27. maj, 2016 - 15:38\nMin 'noble hensigt' består i, at vise over for mig selv og andre, at jeg gør mig umage, at respektere andre mennesker. Det er umuligt at vide, om og hvornår et andet menneske føler sig stødt eller krænket, men når jeg har kendskab til at fx et begreb er identificeret som værende i risikozonen for at kunne krænke et andet menneske, så ønsker jeg ikke at anvende det - uanset om et menneske, som kunne være berørt heraf er til stede eller ej.\nJeg har desværre ikke basis for at udvise 'overbærenhed', med mindre du kan sandsynliggøre, at du og andre berørte (du brugte flertal) passer ind i den definitionsramme (eksempel for betydning), som ordnet.dk tilbyder:\n29. maj, 2016 - 02:07\nJeg tænkte nok, at det ikke var muligt for de af jer, der gerne vil forbeholde jer retten til at bruge de kontroversielle udtryk i jeres eget fædreland, at komme med et eneste eksempel på, hvornår eller hvordan, det er nødvendigt.\n29. maj, 2016 - 02:21\nDet værste er, at de "gamle" medier hopper på fjæsbogsbølgerne hver gang.\nDe burde holde fast i at berette om Messerschmidt omgang med EU-midler, de burde holde fast i at spørge til parallelaftalerne.\nMen lige så snart nogen siger Åh nej på fjæsbogen, så halser aviser og TV bagefter.\nOg hvorfor går ingen ud og spørger danskere med sort hud, hvad de helst vil kaldes ? Det er faktisk dem, det handler om, da jeg går ud fra, at selv den mest faktarestistente DFtilhænger godt ved, det siden 70érne i USA har heddet "black" i stedet for "negro".\n29. maj, 2016 - 02:45\nDet der ikke tages hensyn til her i debatten er ordenes fonetiske mulighed for nedgøring.\nAt sige "neegroee" er langt mere nedladende, end udtalen af ordet "neger" overhovedet kan vrænges til på dansk.\nJeg har i øvrigt en, i mange andres øjne, kedelig vane med at spørge farvede mennesker hvor de stammer fra, men jeg er helt sikker på, at jeg får langt mere førstehåndskulturel information end de åh så politisk korrekte. Stik finger i jorden og observer reaktionen hos den muligt berørte. Dette er selvfølgelig ikke aktuelt i officiel sammenhæng, som f.eks her hvor Søren Espersen markerer sine racistiske holdninger, nu Obama er en "lame duck" - og ingen anden farvet kandidat er at se i horisonten.\n29. maj, 2016 - 12:49\nDet er totalt irrelevant at indføre en skelnen mellem mennesker af forskellig hudfarve. Den eneste relevante skelnen mellem mennesker er skelnen mellem kønnene - og det endog kun i særlige tilfælde.\nAlt andet ligner (skabs-)racisme til forveksling.\n29. maj, 2016 - 13:17\nBill Atkins, jeg har ligesom dig en naturlig nysgerrighed når det kommer til mennesker, jeg ikke kender, så i stedet for at spørge, hvor de kommer fra, spørger jeg, om der er født her i landet. Det er der indtil videre ingen, der har fået ondt af, tværtimod fornemmer jeg, at det opfattes som inkluderende - på trods af, at spørgsmålet ofte kan virke absurd, når et menneske fx ikke taler et ord dansk. Men så griner de, og tænker vel, at de er skøre de danskere, men det er en langt bedre indgang til en samtale, end det potentielt diskriminerende "Og hvor kommer du så fra?"\n29. maj, 2016 - 14:25\nAlle måder, hvorpå nogen prøver at komme i kontakt med andre på respektfuld vis, skal vel have anerkendelse. Det er intentionen, der tæller.\nDerfor er det faktisk også sårende at blive stemplet som værende 'politisk korrekt', da dette ikke er ret meget andet end en tom skal. Desuden er dette udtryk mindst lige så nedgørende, som nogle andre begreber, vi diskuterer\n29. maj, 2016 - 17:31\nOk, jeg forstår ikke den berøringsangst overfor anderledes udseender. Selv er jag da tit blevet spurgt om hvor jeg kommer fra, uden det overhovedet registres som noget mærkeligt inde i mit hoved.\nMåske skyldes berøringsangsten hos de politisk korrekte, at der netop er en flig af, at vedkommende fremmede nok skulle være en smule usikker på sit eget værd.\nPS. Niels Nielsen, jeg kan ikke se at der er den store forskel på din og min henvendelsesform. Tænk jeg opfatter mig ikke engang som nysgerrig - nok fordi jeg så tit har følt, at farvede endelig har kunnet fortælle om deres ofte spændende baggrund.\nNaturligvis er det ikke det første spørgsmål jeg indleder samtalen med: "Hvor kommer sådan en som dig fra"? Kom nu ned på jorden.\n29. maj, 2016 - 18:55\njeg er ikke i tvivl om,. at du har de bedste intentioner, når du spørger folk, hvor de kommer/stammer fra.\nMen jeg ved fra mange unge 2. og 3. g'er,der er født og opvokset i Danmark, at de finder det dødirriterende. Ligeledes er mange, der har boet i danmark i årtier, uendeligt trætte af for gud ved hvilken gang at skulle fortælle hvor de kommer fra, hvordan de er havnet i Danmark - endda i nogle tilfælde om, hvad de synes om Danmark. Du glemmer, at du spørger kun en gang - de får spørgsmålet igen og igen\nDet kan godt være, du spørger fordi, du er nysgerrig, men man behøver ikke altid at få stillet sin nysgerrighed. Hvis de synes, det er relevant for dig at vide, hvor de kommer fra/stammer fra, skal de nok selv fortælle det.\nJeg har en synlig "defekt" på halsen. Hvis jeg havde en krone for hver gang, jeg er blevet spurgt til det, var jeg multimangemillionær. Og er jeg træt af, at skulle forklare, hvad det er og hvorfor - ja, det kan du eddermaneme tro, jeg er.\nJeg ved godt, folk bare spørger af interesse/nysgerrighed - og børn indtil en vis alder er tilgivet, fordi de SKAL sgu være nysgerrige - men at voksne, selv folk, jeg kortvarig deler sæde med i toget eller venter på bussen sammen med, mener, det rager dem og jeg skal fortælle historien - samt ofte svare på deraf afledte spørgsmål - det er jeg dælme træt af.\nDet er til gengæld ofte lidt sjovt med børnene - jeg kan nemlig fortælle dem, at jeg 2 gange har "fået skåret halsen over" - heldigvis af læger, og det sidste store ar har jeg stadigt. Så kigger drengene på mig med stor respekt :-)\nNiels Duus Nielsen, Britta Hansen, Torben Lindegaard, Kurt Nielsen og erling jensen anbefalede denne kommentar\n29. maj, 2016 - 20:06\nMåske ville det være en løsning for dig at anlægge en niqab.\nOprindelig et værn mod sand og sol.\nAf yderligere fordele er, at den formentlig vil irritere fru Støjberg.\nNiels Duus Nielsen, Kurt Nielsen og erling jensen anbefalede denne kommentar\n30. maj, 2016 - 04:22\nOk. Jeg føler at jeg bliver pushet over i en krog som ikke er helt rimelig, i forhold til hvordan jeg føler jeg omgås folk, men, ok, det er et følsomt at diskutere følelse. Folks handicap eller vansiring kunne jeg naturligvis ikke drømme om at bemærke. Jeg vil stadig tillade mig, når jeg en sjælden gang sætter mig ind i en taxa, at sige: Er du fra Sydsudan? (Jeg er ret god til at stedbestemme folk på deres udseende) Nå, er der ved at være styr på borgerkrigen? Og få et smil og et svar, på halvt engelsk og halvt dansk ...frem for at sidde og glo stift frem og lade mig transportere.\n30. maj, 2016 - 05:52\nMon ikke man i al almindelighed bør overlade til voksne mennesker selv af finde ud af, hvordan de inden for lovens rammer taler med hinanden.\nMedlemmer af foreningen af stuerene natpottesvingere kan selvfølgelig aftale nogle andre spilleregler indbyrdes, men disse regler kan ikke forpligte kredsen uden for foreningen.\nBill Atkins, erling jensen og Tue Johnsen anbefalede denne kommentar\n30. maj, 2016 - 08:37\nOrdet negro var den dominerende betegnelse blandt sorte og hvide amerikanere i perioden 1920-1965. I det 19. årh. fik negro en renæssance efter tidligere brug af ord som African og coloured, hvor det blev brugt af fremtrædende medlemmer af USAs sorte befolkning. Brug af ordet negro i stedet for coloured var et led i sorte amerikaneres kamp for en ny identitet som fuldgyldige og ligeberettigede medlemmer af det amerikanske samfund. Dette ændredes i 60'erne, da sorte frihedsbevægelser under slagordet Black Power, mente, at andre beskrivelser ville kunne ændre sortes livsbetingelser og deres kamp for racemæssig integration. Intet kunne være mere fejlagtigt.