Bør verden være bekymret for coronavirus i Kina? 03-2020\nBør verden være bekymret for coronavirus i Kina?\nJeg bor i Kina og har fulgt hele problemet. Fra i dag morgen (29. februar 2020) ser situationen ud til at have meget kontrol. Her er de seneste data fra min provins (Jiangsu, 江苏):\nGrundlæggende, fra den 28. februar, 2020 00: 00-24: 00, har der ikke været nogen nye sager i hele Jiangsu-provinsen i næsten de sidste 10 dage.\nHer er dataene for min by (Suzhou, 苏州), for den samme periode:\nDer har faktisk været en meget positiv opsvingstrend:\nHer er de globale data (29. februar):\nSamlet set er over 39.000 mennesker allerede kommet sig, og næsten 2900 er kommet inden for de sidste 24 timer. Desuden er antallet af inficerede også faldende i de sidste flere dage. Relaterede:\nWuhan Coronavirus 2020 Live Blog-post, seneste opdateringer\nSom sådan har de kinesiske myndigheders indsats vist meget positive resultater for at indeholde coronavirus spredt i Kina. Så vi behøver ikke rigtig få panik. Vi er dog bestemt nødt til at være opmærksomme. :)\nDerudover ser coronavirus-infektionsudviklingen i Sydkorea og Europa meget bekymrende ud.\nLad os håbe, at vi kan finde videnskabelige løsninger ASAP.\nGud velsigne menneskeheden!\nMere om Kina:\nHvem er de rigeste mennesker i Kina (2020)?\nLær kinesisk kultur\nJeg tror helt ærligt, at det overhyperes i den 24 timers nyhedscyklus. Den gennemsnitlige årlige kørsel af møllen influenza dræber flere mennesker da er døde af denne nye virus, og alligevel får det ikke skræmmningstaktik og den massehysteri, der udvikler sig.\nEr det bekymrende? Ja. Er det apokalypsen? Ingen.\nVask hænderne, hold dig væk fra syge mennesker, hvis nogen hoster i et trangt rum, såsom en elevator eller fly, der kun trækker vejret gennem næsen ... det hjælper med at filtrere nogle af viraerne ud. Hvis du sørger for at få masser af hvile og masser af væsker, tror jeg, at en enorm procentdel af de mennesker, der kan ende med at komme i kontakt med denne virus, overlever helt fint.\nDe, der er mest udsat for risiko, er de samme som for enhver anden virus, ældre, de meget unge og dem med et kompromitteret immunsystem. Btw, "kompromitteret immunsystem" betyder ikke rigtig en person med aids eller kræft, det betyder også en, der for nylig er kommet sig efter en alvorlig sygdom og ikke har haft en chance for, at deres immunsystem kan opbygge dets forsvar. Så hvis du har en organtransplantation, lungebetændelse, mono eller den regelmæssige influenza for nylig, og du derefter udsættes for denne nye virus, ville det sætte dig i den kompromitterede immunsystemkategori og have en højere risiko for at udvikle flere komplikationer.\nRediger for at tilføje et billede, som jeg ikke kan gøre i kommentarerne. Dette er et eksempel på, hvad folk med dårlig forståelse af, hvordan sygdomme spredes, håndterer den frygt, denne virus forårsager. Denne hjemmelavede "ansigtsmaske" vil ikke gøre noget for at forhindre infektion, medmindre du bogstaveligt talt forhindrede en anden person i at direkte spytte i dit ansigt eller nyser på dig.\nDødstallet er på 2% af de inficerede. Jeg står ved mit svar, at veluddannede, vaccinerede, sunde individer med normale immunsystemer i udviklede lande med ret til akutpleje har lidt at frygte for denne sygdom.\nJeg bor i Kina uden for Wuhan mellem Guangzhou og Hong Kong. Jeg er ikke ekspert, men jeg følger ALLE nyhedscyklusser i og uden for Kina. Min kone er kinesisk, så hun får hele Kina cirkuleret inden for rapporter (det kinesiske folk).\nJeg valgte din tråd til at kommentere, da det handler om international spredning. Dette er min resume baseret på alle rapporter, jeg har lyttet til. (ikke sladder).\nWuhan-situationen er ude af hånden på grund af den store infektionsbase af mennesker og den langsomme rapportering. En anden faktor ud over infektioner er dødstallet. Jeg føler, at det skyldes manglen på senge (tvinger folk til at håndtere det på egen hånd) og naturligvis de gamle landsfolk, der ikke forstår problemerne og stoler på gamle stædige gamle retsmidler i det gamle land. Derfor er KUN i Wuhan det høje dødsfald.