat forbedre human patient kan fremstilles på grundlag af en salvie bad.\nDu har brug for tre kopper tørt græs hæld 2 liter kogende vand.\nSå har du brug for at insistere bouillon i en time og hældes i et varmt bad.\nCelandine Celandine at hjælpe\nogså effektiv for mennesker, der har lidt et slagtilfælde. Selv om det er en giftig urt, det er effektivt for mange lidelser. Forbered bouillon på grundlag af denne plante er meget enkel:\ni et glas kogt vand tilsættes 1 spsk.skeen græs;\ninsistere bouillon i et par timer;\ntaget tre gange om dagen, først i 1 time.skeen gradvist øge dosis til 2 spsk.skefulde ad gangen.\nBroth baseret på andre\nurter For at forbedre patientens tilstand efter et slagtilfælde kan forberede et afkog fra følgende urter:\nTil en blanding af urter, du ønsker at tilføje agermåne apotek og valnød. Alle krydderurter bør tages ligeligt. Medicinen skal koges, afkøles og tage så rettet tre gange om dagen i 1/3 kop.\nFor at normalisere funktion af hjertet nødt til at tage tinktur zheltushnik grå.På teskefuld tinktur skal du bruge ½ kop kogende vand. Når bouillonen er afkølet, kan det tages tre gange om dagen i en teske.\nHvis en syg person lammet lemmer, vil han hjælpe salven udarbejdet i hjemmet. Det betyder, at du har brug for at blive gnides ind i benet to gange om dagen, og forberede det simpelthen.\nTil forberedelsen skal du have et løvblad og en fyrretræ.Disse ingredienser skal formales til et pulver. De skal blandes i et forhold på 6: 1.For at måle, skal du tage 1 tsk. Til denne blanding tilsættes 6 spsk.skeer af smør.\nÆteriske olier har en positiv effekt på personen og kroppen som helhed. Det er bedst at tage et bad med tilsætning af olier. En effektiv opskrift er som følger:\nblandet glas mælk med et par dråber æteriske olier( anbefalet take-ylang ylang olie 2 dråber og olie-melissovoe 3kapli);\nringe et bad med en temperatur på 35-37 grader;\ntager et bad ikke mere end 25 minutter;\nforløb af denne behandling består af 10 procedurer.\nHonning og mælk er et uadskilleligt par\nDer findes andre metoder til behandling af slagtilfælde. Et sådant produkt som honning har vist sig som et effektivt produkt. Opskriften til forberedelsen af lægemidlet er ekstremt enkel.\nBland et glas limehunne, 5 ml pebermyntefusion og 60 ml af en svampeinfusion. Alle komponenter er godt blandede og kan tages.\nFor at forhindre udviklingen af slagtilfælde er nødvendig før sengetid drikke et glas mælk med tilsætning af tinktur af baldrian. Det anbefales også, at syge mennesker tager tomatjuice sammen med citronsaft.\nCitrus - slagtilfælde, nummer et fjende\nCitrus - en frugt, der kan bruges til hurtigt at bringe patienten tilbage til normal. Den mest effektive frugt kan kaldes citron.\nFor at bringe tilstanden af den syge tilbage til det normale, skal du gøre følgende medicin, som er særligt effektiv efter iskæmisk slagtilfælde, fordi skibene renser:\ntwist i en kødhakkemaskine kilo citroner;\ntilsættes vægten af et kilo sukker;\nplacer produktet i køleskabet.\nHver dag skal denne medicin tages af en teskefuld, helst om morgenen. For større effekt anbefales det at spise en hvidløgskage ud over denne blanding.\nTak citron, kan fremstilles og andre midler til at forbedre tilstanden af patienten:\n½ citronskal, fjerne knogler;\nskære frugten i små skiver;\nbland citronen med nåletæthed;\ngiver drikken et par timer;\ndrikker for ½ kop 2 gange om dagen i en halv time før måltider.\nFor at behandle et slagtilfælde kan du bruge forskellige kegler som fyr og gran. For at forberede tinktur af grankogler skal bruge følgende opskrift:\nindsamle banker afsløres kegler;\nhæld dem med vodka til halsbeholderne;\nfjerner lægemidlet for at insistere på et mørkt sted i 2 uger;\nefter denne tid tinktur stamme gennem en tæt gasbind.