\nDet er blevet dokumenteret til mindste detalje, at sproglige ændringer ikke ændrer en tøddel ved de betingelser, der bestemmer folks liv. Med en lille omskrivning af Shakespeares beskrivelse af rosen, som dufter lige godt med andre navne, bliver negre stadig betragtet som undermennesker i USA, om man så kalder dem negroes. African-Americans, coloured eller blacks. De vil på væsentlige områder altid trække det korteste strå, det være sig inden for retspleje og strafferet, uddannelse, arbejdsmuligheder, bolig, sundhed osv.. Statistikkerne taler deres tydelige sprog.\nMartin Luther King brugte altid ordet negro og aldrig som en nedsættende beskrivelse af denne befolkningsgruppe, som han selv tilhørte. I sin tale "I Have a Dream" fra 23.8.1963, som er en af de mest berømte taler fra det 20. årh, brugte han ordet 14 gange og altid med den største respekt og kærlighed.\nAlle mulige sproglige krumspring har intet ændret for negres livsbetingelser i USA; på mange stræk er den oven i købet blevet markant værre. Når man læser indlæg fra det politisk korrekte sprogpoliti i et lande Danmark virker det slående, at ingen, uden undtagelse, har gjort sig de mindste overvejelser over de forhold, der bydes negre i USA i dag. Forleden dag fik Obama gennemført en lovgivning, der forbød brugen af ordet negro i alle love og officielle dokumenter; det er det eneste område, hvor han, efter næsten 2 perioder har vedtaget en lovgivning, der har direkte adresse til mennesker med samme baggrund som ham selv.\nKarsten Aaen, Niels Duus Nielsen, Bill Atkins, Jørn Petersen og Carsten Svendsen anbefalede denne kommentar\n30. maj, 2016 - 08:52\nDet var i tresserne under borgerretskampen, at ordet "negro" blev bandlyst i USA, fordi det blev betragtet som diskriminerende. Denne opfattelse har bredt sig bl.a. til Danmark, hvor order "neger" har fået samme status og er blevet erstattet af African-American eller black. Personligt har jeg brugt det altid, uden at tillægge det nogen negativ betydning og kun betragtet det som en neutral sproglig beskrivelse af mennesker med en anden hudfarve end hvid.\nSer man på, hvad det har betydet for negroes eller blacks eller afrikansk-amerikanere i USA, ser billedet i dag unægteligt meget dystert ud; den nye betegnelse har ikke rokket en tøddel ved deres livsbetingelser. Det ændrer ikke nødvendigvis folks livsbetingelser, at man kalder dem noget andet. Der skal helt andre boller på suppen.\nDet amerikanske straffesystem og retspraksis kunne være en udmærket markør for min påstand.\nFra 1980 til 2008 steg antallet af fanger i amerikanske fængsler fra 500.000 til 2,3 millioner.\nI dag har USA, med 5 % af verdens befolkning, med 2.300.000 i fængsel, 25 % af verdens fanger. Et totalitært Kina med 4 gange så mange indbyggere som USA har "kun" 1.600.000 bag tremmer, hvilket med så meget andet tegner et chokerende billede af det amerikanske samfundssystem. Det er ikke kun pga. af de millioner af uskyldige mennesker uden for landets grænser, de slår ihjel, at landet fortjener en helt anden kritisk behandling i massemedierne, end den de får, ikke kun i dag, men igennem hele landets historie.\nSorte mennesker, udgør næsten 1 million af det totale antal på 2,3 millioner fanger - det svarer til 44%, men de udgør kun 12% af befolkningen.\nSorte mennesker bliver smidt i fængsel 6 gange så hyppigt som hvide.\nSorte og spansk-talende, som tilsammen udgør 25 % af befolkningen på godt 310 millioner, udgør 58 % af alle fanger.\nHvis disse to grupper blev fængslet i samme omfang som hvide ville fangebefolkningen falde med 50 %.\n1 ud af 6 sorte mænd havde været fængslet i 2001. Hvis tendensen fortsætter, kan 1 ud af 3 sorte mænd født i dag forvente at tilbringe tid i fængsel i løbet af deres levetid.\n1 % af alle sorte kvinder er i fængsel - en chokerende udvikling.\nSelv om 5 gange så mange hvide bruger narkotika som sorte amerikanere, bliver sorte smidt i fængsel for narkotikaforseelser 10 gange så hyppigt som hvide.\nSorte udgør 12 % af narkotikabrugere, men 38 % af dem, der bliver arresteret for narkotikaforseelser, og udgør 59 % af dem, der sidder i statsfængsler.\nSorte amerikanere sidder i fængsel i næsten lige så lang tid for narkotikaforseelser (58,7 måneder) som hvide gør for voldsforbrydelser (61,7 måneder).\nOp mod halvdelen af alle sorte børn i USA fødes ind i fattigdom, hvor tallet for hvide børn ligger på 15 %. Vi taler her om sandsynligheder og ikke numeriske angivelser.\nKarsten Aaen, Niels Duus Nielsen, Bill Atkins og Jørn Petersen anbefalede denne kommentar\n30. maj, 2016 - 09:33\nMange mennesker er af den overbevisning, at retssystemet i USA er fair. De ser på myndigheder som ædle og værdige, der har gjort sig fortjent til borgernes uforbeholdne respekt. Et hvilket som helst bevis på det modsatte bliver afskrevet som få tilfælde af rådne æbler. I virkelighedens verden er der overvældende empirisk beviser på, at hvid overlegenhed spiller en dominerende rolle i det amerikanske samfund, og at de sidste 60-70 års ændrede sproglige beskrivelse af sorte mennesker intet har betydet for denne befolkningsgruppes livsbetingelser.\nEt væld af indikatorer – politidrab, fængslingsrater, offentlige sundhedsangivelser, velstandsoversigter og omfang af narkotikabrug og straffelovsovertrædelser på dette område, som på mange andre - demonstrerer, at negre i USA har trukket det korteste strå. Adskillige studier viser, at sorte bliver dræbt af politiet i uforholdsmæssigt høje rater, som er vildt ude af proportion med deres andel af befolkningen, (12 %). FBI data fra 2012 viste, at sorte repræsenterede 31 % af ofre for politidrab og kun 12 % af befolkningen.\nHvad angår teen-agere risikerer sorte at blive dræbt 21 gange så hyppigt som hvide teen-agere fra 2010-2012.\nDet er påvist, at 2 gange så mange sorte som hvide, der bliver dræbt af politiet, var ubevæbnede (32 % mod 15 %).\nStudier har påvist, at sorte mænd har en 6 gange så stor sandsynlighed for at blive smidt i fængsel som hvide. Fængselsraten for sorte er værre end før borgerretslovgivningen blev vedtaget i 1964.\nDer er intet andet land på kloden, der smider mennesker fra en minoritetsgruppe i fængsel i samme omfang, som det sker for sorte i USA.\nFængslingsraten for sorte mænd var næsten 6 gange højere i USA, end den var for sorte mænd i Sydafrika under apartheid (4.848 per 100.000 i 2001 mod 851 per 100.000 i 1993).\nDet amerikanske samfund er gennemsyret af social kontrol og institutionel diskrimination, som har udviklet sig fra tidligere tiders åbenlyse diskrimination, som den eksempelvis blev praktiseret i Syden, og formålet er at opnå mange af de samme stærkt undertrykkende mål under dække af legal retfærdighed.\nJesse Jackson gik i en sen nattetime ned ad gaden i en amerikansk storby og blev meget forskrækket, da han hørte skridt bag sig på den i øvrigt mennesketomme gade. Da han vendte sig om, udstødte han et lettelsens suk, da han så, at skridtenes ejermand var hvid.\nDet ser i sandhed sort ud.\nErling Jensen, cand.jur..\n30. maj, 2016 - 09:44\nErling Jensen 08:37\nYes Martin Luther King brugte ordet negro i "I Have a Dream" fra 23.8.1963 og brugte det ofte, men tiderne var ved at ændre sig, i 1964 blev tre Mississippi civil rights arbejdere lynched, skudt og dræbt af KKK medlemmer, der inkluderede Neshoba County politiet.\nMordene gav i befolkningen opbakning til federal civil rights for sorte amerikanere med slave baggrund og Kongressen gennemførte the Civil Rights Act i 1964, der 'officielt afsluttede' apartheid, segregation eller raceopdelte samfund og endelig gennemførte stemmeret, the Voting Rights Act i 1965, men sortes ret til at stemme, er den dag i dag besværliggjort, så meget det er overhoved statsligt muligt anno 2016.