\nNår jeg ser de daglige bompengetal overalt i Kina, ser jeg provinsielt de samme tal som internationale. (et par point højere faktisk i Kina, men rimeligt tæt på at få mig til at se dette scenarie).\nJeg tror, at provinserne her i Kina og de internationale samfund er på jobbet. Ja, det er smitsom, men hvis det håndteres korrekt, og hvis folk er kloge, forbliver disse numre lave og kontrollerede. Jeg ved..en død er en død for mange. Dog er døden en kendsgerning i livet. Det kan være et scenarie, hvor dette aldrig går væk, men flyder rundt og opsøger de tåbelige, de fattige og de gamle. Men hvis vi lærer at beskytte os selv med visdom, håndvask og god madpreparater (lyt Kina), kan vi leve blandt det, som vi gør med influenza.\nSå skal du være bekymret for at besvare dit spørgsmål? jeg siger nej. MEN være forsigtig og opmærksom på situationen. Vi er nødt til at lære et par ting i vores nye liv. vær forsigtig med, hvordan vi reagerer med hinanden og vær opmærksom på tegnene. Vask hænder og lær gode vaner med hensyn til madhåndtering. Og nu en dag, hvor influenzasymptomer vises. Afskaff disse gamle hjemmemiddler. Gå til en læge. Vi er nødt til at beskytte vores lunger og behandle dine lunger på samme måde som du skærer dit håndled .. søg lægehjælp. Jeg var 5 uger på hospitalet, da viruset afslørede sig selv. en alvorlig bakterie, der er stædig og dybest set en stærk belastning… Jeg for få måneder siden..En ung, 34 år gammel sport rapporteret døde på grund af influenzalignende forhold i USA. finde det og læse om det .. ikke en virus, men døde, fordi han ikke søger læge.\nDe gamle dage er forbi. vi lever i en verden fyldt med nye og kommende pestilenser. Lær nye vaner mennesker, og dødstallet skal være håndterbart eller mindre.\nMit svar på\n27. januar - 80 dødsfald fra 2744 tilfælde - 2,9% dødsfald\n29. januar - 132 dødsfald fra 5974 tilfælde - 2,2% dødsfald\n3. februar - 361 dødsfald fra 17000+ tilfælde - 2,1% dødsfald\nHvis nu den eksponentielle stigning i sager fortsætter, og satsen flater ud for at sige en jævn 2%, vil antallet af dødsfald afrundes til 2% af 7,8 milliarder, eller 156 millioner dødsfald.\nResten af os vil enten have fanget den og overlevet eller være naturligt immun.\nDe fleste, hvis ikke alle, er dødsfald forekommet i de meget gamle, de sygdomme, der allerede var før sammentrækning (allerede kæmper for en infektiøs sygdom eller har kompromitteret immunsystemet eller langvarig sygdom som diabetes) eller, i nogle få tilfælde, de meget unge.\nDødsfald hovedsageligt i det gamle ville faktisk forstærke befolkningen… minus pensioner, ydelser, hospitalspladser udfyldt (eksklusive dette udbrud - dvs. ”normale” aldersrelaterede begivenheder).\nSå nej, dette vil ikke afslutte den menneskelige race. Det vil dog i høj grad understrege sundhedsvæsenet over hele verden. Jeg tror, det ville være bedre at bare lade det gå sin gang, da de fleste mennesker vil udvikle antistoffer, der vil beskytte dem og nye afkom fra et fremtidig udbrud, og selv når det muterer, vil det reducere virkningen af en muteret stamme kraftigt, som der vil være mange markører på den nye virus, der er fælles for den aktuelle stamme.\nBestræbelser på at lave en vaccine mod denne virus kan være den forkerte ting at gøre - de fleste antibiotika er nu ineffektive, hovedsageligt på grund af for meget recept; at træne dit immunsystem til at bekæmpe infektioner er meget mere fordelagtigt i det lange løb.\n! Måske er en 2% -dødelighedsvirus en testkørsel for en 50% -dødelighedsfrekvensvirus, der udvikles i noget sort ops laboratorium et eller andet sted lige nu.\nDette ville løse overbefolkning, mangel på boliger, madmangel og klimaproblemer meget - næsten som Finger Snap!\nDu skal ikke bekymre dig. Coronavirus er IKKE dødbringende for en normal person, de 106 mennesker, der er døde, havde eksisterende tilstande og svækker immunsystemet.\nDe fleste af sagerne er ikke diagnosticeret, fordi symptomerne er Nøjagtigt de samme som forkølelse. Hoste hovedpine, ondt i halsen og åndenød.