\nFærdig tinktur vil have en rødbrunfarve. Tage en drink skal være 1 tsk 2-3 gange om dagen. Men hvis der ikke er nogen pinjekegler til rådighed, så vil keglerne være effektive. Opskriftstinkturen fremstilles meget simpelt:\nskær granens kegler i to dele;\nfyld dem med ½ 3 liter dåser;\nhæld keglerne med koldt kogt vand;\nforlader for at infuse bouillon i 10 dage;\nefter denne tid dræner tinkturen;\nkegler igen oversvømmelse med vand;\nHver dag skal du tage det færdige produkt og ikke overskride volumenet på 30 ml. Klar tinktur smager godt, og det er lige så nyttigt.\nWizards skelner mellem følgende metoder for traditionel medicin, der er effektive til behandling af slagtilfælde:\nBehandling af med citrusfrugter .Disse frugter og især citron er i stand til at styrke immuniteten, forbedre blodcirkulationen og bruges som en naturlig antioxidant.\nMalurt eller celandine sammen med honning kan forbedre mental udvikling og rolige nervesystemet hos en person.\nSalve, fremstillet på basis af løvblad , er effektiv til behandling og .\nAnvendelse af opskrifter baseret på pinjekegler .\nAnvendelse af urteinfusioner og afkogninger af .\nkvaksalver healere og fremhævede et par behandlinger, der er blevet anvendt bedsteforældre mange år siden. Men mange mennesker har glemt dem i dag, selv om disse metoder ikke er så effektiv til behandling og bedring efter slagtilfælde i hjemmet:\ntillægger den modsatte side, det berørte halvkugle ispose;\nat gennembore åren i albueområdet på begge hænder og frigive det mørke blod indtil da, indtil blodet i en lys nuance kommer frem;\nanvendelse i henhold til kunst.en ske med kelp efter at have spist, skyllet ned med vand;\nsætter et akvarium hjemme, da vandindbyggere og alger beroliger en person og forbedrer blodcirkulationen;\ner mere tilbøjelig til at se på blå, grøn og blå farver.\nFor at forhindre et slagtilfælde skal du hele tiden have armbånd på armen. Du kan også bære diamanter. Som eksperter anbefaler, kan du på dagen dekorere med sådanne sten: beryl, turkis, variscite, diotope.\nFeatures ernæring og kost\nfor hurtigt at forbedre den menneskelige tilstand af patienten er nødvendigt at revidere sin mad og gøre en kost.\nErnæring og tørrede frugter skal være i en persons kost, som hjælper med at genoprette hurtigere. Disse produkter indeholder en masse calcium og vitaminer. De kan indtages med mælk.\nTil maden var sunde og havde ingen effekt på den menneskelige tilstand det skal være fedtfri, og den har brug for at lære at koge det.\nGenerelle principper Under forberedelsen af en person menu, slagtilfælde, nødt til at overholde følgende principper:\ntilberede mad kun vegetabilsk, raps, oliven eller sojaolie;\nom dagen spiser ikke mere end 120 gr.magert olie;\ni en uge at spise ikke mere end tre kogte æg, og også for at begrænse sig er det nødvendigt og i mejeriprodukter;\ni en syges kost mindst to gange om ugen skal være fisk og skaldyr;\nen dag at spise mindst 400 gram.grøntsager og frugter;\nbagning er ikke værd at tage, det anbefales at spise sort brød;\ngiver op kaffe\ndrikker mindst to liter renset vand om dagen\n, når du koger kød, skal du fjerne det øvre fedtlag fra det.\nBedste mad til slagtilfælde\nI kosten af en person, der har lidt slagtilfælde, skal der nødvendigvis være frugt og grøntsager. Præference bør gives til dem, hvor der er fibre og folsyre.\nHvis patienten har et sukkerniveau inden for normen, kan du spise en banan. Denne frugt indeholder en masse kalium, og med regelmæssig brug reduceres risikoen for et andet slagtilfælde med 25%.For at genoprette kroppen er nyttigt blåbær, som indeholder mange antioxidanter.\nKartofler og kød er kun nyttige til mennesker i bagt eller stuvet. Men daglig brug af disse produkter anbefales ikke, det vil være nok 2-3 gange om ugen. Til sundhed er bælgfrugter nyttige, med en masse folinsyre. Ved regelmæssigt at spise mad med dette mikroelement, kan du reducere risikoen for slagtilfælde med 20%.