\nPræsident Obama har ikke forbudt "I Have a Dream" fra 23.8.1963 det var en anden tid, for selvfølgelig er der forskel på en 90 årig, der er opvokset med videnskaben fortalte en neger 'var mindre værd' end en hvid og ikke har lært andre ord mm. og så de de yngre rekreationer, der ved bedre.\nMen i Danmark, som i USA fortsættet den strukturelle vold, til den dag i dag, derfor den nye lovgivning i USA, i pressen kan den strukturelle vold læses i danske aviser i vores tid:\nErling Jensen jeg læser altid dine indlæg med interesse, men her er dit følelses register kommet på afveje, det ske ikke ofte.\nDet er ikke et spørgsmål om ytringsfrihed men strukturel vold, når neger udtales af personer nedladne.\nLad mig minde om at i Danmark beskytter vi hvide mennesker anderledes end ikke hvide mennesker, følgende vil aldrig forekomme hvis det var en hvid amerikansk eller svensk statsborger.\n"Danmark adskiller sig negativt fra de fleste andre europæiske lande i forhold til vidnebeskyttelse og asyl til de ofre, som vidner mod bagmænd. Manglende mulighed for vidnebeskyttelse og asyl til ofre, der vidner mod bagmænd."\n30. maj, 2016 - 11:04\nDet meste skræmmende ved denne artikel er ikke at Søren Fjols siger et nedladende ord.\nNej det mere i over skriften\n"At det ikke længere er i orden at sige ’neger’ i Danmark, skyldes, at vi er ved at blive en del af USA’s kollektive erindring" - kollektive erindring? at selv efter Nazi-Tyskland havde USA de selv samme problemer som hjemsøger dem i 2016?... cmon i et land der ikke når over de 250 år.\ndet skræmmende at tro at USA skal være frontløber til noget som helt andet end kapital og personlige egen vinding, som jo teknisk set er den måde Immigrant Amerikaner anskuer (Neo)liberalismen.\nfor når vi taler om kollektive erindring, hvad så med de Amerikanske Amerikaner? og deres systematiske udryddelse og det vi stadig kalder dem indianer den da i dag.? og Cowboyerne jo er the goood guys......"getiitng sick"....... Brahhhhhhhh. Jeg har misted så meget Respekt for Information. det var faktisk næsten eneste objektive avis jeg gad læse. Tænkte det var en modstand avis, nu padler den bare efter de andre aviser i Åen i ensretning.Lol .\n30. maj, 2016 - 13:03\nJeg vil gerne henvise til denne detbat-artikel, skrevet af Charlotte Keck, hvori hun netop belyser 'Spørgsmål':\n30. maj, 2016 - 13:51\nBritta Hansen, jeg ved ikke hvor min anbefaling kom fra? :-) Så nu er jeg nød til at kommentere.\nJeg synes som tidligere antydet, at de der overser hudfarve i almindelig samtale på tomandshånd, tager for givet at farvede føler sig som undermennesker, og det skal man som hvid ikke træde i.\nSkal man heller ikke spørge til accent eller dialekt, eller bemærke når en bagpacker har sit flag på rygsækken?\n30. maj, 2016 - 14:58\nJeg har også anbefalet Britta Hansens kommentar, som henviser til Charlotte Kecks svar til kritikerne af Tara Skadegård Thorsens kronik fra 15. november 2014:\n"Vi er alle sammen ofre, brune som hvide, for den racisme, vi selv holder på, da den er et uomgængeligt produkt af vores historie og vores samfund. Men vi er ikke alle ofre for racisme."\nHvorfor denne berøringsangst for egen racisme? Første skridt i enhver løsning på et problem er vel at erkende problemet.\n30. maj, 2016 - 14:59\nNår en backpacker har sit flag på rygsækken, er der vel næppe yderligere grund til at spørge (i øvrigt er det typisk danskere, der har deres flag på, så vidt jeg husker...).\nNår et menneske igennem 30, 40, 50 år igen og igen og til sidst på alderdomshjem bliver spurgt: Hvor kommer du fra? fordi vedkommende kom til et land med et andet sprog som voksen og aldrig mere vil være så heldig, at lære sproget i det andet land på modersmålniveau, så kan du tro, at vedkommende først og fremmest er én ting: træt af spørgsmålet!\n30. maj, 2016 - 15:01\n@ Erling Jensen -\n"Mange mennesker er af den overbevisning, at retssystemet i USA er fair."\nDet har jeg sgu aldrig mødt. Dem tror jeg slet ikke, du kan finde mange af i DK.\n30. maj, 2016 - 16:48\nKunne det skyldes, at de ikke interesserer sig det mindste for dette problemkompleks. Jeg har konstateret, at jeg ikke har mødt en eneste med din holdning til at bandlysning af ordet neger, har behandlet de forhold, som danner grundlag for og beskriver negres livsbetingelser i USA.\nJeg har derimod mødt adskillige med den politisk korrekte holdning, inkl. dig, der ikke viger tilbage for at tage ofte nedsættende beskrivelser i anvendelse, om de mennesker, der formaster sig til at have en anden holdning.\n30. maj, 2016 - 17:03\nErlind Jensen -\ndet hed altså ikke "negropower" vel ? Det hed "blackpower" !\nJeg kender ikke nogen, der ikke er klar over, at der sidder langt, langt flere sorte end hvide i USA's fængsler. Og selv om en af grundene kan være en race-bias, så mener jeg stadigt, det i langt højere grad skyldes, det først og fremmest er underklassen, der havner i retssalene - og at det, når man er landet i retssalene, i høj grad er overklassen, der går fri, da det amerikanske retssystem i høj grad handler om at have penge nok til selv at få foretaget undersøgelser.\nHistorien om Jesse Jackson er interessant - og når vi nu er ved det - var det hvide, der opfandt gangsterrappen ?\n30. maj, 2016 - 18:20\n"Yes Martin Luther King brugte ordet negro i "I Have a Dream" fra 23.8.1963 og brugte det ofte, men tiderne var ved at ændre sig", ...\nAt tiderne var ved at blive en anden i tresserne, ændrer ikke ved det afgørende forhold, at KIng, med stor respekt, brugte ordet negro, som jeg har gjort det hele mit liv. Jeg har vanskeligt ved at finde en anden borgerretsforkæmper, som har ydet så stor en indsats som ham for at forbedre sortes livsbetingelser, i det store og hele desværre forgæves.\nJeg har i et andet indlæg behandlet den sproglige udvikling til at beskrive sorte i USA, og har ikke kunnet påvise, at denne eller hin sproglige betegnelse har haft den mindste betydning for denne befolkningsgruppe og deres muligheder for reel ligestilling med hvide i USA. På lange stræk og inden for mange væsentlige områder er den tilmed blevet markant værre.\nLad mig give et par yderligere eksempler ud over de talrige, jeg har fremhævet i mine andre indlæg. Det vedrører middellevealder. Den er en af de vigtigste indikatorer for offentlig sundhed. For sorte er den 4 år lavere end for hvide, (74,5 mod 78,8) if. statistikker fra sidste år, publ. af Center for Disease Control and Prevention.\nEt andet forhold vedrører velstand. Uligheden inden for dette område er lige så markant. Kløften mellem den gennemsnitlige nettoformue for hvide er 13 gange højere end for sorte, ($ 141.900 mod $ 11.000). Siden finanskrisens start i 2008 er den blevet værre.\nPå alle andre vigtige parametre - indkomst, ejerskab af bolig, arbejdsløshed, uddannelse, bekræftes den enorme forskel på sorte og hvides livsbetingelser i USA.\nI dit indlæg fremhæver du, at jeg i mine indlæg er styret af mine følelser, hvilket du forbavsende nok tillægger en negativ valeur. Det er det ikke nødvendigvis i min bog. Jeg bestræber mig på at skelne mellem bløde og hårde data. Gør man brug af de førstnævnte, har man en forpligtelse til at følge dem op med de sidstnævnte. Det har jeg forsøgt på denne tråd, som jeg gør det inden for alle de emner, der har min interesse. Når det er sagt, skal det ikke være nogen hemmelighed, at jeg er dybt forarget over de ulighedsprincipper, der er fremherskende i det amerikanske samfund, og som det kan påvises til mindste detalje. Den voldsomme diskrimination af sorte i USA er en skamplet på et demokrati som det amerikanske.\n30. maj, 2016 - 18:45\nDet mest bekymrende er den manglende forståelse af emnet, det er ikke tilfældigt, at tonen generelt i samfundet bliver mere følelsesmæssigt afstumpet!