\nDen til højre er de normale symptomer, som de fleste får, og den til venstre er komplicerede symptomer, som normalt kun personer med svækket immunforsvar får.\nhar sandsynligvis haft coronavirus. Coronavirus er den virus, der forårsager forkølelse. Tro mig ikke? Slå det op. Ja, denne særlige coronavirus er ny og lidt anderledes end dem, vi allerede kender, men det er stadig ikke meget farligt og er virkelig ikke noget, vi skal bekymre os om.\nSå hvorfor gør det\nkender du til dette? Hvorfor skaber det overskrifter, og hvorfor gør det folk så bekymrede? På grund af medierne. Tænk over det. De mennesker, der arbejder for nyhedsfirmaer, kan tjene så meget mere penge ved at gøre dette til at virke som en big deal og gøre folk bekymrede, sådan er de også.\nSå du skal ikke bekymre dig om denne coronavirus. Brug fakta, ikke kun nyhederne, når du vurderer noget.\nVerden, hvert enkelt land og alle lufthavne, der modtager fly fra Kina, er alle på HIGH ALERT.\nI dag afholder Verdenssundhedsorganisationen (WHO) et møde for at afgøre, om virussen udgør en international nødsituation under folkesundheden, en sondring, der blev givet under svin influenzaudbruddet i 2009 og\nEbola-udbrud i 2014\n. Dette møde er i øjeblikket i gang,\nKilden til udbruddet er stadig ukendt, selvom foreløbige beviser fra en genetisk analyse af virusen antyder, at den sandsynligvis opholdt sig i slanger, før han sprang til mennesker, ifølge forfatterne af en ny undersøgelse offentliggjort onsdag (22. januar) i\nSå meget som jeg bliver sendt til måder, hvorpå lufthavne screener og tester mennesker, der viser tegn på ”influenza” -symptomer, bliver det taget alvorligt nok til at sikre, at ingen kommer forbi indvandring på alle flyvninger overalt hvor det har været en rapporteret sag.\nMedierne får det til at lyde, som om vi skulle henvise til krisecentrene, og det er som en krig, men det er sådan de sælger papirer, og jeg tror stadig ikke, vi skal bekymre os om det, da der er nogle meget strenge screening sker, og vi ved alle sammen om det.\nDet gør alle lufthavne på vagt med alle flyvninger, der kommer ind fra overalt, hvor der er tale om, også bare en.\nNej, medmindre du er i Kina eller i nærheden af det. Kina informerede verden denne gang, så vi er i stand til at spore den op og låse virussen temmelig tæt. Ikke flere mennesker bliver inficeret i Amerika på grund af de mennesker, der kommer over, da de er blevet isoleret. Hvis der opstår flere sager, skyldes det direkte besøg i Kina. Selv hvis du får det, har det en dødelighed på 3% i modsætning til 11% med SARS. Du har en meget lav chance for at dø, hvis du er i godt helbred og søger medicinsk hjælp, hvis du får problemer. Selvom jeg ikke siger, at du er helt fin og ikke skulle være bekymret, døde kun 800 af SARS. Da dødsfrekvensen er omkring en fjerdedel af dette, skulle den nye Wuhan-coronavirus kun dræbe 200, men det er i det tilfælde, at det spredte sig til den sats, som SARS gjorde. Vi ved på forhånd, så sandsynligvis er mindre end 200 dødsfald, så du er sandsynligvis i orden.\nTLDR: Det spreder sig ikke langt og heller ikke hurtigt, og dine chancer for at dø er meget minimale, især hvis du går på hospitalet.\nHvorfor er USA ude på koronavirus lige nu, mens Kina allerede er tilbage til det normale? Er det korrekt, at coronavirus hurtigt ville sprede sig i USA, fordi det ikke har universel sundhedspleje og syge, uforsikrede mennesker ikke ville være i stand til at få hjælp (og dermed sprede virussen til andre)? Vil 8 milliarder dollars være nok til at ”bremse” det voksende koronavirusudbrud i USA? Hvor fandt forskere coronavirus spredt? Hvad er den bedste coronavirusmaske til at beskytte? Er det muligt for coronavirus at få folk til at ønske at sprede sygdommen? Der har været så mange nyheder om, at folk springer over karantæne og rejser til overfyldte steder, det fik mig til at undre mig.Paramedikere i Hong Kong indledte en strejke den 3. februar 2020 på grund af at Carrie Lam ikke var villig til helt at forsegle grænsen for at indeholde coronavirus. Er deres strejke berettiget?