\nnødvendigt at spise fødevarer rige på vitamin A, E og C. Til listen over tilladte fødevarer bør behandles i et slag:\nDet skal bemærkes, at listen over forbudte produkter efter et slagtilfælde er meget større end listen over tilladte produkter. For fødevarer, der ikke anbefales til brug efter slagtilfælde, gælder følgende:\nværd at bemærke, at regelmæssig brug af fed mad risiko for en anden angreb stiger til 30%, alle fejl af kolesterol, som er indeholdt i disse produkter.\nSom anbefalet af mange læger, efter et slagtilfælde, kan du drikke naturlig rødvin i en minimal mængde.\ndosis bør kontrolleres med din læge, hvis du er overfølsom læge kan forbyde optagelse af spiritus.\nKorrekt ernæring er det første skridt i retning af genopretning. Du skal også opgive dårlige vaner, for ikke at forværre dit helbred.\nbetingelser For så hurtigt som muligt efter et slagtilfælde bør udføres øvelser og massage ved hjælp af salver at komme sig, kogt hjemme.\nTil behandling kan du bruge hydrogenperoxid, som er fuldstændig harmløst for mennesker, som læger siger.\nLæger ikke godkende af intravenøs administration af lægemidlet, selv om denne metode i praksis viser sig at være effektive, og på grund af hans adfærd kan undgås alvorlige konsekvenser. Også\nhydrogenperoxid kan skylle mundhulen, sprede den ligeligt med vand. Denne procedure kan følges efter hvert måltid i 1 minut.\nBehandling og rehabilitering efter hjerteblødning i hjemmet af folkemæssige retsmidler, som praksis viser, er effektiv og effektiv. Men selvmedicinske læger anbefaler ikke, før du bruger en metode, skal du konsultere en specialist.\nÅrsager og første symptomer på et mikroslag - hvad er tegnene hos kvinder og mænd\nEnhver, der læser denne artikel kunne bære mindre slagtilfælde på et tidspunkt i livet uden at vide det. Dette problem er kendetegnet ved, at...\nStroke hos børn: årsager, et barn, en teenager, er, om de tegn, måske symptomer\nSlagtilfælde hos børn - et sjældent fænomen. Oftest opstår i mennesker ældre end 50 år. Denne patologi er en akut cerebral iskæmi som følge af kred...\nPleje af patienter efter slagtilfælde: derhjemme, hvordan man passer, sengeliggende, lammet\nSlagtilfælde ofte forårsager handicap af patienten. Konsekvensen af sygdommen kan blive delvis lammelse, hvor en person mister evnen til at selvb...


MIN SCLEROSE – Ingi Holm | Scleroseforeningen\nMIN SCLEROSE – Ingi Holm\n49-årige Ingi Holm blev diagnosticeret med sclerose i januar 2009, men ifølge ham har sygdommen højst sandsynligt allerede vist sig med første attak i 1986. Til daglig bor han i Fløng Hedehusene med sin kone og deres to døtre på 7 og 18 år. Han har ikke taget medicin i seks år og har været attakfri i de sidste 10 år.\nHvordan mærker du sclerose i hverdagen?\nPå en dårlig dag går jeg som Klokkeren fra Notre Dame og har kæmpe balanceproblemer. På en god dag kan jeg finde på at cykle 27 km ind til København på min ladcykel. Så forskellen mellem dagene er stor. Men jeg træner meget i fitnesscenter, så jeg er i bedst mulig form – jeg kalder det ’at putte sclerosen på hold kæft’.\nJeg er glad for, at...\njeg ikke fik diagnosen dengang i 1986. Jeg ville sikkert ikke har haft så godt et liv, som jeg nu har haft. Jeg havde måske fravalgt at gøre nogle af de ting, som jeg har prøvet, og jeg havde måske ikke fået kone og børn. På måde føler jeg mig heldig.\narbejdet i verdens sjoveste job som kort-og landmålingstekniker i et landinspektørfirma. Dengang jeg var på job hos landinspektøren, kom jeg rundt i hele landet.\nden har så mange ansigter. Folk ser mig ikke på en dårlig dag, for så er jeg ikke meget ude blandt andre. Og de dage, hvor jeg er på toppen, ser folk en fyr, som ikke ligner, han fejler noget. Men de ser ikke smerterne.\nkost, træning og D-vitamin. Det har virkelig gjort en stor forskel for mig.\nmin dejlige kone og vores to piger, som vi har sammen.


