Samarbejde og samarbejdsudvalg i staten - PDF\nDownload "Samarbejde og samarbejdsudvalg i staten"\n1 Cirkulære om aftale om Samarbejde og samarbejdsudvalg i staten 2013 Cirkulære af 27. august 2013 Modst.nr J.nr\n3 Indholdsfortegnelse Cirkulære Indledning...5 Ikrafttræden...6 Aftale 1. Formål Rammerne for samarbejdsudvalgets arbejde Information og drøftelse i samarbejdsudvalget Opgaver Særlige opgaver Fastlæggelse af retningslinjer/principper Oprettelse af samarbejdsudvalg Lokale aftaler om ændret organisering af arbejdsmiljøarbejdet Tilrettelæggelse af møder Beskyttelse i forbindelse med afsked og forflyttelse Uddannelse af samarbejdsudvalgets medlemmer Rådgivning og vejledning af samarbejdsudvalg Samarbejdsnævn Uoverensstemmelse Brud på informationspligten Voldgift Værnepligtige Ikrafttræden Opsigelse\n5 Cirkulære om aftale om samarbejde og samarbejdsudvalg i staten (Til samtlige ministerier og styrelser mv.) Generelle bemærkninger 1. Aftale af 1. juni 2011 mellem Finansministeriet og Offentligt Ansattes Organisationer, CO10 - Centralorganisationen af 2010, Lærernes Centralorganisation og AC om samarbejde og samarbejdsudvalg i statens virksomheder og institutioner er ophævet og erstattet af vedlagte aftale om samarbejde og samarbejdsudvalg i staten, jf. lov nr. 409 af 26. april 2013 om forlængelse og fornyelse af kollektive overenskomster og aftaler for visse grupper af ansatte på det offentlige område, bilag 3, pkt. A, og pkt. I.1 i resultatet af forhandlingerne mellem finansministeren og Akademikerne om fornyelse af overenskomster og aftaler pr. 1. april Der er tale om en revideret udgave af samarbejdsaftalen af 1. juni Den er gjort mere operationel og brugervenlig for at fremme et konstruktivt, tillidsfuldt og dialogbaseret samarbejde mellem ledelse og medarbejdere i de lokale samarbejdsudvalg. Et sådan samarbejde er afgørende for at opnå gode statslige arbejdspladser, der har fokus på kerneopgaven og er præget af kvalitet i opgavevaretagelsen, trivsel, fornyelse og effektivitet. Aftalen skal endvidere give det bedst mulige afsæt for, at de lokale samarbejdsudvalg - med udgangspunkt i de konkrete udfordringer, behov og vilkår - beskæftiger sig med de emner, der er relevante for den enkelte arbejdsplads og dens fremtid. 3. I aftalen er følgende EU-direktiver og europæiske aftaler implementeret: a) EU-direktiv af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse b) EU-direktiv af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv c) EU-direktiv af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab d) Den europæiske aftale af 8. oktober 2004 om arbejdsrelateret stress e) Den europæiske aftale af 26. april 2007 om chikane og vold på arbejdspladsen. 5\n6 4. Ophævelsen af den tidligere aftales 7 om lokale aftaler om udvidelse af medarbejderindflydelsen (MIO) indebærer ikke nogen begrænsninger i parternes adgang til at udvikle samarbejdsformer, der er tilpasset de lokale behov. Ikrafttræden Cirkulæret har virkning fra den 1. april Samtidig ophæves Finansministeriets cirkulære nr af 7. juni 2011 om aftale om samarbejde og samarbejdsudvalg i statens virksomheder og institutioner. Finansministeriet, Moderniseringsstyrelsen Den 27. august 2013 P.M.V. E.B. Niels Bundgaard 6\n7 Aftale om samarbejde og samarbejdsudvalg i staten 1. Formål Et velfungerende og løsningsorienteret lokalt samarbejde er afgørende for at opnå gode statslige arbejdspladser, der har fokus på kerneopgaven og er præget af kvalitet i opgavevaretagelsen, trivsel, fornyelse og effektivitet. Et godt lokalt samarbejde er et dialogforum, hvor beslutninger og nye ideer kan drøftes og udvikles mellem ledelse og medarbejdere. Ledelsen har ansvaret for, at arbejdspladsen udvikler sig og lever op til omgivelsernes krav og forventninger. Ledelse og medarbejdere skal i samarbejde føre arbejdspladsens strategi og mål ud i livet. Formålet med samarbejdsaftalen er at fremme et konstruktivt lokalt samarbejde baseret på tillid og dialog. Aftalen fastlægger rammer for samarbejdet mellem ledelse og medarbejdere med henblik på at involvere medarbejderne i arbejdet med arbejdspladsens mål og strategi. Aftalen skal skabe det bedst mulige afsæt for, at samarbejdsudvalget med udgangspunkt i de konkrete udfordringer, behov og vilkår beskæftiger sig med det, der er relevant for den enkelte arbejdsplads og dens fremtid. Et tillidsfuldt samarbejde mellem ledelse og medarbejderrepræsentanter forudsætter, at de varetager deres funktion i gensidig respekt for hinandens roller og holder hinanden orienteret om væsentlige forhold af betydning for arbejdspladsen for at bidrage positivt til arbejdspladsens udvikling. 2. Rammerne for samarbejdsudvalgets arbejde Aftalen fastlægger rammerne for, hvordan samarbejdsudvalget skal samarbejde om arbejds- og personaleforhold, som hører under arbejdsgiverens ledelsesret. Forhold, der er reguleret af kollektive overenskomster og aftaler, herunder løn- og ansættelsesvilkår, henhører således ikke under samarbejdsudvalget. Udvalgets medarbejderrepræsentanter skal tage udgangspunkt i medarbejdergruppernes fælles interesser om arbejdspladsens forhold. 7\n8 Samarbejdsudvalget skal jævnligt evaluere sit arbejde med henblik på at sikre, at samarbejdet kvalificeres og målrettes. 3. Information og drøftelse i samarbejdsudvalget I samarbejdsudvalget skal ledelses- og medarbejderrepræsentanterne informere hinanden om og drøfte arbejdspladsens forhold. Information skal så vidt muligt gives både skriftligt og mundtligt. Stk. 2. Ledelsens informationspligt I samarbejdsudvalget skal ledelsen informere om: 1. Arbejdspladsens seneste udvikling og den forventede udvikling i aktiviteter og i den økonomiske situation. 2. Arbejdspladsens aktuelle situation og forventede udvikling med hensyn til struktur og beskæftigelse især i forbindelse med strukturændringer og i situationer, hvor beskæftigelsen er truet. Planlagte og forventede foranstaltninger skal også inddrages i denne sammenhæng. 3. Andre beslutninger, der kan føre til betydelige ændringer i arbejdets tilrettelæggelse og medarbejdernes ansættelsesforhold. 4. Udbud og udlicitering. Information skal gives så tidligt og med et så passende indhold, at der kan gennemføres en grundig drøftelse i samarbejdsudvalget, således at medarbejdernes synspunkter og forslag kan indgå i grundlaget for ledelsens endelige beslutning. Stk. 3. Information og drøftelse på rette niveau Det er ledelsens ansvar at sikre, at information og drøftelse sker parallelt til ledelses- og beslutningsstrukturen. Information og drøftelse skal etableres mellem den ledelse, som har kompetencen, og medarbejderrepræsentanter for de personalegrupper, der berøres. Hvis der opstår en situation, hvor der er krav om information og drøftelse af emner, som ligger uden for formanden for samarbejdsudvalgets ansvars- og kompetenceområde, er det den relevante ledelses forpligtelse at sikre, at der foretages information og høring af alle de berørte samarbejdsudvalg. 8\n9 Hvis der etableres en koncernledelse eller lignende, må ledelsen, når der opstår pligt til information og drøftelse, sammen med de forhandlingsberettigede organisationers repræsentanter vurdere, hvordan information og drøftelse kan ske på den mest hensigtsmæssige måde. Det kan ske ved: 1. Etablering af samarbejdsudvalg på koncernniveau 2. Nedsættelse af ad hoc udvalg 3. Drøftelse i de relevante samarbejdsudvalg inden for området Stk. 4. Medarbejdernes informationspligt Medarbejderrepræsentanterne skal informere samarbejdsudvalget om synspunkter og forhold hos medarbejderne, der har betydning for samarbejdet. Stk. 5. Samarbejdsudvalgets informationspligt Samarbejdsudvalget skal sikre, at samtlige medarbejdere holdes orienteret om samarbejdsudvalgets arbejde. Stk. 6. Samarbejdsudvalgets drøftelser Hvis ledelses- eller medarbejderrepræsentanterne ønsker det, skal samarbejdsudvalget drøfte de forhold, der er omfattet af informationspligten. 4. Opgaver Samarbejdsudvalget behandler relevante emner inden for arbejds- og personaleforhold, der har betydning for arbejdspladsen. Det er op til det enkelte samarbejdsudvalg at vurdere, hvilke emner der er særligt relevante, for at der er en strategisk sammenhæng mellem samarbejdsudvalgets arbejde og institutionens mål. Det kan fx være: 1. Arbejds- og personaleforhold 2. Tillid, samarbejde og trivsel 3. Omstilling på arbejdspladsen Ad 1. Arbejds- og personaleforhold Med henblik på at skabe en attraktiv og effektiv arbejdsplads og motiverede medarbejdere, der arbejder for at indfri institutionens mål, er det hensigtsmæssigt, at samarbejdsudvalget drøfter arbejds- og personaleforhold, som hører under ledelsesretten. Samarbejdsudvalget kan fx drøfte: 9\n10 a) Institutionens personalepolitik b) Indsatsen for at fastholde seniorer c) Balancen mellem arbejds- og privatliv og politik for orlov d) Sygefraværspolitik og sygefraværssamtaler Job på særlige vilkår Med henblik på at integrere grupper, der har vanskeligt ved at få en placering på arbejdsmarkedet, kan samarbejdsudvalget drøfte mulighederne for at gøre brug af de social- og arbejdsmarkedspolitiske ordninger. Samarbejdsudvalget kan fastlægge retningslinjer, jf. 6, for udformning af job på særlige vilkår, eksempelvis vedrørende arbejdsindhold, oplæring, medarbejderudviklingssamtaler, kompetenceudvikling og antal stillinger, der kan besættes på særlige vilkår. Ad 2. Tillid, samarbejde og trivsel Samarbejdsudvalget har en central rolle i at sikre, at arbejdspladsen har et godt psykisk arbejdsmiljø, som er præget af tillid og samarbejde, og som er med til at skabe rum for faglighed og kvalitet i opgavevaretagelsen. Samarbejdsudvalget kan fx drøfte: a) Tillid og samarbejde på arbejdspladsen b) Rammer for faglighed og kvalitet i opgavevaretagelsen c) Trivsel og psykisk arbejdsmiljø. Samarbejdsudvalget kan for at fremme eventuelle initiativer og indsatser koordinere med arbejdsmiljøorganisationen. Ad 3. Omstilling på arbejdspladsen Samarbejdsudvalget har en central rolle i at sikre en positiv tilgang til stadige forandringer i staten. Samarbejdsudvalget kan fx drøfte: a) Konsekvenserne af større rationaliserings- og omstillingsprojekter, herunder udbud, udlicitering og outsourcing af opgaver b) Konsekvenserne for institutionens økonomi, arbejdstilrettelæggelse, personalebehov og kompetenceudvikling c) En plan for omstillingsprocessen, herunder fx kommunikation til arbejdspladsen, forhold vedrørende implementering samt håndtering af konsekvenserne for arbejdspladsen. 10\n11 5. Særlige opgaver Som supplement til de emner, det lokale samarbejdsudvalg vælger at prioritere i sit arbejde, har samarbejdsudvalget en række særlige opgaver. Stk. 2. Mål, strategi og økonomi Samarbejdsudvalget drøfter institutionens mål og strategier, så medarbejderne inddrages i overvejelserne om at få institutionen til at arbejde kvalitetsbevidst, målrettet og effektivt. Samarbejdsudvalget skal i den forbindelse drøfte: a) Sammenhængen mellem institutionens mål/strategi og personalepolitikken b) Relevante dele af en eventuel resultatkontrakt for institutionen/direktørkontrakt c) Institutionens budget- og finanslovsbidrag, herunder den overordnede prioritering af anvendelsen af bevillingen Cirkulærebemærkninger til 5, stk. 2: I forbindelse med samarbejdsudvalgets drøftelser af relevante dele af en eventuel resultatkontrakt for institutionen eller en direktørkontrakt kan fx drøftes institutionens arbejdsmæssige, udviklingsmæssige og personalepolitiske mål. I forbindelse med samarbejdsudvalgets drøftelser af arbejdspladsens budget og økonomi er det særlig relevant, at ledelsen orienterer om budgetterede og afholdte udgifter, der har tilknytning til arbejds- og personaleforholdene fx lønsum, over- og merarbejde og kompetenceudvikling. Stk. 3. Samarbejdsudvalget har følgende opgaver som følge af andre aftaler og EU-direktiver a) Kompetenceudvikling Samarbejdsudvalget har en rolle i forbindelse med at fremme et strategisk sigte med kompetenceudvikling på arbejdspladsen. Samarbejdsudvalgets konkrete opgaver i forbindelse med arbejdspladsens indsats for kompetenceudvikling følger af aftalen om kompetenceudvikling og aftalen om kompetencefonden b) Forskelsbehandling Personalepolitikken skal bidrage til at forebygge direkte og indirekte forskelsbehandling, herunder bidrage til, at alle medarbejdere uanset køn, etnisk oprindelse, hudfarve, race, religion, handicap, alder og seksuel orien- 11\n12 tering reelt får samme mulighed for ansættelse, uddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår i øvrigt c) Ligebehandling Samarbejdsudvalget skal drøfte ligestillingsspørgsmål og arbejde for, at ligestilling er en integreret del af personalepolitikken d) Medarbejdertilfredshed Medarbejdernes tilfredshed og trivsel, herunder det psykiske arbejdsmiljø, skal måles mindst hvert tredje år eventuelt i tilknytning til den lovpligtige arbejdspladsvurdering e) Arbejdsrelateret stress Samarbejdsudvalget skal drøfte arbejdspladsens indsats for at identificere, forebygge og håndtere problemer i tilknytning til arbejdsrelateret stress f) Mobning, chikane og vold Samarbejdsudvalget skal drøfte arbejdspladsens indsats for at fremme et arbejdsmiljø, hvor medarbejderne ikke udsættes for mobning, (sex)chikane eller vold fra kolleger, ledere eller tredjeperson Cirkulærebemærkning til 5, stk. 3: I forbindelse med samarbejdsudvalgets drøftelser om ligestilling og forebyggelse af direkte og indirekte forskelsbehandling henvises til lov om lige løn til mænd og kvinder, lov om ligestilling mellem mænd og kvinder samt lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. 6. Fastlæggelse af retningslinjer/principper Samarbejdsudvalget kan fastlægge retningslinjer eller principper for arbejdspladsens arbejds- og personaleforhold. Stk. 2. Fastlæggelse af retningslinjer er begrænset til ledelsens ansvars- og kompetenceområde. Stk. 3. Hvis en af parterne ønsker det, skal der indledes drøftelser om at fastlægge retningslinjer. Stk. 4. Det kræver enighed mellem parterne i samarbejdsudvalget at fastlægge retningslinjer. Kan der ikke opnås enighed, fastsætter ledelsen de nødvendige retningslinjer. 12\n13 Stk. 5. Det er brud på samarbejdsaftalen, hvis der ikke udvises positiv vilje i forsøget på at nå til enighed. Stk. 6. Alle retningslinjer skal være skriftlige. Stk. 7. Hver af parterne kan opsige fastlagte retningslinjer med 3 måneders varsel. Inden opsigelsen skal samarbejdsudvalget forsøge at ændre de hidtidige retningslinjer på en måde, som er tilfredsstillende for samarbejdsudvalgets parter. Cirkulærebemærkninger til 6: Ved parterne i samarbejdsudvalget forstås henholdsvis ledelses- og medarbejdersiden. Når der i aftalen anføres: Det kræver enighed mellem parterne og hvis en af parterne ønsker det, betyder det, at der skal være bred tilslutning blandt medlemmerne af pågældende side i samarbejdsudvalget. Dette indebærer, at det enkelte samarbejdsudvalgsmedlem ikke kan påberåbe sig at være part i aftalens forstand og således ikke har nogen vetoret, der kan blokere for samarbejdsudvalgets arbejde. 7. Oprettelse af samarbejdsudvalg I institutioner med mindst 25 beskæftigede skal der oprettes samarbejdsudvalg. Er der inden for institutionen flere arbejdssteder med en selvstændig ledelsesfunktion, hvor antallet af beskæftigede er mindst 25, skal der oprettes et samarbejdsudvalg for hvert af disse arbejdssteder. Hvis der oprettes flere samarbejdsudvalg inden for en institution, skal der også oprettes et hovedsamarbejdsudvalg, der er fælles for hele institutionen. Det er af afgørende betydning for samarbejdet, at samarbejdsudvalgsstrukturen afspejler organisationsstrukturen. Hvis flere statslige institutioner etablerer en fælles opgaveløsning/arbejdsplads med selvstændig ledelsesfunktion og mindst 25 ansatte, skal der oprettes et samarbejdsudvalg. 13\n14 I institutioner, hvor der på grund af et begrænset antal medarbejdere ikke skal oprettes samarbejdsudvalg, skal der samarbejdes efter de samme principper, som er indeholdt i denne aftale. Stk. 2. Sammensætning af samarbejdsudvalg Antallet af pladser i samarbejdsudvalget fastsættes ved aftale mellem ledelsen og de forhandlingsberettigede personaleorganisationers repræsentanter. Er der flere forhandlingsberettigede organisationer repræsenteret i institutionen, fastsættes fordelingen mellem organisationerne ved aftale mellem disse. Den ansvarlige leder af institutionen eller af den pågældende del af institutionen er formand for samarbejdsudvalget og udpeger de øvrige ledelsesrepræsentanter samt suppleanter for disse. Medarbejderrepræsentanterne og suppleanterne for disse udpeges af de forhandlingsberettigede personaleorganisationer blandt de anmeldte tillidsrepræsentanter i institutionen. Skal der udpeges flere medarbejderrepræsentanter, end der er tillidsrepræsentanter, foretages udpegningen blandt institutionens øvrige medarbejdere. De pågældende anmeldes over for institutionens ledelse. Suppleanterne anmeldes på tilsvarende måde. Samarbejdsudvalgets næstformand vælges af medarbejderrepræsentanterne. Medlemmer og suppleanter udpeges for 2 år ad gangen. En udpegning bortfalder, når grundlaget for den ikke længere er til stede. Stk. 3. Underudvalg Samarbejdsudvalget kan nedsætte permanente eller midlertidige underudvalg til behandling af bestemte opgaver. Når samarbejdsudvalget nedsætter et underudvalg, skal udvalgets kompetence i forhold til samarbejdsudvalget være klart beskrevet i et kommissorium. Stk. 4. Kontaktudvalg Der kan oprettes et kontaktudvalg bestående af samarbejdsudvalgets medarbejderrepræsentanter og en repræsentant for hver af de personaleorganisationer, der ikke er repræsenteret i samarbejdsudvalget. 14\n15 Kontaktudvalgets opgave er at vejlede og rådgive medarbejderrepræsentanterne i samarbejdsudvalget. Udvalget indkaldes forud for møder i samarbejdsudvalget. Cirkulærebemærkninger til 7: Vejledende er der tænkt på et ledelsesområde med en sådan selvstændig personaleadministration og budgetforvaltning, at det er rimeligt at oprette samarbejdsudvalg for det pågældende område. Ved afgørelsen af, om en arbejdsplads kan betragtes som en institution, for hvilken der er pligt til at oprette samarbejdsudvalg, indgår blandt andet en vurdering af, om der i ledelsesfunktionen indgår: a) Selvstændig ledelsesret b) Beslutnings- eller indstillingsret ved ansættelser og afsked c) Selvstændigt budget- og regnskabsansvar Det er parterne i den enkelte institution, som må vurdere, om det er rimeligt at oprette flere samarbejdsudvalg. Hvis der etableres samarbejde mellem en statslig institution og kommunale eller private institutioner med henblik på fremtidig fælles opgavevaretagelse, skal det sikres, at de statslige medarbejdere fortsat har de samme rettigheder med hensyn til information, drøftelse og medbestemmelse om arbejdspladsens arbejds- og personaleforhold, som er indeholdt i denne aftale. 8. Lokale aftaler om ændret organisering af arbejdsmiljøarbejdet For at styrke arbejdsmiljøarbejdet kan der aftales en anden organisering fx i form af en sammenlægning af samarbejdsudvalget og arbejdsmiljøudvalget. Aftalen indgås mellem ledelsen og de forhandlingsberettigede personaleorganisationers repræsentanter og skal opfylde minimumskrav fastsat i Arbejdstilsynets bekendtgørelse om samarbejde om sikkerhed og sundhed. Samtlige repræsentanter i det kombinerede udvalg skal herudover have tilbud om deltagelse i den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse. 15\n16 9. Tilrettelæggelse af møder Formand og næstformand udarbejder i fællesskab dagsorden for møderne. Samarbejdsudvalget udarbejder referat af samarbejdsudvalgets møder. Samarbejdsudvalget fastsætter selv sin forretningsorden. Møder afholdes fortrinsvis i arbejdstiden, og medlemmerne skal have den fornødne tid til rådighed til samarbejdsudvalgsarbejdet. Medlemmerne oppebærer time- og dagpenge og befordringsgodtgørelse efter de regler, der er aftalt mellem Finansministeriet og centralorganisationerne. Ved deltagelse i møder samt rejsetid i forbindelse hermed uden for de pågældendes normale arbejdstid ydes kompensation efter reglerne i aftalen om tillidsrepræsentanter i staten mv. Stk. 2. Tilkald af sagkyndige Ved behandlingen af specielle spørgsmål i samarbejdsudvalg og underudvalg kan hver af parterne tilkalde særligt sagkyndige på det pågældende område fra institutionen. Tilkald af andre sagkyndige, herunder eksperter udefra, forudsætter, at der er enighed om det. Samarbejdsudvalget kan endvidere indhente bistand og vejledning fra et eventuelt hovedsamarbejdsudvalg, de berørte faglige organisationer og aftalens centrale parter, hvis en af parterne i samarbejdsudvalget fremsætter et ønske om det. Cirkulærebemærkninger til 9: I kombinerede samarbejdsorganer, som også varetager de arbejdsopgaver, der ellers ville være henlagt til arbejdsmiljøudvalg, henvises tillige til bestemmelserne i Finansministeriets cirkulære af 1. september 1993 om honorering af sikkerhedsrepræsentanter m.fl. 10. Beskyttelse i forbindelse med afsked og forflyttelse Alle medarbejderrepræsentanter i samarbejdsudvalget og kombinerede samarbejds- og arbejdsmiljøudvalg nedsat efter 8 har samme beskyttelse som tillidsrepræsentanter på området. Suppleanter har samme beskyttelse som suppleanter for tillidsrepræsentanter på området. 16\n17 11. Uddannelse af samarbejdsudvalgsmedlemmer Et samarbejdsudvalgsmedlem skal inden for de første 6 måneder efter sin udpegning have tilbudt et kursus for samarbejdsudvalgsmedlemmer. 12. Rådgivning og vejledning af samarbejdsudvalg De centrale parter nedsætter et udvalg, som har til formål at fremme samarbejdsudvalgenes arbejde gennem bred informations- og vejledningsvirksomhed for samarbejdsudvalgene. Herudover er udvalget ansvarlig for uddannelse af medlemmer af samarbejdsudvalgene. Stk. 2. Sekretariat Udvalgets opgaver varetages af et sekretariat, som under ansvar for parterne varetager de daglige opgaver. Sekretariatet yder endvidere rådgivning og vejledning til både ledelses- og medarbejderrepræsentanter i de statslige samarbejdsudvalg om samarbejdsspørgsmål. Hver af parterne bidrager ligeligt til sekretariatets drift. 13. Samarbejdsnævn Samarbejdsnævnets opgave er at behandle og afgøre sager om fortolkning af og brud på aftalen. Stk. 2. Sammensætning Samarbejdsnævnet sammensættes med ligelig repræsentation fra hver af samarbejdsaftalens parter. Formanden udpeges af Finansministeriet blandt nævnets medlemmer. Næstformanden udpeges af centralorganisationerne blandt nævnets medlemmer. 14. Uoverensstemmelse Uoverensstemmelser om fortolkningen af og påstande om brud på aftalens bestemmelser kan af hver af parterne i samarbejdsudvalget kræves behandlet i et eventuelt hovedsamarbejdsudvalg. Opnås der ikke enighed i hovedsamarbejdsudvalget, forelægges uoverensstemmelsen til afgørelse i Samarbejdsnævnet. Stk. 2. Direkte forelæggelse for Samarbejdsnævnet 17\n18 Er der ikke oprettet et hovedsamarbejdsudvalg i institutionen, forelægges uoverensstemmelsen direkte til afgørelse i Samarbejdsnævnet. 15. Brud på informationspligten Ved brud på informationspligten, jf. 3, stk. 2 og 3, kan medarbejdersiden fremsætte anmodning om, at forpligtelsen skal overholdes. Anmodningen skal fremsættes skriftligt. Ledelsen har derefter en frist på 1 måned fra modtagelsen til at tage skridt til at opfylde sin forpligtelse. Stk. 2. Sanktioner Er der ikke inden for fristen taget skridt til at opfylde forpligtelsen, kan medarbejdersiden indgive en klage for Samarbejdsnævnet. Ved brud på aftalen kan Samarbejdsnævnet eller voldgiftsretten, jf. 16, fastsætte passende sanktioner, fx en påtale eller idømmelse af bod. Boden kan, hvis de lokale parter er enige, bruges til samarbejdsfremmende foranstaltninger. 16. Voldgift Kan der ikke opnås enighed i Samarbejdsnævnet i sager om fortolkning af og brud på aftalens bestemmelser, indbringes spørgsmålet for en voldgiftsret. Stk. 2. Sammensætning Voldgiftsretten består af 4 medlemmer, hvoraf 2 udpeges af Finansministeriet og 2 udpeges af centralorganisationerne. Voldgiftsretten udpeger en opmand. Hvis der ikke kan opnås enighed om udpegningen af opmand, anmodes Arbejdsretten om at udpege denne. Stk. 3. Kendelser Voldgiftsretten afsiger en motiveret kendelse, som er bindende for såvel ledelsen som medarbejderne. 17. Værnepligtige Aftalen omfatter ikke personel til pligtig tjeneste. I det omfang forholdene i det militære forsvar og i det civile beredskab kræver det, kan der efter forhandling med berørte personaleorganisationer foretages afvigelser fra aftalens bestemmelser. 18\n19 18. Ikrafttræden Aftalen træder i kraft den [dato]. Samtidig ophæves aftale af 1. juni 2011 om samarbejde og samarbejdsudvalg i statens virksomheder og institutioner. Cirkulærebemærkninger til 18: Aftalen har virkning fra den 1. april 2013 jf. lov nr. 409 af 26. april 2013 om forlængelse og fornyelse af kollektive overenskomster og aftaler for visse grupper af ansatte på det offentlige område, 6, stk. 2, 1. pkt. 19. Opsigelse Aftalen kan af hver af parterne opsiges med 3 måneders varsel til den første i en måned. Efter opsigelse løber aftalen videre, indtil den erstattes af en ny aftale, dog længst i 12 måneder efter opsigelsen.\nNoter til reguleringsordningen for aftaleperioden 2013 og 2014\nBILAG TIL FORHANDLINGSPROTOKOL 1 Bilag A Noter til reguleringsordningen for aftaleperioden 2013 og 2014 Statistikgrundlaget for reguleringsordningen Danmarks Statistiks lønindeks for den private sektor.