Leven Canyon (Ulverstone, Australien) - anmeldelser\nAlle restauranter i Ulverstone Restauranter i nærheden af Leven Canyon\nAlle aktiviteter i Ulverstone Aktiviteter i nærheden af Leven Canyon\nUlverstone VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om UlverstoneHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nSydlige Stillehav Australien Tasmanien Ulverstone Forslag til aktiviteter i Ulverstone Leven Canyon\n140 anmeldelser Nr. 1 af 9 aktiviteter i Ulverstone Canyoner, Natur og parker Leven River | 42 kilometres (26 mi) from Ulverstone, Ulverstone, Tasmanien, AustralienLeven River | 42 kilometres (26 mi) from Ulverstone, Ulverstone, Tasmanien, Australien03-6429-8999Website\nog derover Leven Canyon Day Trip Including Wings Wildlife Park or Gunns Plains Caves from...\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 140 anmeldelserFremragende71 %Rigtig god28 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %2 uger siden“Did the circular canyon walk, good views from the first lookout”4 uger siden“Excellent views.”PLACERING Leven River | 42 kilometres (26 mi) from Ulverstone, Ulverstone, Tasmanien, Australien\nKONTAKT Website 03-6429-8999Forbedr denne registrering\nLignende aktiviteter i Ulverstone\nSe alle Natur og parker i Ulverstone\n8 anmeldelser Anzac Park\nMedlemsvurdering Fremragende100Rigtig god40Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (53)Engelsk (139)Japansk (1)Sprog Dansk (53)Engelsk (139)Japansk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLondonTellLondon412225Anmeldt 2 uger siden Did the circular canyon walk, good views from the first lookoutHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejclsmith24Ulverstone, Australien195Anmeldt 4 uger siden Excellent views.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nKanae M781Anmeldt 12 april 2017 fra mobile enheder 渓谷を歩こう！Google Oversæt MereTak, Kanae M Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDebra GBarcelona, Spanien3711Anmeldt 6 april 2017 fra mobile enheder Great view Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\njesssy2015Tasmanien, Australien188Anmeldt 3 april 2017 fra mobile enheder Pretty placeGoogle Oversæt Tak, jesssy2015 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnenycute13115Anmeldt 31 marts 2017 super beautifulHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaul L7Anmeldt 29 marts 2017 Unreal views!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLyn SNerang, Australien9622Anmeldt 13 marts 2017 One of the best canyons everMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDaveFromDevonportDevonport, Australien9421Anmeldt 13 marts 2017 fra mobile enheder Spectacular viewsHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOldgrumblebumUlverstone, Australien15735Anmeldt 5 marts 2017 Worth the visit in Winter and SummerGoogle Oversæt MereTak, Oldgrumblebum Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLemonthyme Lodge52 anmeldelser 14,5 km væk The Old Black Stump Restaurant & Function Room14 anmeldelser 17,91 km væk Highland Restaurant283 anmeldelser 23,52 km væk Fudge'n'Good Coffee233 anmeldelser 24,87 km væk Seværdigheder i nærhedenGunns Plains Caves129 anmeldelser 11,39 km væk Wilmot Country Store13 anmeldelser 12,47 km væk Tasmazia & The Village of Lower Crackpot380 anmeldelser 15,17 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Leven Canyon.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Bedre information. Bedre booking. Bedre rejse. © 2017 TripAdvisor LLC Alle rettigheder forbeholdes. Brugsbetingelser | Politik om beskyttelse af personlige oplysninger | Cookiepolitik | Accept af cookies | Oversigt over website* TripAdvisor LLC er ikke en rejseagent og opkræver ikke nogen gebyrer fra brugerne af vores website ... (mere) TripAdvisor LLC er ikke ansvarlig for indhold på eksterne websites. Skatter og afgifter er ikke inkluderet i tilbud. UDFORSKOm osSupportcenterVALUTA/LAND$USDDanmark