The princess wishlist: Stig P fylder 40 år\n40 år med Stig P\nFor 40 år siden fik Stig P den gode ide, at han ville sælge sine store læderrejsetasker, de flotte brikse med læderhynder, skindbukser og jakker mm. i Kronprinsensgade.\nDengang var Kronprinsensgade en noget anden gade end nu. Der hvor vi ligger, havde Alt for Damerne til huse - ikke bladet, men en forretning, der solgte sytilbehør. I Seven Eleven var der Schous Sæbehus, i Sommersko var der en kontormøbelforretning, i Paris Texas var Stellings farvehandel, i Flying A var der en antikvar, i Bruuns Bazar en forretning, der solgte kontorartikler, og hos Brint Sko huserede Mende - en noget mere gammeldags udgave af Matas. Her kunne alt købes i løs vægt, både te og krudt. Hos Ilse Jacobsen solgte Carlo, der have en livvidde på 220 cm., smørrebrød osv. - men der var ingen tøjbutikker overhovedet.\nSom tiden er gået, har gaden forandret sig og vores forretning med. Vi er der stadig, og det er vi rigtig glade for.\nVi vil gerne invitere gamle og nye kunder ind i forretningen torsdag aften, den 19. november fra 18.30 - 21.30 til et glas og et rigtig godt tilbud, nemlig minus 20 % på alle varer - men KUN denne aften.


Dyrefigurer - Havet - Inkl. Haj, Blæksprutte, Søløve Og Spækhugger - 14 Dele → Køb billigt her - Gucca.dk\nDet smukke, mystiske hav har altid vækket børns såvel som voksnes interesse. Med dette flotte legesæt får du hele 14 vilde dyr fra havet, der alle har autentisk udseende, og helt sikkert vil... Læs mere.\nMed dette flotte legesæt får du hele 14 vilde dyr fra havet, der alle har autentisk udseende, og helt sikkert vil give mulighed for fantasifuld leg såvel som reel læring om dyrene.\nOnline handel skal være helt sikker for vores brugere. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca.dk, bruger vi selvfølgelig kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Køb og betaling er derfor 100% sikkert.\nLige meget hvilke produkter du køber hos os, har vi altid 30 dages returret. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, så send blot din vare retur til os, og du vil få dine penge tilbage. Før du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, at tage kontakt til os først.\nFor Gucca er det essentielt, at du modtager din vare så sikkert og hurtigt som muligt. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, hvis den er på lager. På vores shop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi har det på lager. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, så anbefaler vi, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nHos Gucca er der mange forskellige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer dig bedst. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, uanset hvilken betalingsmulighed du ender med at benytte. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at betalingskort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi afsender varen, at pengene hæves fra din bankkonto.\nSkulle der opstå problemer eller spørgsmål undervejs, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne på hverdage imellem klokken 10-15, og vi er klar på e-mail eller ved telefonen til at yde dig kompetent assistance i godt humør og med et smil på læben.\nNår du køber hos Gucca.dk, har du altid mulighed for at tracke ordren. Du kan tilgå din egen ordreside, så snart købet er færdiggjort. På din ordreside vil du kunne følge med i, hvornår vi afsender din pakke. I det øjeblik varen er på vej, får du information herom via e-mail.\nFigurer, Figur, Legetøj, Dyrefigurer, Legetøj\nDin anmeldelse af Dyrefigurer - Havet - Inkl. Haj, Blæksprutte, Søløve Og Spækhugger - 14 Dele\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_figurer path__forside path__legetøj path__figurer path__dyr path__figurer path__dyr path__bigbuyfun path__dyrefigurerhavetinkl.haj,blæksprutte,søløveogspækhugger14dele