Om at være Tanzarist | JustArrived.dk\nTanzania er et land man ikke andet end kan lade sig drage af. Tanzania er et land med ufatteligt mange muligheder og det byder således på rejser af helt særlig klasse, der stimulerer alle sanseindtryk. Landskabet varierer både i højde og klima, og gør det således muligt at opleve mange forskellige rejsetyper i bare et land. En ting er sikkert. Man kan ikke andet end at holde af dette fantastiske land, og under et ophold kan man ikke undgå at blive forvandlet til en Tanzarist.\nKærlighed til Tanzania\nSerengetisletten vil altid fremstå unik, uanset hvor mange gange man besøger nationalparken Det er ikke en dag der er ens, og det aldrig til at vide, hvilken dyreflok man støder på den pågældende dag. Det er med total uvished om hvad der skal ske at man kører gennem sletten, hvilket er noget af det mest nervepirrende, men på samme tid opstemmende ved at rejse i Tanzania. Det er det der gør at mange nærer stor kærlighed til landet og ønsker at komme tilbage. Var man ikke heldig og opleve vildtvandringen første gan man besøgte Tanzania, er der her en motivation til at komme tilbage. På dette tidspunkt er dyrebestandelen på sit højeste. Men Tanzania er så meget andet end blot safari. Landet har jo Afrikas højeste bjerg Kilimanjaro. Her er udfordringer for enhver smag, og bliver bestigning af bjerget for stor en mundfuld, kan man altid nøjes med at nyde synet af denne skønhed. Mange har givet sig i kræft med at bestige bjerget, og den følelse man mærker når man rammer toppen er helt ubeskrivelig.\nKærlighed til Zanzibar\nZanzibar ligger som ø ud for Tanzanias østkyst. Zanzibar og Tanzania udgør tilsammen repulik Tanzania, hvorfor Zanzibar principielt er en del af landet Tanzania. Zanzibar er en sand paradisø, og her er der garanti for at stresse af, og leve et liv i sus og dus. Zanzibar er en ø med bredde hvide sandstrande som omgiver øen. Havet er helt azurblåt og palmetræerne langs strandkanten fuldender glansbilledet. Velkommen til paradis. Tag en kokosnød, eller nyd en af de mange andre friske frugter der udbydes på øen, og glæd dig over, at dagens sværeste valg, er hvilken bikine eller hvilke badeshorts du skal iføre dig i dag.\nVi er Tanzarister\nHos justarrived.dk er vi stolte over at kunne præsentere, at vi blandt de 13 mest inspirerende blogs. Det er safaritanzania.dk der har nomineret og kåret vinderne. Ud af et felt på over 50 bloggere, kan vi nu kalde os Tanzarist. Dette giver naturligvis nostalgiske vibrationer gennem kroppen, hvorfor det godt kunne tænkes, at en af de fremtidige rejser skal gå til Tanzania og Zanzibar. Tanzania er et land, der om noget har det hele.