index> oversigt> undersøgte opgaver\nBarndomerindringer af Carlo Møller\nUndertegnede Carlo Emanuel Møller, født den 29. maj 1910 i Hjørring, Bassinggade 24, (hjørnet af Bassinggade og\nSet Olæg Strædet).\nForsøger efter bedste evne at beskrive min tilværelse så langt tilbage som muligt.\nMine bedsteforældre (mormor og morfar) var begge Hjørringenser, min bedstefar var rebslager i sit daglige arbejde, han var brandmand i det private brandkorps, ligeledes var han medlem af forsvarsforeningen, han var så vidt vides æresmedlem begge steder.\nHan havde opsigt med en hytte i røde mursten på den gamle markedsplads, hvor ammunitionen blev opbevaret, som dreng har jeg mange gange været i dette hus.\nNår det var tordenvejr ringede alarmklokken både nat og dag i Bassinggade. Det var en 2-værelses lejlighed i stuen, der var et overværelse, hvor jeg altid skulle sove, når jeg var i Hjørring, oppe på dette værelse var væggene fyldt med sengebånd, som skulle sælges. Sengebånd bruges af ældre personer, når de skulle op af deres seng.\nI august 1911 flytted mine forældre til Aalborg og fik en\n2-værelses i Absolonsgade 18 i baggården, den 23 december blev min bror Kaj født, i sommeren 1912 fik vi en lejlighed i Reberbansgade 10, hos P.F.Sørensen også der var det i baggården, men vi kaldte det altid for hovedhuset. Huset var en villa, først havde vi 2 stuer i stuen, ved siden af os boede en fru Nielsen da hun døde fik vi også hendes lejlighed, vi havde altså en 4 værelse lejlighed, fru Nielsens køkken og vores køkken blev slået sammen til et stort køkken i denne lejlighed boede mine forældre i ca. 55 år.\nDa jeg var 6 til 7 år hjalp jeg meget til hos P.F.Sørensen, som bud og udpakning af kasser med porcelæn og med mange andre ting.\nP.F.Sørensen havde en forholdsvis stor forretning med køkken udstyr og ved siden af den en kaffeforretning med slik, jeg opholdte mig det meste af min fritid hos Sørensen, min mor var en del syg blandt ?? og ?? og på Reberbanen blev 6 af mine søskende født, Ester der aldrig blev gift boede der i 56 år, hun boede der også efter mine forældre var døde i 1968.\nVi havde en dejlig tid i Reberbansgade, jo vi boede meget frit efter datiden forhold. Der var ingen bad og toiletet i lejligheden, det var i kælderen, vi var efterhånden 8 søskende. Kaj og jeg fik et værelse i kælderen, et meget fugtig rum.\nDa jeg var 8-9 år, dannedes der i Dalgasgade en drengeklub i fodbold, hvor jeg deltog på holdet. Jeg var også blevet medlem af de unges idræt, der spillede jeg også fodbold, det forgik nede på fjordmarken, banerne var placeret mellem roklubberne og textilfabrikken og op mod jernbanen, vi havde flere kampe med drengehold fra fodboldsholdet Freja.\nJeg var også begyndt at slå på trommer i D.S.U. orkester. Vi trænede hos musikdirigenten Alex på hjørnet af Kastetsvej og Absolonsgade i en hvid villa, senere flyttede vi til Søndergade 20 over gården.\nI 1920 var jeg sammen med orkesteret i København til Socialdemokraternes 50 år´s jubilæum, det var en stor dag at stå foran Stavning A. C. Meyer - Borberg og Lysne og spille, vi var i København i nogle dage, jeg var indkvarteret i Ryesgade. Jeg begyndte min skolegang i 1917 på Poul Paghsgade Skole. Min første lærerinde hed frk. Ni?? en gammel skrap dame, i det hele taget var der en hård linie, vi drenge ville gerne spille bold med en tennisbold, når det blev opdaget, fik vi 3 slag af spanskrøret i gymnastiklokalet der var 2 lærer som ex?? disse straffe Rasmussen og Kofoed, efterfølgende har jeg talt med Kofoed, men da var han 93 år gammel.\nI Dalgasgade var vi et fint idrætshold vi ??? løb - cykling og spillede fodbold, en dreng Aage Dam og jeg skød også med bue og pil.\nDer var mange gade kampe i fodboldt. Der blev også afholdt mange løbekonkurrencer, starten foregik som regel i Dalgasgade og ruten var var dalgasgade - Korsgade - Holbersgade - Reberbansgade tilbage til Dalgasgade.\nVi cyklede også, cykelløbet started i anlægget som var bag ved Obels Tobaksfabrik og ruten var som regel ud til Hobrovej med vendepunkt ved Nibevej eller ved Svenstrup kro. Ved et af løbene kørte jeg på min fars cykkel, den med fast nav, således pedalerne gik med rundt der var ingen bremser af nogen art, ved kørslen ind af hobrovej skulle jeg dreje ved Kong Christians Alle, men jeg havde for meget fart på, så jeg måtte fortsætte helt ind til Hasserisgade, og ud af denne til Kong Christians Alle og ind til opløbet ved anlægget.\nVi børn i kvarteret havde en livlig barndom selv om vi var fattige.\nI Dalgasgade boede dengang, den senere kendte fodboldspiller i Chang Åge Dam,\nder var også familien Simonsen hvor Villium og Gustav var dem jeg på daværende tidspunkt legede mest med.\nI 1924 åbnede A. H. Frostholm sin bagerforretning på hjørnet af Dalgasgade og Reberbanesgade, der var til at begynde med søndagsbud, i oktober 1924 kom jeg i lære som bager og konditor, dette fag har jeg altid godt kunne lide.\nJeg havde fået et værelse i forhuset i Reberbansgade 10 indtil jeg fik et værelse hos min læremester, jeg havde fået en god læreplads, men jeg havde en lang arbejdsdag fra kl. 04.00 til ca. 22.00, det første år fik jeg 3,00kr om ugen.