\nDet reelle omfang af problemet, bliver først rigtigt tydeligt for alle, når det man har kaldt 'flygtningekrisen', samtidig med neoliberalismen afsløres som en systemkrise, der foruden at indeholde system afledt stigende ulighed også medføre system skabte klimaforandringer, med folkevandring i kølvandet, folkevandring som ingen kan sammenligne, med de relativt få mennesker der er kommet til EU, samlet set de sidste par år, set i forhold til indbyggertallet 500 millioner EU borgere, men naturligvis ikke fordelingsmæssigt.\nDenne kombination, et kommende systemkolaps og stigende frygt for mennesker kommer til os og beder om hjælp i et omfang, der med alt sansynlighed vil betyde levefodsnedgang, skaber den uforsonlige tone og grobund for den radikaliserede nationalisme der vokser i EU.\nDe manglende langsigtede bæredygtige klimamål, opbygget på fremtidssikret og realistisk politisk vision og politisk veldefineret strategi for realisering, afføder tilsyneladende automatisk radikaliseret nationalisme.\nErling Jensen der er intet galt i at sige neger, det afhænger alene af, hvordan det 'ikke elsket ord' neger, bliver brugt.\n"Erlind Jensen -\nJeg kender ikke nogen, der ikke er klar over, at der sidder langt, langt flere sorte end hvide i USA's fængsler. Herdis Weins\nJeg kender ikke nogen, der ikke er klar over, at der sidder langt, langt flere sorte end hvide i USA's fængsler".\nDin sarkastiske, nedladende sondring mellem de to sproglige udtryk, fatter jeg ikke en dyt af. Det turde være åbenbart for enhver, at black power betegnelsen først blev brugt i tresserne omkring den samme tid, hvor ordet negro blev bandlyst. I øvrigt siges det, at sarkasme er den mest primitive form for vid.\nNår der nu sidder langt, langt flere negre i fængsel i USA, er det en indikation på et i mine øjne chokerende misforhold mellem den behandling, der bliver sorte og hvide til del, et forhold, der ikke modsvares af deres andel af befolkningen, og som ikke kan forklares som et klasseproblem.\n30. maj, 2016 - 19:05\n@ Erling Jensen - der er ikke en dyt sarkasme i min kommentar.\nDe sorte tager med slagordet "blackpower" ordet black på sig. Jeg læste sidst i 60'erne en hel del af skrifterne omkring Black Panthers - Stokely Carmichael, Eldrigde Cleaver - de ville fandme ikke kaldes negroes. Bl.a. slagordet "Black is beautiful - gjorde ordet black til det, man foretrak at blive kaldt.\nVerden har ændret sig en hel del siden Martin Luther Kings - iøvrigt meget smukke - tale i 1963.\nDet har sproget såvel i USA som her også. At det skulle være så svært at indse - ja det fatter jeg ikke.\nOg når Jesse Jackson bliver bange på gaden om natten, når han hører skridt - og ånder lettet op, da han ser, det er en hvid mand, ikke en sort, så kunne det jo skyldes, at den sorte andel af den mandlige befolkning faktisk står bag en stor del af røverier og overfald. Han kender vel det sorte samfund en anelse bedre end dig. Eller også er Jesse Jackson racist.\n30. maj, 2016 - 20:11\n"Det har sproget såvel i USA som her også. At det skulle være så svært at indse - ja det fatter jeg ikke".\nSproglige udviklingstendenser, som finder sted til alle tider, fordi sprog ikke er en statisk størrelse, indebærer ikke nødvendigvis ændrede samlivsformer. Jeg har nu med et væld af eksempler, i modsætning til dig, forsøgt at påvise, at livsbetingelser for sorte i USA siden tresserne på væsentlige områder har været inde i en nedadgående spiral. Du er velkommen til at gendrive min argumentation med relevante eksempler på det modsatte. Det har jeg og andre på denne tråd stadig til gode.\nMht. Jackson og hans erfaringer med sorte på "natsorte", mennesketomme gader i amerikanske storbyer må stå for hans egen regning. Faktum er, at han ikke kan påvise, at sorte har en kriminel adfærd inden for voldsstatistikker, der viser, at de forholdsmæssigt afviger fra den forventelige andel, de udgør af den amerikanske befolkning. Det modsvares af den kendsgerning, at langt færre sorte end hvide antræffes med våben og narko, når de stoppes af politiet, som med alle statistikker med skyldig hensyntagen til den forholdsmæssige andel, de udgør af befolkningen sml. med hvide. 1.000 sorte over for 1.000 hvide på anklagebænken for en kriminel blue-collar forseelse, narko, vold, eller trafik o.l., viser en helt tydelig racemæssig bias, selv om begge grupper tilhører laveste socialklasse.\nI et tidligere indlæg understreger du, at det først og fremme er repræsentanter fra "underklassen", der havner i retssalene, men (og her hopper kæden af hos dig) at det "i høj grad er overklassen", der går fri", da de kan købe sig til det bedste forsvar. Du har ikke forstået, at det er blue collar crimes, eller crimes in the streets og ikke white collar crimes, eller crimes in the suites, der fylder de amerikanske retssale.\n30. maj, 2016 - 21:18\n@ Erling jensen - selvfølgelig har jeg forstået, at det i høj grad er white collar crimes, der går fri. Det ved nærmest ethvert barn . Her er der ingen forskel på USA og DK. At det er lettere for overklassen end underklassen at købe sig til mange og gode forsvarere og undersøgelser - så vidt jeg ved, er det i USA i høj grad også sådan, at forsvarerne har muligheder for at anstille egne undersøgelser. Det koster vel - lige som det koster, hvis man anker en dom. Det er der nok ikke mange fra underklassen, der har råd til.\nHverken du eller andre på denne tråd har til gode at jeg "modbeviser", at det siden 60'erne er gået tilbage med de sortes livsvilkår - den diskussion er jeg overhovedet ikke gået ind i.\nFaktisk var det brugen og opfattelsen af ordet "negro" versus "black", der var udgangspunkt for diskussionen.\nDet er dig, der har drevet den ud i absurdum ved at ville diskutere, hvor mange sorte, der sidder i fængsel.\nHvis du vil diskutere videre om sorte i fængsel i USA, sortes livsvilkår siden 60'erne og hvad ved jeg\nmed hvem der gider, så gør det.. Det bliver uden mig. Det er - groft sagt - ikke et emne, der i særlig grad optager mig.\nP.S. Du smyger dig uden om, art det var sorte der opfandt gansterrappen med dens voldsforligelse og machoattitude. Ikke at jeg gider diskutere det - det er det sproglige udgangspunkt, der som tidligere sprogskoleunderviser og senere flerårige kulturmedarbejder i Vollsmose, der interesserer mig. Resten overlader jeg til andre.\n30. maj, 2016 - 23:55\n"At det er lettere for overklassen end underklassen at købe sig til mange og gode forsvarere og undersøgelser - så vidt jeg ved, er det i USA i høj grad også sådan, at forsvarerne har muligheder for at anstille egne undersøgelser. Det koster vel - lige som det koster, hvis man anker en dom. Det er der nok ikke mange fra underklassen, der har råd til".\nDer må være noget, jeg ikke har forstået. Jeg gik ud fra, at alle, sorte som hvide, fra det amerikanske samfunds bund, som bliver sigtet for et kriminelt forhold, har de samme muligheder for et forsvar, og at du ikke kan udskille nogen fra denne gruppe, som har bedre muligheder end andre for at købe sig til et bedre forsvar. At det er lettere for mennesker med overklassetilhørsforhold at købe sig til det bedste forsvar er vel noget, der siger sig selv, men disse mennesker bliver ikke sigtet for blue collar crimes. Vi blev enige om, at det kun var dem fra underklassen, som du beskriver det. Eller er der noget, jeg har misforstået.\nSorte og hvide fra de laveste sociale klasser har nøjagtigt de samme muligheder for et forsvar, hverken mere eller mindre, og hvis man under denne forudsætning kan konstatere, at der er en racemæssig bias, eller sagt på anden måde, at sorte bliver dømt længere straffe for de samme lovovertrædelser som hvide, er det noget galt med amerikansk retspraksis.. Det har jeg nu med utallige eksempler forsøgt at få dig til at forstå.