Selvom vi lige nu befinder os i en tid, hvor jobs, dagtilbud og frivilligt arbejde mange steder er sat på standby, så betyder det ikke, at vi ikke kan have sjov og meningsfuld beskæftigelse i hverdagen! Derfor har Aalborg AKTIV og Aalborg FRI-TID lavet et fotoløb til ungetilbuddet Sofiebo, da de unge mennesker, der bor der, gerne ville have inspiration til nye tiltag.\nLad dig endelig inspirere af fotoløbet. Du er også meget velkommen til at bruge det, præcis som det er. Vi står også gerne til rådighed, hvis du ønsker et lignende løb i jeres lokalområde. Så skal du blot kontakte os på:\nTelefon: 9931 5374\nPsst... Vi har også lavet et fotoløb til KaffeFair! Så hvis du gerne vil prøver kræfter med et løb i Hammer Bakker, så er du mere end velkommen til at låne det! KaffeFairs poster finder du nederst på siden.\nVi har lavet to varianter af fotoløbet. Til begge løb skal holdene tage fotos af de forskellige poster. Løbet er til fri fortolkning, så det kan tilpasses forskellige målgrupper.\nVIGTIG: Alle anbefalinger om afstand, håndsprit, highfives med mere skal naturligvis også overholde, når holdene deltager i fotoløbet. Alle anbefalinger kan findes på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.\nSofiebos fotoløb i gåder:\nDette løb kræver samarbejde, kreativitet og et skarpt hoved. Alle opgaver kan løses tæt på Sofiebo, og opgaverne kan fortolkes på forskellige måder. Mange opgaver er formuleret åbent eller som små gåder, og der er hermed ikke kun ét korrekt svar.\nTag et billede af:\nNoget der er højere end Sofiebo.\nNoget der bevæger sig.\nNoget der har samme farve, som når I blander rød og gul maling.\nNoget der har samme farve, som når I blander blå og gul maling.\nNoget der er trekantet.\nNoget der er i luften.\nNoget på hjul.\nNoget I ikke ved, hvad er.\nNoget der er let at komme ind i og svær at komme ud af.\nVand i naturen.\nNoget der er lavet af metal.\nNoget der er tekst på.\nNoget der advarer mod Coronavirus.\nNoget der viser vej.\nNoget der er 30 skridt væk fra Sofiebo.\nDivider 30/3 = antal ens ting, der skal være på billedet.\nTo ting der ligner hinanden på en prik.\nNoget I forbinder med sommer.\nNoget I forbinder med ferie.\nNoget der står Aalborg på.\nNoget der sidder fast, men bevæger sig i vinden.\nNoget der har været frisk, men nu er vissent.\nNoget der dufter godt, som I ikke kan spise.\nNoget I kan gå på, som er lavet af fliser.\nNoget som vælter, hvis I ikke holder ved det.\nNoget som skinner i solen.\nEn beholder til skrald.\nNoget der giver læ.\nNoget der er rundt.\nNoget der har siddet fast, men nu er gået løs.\nSofiebos fotoløb i lokalområdet:\nDette løb kræver et godt kendskab til det lokale område. Nogle af opgaverne kan fortolkes på forskellige måder, andre lægger fast. Alle opgaverne kan løses tæt på Sofiebo. Om I tager billedet tæt på eller langt fra, det bestemmer I helt selv!\nEn BMX bane\nEt hus med mere end to etager\nVejskilt med teksten "Sorthøj"\nLøbet skal have en løbsleder, der har overblikket og ansvaret. Løbslederen orienterer om regler og indhold. Deltagerne inddeles i mindre hold på to til tre personer. Det er vigtigt, at holdet holder god afstand til hinanden. Under løbet må holdet ikke dele sig op. Alle opgaver løses ved at tage billeder af det, posten foreskriver. Ved løbets afslutning godkender løbslederen holdenes opgaver og udnævner vinderen. Vi anbefaler, at I starter og slutter løbet samlet.\nLøbet kan afvikles på forskellige metoder:\nMetode 1: Vinderen er det hold, der er færdige først\nHoldet der først når alle poster vinder. Hvis I gerne vil undgå tidsaspektet, kan alle hold, der når alle poster, kåres som vindere.\nMetode 2: Vinderen er det hold, der har flest poster (alle poster gives på forhånd)\nLøbslederen sætter en tidsbegrænsning. For holdene handler det om at nå så mange poster som muligt. Alle hold sendes afsted på samme tid. Denne metode er god, hvis der er behov for en stram styring på løbet. Dertil kræver den ekstra godt samarbejde, fordi holdet skal prioritere posterne, så de når flest på den aftalte tid.\nMetode 3: Vinderen er det hold, der har flest poster (én post gives ad gangen)\nDenne metode har en base, og på basen er løbslederen til stede. Her trækker holdene én post ad gangen. Posten skal løses, før de vender tilbage til basen for at få den næste post. På den måde kender de ikke alle poster på forhånd, og de skal kun forholde sig til én.\nVi anbefaler en tidsbegrænsning på en til to timer. Denne metode kræver stor opmærksomhed og planlægning fra løbslederen. Der vil være meget trafik i basen, og holdene vil ikke nå så mange poster som i de to andre metoder.\nKaffeKairs fotoløb i Hammer Bakker:\nEt skilt hvor der står "Brinken".\nEt skilt hvor der står "Max. 20 km/t".\nEn rød brandhane.\nEt orange skilt hvor der står "Skovhuset".\nEn grøn dør.\nEt skilt hvor der står "Hesteridning forbudt".\nEn busk med gule blomster.\nEn stander med en rute-tegning over skoven.\nEt vejskilt hvor der står "Østerbækvej".\nEn flagstang hvor der hænger et flag.\nEt sted hvor der står "Hammerbakker TV".\nEn rød bil.\nEn postkasse hvor der står tallet 8.\nEt skilt hvor der står "Hammer Bakker".\nEt skilt hvor der står "Hundeskov".\nEt bordeaux træ.