\nMin far var væver på klædefabrikken Kjærs Mølle, hvor han var beskæftiget i ca. 50 år, ude ved Kjærs Mølle å, havde vi et stykke jord, et sted gravede vi tørv, og et andet sted avlede vi kartofler og kål.\nHele familien var med til disse gøremål, der var jo ikke mange penge til huse.\nDet var et hårdt slæb at køre tørv og andet hjem, vi skulle helt ud til Ny Kjærvej og ind ad Hobrovej - Vestergade - Ladegårdsgade - Urbansgade til Reberbansgade 10 med nogle store tunge læs, når vi så havde fået læsset af, skulle vi samme vej tilbage til fabrikken med den tomme vogn, som var tung at køre.\nMin mor var i flere perioder meget syg, men var alligevel nødt til at gøre rent om morgen hos daværende tandlæge Stenholm, der havde konsulation på Østeraa lige over for det gamle Rådhus, senere købte min mor og far en tøjrulle, som blev installeret i kælderen i Reberbansgade, hvor vi boede, de penge, hun tjente, var et godt supplement til den daglige livsførelse.\nTøjrullen var de første år trukket ved håndkraft, det var et hårdt arbejde for hele familien, men særlig for vores mor. Senere blev rullen maskindrevet, vi børn gik i byen med rulletøjet, men det gjorde vores far også. Vi fik 10 øre for at levere det bestilte tøj ud, far bragte tøj ud selv i en høj alder.\nVi er efterhånden kommet hen til 1924, hvor jeg fra april var bud for bagermester\nA. H. Frostholm om søndagen først i oktober 1924, blev jeg konfirmeret i\nVor Frelser kirke, og tre dage efter begyndte jeg i lære som bager og konditor hos Frostholm. Det første år var nogle lange dage, fra 4 morgen til 10 aften hver dag for 4 kr. + kost pr. uge.\nJeg var også sommetider barnepige for en lile dreng som blev født i foråret 1926,\nhan er i dag læge og hedder Jørgen Frostholm.\nI 1926 købte A. H. Frostholm en forretning på hjørnet af Christiansgade og Boulevarden han havde begge forretninger i ca. 1/2 år, så blev den forretning på Reberbansgade solgt og vi flyttede det hele ud i den anden forretning.\nI vinteren 1924 - 1925 sagde Frostholm til mig at jeg burde lave idræt, han ville gerne have at jeg meldte mig ind i Aalborg Gymnastik Forening, hvor han selv trænede og deltog på deres andet hold. A.G var på daværende tidspunkt regnet for at være en fin forening, og det passede ikke rigtig mig, så en forårsdag i 1925 tog Villium,\nGustav mig med på stationen og jeg blev indmeldt i Aalborg Fodsports Forening\nog den har jeg været medlem af siden.


Stegte gulerødder med havtorn, majs, jomfruhummere og oregano - Copenhagen Food\nStegte gulerødder med havtorn, majs, jomfruhummere og oregano\n12 stk. jomfruhummere\n5 dl gulerodssaft\n5 dl havtornsaft\n1 potte vild oregano\nSkræl det ene bundt gulerødder, og skær dem i grove tern. Kog dem møre i en gryde med gulerods- og havtornsaften. Blend dem herefter til en glat puré med smørret lidt ad gangen, og smag puréen til med salt og citron.\nSkræl de resterende gulerødder, og flæk dem på langs. Bring en ny gryde med vand i kog, og blanchér gulerødderne i 1-2 minutter. Læg dem i isvand, og køl dem ned. Pil halerne af jomfruhummerne, og rengør dem for tarme. Sæt dem på køl.\nRengør majsene, og skær dem fra stokken. Lun gulerodspuréen op, og hold den lun. Varm nu en pande, steg gulerødder og majs i lidt smør, og krydr godt med salt og peber. Tag gulerødder og majs af panden, og rengør den hurtigt. Sæt den tilbage på blusset, og varm den igen godt op.\nSteg jomfruhummerne i lidt olie på den ene side. Når de har fået en flot farve, vender du dem, og trækker panden fra. Servér puréen med majs, gulerødder og jomfruhummerne spredt henover. Slut af med at stryge lidt frisk oregano over.\nBraiseret lammehals, grillet brød med marv og havtorn-chutney\nStegt kylling med æbler, blommer, forårsløg og havgus


Det digitale byggeri. Del 1: teori og baggrund - PDF\nDownload "Det digitale byggeri. Del 1: teori og baggrund"\n1 Det digitale byggeri Del 1: teori og baggrund Undervisningsmateriale til Tekniske Designere udarbejdet af Selandia-CEU, Odense Tekniske Skole og Roskilde Tekniske Skole, Juni April 2008\n2 Indholdsfortegnelse Indledning...3 Formål...3 Hvad er det digitale byggeri?...4 Hvorfor Det Digitale Byggeri?...4 De digitale bygherrekrav...4 Digitalt udbud...5 Projektweb...5 3D modeller...5 Digital aflevering...6 Hvor står det digitale byggeri lige nu?...6 Konstruktionsprocessen/projekteringen...7 VVS, EL og Ventilation...7 Vareidentifikation (varenumre)...8 Krav om standarder...9 Eksempel på en BIM model omkring et parcelhus...9 Formidling og udprint...10 Projektweb...10 Den digitale skurvogn...11 Filnavne