\nDet er bedøvende ligegyldigt, om du eller Obama undlader at bruge ordet negro - det ændrer ikke ved dette altafgørende spørgsmål. Det amerikanske retsvæsen er gennemsyret af diskrimination over for sorte. Det samme er tilfældet inden for alle væsentlige samfundsområder, som jeg har omtalt indtil mange gange. Du praler af, at du kender alle statistikkerne, men du kunne ikke drømme om at indvie os i dine tanker desangående. So much for en meningsfuld debat.\nMht. gangsterrap kunne jeg ikke i min vildeste fantasi finde på at "smyge mig udenom". Det er et område, der sandt for dyden ikke har min store interesse, velsagtens fordi det er uvæsentligt i denne debat. du skylder os at nævne, hvor mange sorte, vi taler om, der hengiver sig til denne voldsforherligende rapform. Det siger intet om dem pverordnede, fremherskende forskelsbehandling af sorte og hvide. Jeg har ikke nogen grund til at betvivle, at sorte opfandt den, "med dens voldsforherligelse og machoattitude", ligesom det er et faktum, at sorte også begår drab på både hvide og sorte og gør sig skyldig i mange andre alvorlige forbrydelser. Spørgsmålet i denne forbindelse er, om de begår dem i et omfang, der ikke matcher deres andel af befolkningen. Hvis dette ikke er tilfældet, og man kan påvise, at hvide er overrepræsenteret i disse statistikker, har du kæmpet en forgæves kamp for sortes rettigheder med din bandlysning over brug af ordet negro, for det er vel dybest set, det negergate handler om.\nHvis der er en større risiko for at blive vinket ind til siden af politiet og kastet ind over motorhjelmen, fordi du er sort, står det amerikanske samfund med et problem. Det er et fakum, at sorte blive smidt i fængsel 6 gange så ofte som hvide. Med den nuværende udvikling kan 1 ud af 3 sorte mænd, født i dag, forvente at tilbringe tid i fængsel.\nDet er ikke sjovt at være sort i guds eget land, selv om man ikke må bruge ordet negro om dem. I Afrika gjorde man ikke noget stort væsen ud af den sproglige betegnelse, hvide, europæiske, racistiske kolonisatorer brugte om dem, indtil det blev fashionabelt at følge i amerikanernes fodspor. Sorte børn i Afrika er bedøvende ligeglade med sproglige beskrivelser af dem - det eneste, de ønsker er at kunne opleve deres 5 års fødselsdag. Det sker ikke for millioner af dem - hvert år, og deres usle skæbne bestemmes for en stor dels vedkommende af mennesker, i Europa og i USA, der har nedlagt forbud mod at bruge ord som neger eller negro. Det er ihvert fald ikke af mig. Jeg så gerne dansk ulandsbistand ligge ganske betragteligt højere end i dag.\n31. maj, 2016 - 00:38\nHvorfor mener du drengene omtaler sig selv som perkere i mosen?\nPS. Spændende arbejde du har.\n31. maj, 2016 - 00:52\nfor sidste gang: det er det sproglige - debattens udgangspunkt - der interesserer mig.\nJeg interesserer mig ikke synderligt for det amerikanske retsvæsen, eller amerikaneres livsforhold, uanset hvilket klasse de tilhører eller hvilken hudfarve de har. Derfor har jeg heller ikke gjort mig de store tanker om, hvad statistikker siger om forskellige befolkningsgrupper andel af fængselindsatte, bare taget dem til efterretning. Igen gud og hver mand ved, at du har en langt større risiko for at blive anholdt som sort mand, hvis du går på gaden om aftenen. Som Michelle Obama sagde i et interview, adspurgt om hun var bange for, der skulle ske hendes mand noget som præsident : alle sorte kvinder er nervøse, når deres mænd er ude om aftenen, fordi de lettere end hvide bliver risikerer at blive arresteret eller skudt af politiet - hvad den senere tid jo har desværre har vist.\nJeg interesserer mig for sprogets udvikling, fordi den viser noget om, hvor vi som samfund bevæger os hen. Det betyder noget i det lange løb - uanset hvor mange statistikker du disker op med.\nDet betyder noget, om vi har "åndsvageanstalter" eller "bosteder for udviklinghæmmede" - vores syn på og behandling af udviklingshæmmede har ændret sig og det samme gjorde sproget.\nOg hvis sorte amerikanere synes, det faktisk betydet noget for dem, om de bliver kaldt "blacks " eller "negros" så skulle du måske tage det til efterretning. Man synger mig bekendt heller ikke længere "negro spirtuals" i de menigheder, der næsten udelukkende består af sorte, men gospel, selv om det for det meste er de samme sange.\nI betragtning af, at de sorte i sydstaterne reelt først fik borgerrettigheder sidst i 60'erne, så er det ikke så underligt, der stadigt er en forskel. Som bekendt går det også ikke alt for godt med at knække den sociale arv herhjemme, skønt forudsætningerne er langt bedre end i USA. Herhjemme er det også op ad bakke at komme fra postnummer 8220 århus N eller fra 5240 Odense NØ uanset hudfarve.\nHerhjemme har du også større risiko for at blive vinket ind til siden af politiet, hvis du kommer i jeans og hættetrøje med hætten oppe end hvis du går i garbadine bukser og blæser - skal jeg hilse og sige fra et par pæredanske, aspargeshvide unge mænd, der har prøvet det og observeret det et par gange.\nDu har et gevaldigt behov for at rende åbne døre ind her, synes jeg. Jeg ved ikke helt, hvad formålet er, da jeg formoder hverken amerikanske jurister eller politikere følger med på information.dk.\nFind nogen, der interesserer sig for dine statistikker angående det amerikanske retsvæsen, at diskutere med - det er ikke mig.\n31. maj, 2016 - 01:59\nDe unge kalder sig selv perkere, ikke fordi deres mor syntes de er 'perkere' eller 'negere', men fordi, sådan ser drengene omverden ser på dem.\nPersonlig gider jeg ikke spilde min tid på ny-moralismens jagt på 'neger' eller 'perker' syndebukken, hvilket antallet af artikler i de danske og udlandske blade, vel ikke kan tolkes som andet end.\nSandheden om ordets magt, høres stadigvæk fra børn.\n31. maj, 2016 - 07:55\n"Jeg interesserer mig for sprogets udvikling, fordi den viser noget om, hvor vi som samfund bevæger os hen. Det betyder noget i det lange løb - uanset hvor mange statistikker du disker op med".\nSer man sortes livsbetingelser fra den tidligste tid med slaveri og bevæger os op til i dag, har der været en sproglig udvikling, som ikke modsvares af en tilsvarende udvikling i det reelle grundlag for ligeberettigelse. Der er ingen undersøgelser, der entydigt påviser, at udviklingshæmmede har fået bedre liv, fordi man kalder dem noget andet. Du kan påstå, at der en reel sammenhæng, men beviser ligger det tungere med. Det lyder godt, men forklaringsmodeller kan bunde i alt muligt andet, der betinger denne udvikling.\n31. maj, 2016 - 09:18\nBeboerne på Ebberødgård de tidligere omtalte åndssvage, der blev mishandlet af staten, på det groveste, senere udviklingshæmmede der fik det bedre, de kom på besøg på den almindelige folkeskolen jeg gik på som barn, det må have været et af de første steder beboerne fik lov til at besøge uden for Ebberødgård først i 80'erne.\nJeg husker med gru den modtagelse beboerne fra Ebberødgård fik, af en skare af børnene, når de gik gennem skolegården!\nBeboerne fra Ebberødgård var anderledes og i tillæg vandærert i befolkningen vanæret helt ned til børnene, de er ikke længere ebbere, spassere og åndssvage, nu er de ofte elskede for deres smilende væsen, jeg lover dig, at de ikke smilede i skolegården tidligere.\nErling Jensen jeg må blot konstatere, at du ikke ved, hvad du taler om!\n31. maj, 2016 - 09:50\nJeg tror nu ikke, at det hjælper meget at tabubelægge enkelte ord, men bevares, andre kan have en anden mening.\nDet er forholdsvis let at anvende andre ord på nedgørende måde.\nDerimod synes jeg godt man kan forsøge at bedømme, hvad hensigten med en udtalelse er.\nHvad er hensigten med denne artikel skrevet af Niels Jespersen?\nEfter min opfattelse er hensigten alene at forsøge at nedgøre Søren Espersen.\nDet er lige nøjagtigt i samme boldgade, som at råbe nedsættende efter udviklingshæmmede.\nMen i trossager er det vel sådan, at moral er godt, men dobbeltmoral er ti gange bedre.