Klumme: Innovation skal løses med nysgerrige medarbejdere – sådan bringer du dem i spil\nVæk nysgerrigheden på livet, på de daglige udfordringer, på processerne, på samarbejdet med kollegerne,” lyder nogle af klummeskribentens råd til at bruge dine ansatte aktivt til innovation i din virksomhed\nI virksomheden Palomat på Mors vidensdeler de kvindelige sælgere dagligt og giver hinanden råd og fif til at forbedre deres arbejdsmetoder. Ifølge klummeksribent Thomas Olsen, giver medarbejderinvolvering erfaringsmæssigt bedre resultater i en virksomhed end top-down beslutninger fra ledelsen. Foto: Palomat. Nederst i klummen finder du et link til artiklen om Palomat.\nPro selvstændig Af Thomas Olsen, stifter og ejer af virksomheden Coworkersmind\n17. feb 2021 KL.14:30\nMedarbejderne er en ofte overset ressource, når det handler om at arbejde med virksomhedens fremtidige strategi og fokusområder, eller finde mulige løsninger på nye problemstillinger, nye produkter, tjenester eller muligheder forbedringer af processer og indsatser.\nMen ofte forbliver de kreative processer på ledelsesplan, og det koster mange virksomheder dyrt.\nSkal du aktivere dine medarbejdere, er nysgerrighed og simple (gerne analoge) hands-on hjælpeværktøjer altafgørende for, at de ansatte føler sig involveret og motiveret til selv at handle på de forbedringspotentialer eller udfordringer, som de møder i dagligdagen. En åben kultur baseret på coworker mindset, transparens og en simpel forbedringsproces skaber overblik og gør det nemt for den enkelte at komme i gang med at bidrage.\nHvad er et “coworker mindset"?\n“Coworker mindset er “Evnen til at videndele og hjælpe andre kolleger eller individer på arbejdspladsen … med andre ord evnen til at “give mere and man tager”.\nMindsettet kan ifølge Thomas Olsen være særligt relevant i coronatiden, hvor manglende nærvær og det sociale liv på arbejdspladsen er hårdt udfordret, og erstattet af Teamsmøder, distanceledelse og hjemmearbejdspladser.\nEt eksempel på dette mindset er en mindre it-virksomhed, der har en udfordring med tunge manuelle salgsprocesser, som gør, at al medarbejdernes tid går med manuelt driftsrelateret tastearbejde. Medarbejderne er frustrerede over, at de skal taste de samme oplysninger flere gange og samarbejdet mellem afdelingerne er meget sparsomt, hvilket betyder ingen (eller næsten ingen videndeling).\n“ At blive set, hørt og taget alvorligt af kolleger og ikke mindst ledelsen skaber motivation, lyst og villighed til at til at involvere sig\nVi involverede medarbejderne i at løse dette ved, at de hurtigt kunne komme af med deres udfordringer eller idéer. Alle fik en post-it blok liggende foran sig, og hver gang de stødte på en udfordring eller et problem, skrev de det ned. Som det sidste hver dag blev teamets post-its gennemgået på 15-minutters ståmøde, hvor alle fik luft og blev hørt. Efterfølgende blev de sat op på en synlig tavle, så de kunne viderebehandles og prioriteres indenfor én uge. At blive set, hørt og taget alvorligt af kolleger og ikke mindst ledelsen skaber motivation, lyst og villighed til at til at involvere sig i virksomhedens udvikling sammen med ledelsen.\nDet handler om evnen til at stille sig selv de rigtige spørgsmål for at nå frem til gode svar. Medarbejderinvolvering giver erfaringsmæssigt bedre resultater i en virksomhed end top-down beslutninger fra ledelsen, og det behøver ikke at tage lang tid selv i en stor organisation, hvis alle har samme mindset og kulturmæssige udgangspunkt.\nNår jeg kommer rundt i danske virksomheder og netværk til en snak om, hvordan virksomhederne får aktiveret medarbejderne i udviklingen af virksomheden, kommer vi hurtigt ind på, at medarbejderne da i høj grad er vigtige. Lederne mener bestemt også, at medarbejderne er involveret i passende grad, “men der er jo altså en drift som skal køre, og strategiarbejde er nu en ledelsesopgave” lyder det fra langt de fleste topledere.\nDrift og udvikling kan sagtens gå hånd-i-hånd – eller albue til albue i disse coronatider. Det handler bare om ledelsens vilje til at sætte det på agendaen og gå forrest.\nDet handler først om det enkelte menneske, dernæst om metoder og værktøjer.\nSå inden du uddanner dine medarbejdere i flere nye metoder til at tage over fra de gamle, skal du have vækket nysgerrigheden på livet, på de daglige udfordringer, på processerne, på samarbejdet med kollegerne – ja, der er nok at blive nysgerrig på!\nNysgerrighed, coworker mindset og innovation er for alle!\nJeg vil gerne slå et slag for vigtigheden af, at “nysgerrighed og innovation er for alle”, og det er kun et spørgsmål om at få skabt rammerne for det og ikke mindst gøre det til en ligeværdig opgave i forhold til de andre dagligdags opgaver.\nDe virksomheder, hvor digital transformation er lykkedes er også virksomheder, hvor der er skabt en kultur baseret på coworker mindset, der præmierer nysgerrighed, innovation og lyse hoveders idéer til, hvordan man kan forbedre arbejdsgange, produktionsmetoder eller måder at behandle data på, som skaber ny forretningsværdi.\nHerunder får I fem gode råd til at komme godt i gang:\n1: Slip kontrollen og italesæt vigtigheden af nysgerrighed og innovation\nLeder – slip kontrollen, stil dig op på ølkassen og fortæl dine medarbejdere face to face (lige nu er det måske på en virtuel ølkasse) hvorfor du så gerne vil have dem involveret i at være en fast del af virksomhedens fremtidige udvikling. Fortæl dem, hvorfor det er helt okay, og at du faktisk forventer, at de ind imellem smækker benene op på bordet eller går en tur og tænker tanker om, hvordan vi kan gøre tingene endnu bedre fremover. Det er ligeså vigtigt som de andre daglige opgaver.\n"Alle post-its hænges op på en tavle eller væg et synligt og ”trafikeret” sted i virksomheden, således, at flest mulig bliver inspireret," råder Thomas Olsen. Arkivfoto: Steven Achiam\nHelt lavpraktisk har jeg erfaringsmæssigt haft stor succes med at motivere medarbejderne til først at tænke i forbedringer af eget arbejde, dernæst for teamet og, har man stort overskud, så også gerne gode idéer til ledelsen. Hver gang du går i gang med en ny opgave, skal du stille dig selv spørgsmålet: Kan det her ikke gøres smartere eller hurtigere? Dukker der en idé op, skrives den på en post-it med det samme, så den ikke glemmes. Husk at skrive initialer på, så I kan snakke om den senere. Alle post-its hænges op på en tavle eller væg et synligt og “trafikeret” sted i virksomheden, således, at flest mulig bliver inspireret.\nDer udpeges en ambassadør eller tovholder, som én gang om ugen tager dialogen med de medarbejdere, som har indgivet nye idéer, således, at idéerne hurtigt kan blive beriget og prioriteret. Det er ligeledes tovholderen, som motiverer til at den enkelte medarbejder selv er en aktiv i at få handlet og implementeret idéerne. For handling og hurtig implementering giver motivation til mere nysgerrighed.\n2: Lad medarbejderne udfolde sig og lad ambassadørerne gå forrest\nDer er altid nogle medarbejdere, som køber hurtigere ind på nye tanker og idéer. Sådan skal det være, og det er kun positivt, så brug dem som ambassadører til at trække kollegerne med. Gør en dyd ud af at spotte ambassadører, og lad dem få det nødvendige frirum til at være kulturbærere og forme din virksomheds fremtidige coworker kultur.\n“ Hver gang du går i gang med en ny opgave, skal du stille dig selv spørgsmålet: Kan det her ikke gøres smartere eller hurtigere? Dukker der en idé op, skrives den på en post-it med det samme, så den ikke glemmes\nEksempelvis kan du lade dem afholde en videnscafé for kollegerne, hvor den enkelte (eller flere sammen) fortæller om deres idéer, hvordan de arbejder med dem, og hvordan det påvirker dem positivt selv at kunne arbejde med deres egne idéer og fundne potentialer.\nEn anden mulighed er at lave små videoer af ambassadørerne, hvor de fortæller om deres idéer og oplevelser med at arbejde på den måde. Disse videoer kan både anvendes internt men i ligeså høj grad som virksomhedens branding som arbejdsplads på sociale medier. Fordelen ved det er, at både medarbejderen og virksomheden bliver positivt brandet og den enkelte ambassadør får muligheden for ekstern anerkendelse.\n3: Gør det visuelt og hyld alles idéer\nAlles idéer er gode, spændende og relevante uanset om de vedrører dagligdags udfordringer, spot af et nyt potentiale eller store strategiske væksttanker. Alle fortjener at blive set, hørt og ikke mindst taget alvorligt.\nDet, som erfaringsmæssigt virker bedst, er at gøre idéerne synlige, så skab en “Wall of Ideas”, noget som er jeres helt unikke synlige sted, hvor alle kan følge med i, hvad der rører sig. Bonussen ved dette er, at nysgerrigheden omkring de synlige idéer avler mere nysgerrighed, så flere og flere hen ad vejen byder ind med flere idéer og perspektiver.\nDet lyder gammeldags, men analoge fysiske opslagstavler har en større effekt end digitale, idet snakken let går i gang, når man lige går forbi, og der står en anden kollega. I disse corona tider kan det være svært, men så skab et “Idé community” med et virtuelt board, som I mødes ved en gang om ugen – evt. som formøde til den virtuelle fredagsbar.\n4: Få det forankret i hverdagen – skab en coworker mind kultur\nForankring kræver 100 pct. commitment fra ledelsen, idet alle i organisationen skal kunne mærke, at ledelsen selv går forrest og deler ud af viden og idéer, og aktivt deltager i udbredelsen af coworkerkulturen.\nEt ekstra krydderi til at få det godt indarbejdet som en del af kulturen og hverdagen kan være brugen af gamification. Ligesom månedens medarbejder, månedens sælger osv. hyldes, så indfør små incitamenter og evt. præmiering for ugens/ månedens sjoveste, skøreste, bedste eller vildeste idéer.\n5: Træning, træning og atter træning\nLigesom med alt andet her i livet, så kræves der træning for at blive god til noget, og lige så vigtigt kræver det kontinuerlig træning, for ikke at glemme det, man har lært.\nSom ledelse skal du derfor i samarbejde med de mest engagerede ambassadører skabe et træningsmiljø, som understøtter videndeling, nye impulser udefra og en følelse af reelt samarbejde og involvering.\nSavner I inspiration til at komme i gang, eller har I svært ved at få alle med, så søg sparring, gode råde eller erfaringer i jeres netværk, for et godt netværk og tætte relationer kan skabe mirakler. Og husk så på det her, som gælder i alle livets sammenhænge “Alene er jeg stærk, sammen er vi stærkere”.\nSidegevinst af coronaledelse: Samarbejde på afstand styrker tilliden og får medarbejderne til at vokse og tage ansvar\nLedelse på distancen udfordrer lederens tillid til medarbejderen og rykker på de ansattes muligheder for at tage mere ansvar. Ethan Miller/AFP/Ritzau Scanpix\n03. sep 2020 KL.12:15\nDe 55 ansatte i Glostrup-firmaet Badmodul havde efterhånden vænnet sig til, at det var spildt arbejde at byde ind med nye idéer og forslag i firmaet. For det var alligevel adm. direktør Mads Andreasen, der bestemte det hele.\nDet havde næsten dræbt alt initiativ fra medarbejderne i det lille selskab. Den opdagelse var en øjenåbner for ejerlederen i firmaet.\nGennem de seneste år har han derfor arbejdet på at løsne tøjlerne og lade medarbejderne tage mere ansvar i det selskab, han selv stiftede for syv år siden.\n“Jeg troede 100 pct. ærligt, at hvis jeg ikke mødte på arbejde i morgen, så ville de andre ikke komme. Jeg tænkte: Hvad sker der, hvis ikke jeg er den første, der kommer, og den sidste der går? Slækker de andre så på det?,” siger Mads Andreasen til Børsen Pro Selvstændig, hvor vi har talt med flere smv-ledere om deres erfaringer med at motivere og lede i en coronatid.\nGanske som alle andre ledere og direktører blev Mads Andreasens evne til at stole på sine ansatte for alvor testet under corona.\nHer var ledelse pludselig blevet noget, der måtte eksekveres på behørig fysisk afstand og i lang tid med de ansatte hjemme.\nGanske som mange andre store som små selskaber erfarede, var afstandsledelse ganske positiv for både trivsel og toplinje i firmaet – og det i et omfang så meget af det, der blev skabt af nød, nu udgør måden at lede og arbejde på.\nI en række virksomheder og organisationer som bl.a. Codan og PFA fortsætter mange eksempelvis med et par hjemmearbejdsdage om ugen. Fordi det fungerer.\nHos ejerlederen i Badmodul har erfaringerne skubbet tiltrængt til ledelsesstilen:\nFra at have en finger med i alt har direktøren set, at butikken kører og ofte bedre, når direktøren slækker lidt på kontrollen. Det frigiver også tiltrængt tid til det strategiske arbejde i virksomheden. En flanke, der ofte er forsømt og drukner i hverdag og drift i mange mindre virksomheder.\n“ Mennesker vokser og tager ansvar, når man viser dem tillid\nDet er trods alt de færreste iværksættere og selvstændige, der starter firma med en professionel lederuddannelse i rygsækken.\nDerfor er en vigtig lære af coronatidens afstandsledelse: Mennesker vokser og tager ansvar, når man viser dem tillid. \nErfaringer fra coronatiden\nErfaringerne fra coronatidens hjemmearbejde viser i de fleste virksomheder, at der er blevet leveret – og mange steder mere end normalt. Som Cecilia Hultén, der er medstifter og finansdirektør i biotech-startup'en Cbio og investor, bestyrelsesmedlem og rådgiver for en række mindre virksomheder, sammenfatter det over for Børsen Pro Selvstændig: “Jeg tror, coronakrisen har lært mange mennesker, at der er forskellige måder at levere på.”