og mappestruktur...12 Filnavngivning...14 Lagstruktur...17 Kodningsprincipper...17 Tegningsstandarder...22 DBK...28 Aspektankegangen...30 Målet med Bygningsmodellen D CAD-manualen...36 Produktionskort...39 Miniordbog...40 side 2 af i alt 41\n3 Indledning Dette materiale er blevet til på foranledning af Implementeringsnetværket for Det Digitale Byggeri. Baggrunden for arbejdet er, at der er behov for uddannelse og efteruddannelse inden for det digitale byggeri. Projektet har således dels haft til formål at opkvalificere de implicerede parter, dels at udvikle et undervisningsmateriale, rettet mod grunduddannelse og efteruddannelse af Tekniske Designere, som får en betydelig rolle i Det Digitale Byggeri. Materialet er udarbejdet af lærere fra Roskilde Tekniske Skole, Selandia CEU, samt Odense Tekniske Skole. Vi vil gerne rette en speciel tak til Lisbeth Cederholm fra Leif Hansen Rådgivende Ingeniører A/S, som har bistået os med sin store viden og snusfornuft, samt Pia Christoffersen, chefkonsulent og GISansvarlig i NTI CAD, som delagtiggjort os i sin viden omkring samspillet mellem CAD-programmerne og det digitale byggeri. Formål Dette materiale er lavet til undervisning og efteruddannelse af Tekniske Designere. Materialet er delt op i to dele. I den første del, teoridelen, forklares hensigten med, og baggrunden for det digitale byggeri. I en anden del, praksisdelen, gennemgås opbygningen af et étfamilieshus som et eksempel på hvordan en konstruktionsproces kan se ud, hvis det skal overholde kravene til det digitale byggeri. Det er meningen at materialet skal kunne bruges som en reference når eleverne selv skal til at konstruere jvf. reglerne for det digitale byggeri. Det er vigtigt at bemærke at étfamilieshuse indtil videre ikke konstrueres ud fra reglerne om det digitale byggeri. Kun større offentlige byggerier over en vis beløbsramme henhører under reglerne for det digitale byggeri. Af pædagogiske årsager har vi valgt at begrænse os til det enkle. side 3 af i alt 41\n4 Hvad er det digitale byggeri? Hvorfor Det Digitale Byggeri? Det Digitale Byggeri er et initiativ fra regeringen, der betyder, at statslige bygherrer 1 pr. 1. januar 2007 skal stille en række IKT-krav til rådgivere 2 og udførende 3. Målet for Det Digitale Byggeri er at højne effektiviteten og kvaliteten af byggeriet i Danmark. Det Digitale Byggeri skal få virksomhederne til at anvende samme data og samme tegninger i alle faser af en byggeproces. Ved at få byggeriets parter til at tale og forstå hinanden i ét arbejdssprog, kan man bedre undgå misforståelser, fejl og forsinkelser af byggeriet. Det er Erhvervs - og Byggestyrelsen der har stået bag udviklingen af Det Digitale Byggeri. Implementeringsnetværket 4 for Det Digitale Byggeri står for oplysning om og implementering af Det Digitale Byggeri i branchen og dens virksomheder. Gevinster ved digitalt byggeri Hensigten med det digitale byggeri er således at: Danne et fælles sprog for alle aktører i projektet Definere standarder, som fremmer ensartede tilbud Fange fejl på modeller allerede i konstruktionsstadiet = bedre byggekvalitet Opnå bedre og hurtigere kommunikation via projektwebben De digitale bygherrekrav Ved statsligt byggeri skal byggeerhvervets virksomheder kommunikere digitalt på følgende områder: Digitalt udbud Projektweb 3D modeller Digital aflevering 1 Bygherren er den person eller institution der ønsker at få bygget noget, og som betaler for byggeriet. 2 Rådgiverne kan være arkitekter, ingeniører, økonomer eller jurister, som hjælper bygherren med at håndtere byggeriet. 3 De udførende kan være forskellige virksomheder som udfører selve byggeriet som fx entreprenører, tømrere og murere. 4 Implementeringsnetværket er bl.a. støttet af Den Europæiske Socialfond. side 4 af i alt 41\n5 Digitalt udbud Udbudsprojektet skal foreligge digitalt og indeholde en beskrivende mængdefortegnelse, i hvilken rådgiveren har opgjort de mængder, som entreprenørerne skal lægge til grund for deres tilbud. Den beskrivende mængdefortegnelse er dog først obligatorisk fra Den beskrivende mængdefortegnelse skal udformes på grundlag af det nye klassifikationssystem, DBK. Arbejds- og byggesagsbeskrivelser skal baseres på bips B 100 standarden. Selve tilbudsgivningen foregår ved at de bydende entreprenører uploader deres tilbud til bygherren via en portal (projektweb) på internettet. Her foregår licitationen ved at bygherren samtidig offentliggør de indkomne tilbud. Projektweb De medvirkende parter ved et statsligt byggeprojekt skal dele projektdata og udveksle