\n31. maj, 2016 - 10:07\n31. maj, 2016 - 10:08\nDet kunne ikke være mere forkert".\nMed respekt for dine holdninger føler jeg mig nødsaget til at bede dig dokumentere grundlaget for din påstand. Indtil da er det kun påstande, som ikke behøver have nogen substans i virkelighedens verden. Jeg mener ikke, at man uden videre kan sætte lighedstegn mellem en sproglig beskrivelse og den udvikling, man kan aflæse inden for det pågældende område.\nJeg har med et væld af eksempler forsøgt at påvise, at ordet negro i en amerikansk sammenhæng ikke har rykket ved den i mine øjne rystende behandling, sorte mennesker møder på utroligt mange væsentlige områder. Det kunne tænkes, at borgerretslovgivningen i 1964 var en følge af den indflydelse og gennemslagskraft, som et menneske som Martin Luther King havde for denne udvikling - og han brugte til sin død, hvis jeg ikke husker meget forkert, ordet negro, altid med den største ærbødighed over for den samfundsgruppe, han selv tilhørte. Malcolm X og Black Power, som Herdis Weins har anført, gjorde sig til fortaler for bandlysning af ordet efter vedtagelsen af borgerretslove i 1964.\nI lyset af din påstand om min manglende viden om positive udviklingstendenser for udviklingshæmmede, skylder du at redegøre for baggrunden for din påstand. Det er ikke tilstrækkeligt at komme med et eksempel, som du personligt har oplevet. Der skal helt andre boller på suppen.\n31. maj, 2016 - 10:13\n"Efter min opfattelse er hensigten alene at forsøge at nedgøre Søren Espersen" - og på helt andre områder, som ikke har noget at gøre med emnet for denne debat.\n31. maj, 2016 - 11:30\nDit forsvare for din påstand om ordet 'neger' ikke betyder noget negativt, hvilket er, hvad jeg har læst dig skrive i denne tråd, er fraværende, men tyder på Erling Jensen nyder at kværulere og få opmærksomhed i fælleskabet.\nErling Jensen insistere på at bruge ordet 'neger', på trods af det faktum, at modtageren ikke ønsker det.\nMed hensyn til Erling Jensen's manglende viden om positive udviklingstendenser, er det samme sag, modtagere af ord, negativt hadefulde ord, brug mod udstøtte mennesker, som neger, ebber, spasser og åndssvag, er ikke ønsket af modtagerne.\nErling Jensen 09:50 jeg ved ikke helt hvad du mener, men jeg vil komenter alligevel.\nDet er et udbredt fænomen i dag "at nedgøre", med politisk folkeoppisket fordoms kulturs dyrkelse, som det var det i min gamle skolegård i 80'erne, afradikalisering er ikke et spørgsmål om bevisførelse, men en process, en empati øvelse mm. jeg ville ønske var medicinen, for vores politiske radikaliserede ytringsfrihedsfundamentalister, der samtidig kvæler ytringsfriheden i processen, som f.ek. Søren Espersen og DF repræsentere.\n31. maj, 2016 - 15:24\nDit forsvare for din påstand om ordet 'neger' ikke betyder noget negativt, hvilket er, hvad jeg har læst dig skrive i denne tråd, er fraværende, men tyder på Erling Jensen nyder at kværulere og få opmærksomhed i fælleskabet".\nI al stilfærdighed beder jeg dig påvise med evidensbaseret dokumentation, at en sproglig beskrivelse har betydet en positiv samfundsudvikling. Når du nu føler dig stødt på manchetterne over min brug af ordet neger, kunne jeg med samme ret bede dig om at moderere din sprogbrug over substansen i mine indlæg...."tyder på Erling Jensen nyder at kværulere og få opmærksomhed i fælleskabet". Det virker unødigt sårende.\nSpøg til side. Du må bruge de mest nedsættende ord i et dansk vokabularium om mine intellektuelle mangler, som du har gjort det tidligere - jeg er bedøvende ligeglad. Når det er sagt, har du endnu ikke dokumenteret dine påstande om positive udviklingstendenser i samfundet på baggrund af brugen af et bestemt ord. Du ved, som jeg, at det er en overmenneskelig opgave, som du ikke kan løse. Det er meget sjovere at skyde med spredehagl og fremsætte løse påstande uden hold i virkeligheden - som en klog mand har formuleret det, er alle yderst velkomne til deres egne holdninger, men ikke til deres egne fakta. Personligt har jeg aldrig kunnet lide mit fornavn, men det ville en halsløs gerning, grænsende til det tåbelige, at forbyde folk at bruge det, når de føler sig kaldet til at gøre det.\n"Erling Jensen 09:50 jeg ved ikke helt hvad du mener, men jeg vil komenter alligevel". Jeg kan ikke finde et indlæg fra mig på dette tidspunkt.\nOm min brug af ordet neger gør mig til ytringsfrihedsfundamentalist, ( et herligt ord), og under denne proces kvæler ytringsfriheden, som SE, forstår jeg ikke en dyt af. Er det ikke snarere dig og dine meningsfæller, der kvæler min ret til at ytre mig. Sidst jeg kiggede var det ikke blevet en straffelovsovertrædelse.\n31. maj, 2016 - 17:16\nI følge min kalender har Martin Luther King været død i lidt over 48 år.\nDet er derfor rystende ligegyldigt, hvordan han brugte ordet "negro".\n31. maj, 2016 - 18:03\nJeg vil gerne lægge op til en lille leg, og jeg ønsker mig virkelig, at alle her er med på den!\nEfter at have læst opgaven, lukker du øjnene et øjeblik og forstiller dig, hvad du bliver bedt om. Hvor er vedkommende? Hvad har vedkommende på? Er der andet, du bemærker? ....\nNår du er færdig med opgave 1, fortsætter du med opgave 2 ad samme vej.\n1) Forstil dig en neger\n2) Forstil dig en person, som er sort\nHvis du har lyst, så fortæl hvad du har set.\n31. maj, 2016 - 18:22\nNår lukker øjnene og prøver at forestille mig en neger, ser jeg følgende:\nEn kraftig sort mand i steppen i Afrika med nøgen overkrop - 'Sarotti'-negeren (https://de.wikipedia.org/wiki/Sarotti#/media/File:Sarotti-Mohr.jpg) - Merrild-negerinde-logo - Cartoon af Louis Armstrong med kæmpe store læber om sit instrument - sort mand i traditionel afrikansk landsby, omgivet af en horde nøgne negerunger.\nEn person, som er sort:\nSort rapper i USA, sort mand i jakkesæt, en sort sekretær m/k, en sort familie i et forstadshus i USA, en flygtning/migrant i en overfyldt båd på Middelhavet, en sort mand med en hvid kvind, der går tur ved søerne i solskin.\n31. maj, 2016 - 18:26\nneger - jeg ser børnebogsillustrationer fra "de små synger" og lignende. De går med bastskørter nede i Afrika.\nsort - jeg ser nogle af de buschauffører, der kører busser her i Odense, tidligere kursister, diverse bekendte, et væld af kendte mennesker med sort hud ....\nDu må ikke tage det personligt, jeg burde muligvis vælge mere afdæmpede ord, men det var dig der startede med, at kalde sorte mennesker for negere!\nNår det er sagt, så syntes jeg du burde læse de efterfølgende kommentarer og prøve at forstå, hvilke billeder der følger med ord.\nMed 250 millioner klimaflygtninge i verden de kommende 35 år, er det vigtigt alle de mange livstruede flygtninge, ikke mødes med fordom, klimaflygtninge skal ikke ende med at dø, fordi mennesker syntes, de kan tillade sig at piske en negativ stemning op imod sorte, med nedsættende ord som neger.\nMed hensyn til du beder om evidensbaseret dokumentation, at en sproglig beskrivelse har betydet en positiv samfundsudvikling.\nDet kunne jeg godt og det har jeg tidligere i denne tråd også gjort, men det vil jeg ikke bruge mere tid på.\nHvad du jeg mener om ordet neger, er ligegyldigt og uinteressant, men når de mennesker det handler om, generelt ikke vil have ordet, så er det sådan det er, hvis du ikke kan forstå det, så kommer vi nok ikke sagen meget nærmere desværre.\n01. juni, 2016 - 06:50\nJeg har nogen gange på fornemmelsen, at når det er så svært for en type som Søren Espersen at afstå fra at bruge ordet "neger" så skyldes det en eller anden frygt for magttab. Hvis han begyndte at lade være med at bruge det ord, så ville han jo ligesom være begyndt at indrette sig efter hvad andre, måske endda "negre", synes han skulle og dermed have mistet noget magt til dem, det ville være et tab af definitionsret, et magttab og hvem ved hvad det ville kunne udvikle sig til.