Guide: Brug lyset i pædagogikken - bupl.dk\nGuide: Brug lyset i pædagogikken\nGuide: Hjælp børn og unge, der har problemer\nWellness forebygger stress hos børn\nMasser af børn snydes for ferie\nMed variationer i lyset kan I lede børnenes opmærksomhed bestemte steder hen. På den måde kan I understøtte højtlæsning i sofaen, samling på gulvet og tegning ved bordet\nInden I går i gang, kan I analysere jeres behov:\nHvilke aktiviteter skal der være plads til?\nHvor er der brug for godt lys?\nHvordan sikrer I en varieret lyssætning?\nI skal se på 2 former for belysning:\nPunkt- eller særbelysning: Begynd med det lys, I skal bruge ved arbejdsborde, spisepladser og steder til oplevelser, fordybning eller koncentration.\nGenerel belysning: Lyset i loftet skal kunne slukkes og/eller dæmpes uafhængigt af de andre lamper. Måske kan I slukke lyset det meste af året og tjene til jeres investering i særbelysningen.\nSådan virker lyset:\nEn lampe, som hænger ned fra loftet, kaster en ring af lys på gulvet. Det giver et afgrænset område til samlingen, som I kan forstærke med et rundt tæppe. Når der er lidt mørkere i resten af lokalet, retter børnene nemmere opmærksomheden mod samlingen.\nEn pendel giver et godt lys, når børnene spiser, tegner og leger med perleplader. Men nogle pædagoger vælger pendlen fra, fordi de ofte flytter rundt for at skabe plads til andre aktiviteter. Det problem løser I med ekstra kroge eller el-skinner i loftet.\nHøjtlæsning i sofaen\nDu har sikkert læst for børn, som lader sig forstyrre af andre aktiviteter på stuen. Hvis der kun er lys på bogen, kan børnene lettere koncentrere sig om historien. Ligesom et bål forstærker lyset på bogen nærværet.\nLys på legebordet\nDu stiller en borg op på legebordet, der er belyst. Når børnene ikke længere vil lege med riddere, kan du tage legopladerne eller bondegården frem. Den aktivitet, du stiller i lyset, er det tema, du sætter. Du kan rette en lampe mod kasserne med ting, der passer til emnet.\nLys skaber aktivitet\nI et lokale til dans, klatring og andre intensive aktiviteter er der brug for lys, som understøtter bevægelse. Det klarer I ved at lyse loftet op.\nSkab ro i gangen\nEn lang gang med lamper på lige linje i loftet inviterer til løb og skrålen. Det er ikke smart, hvis fire stuer/rum vender ud mod gangen. Hvis I placerer lamperne, så hver anden sidder til venstre og hver anden til højre for midten, virker gangen ikke længere som en startbane.\nEkstra plads i garderoben\nEn garderobe bruges som regel kun få gange i løbet af dagen. Hvis børnenes tøj hænger langs siderne, kan I (hvis der er plads) stille et bord i midten med en lille smule spot på, og I får ekstra spise- og tegnepladser. Eller I kan lægge en madras i et indhak og lyse området op, så børnene kan bygge med Lego uden at blive forstyrret.\nBlebørn skal se dit ansigt\nToiletter skal lyses op, så børn og voksne kan se skidtet. Hvis I har blebørn, så kig op i loftet: Hvis du bliver blændet, er det ikke et rart sted at blive puslet, for barnet kan ikke se dit ansigt i modlys. En lampe på hylden på hæve-sænke-bordet lyser dit ansigt op.\nVariér lyset i løbet af dagen\nDet er godt at tænde, slukke og dæmpe forskellige lyskilder i løbet af dagen. Man kan få lamper, hvor man med et tryk skifter mellem varmt og koldt lys. Det varme lys kan I bruge, når I spiser og hygger jer. Skift til køligere lys, når I skal koncentrere jer. Det er også smart at tænde lyset, hvis det bliver overskyet. Eller slukke, når solen skinner.\nFå nye øjne på jeres lys\nDet kan være en god idé at få en belysningsarkitekt til at gennemgå jeres lys. Nogle arkitekter tager udgangspunkt i lavenergiløsninger, mens andre vægter det æstetiske udtryk. Så fortæl, at I ønsker en belysning, som understøtter børnenes leg og læring. Hvis I ikke har råd til en belysningsrådgiver, kan I bede kolleger fra naboinstitutionen om at se på jeres belysning.\nPæren afgør kvaliteten\nFarver hjælper os til at orientere os. Samtidig skal børnene lære farverne at kende, så når de maler og leger med perleplader, skal lyset gengive farverne så korrekt som muligt:\nGlødepæren gengiver farver bedst, men den bruger meget energi og er på vej ud.\nSparepærer gengiver farverne markant dårligere. Brug disse pærer til generel rumbelysning og til lokaler, hvor I ikke har brug for god farvegengivelse.\nLED-pærer kan spare på energien og bevare glødepærens kvalitet. Vælg LED-pærer med god farvegengivelse til punktbelysning. Det vil sige et såkaldt RA-tal på 98.\nLysstofrør blinker og flimrer, når deres levetid er forbi. Vekselstrømmen får også velfungerende rør til at blinke. Dog ikke så hurtigt, at øjet opfatter det, men hjernen er på overarbejde, og du føler dig hurtigere træt. I kan erstatte de gamle lavfrekvente rør med højfrekvensdrevne lysrør. Her pulserer lyset over 30.000 gange i sekundet, og det opfatter hjernen ikke.\nKrav og regler om lys\nArbejds- og opholdsrum skal være velbelyste med både dagslys og kunstig belysning.\nVed normale lysforhold skal almenbelysningen være 200 lux i daginstitutioner og klasseværelser. På et kontor skal der være 500 lux på skrivebordet og mindst 100 lux i resten af rummet.\nBelysningen på arbejdsstedet skal gengive farverne rigtigt.\nLyset i rummet må ikke blænde eller afgive generende reflekser.\nLyskilderne må ikke medføre ubehagelig varme ved selve arbejdsstedet eller samlet tilføre rummet en for høj varmebelastning.\nKunstig belysning skal sættes op på steder, så arbejde og færdsel kan foregå forsvarligt.\nDer skal være adgang til dagslys i arbejdslokaler og spiserum.\nGuiden er skrevet af Henrik Stanek, b&u@bupl.dk og stammer fra Børn&Unge nr. 19, 2016.\nKilder: farve- og belysningsrådgiver Lone Lings fra Arbejdsglæde gennem farver og belysning, indeklimaportalen.dk, abclys.com, lyssyn.dk og Børn&Unge\n| Senest opdateret 05-12-2016 |


Seveneves – SUPERKULTUR\nDet er ikke første gang jeg har forsøgt mig med Neal Stephensons Seveneves, men heller ikke denne gang kom jeg igennem dem. Der er et eller andet ved den, jeg synes bare ikke karaktererne er spændende eller interessante. Jeg synes de er ligeså flade og uinteressante som en cardboard cutout af Steven Seagal. Det er lidt spøjst, for normalt er jeg den vildeste Neal Stephenson fanboy. Jeg kom til at læse Quicksilver, 1 bind af hans maniske 7 binds værk The Baroque Cycle, og var hooked på stedet. Den var spøjs og sær, fantastisk, underlig og velskrevet.\nFolk omkring mig har omtalt forfattere som nogle der enten kan skrive fantastisk, eller som kan lave de vildeste og mest interessante plot. Normalt ville jeg sige at Neal kan begge dele. Nogle gange bliver han jævnt sær, men som regel plejer han at trække sig nogenlunde tilbage på normalitetens sti.\nMen ikke her. Her er karaktererne flade og trælse.\nOkay, månen springer i luften. Vi finder ikke ud af hvorfor, det gør den bare. Måske er det et mini sort hul, der har blæst igennem den. Det er også lige meget, for indenfor to år vil resterne af den døde måne regne ned på jorden og gøre liv på overfladen umuligt.\nVerden går i gang med at udbygge den internationale rumstation, sender masser af rumskibe op, bygger små rumarker og gør klar til livet i rummet. Mens alt det sker går karaktererne lidt rundt og forbereder sig på undergangen. De er måske så ramte af frygt og rædsel, at de ikke kan snakke om den kommende undergang – men det virker mere som om det ikke rigtigt rammer dem.\nUndergangen kommer, 2000 mennesker overlever i rummet, resten dør. Og så fik jeg ikke læst mere. En af karaktererne begynder to uger efter undergangen at snakke om en ekspedition til Mars, for at kolonisere den røde planet. Måske ikke så meget for at ville kolonisere den, som for at få magt over befolkningen. Hun, den onde ekspræsident, ville magten for magtens skyld. Og her blev karakterernes fladhed mig for meget, og jeg stoppede og slettede den fra min audible app.\nMen jeg kiggede på wikipedia for at finde ud af hvad der skete i bogen. Alt går galt, alle dør på nær 7 kvinder, som bliver stammødrene til menneskehedens 7 racer. De bruger teknologi til at udvikle på de børn får, så de hver især får forskellige karakteristiske genetiske træk. Og det er for så vidt en sej nok ide. Men rejsen derhen var simpelthen alt for lang og træls. Hvis vi havde startet med den ide, og sprunget opbygningen af rumarken over, så havde jeg været en gladere mand.\nVil jeg anbefale den? Nja, ikke rigtigt. Læs andre af hans bøger, de er federe. F.eks. Cryptonomicon eller Anathem som begge er fede og lækre bøger. Fyldt med seje og fantastiske karakterer og vilde & sjove ideer.\n29. juni 2018 at 5:20\nOkay, den lyder faktisk ikke superfed. Det virker også som en historie, der er svær at gøre sammenhængende.\n29. juni 2018 at 10:28\nYeah. Jeg greb endnu en Flashman roman i stedet for. Solid underholdning. Og når den er slut, American Gods. Den er nemlig fed.\nJeg bliver nødt til at prøve de der Flashman på et tidspunkt. Selv har jeg pt lidt hyggelig undergang med Wyndhams “The Kraken Awakes” og lidt nostalgisk vredestrip med Harlan Ellison.\nDet er vredestrip som i vredes-trip. Omend vrede-strip måske også er sandt.\n29. juni 2018 at 11:46\nVrede-strip? Det ville være en mindeværdig togtur 🙂\nEr the kraken awakes god og spas?\n29. juni 2018 at 17:07\nDet er vintage Wyndham – du ved, verdensomvæltende begivenheder, men beskrevet på afstand og med god, britisk rolighed – “Det skal såmænd nok gå altsammen.”\nWyndham burde markedsføres som mindfulness-selvhjælpsbøger.\n29. juni 2018 at 17:42\nJeg har vist aldrig læst noget af ham… Det er da vist noget af en fejl i opdragelsen. Det må der gøres noget ved.


Skrevet af JHN1 13. maj 2022 18:58\nÅsa, ja du har ret mht min udlejer. Han ønsker ordentlige lejere. Men de kan jo også larme, og jeg ER virkelig meget sensitiv. Jeg tror, du er meget mere rummelig end mig. Dejligt at de ikke larmer om aftenen hos jer. Jeg ville også have haft svært med larmen om dagen. :) Det lyder spændende med de bøger, du læser. Jeg kan også lide biografier. Jeg forsøgte mig med Annette Heick, men der var for mange navne og detaljer, kunne ikke rumme det, og det var et 14 dages lån. :) Spændende med din store familie. :)\nEtte, ja jeg håber også det bedste, tak. Hvor er det vildt at tænke tilbage på, hvor dårligt du har haft det, og hvor langt du er nået. Jeg har det på samme måde, og det er med en megen stor taknemmelighed, jeg tænker på det. JA, hvor er det vigtigt, hvordan man udtrykker sig! Det har jeg også snakket med behandlere om. Jeg siger positive sætninger hver dag. :)\nKirsebær, ja du har så ret, det kan jo også blive nogle gode lejere. Jeg vil prøve at tænke positivt. Hvor jeg dog forstår dig mht din mor. Og (for mig i hvert fald) så er det bare også sådan, at det, ens mor siger, nogle gange kan såre mere, end hvis det var en anden. Jeg ved ikke hvorfor. Min mor kan også gøre mig vanvittig.\nTak skal I have. Jeg ville ønske, jeg kunne skrive meget mere, men lidt ad gangen, ikke. Mange gode tanker til jer!


PKA-direktør går på pension i 2020 | stiften.dk\nPKA-direktør går på pension i 2020\nPeter Damgaard Jensen vil til april forlade sin toppost i PKA. Hans afløser er ikke fundet. (arkivfoto)\nEfter 19 år i spidsen for pensionsselskabet PKA siger Peter Damgaard Jensen stop i 2020.\n12 feb. 2019 kl. 10:17\nPensionskassen PKA skal have ny direktør til april 2020. Den nuværende direktør Peter Damgaard Jensen går på pension, meddeler selskabet.\n- Jeg har været meget glad for at stå i spidsen for PKA i så mange år, og jeg er stolt af det, vi har opnået, siger Peter Damgaard Jensen i selskabets meddelelse.\n- Af samme grund har jeg vurderet, at det er det rette tidspunkt at lægge en plan for, hvornår jeg skal give opgaven videre. Derfor har jeg aftalt med formandskabet i PKA A/S, at jeg, i forbindelse med at jeg fylder 66 år i foråret 2020, fratræder som administrerende direktør.\nTil april vil Peter Damgaard Jensen have været øverste chef for pensionskassen i 19 år.\nIndtil da fortsætter han som direktør.\n- Jeg har ikke tænkt mig at skrue ned for blusset, og jeg har aftalt med bestyrelsen, at jeg følger de tillidshverv, jeg har påtaget mig, til dørs, siger han.\nPKA's bestyrelsesformand er Stephanie Lose, der også er regionsrådsformand for Region Syddanmark. Hun takker den afgående direktør for hans indsats.\n- Jeg sætter derfor pris på den gode dialog, vi har haft om beslutningen, samt at Peter har valgt at fortsætte frem til april næste år, så vi har god tid til at finde den helt rigtige afløser, siger hun i PKA's pressemeddelelse.\nDer er ikke fundet en afløser for Peter Damgaard Jensen. Derfor skal PKA's bestyrelse nu i gang med at finde den næste direktør.


Om os - Veras Verden\nPorky & Pine BBQ\nVi er til for dig, der sætter pris på design, delikatesser, brugskunst og interiør.\nTing som du forelsker dig i hos os, er vi helt sikkert allerede selv faldet for. Hylderne i både butikken og webshoppen er fyldte med produkter, hvor der er lagt gode tanker og menneskelig passion i både designet og udformningen.\nVi kombinerer åbne døre mod verden med kærligheden til det nære.\nDerfor kan du også finde kvalitetsprodukter, som er fremstillet helt lokalt.\nVi gør os umage med at give dig adgang til alverdens særlige livsstilsprodukter. Find produkterne online eller oplev vores 400 m2 store livsstilsbutik på Sydsjælland, en lille times kørsel syd for København.\nVi gør en dyd ud af at arbejde ud fra vores grundlæggende værdier\nAlle mennesker skal føle sig velkomne og hjemme i vores univers.\nDer ligger gode tanker og menneskelig passion bag alle vores udvalgte produkter, som medfører, at de kan holde år efter år.\nDa mennesker betyder meget/alt for os, samarbejder vi med designere og leverandører, som er lige så passionerede som os og som vi har stor tillid til. Og så elsker vi at være på fornavn med vores kunder.\nVores bidrag til verden er tanken om mindre, men bedre. Vi inviterer vores kunder til at droppe trends og i stedet vælge med hjertet.