Drivhuse - Skiftselv.dk\nGå til Til HavenForside » Bolig / Fritid » Til Haven » Drivhuse\nPrisMærkerJulianaFarvenuanceAndetTypeHærdet glasFærdig / Skjul Filtre\nUnivent - F04031På lager Levering ca. 2-3 hverdage.Farvenuance AndetType Hærdet glasProducent JulianaVarenummer 5701701040313248,-LÆG I KURVLÆS MEREKun 2 stk. tilbage til denne pris, herefter 349,-\nOtte uundværlige råd om drivhuse\nDet er ikke nemt at få blomster, grøntsager, frugter og så videre til at gro i Danmark. Klimaet er simpelthen så svært at have med at gøre, at du bliver nødt til at få dig et drivhus, hvis du gerne vil gro andet end jordbær og halvdårlige æbler. Køb dit næste drivhus og spar masser af penge her på skiftselv.dk – vi har billige drivhuse til alle. Men for at du får den bedst mulige oplevelse, har vi herunder samlet otte uundværlige råd, som du kan bruge til at få mest muligt ud af dit drivhus.\nDu skal altid sørge for at placere dit drivhus et sted i haven, hvor der er masser af sol. Jo mere sol, desto bedre. Undgå altid at stille drivhuset under store træer og husk at tage højde for, at solen skifter placering på himlen. Du kan altid bruge gardiner eller male vinduerne over, hvis der er for meget sol. For lidt sol er værre\nDet er nemmest at gro noget i et drivhus, hvis temperaturen konstant ligger mellem 15 og 25 grader. Om dagen må der gerne være varmere end om natten. Har du problemer med at holde varmen oppe på disse temperaturer, så må du vente til sommer med at dyrke de sartere planter.\nNår vintersæsonen er ovre, er det altid en god ide at gå grundig til værks og rengøre området omkring dit drivhus grundigt. Fliser, vinduer, flader og så videre skal skures helt rent, så der ikke er overvintrende insekter, bakterier, svampekim og så videre, der kan ødelægge resultatet i drivhuset.\nDer skal altid være god ventilation i drivhus. En gammel tommelfingerregel omkring drivhus siger, at du skal have mulighed for at åbne et vinduesareal, der svarer til cirka 30 procent af gulvarealet.\n5.Brug krukker og plantesække\nVed at planter alle dine planter i krukker eller plantesække er det nemmere at skifte jorden ud. Så kan du også lettere undgå skadedyr og svampe. Disse kan nemt overleve i jorden omkring planterne, og så bliver det svært at dyrke noget.\nHusk gødning til dine planter. Du kan med fordel få etableret et automatisk vandingsanlæg og putte gødning i dette. Det giver væsentligt bedre resultater.\n7.Pas på solen\nFor meget sol kan være farligt for dine planter. Så det er en god ide at have mulighed for at give dine planter skygge en gang imellem. Derfor er det en god ide med gardering eller overmalede vinduer, hvis du har mistænke om, at dine planter er ved at blive brændt af.\n8.Tip til uopvarmede drivhuse\nDet er ikke alle drivhuse, der har mulighed for opvarmning uden solen. Hvis dit drivhus ikke har det, så kan det være svært at bruge, når det ikke er sæson. Men bare rolig, du kan sagtens plante krydderurter, rabarber, stauder allerede i maj. Det gælder om at undersøge, hvilke planter der er lidt mere hårdføre.


Cirkus Bang: september 2011\n"Mig og min hobby".\nSidste år blev jeg kontaktet af en redaktør fra Femina som havde hørt om mig "-den lille pige der går på jagt!!!) og hun ville gerne lave en kort artikel om mig og min hobby.... det siger man ikke nej til. Så der troppede fotograf, stylist og redaktør op en tirsdag morgen i vores hus....\nJeg syntes selv at det blev et FANTASTISK billed så derfor deler jeg...\nMette Marie Munk Christoffersen, 25 år.\nGår på Jagt.\nMin "passion" for jagt begyndte for snart 5 år siden. Jeg var med på jagt, bare for at opleve hele sceneriet. Min bror og jeg stod sammen inde i skoven, han med sit gevær og mig med sommerfugle i maven. Pludselig, 10-12 meter væk, kommer der en rå (rådyrs hun) løbende sammen med sine to lam. Min bror tager geværet op, trækker vejret og bang.... der på jorden ligger det fineste lille lam, med de smukkeste øjne, og jeg er helt oppe at ringe, det var det største adrenalinkik nogensinde... Fra det øjeblik vidste jeg at det skulle jeg også.\nJeg elsker naturen, være i den, opleve den, og blive en del af den. Det at knokle i mange timer, dage, nogle gange uger, måneder, for at nedlægge lige præcis det stykke vildt. Flå det, partere det for så at tilberede det og spise det. Det er der, for mig, en kæmpe tilfredsstillelse i. Måske er det menneskets urgamle jagt instinkt.\nJeg er mest til jagt med min riffle. Pürchjagt, hvor man observerer dyret, måske på meget lang afstand, lister sig ind på det, og er man dygtig og stille nok så det ikke stikker af, skyder det. Jagt hvor man skal arbejde hårdt. Jeg er så heldig at have fundet en skøn kæreste som også går på jagt.\nIndsendt af Kaptajn Willy/Cirkus Bang kl. 20.30 11 kommentarer\nEtiketter: i det grønne, Jagt\nkald mig bare nærigrøv...\nJeg så sidste år en fede lysestage i en butik i Hellerup, som var lavet af geviret fra et dådyr... ( I kender den helt sikkert), men den kostede 2800,- hvilket der for mig var helt absurt mange penge for noget man kan (hvis man er heldig) finde i skoven.\nSå nu har min kæreste lavet denne her til mig, af en hjort som han har skudt. Jeg glæder mig til det bliver jul så skal den være vores adventskrans.\nIndsendt af Kaptajn Willy/Cirkus Bang kl. 21.29 12 kommentarer\nEtiketter: i det grønne, Krea-Krea\nMin kusine og bedste venindes lille skønne dreng blev døbt i søndags på Samsø.\nJeg har VIRKELIGT LÆNGE arbejdet på hans dåbs gave, jeg er fadder til den lille dreng og ville give ham noget helt særligt, og skal jeg være ærlig så blev det en helt speciel gave...\nDer er en D.I.Y. i billeder.\nIndsendt af Kaptajn Willy/Cirkus Bang kl. 09.02 35 kommentarer\nEtiketter: baby-equipment, f, Krea-Krea, maler hjerne, SURPRISE, syning\nVi har fået lavet nye vinduer i butikken og de er blevet så lækre at jeg lige må dele dem.\nDet er kunsteneren Sarah Hvass der er hjernen bag, hun har malet silhuetterne og foldet alle de fine origami dyr. Jeg elsker især de lyserøde harer som jo absolut ikke "passer" til en jagt forretning.\nHer kommer lige lidt billed spamming:\nIndsendt af Kaptajn Willy/Cirkus Bang kl. 12.07 5 kommentarer\nEtiketter: Butikken, Farver, Krea-Krea\nJeg så sidste år en fede lysestage i en butik i Hellerup, som var lavet af geviret fra et dådyr... ( I kender den helt sikkert), men den kos...\nHvis Ellen kunne tale tror jeg hun ville fortælle mig at det er de her 10 ting der står øverst på hendes ønskeseddel... 1 : fin fin pude fr...\nEllen fik en rigtig sød dukke af min mor i adventsgave, meeen jeg var ikke helt tosset med dens outfit så jeg har pimpet den, og den er blrv...\ndet er kærlighed...