IOM og UNHCR lancerer rapport om modtagelse af uledsagede mindreårige og flygtningebørn på Malta - EU Reporter\nIOM og UNHCR lancering rapport om modtagelse af uledsagede mindreårige og flygtningebørn i Malta\nEn fælles rapport fra IOM-UNHCR: Uledsagede vandrende og flygtningebørn: Alternativer til tilbageholdelse på Malta blev lanceret i går (13. oktober) på San Anton Palace i Attard, Malta.\nRapporten opsummerer fund og anbefalinger fra en fælles IOM- og UNHCR-teknisk mission, der fandt sted på Malta i maj i år. Den skitserer hovedelementerne i det nuværende nationale modtagelsessystem for vandrende børn, der ankommer fra Nordafrika ad søvejen, og fremsætter anbefalinger på syv specifikke områder, der kræver yderligere arbejde, ifølge de to organisationer.\nGårsdagens begivenhed var vært for den maltesiske præsident Marie-Louise Coleiro Preca, og deltagerne omfattede IOMs generaldirektør William Lacy Swing, der introducerede rapporten. Maltesisk minister for indenrigsanliggender og national sikkerhed Dr. Emanuel Mallia, minister for familie- og social solidaritet Dr. Michael Farrugia og parlamentarisk sundhedssekretær Chris Fearne deltog også.\n”Siden 2002 har antallet af uledsagede børn, der ankommer til Malta, været stigende, og mindreårige opbevares normalt i tilbageholdelsescentre, mens de bliver identificeret som mindreårige. Når bestemmelsesprocessen og den nødvendige sundhedskontrol er afsluttet, udpeger myndighederne en værge, og barnet fjernes fra tilbageholdelsescentret og placeres i et anlæg for uledsagede vandrende børn, ”sagde ambassadør Swing.\n”Malta har systemer til at reagere på blandede migrations- og asyludfordringer. Men det vedvarende pres fra de seneste år og den nye EU-regulering har ført til, at den maltesiske regering fortsætter yderligere forbedringer og især forpligter sig til at forbedre modtagelsessystemet for uledsagede børn, der ankommer til landet i overensstemmelse med kravene i anvendelsen af princippet om bedste interesse som fastsat i konventionen om barnets rettigheder, ”bemærkede han.\n”IOM er meget glad for at se, at Malta har levet op til den forpligtelse, som premierministeren forpligtede sig til i februar sidste år, om at intet barn skal holdes tilbageholdt. Vi er klar til at hjælpe regeringen inden for den primære modtagelse og med at identificere fonde og nøgleprojekter, der vil lette spørgsmålet om migrationsstrømme på Malta, ”tilføjede han.\nUNHCR's højkommissær Antonio Guterres, der talte til mødet i en videomeddelelse, opfordrede til styrkelse af redning til søs, forøgelse af lovlige alternativer til beskyttelse i Europa og forbedring af adgangen til asyl og løsninger for mennesker, der har brug for international beskyttelse - inklusive den mest sårbar over for alle, adskilte og uledsagede børn. ”De, der overlever turen, er de heldige,” sagde han.\nDe begrænsede muligheder for regelmæssigt at komme ind i Europa får tusinder af mennesker, der flygter fra forfølgelse og konflikt, til at gå ud på farlige søveje for at finde sikkerhed. Dette år alene har over 165,000 mennesker, inklusive 10,000 uledsagede børn, foretaget den farlige rejse gennem Middelhavet. I løbet af det måske mest dødbringende år, der er registreret, er omkring 3,000 mennesker, mange af dem børn, døde eller forsvundet.\nI 2013 ankom 2,008 mennesker til Malta med båd, hvor langt de fleste ansøgte om asyl. Af disse hævdede 443 at være uledsagede børn. I år er ankomster til Malta faldet til 474, hovedsageligt på grund af den italienske flådes operation Mare Nostrum, hvilket har ført til en betydelig stigning i ankomster til Italien. Men de fortsatte ankomster, hovedsageligt fra Libyen, lægger stadig et enormt pres på Maltas infrastruktur for modtagelse og husning af børn.\nIOM-UNHCR-rapporten anbefaler oprettelse af et primært modtagelsescenter for mindreårige for at imødekomme behovet for tidlig identifikation, vurdering, familiesporing, familiesammenføring og pleje af uledsagede børn. Når det er hensigtsmæssigt, kan rådgivning om assisteret frivillig hjemtransport bidrage til mindreåriges bedste vurdering og beslutningsprocesser.\nAndre anbefalinger inkluderer muligheden for, at IOM hjælper regeringen med at gennemføre familiesporingsinitiativer og familievurderinger med henblik på familiesammenføring. IOM og UNHCR med udvalgte ngo'er kunne også blive en del af en permanent maltesisk interministeriel taskforce, der er designet til at løse huller i migrationsstyring og give myndighederne aktuel information fra migrantenes oprindelseslande.\nHele rapporten kan være downloades her.\nRelaterede emner:Antonio Guterresfeaturedfuld-imageMaltamigrationsstrømme i MaltaSan Anton Palaceuledsagede børnUledsagede vandrende og flygtningebørn: Alternativer til tilbageholdelse på Malta\nSyrien og Irak: Et stigende antal flygtninge lægger pres på nabolandene\nLufthavne støtte EU koordineret reaktion på Ebola\nFNs Sikkerhedsråd støtter Guterres til anden periode\nUkraine17 timer siden


Faste lave priser på kædesave. Nem bestilling online\nForside > Have > Havemaskiner > Motorsave / elkædesave > El Kædesave\nHer finder du vores sortiment af elkædesave samt nogle enkelte akku modeller. Du kan læse mere om motorsave/kædesave længere nede på denne side.\nDen elektriske kædesav er blevet fast inventar i de danske haver gennem de senere år, hvor flere og flere haveejere har fremskaffet en god motorsav/kædesav til brug i haven, når der skal ordnes brænde, fældes træer og lignende.\nOgså på arbejdspladsen vinder el kædesavene frem. Mange tømrere bruger motorsave til afkortning af deres tømmer, og flere murere er begyndt at skære deres hvide isolering, som flamingo, med den elektriske kædesav, da kædesaven er tidsbesparende.\nEn kædesav er nem i brug, den skal bare bruge en smule kædeolie til at smøre kæden og dertil lidt strøm, så er din el kædesav i brug. Når du bruger en kæde-/motorsav, skal sikkerheden altid være i top. Hos frishop.dk fører vi derfor en bred vifte af produkter inden for området sikkerhed.\nHos frishop.dk har vi et bredt udvalg af kædesave til de rigtige priser, vi har også et stort tilbehørsprogram til din el kædesav. Her finder du kædesave/motorsave fra kendte leverandører som bl.a. Alko, Black+Decker, Bosch, Dewalt, Einhell, Gardena, Grouw, Hitachi, Makita, McCulloch, Ryobi, Stiga, Worx og Wolf Garten.\nHar du brug for vejledning, kan du kontakte os på telefon 72 20 72 12. Vi svarer altid gerne på spørgsmål om valg af kædesav.


Resultatet af undervisningsevalueringer på økonomiuddannelsen på Det samfundsvidenskabelige Fakultet, universitetsåret - PDF\nDownload "Resultatet af undervisningsevalueringer på økonomiuddannelsen på Det samfundsvidenskabelige Fakultet, universitetsåret 2012 2013"\n1 Resultatet af undervisningsevalueringer på økonomiuddannelsen på Det samfundsvidenskabelige Fakultet, universitetsåret Hermed præsenteres for fjerde gang resultaterne af undervisningsevalueringen på bachelor og kandidatuddannelsen i økonomi denne gang for efteråret 2012 og foråret Indledning. På Økonomiuddannelsen evalueres alle kurser og andre aktiviteter ved hver gennemførelse. Midtvejs i et kursus gennemføres den s. k. interne evaluering hvor resultaterne alene tilgår underviseren med henblik på drøftelse med de studerende og tilpasninger i forløbet. Mod slutningen af et kursusforløb gennemføres den s. k. eksterne evaluering der ligesom den interne foregår elektronisk hvor resultaterne tilgår studienævn og institutleder. Evalueringsresultaterne sammenfattes i princippet for hver undervisningsaktivitet i kategorierne A, B eller C 1. En række kurser og forelæsninger opnår dog U i det aggregererede resultat svarende til, at svarprocenten har været så lav, at der ikke kan gives et rimelig bud på resultatet af evalueringen. Bachelorprojekt (3. år af bacheloruddannelsen), økonomiske øvelser (seminar papers på kandidatuddannelsen) og specialer evalueres kun eksternt. 2. Svarprocenter og sammenhængen i evalueringssystemet. Svarprocenterne lader meget tilbage at ønske, og det er tilsyneladende vanskeligt at tvinge dem over ca. 25 pct. Der er endda en tendens til, at de falder over studieforløbet, således at måske 75 pct. besvarer skemaerne på 1. år, men vi kan komme ned på 0 pct. på visse fag på kandidatuddannelsen. Lavere svarprocenter må forventes på kandidatuddannelsen eftersom alle fag vælges frit man vil vælge det, man på forhånd stiller sig positivt til, hvorfor man måske finder en evaluering mindre meningsfuld. Men situationen er trods mange forbedrende initiativer endnu ikke tilfredsstillende. 1 Jf. Det samfundsvidenskabelige fakultets procedure for Undervisningsevaluering, sommeren\n2 35% Svarprocent 30% 25% 20% 15% 10% 5% F11 E11 F12 E12 F13 0% Fag Hold Seminar Bachelor Det er beklageligt, at så få studerende deltager i de eksterne evalueringer. Det er let og lidet tidskrævende at evaluere, og de studerende mindes ofte og kraftigt om deres forpligtelse til at tage del i disse aktiviteter, så man er nok nødt til at se den ringe interesse som udtryk for, at de studerende ikke finder det meningsfuldt og umagen værd at være med. Vi vil nu forstærke vores bestræbelser på at få underviserne til at hjælpe os med at forklare, at evalueringsresultaterne betyder noget, men også med at opfordre til, at der evalueres via bærbare computere mod slutningen af undervisningsforløb e.l. Evalueringerne er en del af det samlede kvalitetsudviklingssystem, som også omfatter undervisningsrapporter, hvor underviserne ved afslutningen af forløbene og efter samtale med de studerende sender en redegørelse til studieadministrationen. Der kan være betragtninger om fagenes indretning, undervisningsmaterialer, fremmøde, lokaler osv. Disse redegørelser skal skrives efter fremkomsten af de eksterne evalueringer, således at man sikrer sig, at der kommer en reel debat om resultaterne af evalueringerne altså for at gøre det klart for de studerendende, at der har kunnet betale sig at sige sin mening om forløbene. Der skal arbejde videre med at sikre, at dette tages alvorligt. Proceduren i behandlingen af de indkomne evalueringsresultater er i øvrigt, at studienævnets medlemmer hvert semester modtager alt materialet og diskuterer de forløb, medlemmer måtte ønske. Studielederen har så i samråd med institutlederen ført de nødvendige samtaler og foretaget de nødvendige personalebeslutninger. Det skal for god ordens skyld præciseres, at der eksisterer et uformelt evalueringssystem ved siden af det formelle. Studerende henvender sig løbende til studieadministrationen og studienævnsmedlemmer osv. med synspunkter og klager. Det er ofte den slags henvendelser, der giver anledning til hurtige udskiftninger af holdundervisere. 2\n3 Den omstændighed, at evalueringssystemet er komplekst betyder, at der ofte kan fremkomme modstridende vurderinger af samme aktivitet. I det beskrevne, eksterne evalueringssystem kan samme kursus opfattes forskelligt. Det sker, at nogle studerende opfatter et forløb som meget godt, mens andre vurderer det som dårligt eller endda meget dårligt. Der kan også fremkomme klager over en undervisning, som i gennemsnit vurderes som middel eller bedre. Alene sådanne eksempler antyder, at reaktionerne på evalueringerne skal bruges med en betydelig forsigtighed. Det sker også tit, at ændringer, der gennemføres på de studerendes foranledning kritiseres af andre. Det er ikke unaturligt, at forskellige studerende har forskellige opfattelser, men det er problematisk, hvis uenighed fører til negative bedømmelser. Det kan altså konstateres, at der foreligger og anvendes et beslutningsgrundlag også selvom svarprocenterne i de eksterne evalueringer er ringe vedrørende de enkelte aktiviteter. Dette kan imidlertid ikke offentliggøres i alle detaljer, da man så ville kunne konstatere, hvordan hver enkelt medarbejders undervisning har været vurderet, hvilket ville indebære en overtrædelse af reglerne i Lov om persondata. Derfor er der foretaget en sammentælling aggregering af resultaterne, således at udenforstående kan få et samlet overblik over situationen. 3. Aggregerede, kvantitative resultater vedr. undervisning Her ses de aggregerede, kvantitative resultater vedr. forelæsninger og holdundervisning på bacheloruddannelsen og kandidatdelen over en årrække. Ved hvert spørgsmål i evalueringsskemaerne har de studerende kunne vælge mellem fem svarmuligheder, hvor ordlyden varierer afhængigt af spørgsmålet. Det kan f.eks. være 1: meget god, 2: god, 3: gennemsnitlig, 4: dårlig, 5: meget dårlig. 3\n4 Bachelor, forelæsninger Resultat Faget: E11 F12 E12 F13 Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så pensum? Godt Godt Godt Godt Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så fagets tilrettelæggelse, fx fordeling mellem forelæsninger og evt. fordeling mellem teoretiske og anvendte elementer, eksamensform etc? Godt Gennemsnitligt Godt Godt Hvordan vurderer du fagets koordinering med andre fag? Gennemsnitligt Godt Godt Godt I hvor høj grad lever faget op til dine forventninger? Som ventet Som ventet Som ventet Som ventet Hvordan vurderer du dit samlede udbytte at dette fag? Stort Gennemsnitligt Stort Stort Forelæseren: formidling af fagets indhold? God God God God forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du forelæsningernes praktiske gennemførsel? God God God God De studerende: Hvordan er dine forudsætninger for at følge faget? Gode Gode Gode Gode Hvordan vurderer du din egen arbejdsindsats i dette fag sammenlignet med dine andre fag i dette semester? Aktiv Gennemsnitlig Gennemsnitlig Gennemsnitlig Hvor stor en andel af undervisningen har du deltaget i? % % % % Hvor mange timer arbejder du i gennemsnit om ugen med dette fag (udover selve undervisningstiden)? Bachelor, hold E11 F12 E12 F13 Hvordan vurderer du øvelseslærerens formidling af fagets indhold? God God God God Hvordan vurderer du øvelseslærerens forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du øvelsernes praktiske gennemførsel? God God God God 4\n5 Forelæsninger i fag der kan tages på både BA og KA Resultat Faget: E11 F12 E12 F13 Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så pensum? Godt Godt Godt Godt Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så fagets tilrettelæggelse, fx fordeling mellem forelæsninger og evt. fordeling mellem teoretiske og anvendte elementer, eksamensform etc? Godt Godt Godt Godt Hvordan vurderer du fagets koordinering med andre fag? Godt Gennemsnitligt Godt Godt I hvor høj grad lever faget op til dine forventninger? Som ventet Som ventet Som ventet Som ventet Hvordan vurderer du dit samlede udbytte at dette fag? Stort Stort Stort Stort Forelæseren: formidling af fagets indhold? God God God God forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du forelæsningernes praktiske gennemførsel? God God God God De studerende: Hvordan er dine forudsætninger for at følge faget? Gode Gode Gode Gode Hvordan vurderer du din egen arbejdsindsats i dette fag sammenlignet med dine andre fag i dette semester? Aktiv Gennemsnitlig Gennemsnitlig Gennemsnitlig Hvor stor en andel af undervisningen har du deltaget i? % % % % Hvor mange timer arbejder du i gennemsnit om ugen med dette fag (udover selve undervisningstiden)? Holdundervisning i fag der kan tages både på BA og KA E11 F12 E12 F13 Hvordan vurderer du øvelseslærerens formidling af fagets indhold? God Meget God God God Hvordan vurderer du øvelseslærerens forberedelse? God God God Meget God Hvordan vurderer du øvelsernes praktiske gennemførsel? God God God God 5\n6 Kandidat, forelæsninger Faget: E11 F12 E12 F13 Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så pensum? Godt Godt Godt Godt Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så fagets tilrettelæggelse, fx fordeling mellem forelæsninger og evt. fordeling mellem teoretiske og anvendte elementer, eksamensform etc? Godt Godt Godt Godt Hvordan vurderer du fagets koordinering med andre fag? Godt Godt Godt Godt I hvor høj grad lever faget op til dine forventninger? Dårligere end ventet Bedre end ventet Som ventet Bedre end ventet Hvordan vurderer du dit samlede udbytte at dette fag? Gennemsnitligt Stort Stort Stort Forelæseren: formidling af fagets indhold? God God God God forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du forelæsningernes praktiske gennemførsel? God God God God De studerende: Hvordan er dine forudsætninger for at følge faget? Gode Gode Gode Gode Hvordan vurderer du din egen arbejdsindsats i dette fag sammenlignet med dine andre fag i dette semester? Aktiv Gennemsnitlig Aktiv Aktiv Hvor stor en andel af undervisningen har du deltaget i? % % % % Hvor mange timer arbejder du i gennemsnit om ugen med dette fag (udover selve undervisningstiden)? Kandidat, hold E11 F12 E12 F13 Hvordan vurderer du øvelseslærerens formidling af fagets indhold? God - Meget God Hvordan vurderer du øvelseslærerens forberedelse? Meget God - Meget God Hvordan vurderer du øvelsernes praktiske gennemførsel? God - God 6\n7 Summerschool: Seminaret: S10 S11 S12 S13 Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så pensum? Godt Godt Godt Godt Givet målbeskrivelsen ovenfor, hvordan vurderer du så fagets tilrettelæggelse, fx fordeling mellem forelæsninger og evt. fordeling mellem teoretiske og anvendte elementer, eksamensform etc? Godt Godt Godt Godt Hvordan vurderer du sammenhængen af kursets indhold, strukturen af undervisningen og pensumet sammenlignet med indholdet af eksamen? Godt Godt Godt Godt Hvordan vurderer du fagets koordinering med andre fag? Godt Godt Godt Godt I hvor høj grad lever faget op til dine forventninger? Bedre end ventet Bedre end ventet Bedre end ventet Bedre end ventet Hvordan vurderer du dit samlede udbytte at dette fag? Stort Stort Stort Stort Forelæseren: formidling af fagets indhold? God God God God forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du forelæsningernes praktiske gennemførsel? God God God God De studerende: Hvordan er dine forudsætninger for at følge faget? Gode Gode Gode Gode Hvordan vurderer du din egen arbejdsindsats i dette fag sammenlignet med dine andre fag i dette semester? Aktiv Aktiv Aktiv Aktiv Hvor stor en andel af undervisningen har du deltaget i? % % % % Hvor mange timer arbejder du i gennemsnit om ugen med dette fag (udover selve undervisningstiden)? Lokalet: Hvordan vurderer du rummets fysiske udformning, fx. interiøret osv.? Godt Godt Gennemsnitligt Godt 7\n8 Det samlede materiale indeholder flere forskelligrettede tendenser. Fx deltager de studerende efter eget udsagn flittigt i undervisningen, men anvender nærmest et faldende antal timer på studieaktiviteterne. Projektet med studenteraktiverende undervisning, der har været i gang siden sommeren 2010 og som har til formål at sikre, at alle studerende møder frem til (hold )undervisningen efter at have forberedt sig fornuftigt, anses for en succes, der har øget gennemførelsen og mindsket frafaldet. Den almindelge opfattelse er, at det har øget snarere end mindsket de studerendes arbejdsindsats. Så der er ting, der ikke et lette at fortolke! Men der er tilfredshed med undervisningen. 4. Bachelorprojekter Vejledningen i forbindelse med udarbejdelse af bachelorprojekter, som varetages af enten interne medarbejdere eller eksterne lektorer, er evalueret med nedenstående resultat. Her er indsamlingen af materialet foregået anderledes end ved evalueringen af kurserne, hvorfor resultaterne vises grafisk. Meget God God Gennemsnitligt Dårlig Meget Dårligt Hvordan vurderer du bacheloropgavens koordinering med andre fag? 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% Hvordan vurderer du organiseringen og den praktiske gennemførelse af hele forløbet omkring bacheloropgaven? Meget God God Gennemsnitligt Dårlig Meget Dårligt 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 8\n9 Hvordan vurderer du dit samlede udbytte af bacheloropgaven? Meget Stort Stort Gennemsnitlig Dårlig Meget Dårlig 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% Hvor relevant synes du introduktionsmødet var? Meget Relevant Relevant Middel Mindre Relevant Irrelevant 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% I hvor høj grad lever forløbet omkring bacheloropgaven op til dine forventninger? Meget bedre end ventet Bedre end ventet Som ventet Dårligere end ventet Meget dåligere end ventet 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 9\n10 Meget God God Gennemsnitlig Hvordan vurderer du vejleders evne til at hjælpe på en forståelig måde? Dårlig Meget Dårlig 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% Der er samlet tale om en meget markant grad af tilfredshed, en marginal stigning i forhold til året før. 10\n11 5. Seminarer / Økonomiske øvelser. Seminaret: E11 F12 E12 F13 Hvordan vurderer du seminarets akademiske niveau? Højt Højt Højt Højt Hvordan vurderer du koordinationen af seminaret med andre seminarer? Godt Godt Godt Godt I hvor høj grad lever seminaret op til dine forventninger? Godt Godt Godt Godt Hvordan vurderer du dit samlede udbytte at dette fag? Stort Stort Stort Stort Forelæseren: formidling af fagets indhold? God God God God evne til at hjælpe med seminar opgaven God God God God forberedelse? God God God God Hvordan vurderer du forelæsningernes praktiske gennemførsel? God God God God De studerende: Hvordan vurderer du din egen arbejdsindsats i dette fag sammenlignet med dine andre fag i dette semester? Aktiv Aktiv Aktiv Aktiv Hvor mange timer om ugen bruger du på faget (foruden undervisningen) Lokalet: Hvordan vurderer du de fysiske rammer, fx lokalets indretning etc? Gode Gode Gode Gennemsnitlige Denne vigtige undervisningsform alle studerende gennemfører to økonomiske øvelser i løbet af kandidatuddannelsen er under forandring, idet undervisere eksperimenterer med forskellige modeller for forløbet. Tilsyneladende er de studerende tilfredse med det hele! 11\n12 6. Specialevejledning Her er indsamlingen af materialet foregået anderledes end ved evalueringen er kurserne, hvorfor resultaterne vises grafisk. Specialeseminaret ved semestrets begyndelse afklarede mange spørgsmål Vejledningskontrakt med disposition og arbejdsplan var et positivt element i min specialeproces Det var let at aftale vejledning med min vejleder 12\n13 Min vejleder overholdt indgående aftaler Jeg overholdt indgående aftaler Min vejleder var kompetent 13\n14 Jeg er tilfreds med vejledningsforløbet som helhed Specialeadministrationen gav mig den hjælp, jeg havde brug for En overvejende stor andel af de adspurgte er tilfreds med specialeforløbet, og der er faktisk en markant forbedring af tilfredsheden i forhold til De kommentarer der går mest igen er, at der efterspørges hjælp til at spore sig ind på, hvilket emne man skal behandle i specialet. Derudover efterspørger flere bedre muligheder for at få specialeplads stillet til rådighed. 14\n15 Sammenfatning Det samlede billede er positivt, og de problemer, der rent faktisk kan konstateres, er jævnt fordelt over hele uddannelsen. Men det er klart, at den i gennemsnit beskedne deltagelse i evalueringerne på kandidatuddannelsen kan have sløret dette billede. Men det samlede billede er, at undervisningen og vejledningen på økonomistudiet fungerer godt. Den samlede fordeling for hele året på de tre bedømmelseskategorier er: Holdundervisere Forelæsninger A B C 4 0 For få til indplacering I de kurser og fag, hvor der må konstateres en C evaluering, er en forbedrende proces sat i gang eller allerede gennemført. Hvad de tre dårligt fungerende holdforløb angår, så var der grebet ind inden evalueringen forelå. 15\nResultatet af undervisningsevalueringer på økonomiuddannelsen på Det samfundsvidenskabelige Fakultet, foråret 2009.\nResultatet af undervisningsevalueringer på økonomiuddannelsen på Det samfundsvidenskabelige Fakultet, foråret 2009. Hermed præsenteres for første gang resultaterne af undervisningsevalueringen på bachelor\nForældreundersøgelse 2008. Skoleområdet\nForældreundersøgelse 2008 Skoleområdet 1 Indholdsfortegnelse: 1. Indledning... 3 2. Metode... 4 2.1. Undersøgelsens opbygning og spørgsmål... 6 2.2. Fremadrettet brug af erfaringerne med første udgave\nJonas Kristoffer Lindeløv Stilling: Psykologi Studerende (+ vejleder og seminarleder på 1. semester, forskningsassistent m.m.) Ansættelsessted: Aalborg Universitet Undervisningsevaluering på Evalueringspraksis


Hvad er de forskellige typer af medicinsk Transportation? - Zajacperrone.com\nHvad er de forskellige typer af medicinsk Transportation?\nMange typer af medicinsk transport tjenester er tilgængelige for forskellige typer af patienter. De fleste af dem er tilgængelige på opkald, 24 timer i døgnet, 365 dage om året. Den medicinske transport service valgt, afhænger af, om tjenesteydelser, der anmodes om akut eller ikke-akut, og om der er behov for lokale, langdistance national eller international transport tjenesten. Den passende medicinsk transport service afhænger også af en patientâ € s tilstand eller handicap.\nLokale ambulance virksomheder patienter til nærliggende hospitaler transport, når de oplever en livstruende medicinsk nødsituation, eller hvis de har alvorlige psykiatriske problemer. Generelt akutte medicinske teknikere og paramedicinere, som har ekspertise i forskellige livreddende teknikker ombord ambulancen med patienten under transporten. Hvis en patient har behov for at blive transporteret fra hospitalet, som han eller hun er taget til et andet hospital flere miles væk hurtig og korrekt medicinsk intervention, vil han eller hun sandsynligvis blive transporteret i et liv flyvning helikopter. En nødsituation ambulancefly bruges, når nogen har brug for at blive hastet til et hospital, der er flere stater væk, eller til et fremmed land, for at få den nødvendige behandling eller procedure.\nI ikke-akutte liv support situationer, hvad bestemmer det hensigtsmæssige i en medicinsk transport service er karakteren af en patientâ € s igangværende handicap. Patienten kan være ganske syg, kan ikke være ambulant eller ellers fysisk svækket på tidspunktet for en planlagt tur til en medicinsk facilitet eller providerâ € s kontor. En kørestol tilgængelige transport eller medicinsk taxi van er normalt passende for ikke-ambulante patienter i ikke-akutte situationer. Ikke-akut medicinsk transport i ambulance eller medicinsk transport van måske også angives, når nogen skal overføres fra et medicinsk eller plejehjem facilitet til et andet på en briks eller båre.\nI nogle tilfælde, community mental sundhed centre, der tjener en stor patientpopulation lease eller egne flåder af varevogne og biler. Køretøjerne er brugt til at bringe patienter, der ikke har råd til en bil og ikke har adgang til bus, eller som af fysiske eller alder grunde ikke er i stand til at køre, til den mentale sundhed facilitet. De kan også anvendes til transport til eksterne lægebesøg. På den måde kan psykiatriske patienter få enhver form for medicinsk behandling, de har brug for.\nPrivate medicinsk transport tjenester kan eller ikke kan være omfattet af Medicaid, Medicare, eller private sundhedsforsikringer planer. De opkræver ofte privatpersoner, der kontakter dem direkte til at gøre brug af deres tjenester højere gebyrer, end de opkræver hospitaler og plejehjem. Trips er normalt dækket delvist af forsikring, hvis de anses for at have været lægeligt nødvendigt. Ambulancetjeneste til et hospital er generelt betragtes som en medicinsk nødvendig tjeneste, mens en tur til en Doctora € s kontor normalt ikke.\nVeluddannede nødsituation behandlere såsom paramedicinere eller ambulancereddere ledsage en patient i ambulancen og yde omsorg på vej til hospitalet.\nEt ambulancefly kan anvendes til at transportere patienter fra fjerntliggende steder.\nParamedicinere skal udføre traumer vurdering ved ankomsten og bestemme, hvordan at stabilisere patienten til transport.\nHvad er de forskellige typer af medicinsk transskription arbejde?\nHvad er de forskellige typer af medicinske sprøjter?\nHvad er de forskellige typer af medicinsk transskription Employment?\nHvad er de forskellige typer af PET Transport?\nHvad er de forskellige typer af offentlig transport?\nHvad er de forskellige typer af medicinsk Elektronik?\nHvad er de forskellige typer af medicinsk Industriel Design?\nHvad er de forskellige typer af medicinske ngo'er?\nHvad er en stepper aktuator?\nHvad er forskellen mellem homøopati og naturopati?\nHvad er en ned Pillow?\nHvad er de forskellige typer af engelske Desserts?\nHvad er en Teaser Rate?\niPad Kombinerer de "tre skærme" i en\nHvad er Postkort?\nHvad er en Lyric Soprano?\nHvordan kan jeg vælge den bedste Hormonelle acne behandling?