Chopard SCHB35 Polarized Solbriller | Solbriller og Briller : Online Optikerne i Danmark\nChopard SCHB35 Polarized Solbriller\nDisse ægte Chopard SCHB35 Polarized 579P polarized solbrillerne kommer med Silver Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Chopard solbriller giver perfekt beskyttelse mod solens skadelige UV-stråler, og er samtidig trendy. Glasfarve: Grey. Kollektion Men 2015. Størrelse: 60. Tilstand: Ny. Chopard SCHB35 Polarized 579P kommer i original emballage. Chopard solbriller kommer med et ægthedscertifikat fra producenten. Garanti: 24 måneder. UPC: 883663860934. Autenticitet, garanteret.\nChopard SCHB82 Polarized Solbriller\nErmenegildo Zegna EZ0012 Polarized Solbriller\nTimberland TB9107 Polarized Solbriller\nPersol PO2445S Polarized Solbriller\nDior 0205S Solbriller\nCosta Del Mar Conch Polarized Solbriller\nRay-Ban RB3183 Active Lifestyle Polarized Solbriller\nWiley X Hayden Polarized Solbriller\nFendi FF M0007/S Polarized Solbriller\nPrada Linea Rossa PS53NS Polarized Solbriller\nBoss by Hugo Boss Boss 0835/S Polarized Solbriller\nFendi FF M0008/S Polarized Solbriller\nGuess GU 6930 Polarized Solbriller\nPrada Linea Rossa PS53PS BENBOW Polarized Solbriller\nPrada Linea Rossa PS55QS Polarized Solbriller\nFendi FF 0222/S Polarized Solbriller\nTom Ford FT0466 ERIN Polarized Solbriller\nPrada Linea Rossa PS57QS LJ SILVER Polarized Solbriller\nSpy WHISTLER Polarized Solbriller\nRevo RE1016 FUSELIGHT SERILIUM Polarized Solbriller\nChopard SCHB36 Polarized Solbriller\nChopard SCHB28 Polarized Solbriller\nChopard SCHB83 Polarized Solbriller\nCoach HC7069 Polarized Solbriller\nPrada PR61TS Polarized Solbriller\nRevo RE1034 TERRITORY SERILIUM Polarized Solbriller\nSmith HIGHWIRE Polarized Solbriller\nPolaroid P8410 Active Polarized Solbriller\nTory Burch TY6060 Polarized Solbriller\nSinner SANTOS SISU-670 Polarized Solbriller\nCosta Del Mar Tower Polarized Solbriller\nPrada Linea Rossa PS58QS LJ SILVER Polarized Solbriller\nRevo RE1014 RELAY SERILIUM Polarized Solbriller\nPolaroid PLD 2041/S Polarized Solbriller\nPolaroid PLD 2042/S Polarized Solbriller\nRevo RE1002 Polarized Solbriller\nRay-Ban RB3549 Polarized Solbriller\nPrada PR62TS Polarized Solbriller\nDirty Dog Ace Polarized Solbriller\nBloc Dune 2 Polarized Solbriller\nDirty Dog Metro Polarized Solbriller\nCosta Del Mar South Point Polarized Solbriller\nSting SST138 Solbriller\nBloc Dallas Solbriller\nDior 0219S Solbriller\nRay-Ban RB3541 Highstreet Solbriller\nPrada PR51RS Solbriller\nCarrera 1006/S Solbriller\nKomono Finley Solbriller\nSmartBuy Collection Eric Briller\nDisse ægte SmartBuy Collection Eric E 204 brillerne kommer har Burgundy Metal innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. SmartBuy Collection brillerne giver Læs mere »\nPuma PJ0018O Kids Briller\nDisse ægte Puma PJ0018O Kids 001 brillerne kommer har Black Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Puma brillerne giver klar vision Læs mere »\nDisse ægte Liu Jo LJ2619 513 brillerne kommer har Purple Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Liu Jo brillerne giver klar Læs mere »\nBanana Republic Gino Briller\nDisse ægte Banana Republic Gino 0FA6 brillerne kommer har Brown Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Banana Republic brillerne giver klar Læs mere »\nTom Ford FT0248 HENRY Solbriller\nDisse ægte Tom Ford FT0248 HENRY 52N solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Tom Ford solbriller Læs mere »\nBanana Republic Dexter Briller\nDisse ægte Banana Republic Dexter 0Q0M/00 brillerne kommer har Clear Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Banana Republic brillerne giver klar Læs mere »\nJust Cavalli JC 0537 Briller\nDisse ægte Just Cavalli JC 0537 055 C brillerne kommer har Dark Havana Pink Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Just Læs mere »\nDisse ægte Dolce & Gabbana DG2075 Iconic Evolution 034/13 solbrillerne kommer med Gold Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Dolce Læs mere »\nPrada Linea Rossa PS05RS Solbriller\nDisse ægte Prada Linea Rossa PS05RS TFY7W1 solbrillerne kommer med Blue Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Prada Linea Rossa Læs mere »\nEmilio Pucci EP0029 Solbriller\nDisse ægte Emilio Pucci EP0029 33W solbrillerne kommer med Gold Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Emilio Pucci solbriller giver Læs mere »\nJuicy Couture JU 148 Briller\nDisse ægte Juicy Couture JU 148 BHB brillerne kommer har Black Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Juicy Couture brillerne giver Læs mere »\nMarc Jacobs MARC 7/S Solbriller\nDisse ægte Marc Jacobs MARC 7/S Y1N/J3 solbrillerne kommer med Silver Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Marc Jacobs solbriller Læs mere »\nSaraghina GILDA DELUXE Solbriller\nDisse ægte Saraghina GILDA DELUXE 53KT solbrillerne kommer med Blue Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Saraghina solbriller giver perfekt Læs mere »\nMarc Jacobs MARC 173/S Solbriller\nDisse ægte Marc Jacobs MARC 173/S 2M2/9O solbrillerne kommer med Black Acetate innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Marc Jacobs solbriller Læs mere »\nRay-Ban RX5304D Briller\nDisse ægte Ray-Ban RX5304D 5214 brillerne kommer har Blue Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Ray-Ban brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nTimberland TB1576 Briller\nDisse ægte Timberland TB1576 097 brillerne kommer har Grey Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Timberland brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nDisse ægte Burberry BE4257 Polarized 35369A polarized solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Burberry solbriller giver Læs mere »\nOh My Woodness! Kenai Fjords Polarized Solbriller\nDisse ægte Oh My Woodness! Kenai Fjords Polarized C4 LS1034 solbrillerne kommer med Brown Wood innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Læs mere »\nEmilio Pucci EP5059 Briller\nDisse ægte Emilio Pucci EP5059 068 brillerne kommer har Red Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Emilio Pucci brillerne giver klar Læs mere »\nCazal 4247 Briller\nDisse ægte Cazal 4247 004 brillerne kommer har Grey Titanium innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Cazal brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nSmartBuy Collection Archer Briller\nDisse ægte SmartBuy Collection Archer M08 TT-100 brillerne kommer har Brown Titanium innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. SmartBuy Collection brillerne giver Læs mere »\nTom Ford FT0496 Polarized Solbriller\nDisse ægte Tom Ford FT0496 Polarized 28M polarized solbrillerne kommer med Pink Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Tom Ford Læs mere »\nBolle Duchess Solbriller\nDisse ægte Bolle Duchess 21633 solbrillerne kommer med White Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Bolle solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »\nJulbo RINGO M Kids Briller\nDisse ægte Julbo RINGO M Kids JOP11504111 brillerne kommer har Blue Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Julbo brillerne giver klar Læs mere »\nDior ASTRAL Solbriller\nDisse ægte Dior ASTRAL DTY/JE solbrillerne kommer med Blue Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Dior solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »\nFlexon Greta Briller\nDisse ægte Flexon Greta 249 brillerne kommer har Camel Blush Metal innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Flexon brillerne giver klar vision Læs mere »\nDiesel DL5056 Briller\nDisse ægte Diesel DL5056 056 brillerne kommer har Havana Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Diesel brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nDisse ægte Boss by Hugo Boss Boss 0847 807 brillerne kommer har Black Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Boss by Læs mere »


Connect baghjul - 700c - Shimano nexus 3 gear - Ryde Zac19 fælg - Sølv - tjek prisen her\nForside / Butik / Baghjul med indvendige gear til voksencykler / Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv\nConnect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv\nVarenummer (SKU): 5708280021825 Kategori: Baghjul med indvendige gear til voksencykler Tag: Shimano\nConnect baghjul - 700c - Shimano nexus 3 gear - Ryde Zac19 fælg - Sølv\nNavn: Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv\nMange leder efter den billigste Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nConnect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv fra Shimano\nConnect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv kan være med til at give din cykling et løft. Baghjul med indvendige gear til voksencykler er den gode kategori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner bliver brugt af rigtig mange til at finde de cykeldele, de mangler. Produktet har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Når du jagter cykeludstyr, er det et sikkert valg, hvis du køber varen her, og så behøver du ikke lede længere. Husk også at der er prisgaranti på Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv fra vores eftertragtede mærke Shimano, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når du er ude at cykle, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Væskeindtaget kan sagtens være ganske almindeligt vand fra hanen.\nKøb Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv for kun kr. 749.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nConnect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv kun kr. 749.00\nConnect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv er efter stor efterspørgsel tilføjet i kategorien Baghjul med indvendige gear til voksencykler. Og hey – du får jo også lige hele 30 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv i den kendte webshop Cykelpartner, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nFordele når du køber Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv online\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n21 anmeldelser af Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv\nVær den første til at anmelde “Connect baghjul – 700c – Shimano nexus 3 gear – Ryde Zac19 fælg – Sølv” Annuller svar