Spekter Pro Præcisionspensel findes stadig i Top-10 eller tæt på i den populære kategori Spekter Pensler. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Spekter Pro Præcisionspensel hos onlineshoppen DecoFarver.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, som jo fx kan være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nHusk at når du køber varer i webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, som gør det let at sammenligne priser, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En anden ting du også slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Derfor vælger unge danskere islam – Alev.dk\nDerfor vælger unge danskere islam\nPolitiken 29. december 2001\nSiden 11. september har der været en del nyhedsdækning omkring unge danskere, der konverterer til islam. Man prøver at forstå, hvorfor unge veluddannede og dannede danskere vælger at leve som muslimer. Eksperter bliver spurgt om, hvad det kan skyldes.\nSom bekendt har eksperterne altid et svar. De sidste ca. 20 år har eksperterne fastslået, at det for det meste er kvinder der konverterer.\nForklaringen skulle være den, at kvinderne konverterer til islam i forbindelse med ægteskaber.\nDette er ikke helt korrekt. Jeg har gennem årene mødt mange kvindelige konvertitter, der valgte islam længe før de traf deres fremtidige ægtefælle. Hvordan kan eksperterne påstå at vide, hvad der empirisk foregår i samfundet, når de ikke har det fornødne kendskab til en bestemt gruppes bevæggrund?\nDet er i dag et uomgængeligt faktum, at der i stigende grad er en del danske mænd der bekender sig til islam, i en grad, som også eksperterne er vidner til. Men nu er forklaringen en hel anden: De unges valg må skyldes deres trang til oprør overfor samfund og familie, hedder det.\nJeg medgiver, at eksperterne for det meste ved, hvad de udtaler sig om.\nMen når det gælder danskeres indtræden i islam, er det som om, de ikke har interviewet tilstrækkeligt mange for således at kunne danne et mere reelt billede af situationen.\nHvorfor vælger mange danskere så islam på trods af alt det negative omdømme, det har fået, især efter 11. september? Jeg vil påpege, at de nymuslimske danskere forklarer deres beslutning med, at de med ét har fundet svar på mange af de ting, de gik og funderede over, såsom meningen med livet og manglen på nogle etiske pejlemærker og regler.\nForud for en konversion foregår der et intenst studium af hvad islam indebærer. De interesserede læser meget materiale om islam, skrevet af såvel muslimer som ikke-muslimer. Selv en højreorienteret sognepræsts attrap-site om islam besøges i den tro, at man finder nøgtern oplysning om islam.\nMen fælderne er kun til de mindre kloge.\nDe fleste søger kvalificeret information og er især interesseret i at vide, hvorfor andre danskere er konverteret til islam. Denne information finder de på islam.dk, hvor de også har mulighed for at bestille en ‘Islam Startpakke’ indeholdende Koranen på engelsk, bøger, adresseliste over moskeer mv.\nI Koranen taler Gud direkte til mennesket. Der er intet mellemled. Det er ikke profeten Muhamed (må Guds fred og velsignelse være med ham), der beretter om Gud, men Gud der henvender sig til profeten og menneskeheden.\nKoranens sprogbrug er rytmisk og minder om poesi. Gud henviser utallige gange til intellektet, som Han har forsynet mennesket med, og at vi som mennesker er så fattige på brugen af det, når vi forholder os til de eksistentielle spørgsmål. Han opfordrer os til dyb overvejelse over naturens tilblivelse i stedet for overfladiske antagelser.\nDet er denne oplevelse, mange nymuslimske danskere, efter deres udsagn, har haft, før de besluttede sig for at konvertere. Muslimer missionerer ikke. Det er der ingen grund til, da Koranen som Guds ord taler for sig selv.\nBlandt bevidste muslimer er der den opfattelse, at danskerne konverterer til islam på trods af det dårlige image, mange muslimer med deres uislamiske livsførelse har påført det. Britiske Yusuf Islam, som tidligere var kendt som popsangeren Cat Stevens, har på et tidspunkt ytret, at han takker Gud for at have læst Koranen og lært om islam, før han begyndte at stifte bekendtskab med muslimerne.\nDe mange konverteringer kan gøre indtryk på både de muslimer, der efterlever islam som en form for tradition, og dem der slet ikke efterlever det. Synet af nymuslimerne har en sandpapir-effekt på de traditionelle muslimers tro og praksis.


Sådan får du en australsk IP-adresse uden for Australien? Der er mange fordele ved at have en australsk IP-adresse, især hvis du er en Aussie, der bor i Storbritannien, USA, New Zealand, Canada eller andre steder i udlandet. I det øjeblik du forlader Australiens grænser, mister du din australske IP, som du helt sikkert har brug for, mens du er ude af landet. Vedligeholdelse af din hjemby-IP giver dig adgang til alle dine foretrukne australske kanaler, tjenester og websteder, som om du stadig befinder dig der.\nSelvom der er mange måder og metoder til at få en australsk IP-adresse, skal den mest effektive være gennem et virtuelt privat netværk. En VPN er i stand til at skjule din IP-adresse, så du ikke kan identificeres online, og intet kan spores tilbage til dig. Find ud af, hvordan du kan få en australsk IP-adresse hvor som helst i verden i denne tutorial nedenfor. Når det er gjort, kan du streame australske tv-kanaler som Channel 7, Channel 9, Stan, Channel 10, ABC iView, Optus og SBS fra hvor som helst i verden.\n1 Hent en australsk IP-adresse ved hjælp af en VPN\n2 Hvorfor har du brug for en australsk IP?\n2.1 Få adgang til geobegrænsninger\n2.2 Udnyt de lavere priser\n2.3 Administrer virksomheder\n3 Få en australsk IP\nHent en australsk IP-adresse ved hjælp af en VPN\nAlt australsk indhold er geobegrænset i udlandet, og medmindre du har en australsk IP, har du ikke adgang til noget af det i udlandet. Din IP-adresse bruges til at bestemme din placering. Så enhver besøgende, der bruger en IP, der ikke kommer fra Australien, afsluttes. Et virtuelt privat netværk eller en VPN er en fantastisk måde at kryptere data og opnå sikkerhed, men det er også meget nyttigt til at maskere din IP-adresse. Din tjenesteudbyder tildeler en IP til din internetforbindelse, og denne IP kan afsløre, hvor du befinder dig. Så alt hvad du skal gøre er at slippe af med den IP-adresse, der står mellem dig og Foxtel Now og Netflix Australien.\nVælg en australsk server, og opret forbindelse til den.\nFra nu af kan du surfe på Internettet med din australske IP-adresse, som om du befinder dig i Australien.\nExpressVPN er en sikker og hurtig VPN-service, der inkluderer alle de nødvendige funktioner til at forblive sikkert online. Med ExpressVPN kan du oprette forbindelse til en hvilken som helst af deres serverplaceringer og gennemse online hvor som helst uden at opgive din IP. Der er andre tjenesteudbydere, der kan give dig en australsk IP, så sørg for at tjekke dem ud i nedenstående tabel. For en dybdegående analyse af Bedste VPN’er til Australien, se denne anmeldelse.\nHvorfor har du brug for en australsk IP?\nFå adgang til geobegrænsninger\nDu er en australsk statsborger, der bor i USA, Storbritannien, Frankrig, Tyskland osv., Der ønsker at få adgang til australske websteder hjemmefra. At få en australsk IP er den eneste måde, du kan gøre det på. Du skal narre det websted, du forsøger at få adgang til, ved at vise det, at du praktisk talt befinder dig i Australien. En VPN kan få det til at ske.\nUdnyt de lavere priser\nNår du handler online, sporer webstedet din computers IP-adresse. Priserne varierer afhængigt af din placering. Hvis onlinebutikken er baseret i Australien, og du er i USA, bliver du debiteret for mere end det, varen / produktet er værd. Dette har at gøre med territoriale adgangsrestriktioner. Hvis du imidlertid har en australsk IP-adresse, behøver du ikke at betale disse gebyrer, og du får varen til en pris, der er lavere end hvad du blev opkrævet med.\nLad os antage, at du er en Internet-iværksætter, der ønsker at følge med i hans / hendes marketingkampagner og virksomheder i Australien. Hvis du er uden for Australien, kan du ikke få adgang til noget websted eller service, der er baseret i din hjemby. Uden en australsk IP, skal du sætte alt på vent, indtil du kommer tilbage, eller du bruger en VPN.\nDet har aldrig været lettere at få en IP-adresse med en VPN. Med bare et enkelt tryk forbinder du dig til enhver server fra hele verden og får dens IP. At have en anden IP-adresse er praktisk, når du står over for en blokade, eller du ønsker at få dig selv en bedre aftale. En australsk og dybest set enhver borger fra enhver del af verden kan ændre deres IP’er til et større formål i tankerne. Med en VPN er det naturligvis absolut muligt og håndterbart. Har du flere grunde til, at man ville ændre hans / hendes IP? Fortæl os, hvad du synes i kommentarfeltet nedenfor.\nSådan ser du ABC iView uden for Australien\nSådan får du en svensk IP-adresse uden for Sverige


admini – Ren&Stærk Magasinet: Sport&Sundhed\nDet er ikke nemt, at komme i gang med at spise sundt i den moderne verden. Man skulle tro at det var lige til med alle de reklamer omkring sundhed. Men sådan hænger verdenen ikke sammen. Det er nemlig sådan, at vi har nogle sundhedsmyndigheder der gerne vil have vi spiser sundere og motionere mere. Læs mere →\njuni 28, 2021 juni 28, 2021 admini\nDet kan være en rigtig god ide at uddanne sig til personlig træner, hvis man er meget interesseret i sundhed og træning. Læs med her for at lære om tre gode grunde til, hvorfor du skal uddanne dig til personlig træner. Læs mere →\nmaj 7, 2021 april 11, 2021 admini\nFerie behøver ikke (udelukkende) være lig med afslapning – du kan sagtens tage sporten med! Læs mere →\nVejret bliver varmere og varmere, og nu er det snart tid til at vi alle skal til at gå med solbriller på igen hver dag for at skærme vores øjne for solens skarpe stråler. Mange solbriller har også såkaldt “polariseret” glas, som er en rigtig brugbar og nyttig ting ved solbriller.


Kære fundiver199, Jeg er i en situation, der svarer til den her i tråden debatterede og undrer mig over dit indlæg det siger, at udlændingen formentlig vil miste opholdstilladelsen, hvis man bor på hver sin adresse, men ikke er separeret. Det virker jo skørt, at man skal lade sig separere, selvom ma...\nEmne: rejser til udland i 12 måneder\nRe: rejser til udland i 12 måneder\nJeg har netop talt med udlændingeservice om dette. Der fik jeg at vide, at det ikke betyder noget, om man er frameldt folkeregisteret (som man jo altid skal ved udlandsophold over 6 måneder). Det der betyder noget er, om man har bevaret sin bopæl i Danmark. Og det har man, hvis man har fremlejet sin...