dokumenter, tegninger og beskrivelser via en projektportal på internettet, kaldet projektweb. Alle byggeprojektets væsentlige aktører skal have adgang til projektwebben - og de skal overholde en række fælles spilleregler for datadisciplin og samarbejde. Entreprenørerne og håndværkerne skal - i en "digital skurvogn" på byggepladsen - have adgang til projektwebben og mulighed for at udprinte tegninger i A3 format. De projekterende skal tilpasse deres tegningsformater med dette for øje. 3D modeller Arkitekter og ingeniørrådgivere skal udføre 3D visualiseringer og simuleringer ved idé- og projektkonkurrencer, når det skønnes at "bidrage væsentligt" til at belyse forslagenes arkitektoniske og tekniske kvaliteter. Ved byggesummer over 40 mio. kr er kravet obligatorisk. Arkitekter og ingeniørrådgivere skal anvende 3D modeller i projekteringen, når det skønnes hensigtsmæssigt ud fra en samlet bedømmelse af økonomi og nytteværdi. Ved byggesummer over 40 mio. kr. er kravet obligatorisk. 3D modeller i projekteringen skal opfylde en række krav til indhold, informationsniveauer mv. i de forskellige faser, som bygherren skal specificere for det enkelte projekt. Modellerne skal kunne udveksles i IFC-formatet 5 med mindre andet aftales. 5 IFC står for Industry Foundation Classes. IFC-formatet er et fælles udvekslingsformat for tegninger og intelligente objekter (døre, vinduer, etc.) i CAD i det digitale byggeri. side 5 af i alt 41\n6 3D modeller er kernen i det digitale byggeri. Visionen er at alle data knyttes til en 3D bygningsmodel, som genereres under projekteringen. 3D modellerne skal give mulighed for at genanvende geometriske data og egenskabsdata i de efterfølgende faser. Modeller og CAD-filer skal stilles til rådighed for entreprenøren. Digital aflevering Ved byggesager med en samlet byggesum på 15 mio. kr. eller mere skal byggeprojektets deltagere digitalt aflevere de driftsrelevante data, som bygherren har stillet krav om. Bygherren fastlægger hvilke projektdeltagere, der er omfattet af digital aflevering, og udpeger den part, der i forbindelse med afleveringen skal varetage overdragelsen. Den digitale aflevering skal - efter bygherrens valg - ske enten i form af XML-filer 6 med tilhørende dokumenter, som en 3D model eller ved direkte indtastning i driftsherrens FM 7 - og driftssystemer. Hvor står det digitale byggeri lige nu? Det er vigtigt at pointere at der er mange virksomheder der endnu ikke kører efter standarderne for DDB. Dels fordi de ikke laver store byggerier for de offentlige instanser, dels fordi det er en helt ny tankegang der skal implementeres, og endelig kræver det også investeringer i software og efteruddannelse. Nu er processen startet, og så må tiden vise hvordan byggebranchen tager imod den. 6 XML er en åben standard med et åbent format, som gør at man kan adskille data og præsentationen af data. 7 FM-systemer står for Facility Management, og er drift og vedligeholdelsessystemer. Som oftest er det i praksis en database, der holder styr på hvornår og hvordan et byggeris elementer skal vedligeholdes. side 6 af i alt 41\n7 Konstruktionsprocessen/projekteringen I det digitale byggeri ønsker man at samle alle nødvendige data omkring en bygning i en såkaldt bygning-informations-model (BIM). En BIM model er en intelligent model, der sammenkæder en række forskellige informationer, der typisk ikke er en del af en traditionel CAD-tegning, herunder Geometriske egenskaber (dimensioner, mængde) Visuelle egenskaber (farve, transperans,...) Funktionsrelaterede egenskaber (materiale, styrke, støj,...) Produktionsrelaterede egenskaber (kontrolkrav mv.) Produktrelaterede egenskaber (klassifikation, leverandør, priser, driftoplysninger) Konstruktionen af bygningen foregår hovedsagelig i 3D. Formålet med dette er: at der kan udføres kollisionskontrol på bygningens forskellige elementer og forsyningsledninger at der kan laves visualisering og simulering af bygningen i dag og i fremtiden at der kan laves dataudtræk som mængdefortegnelser, volumen, tyngde osv. at vi tilpasser os den internationale udvikling VVS, EL og Ventilation Byggebranchen har traditionelt været splittet op i mange fag. Ofte har det betydet at de håndværkergrupper der er kommet senere ind i byggeprocessen har måttet lave "hovsaløsninger", fordi byggeriet ikke har været ordentligt gennemtænkt fra starten. Dette gælder ikke mindst VVS, el og ventilationsområdet. Netop disse områder kræver særlig bevågenhed, fordi der er tale om systemer, der hver for sig har stor indflydelse på funktionen i bygningen. Samtidig er der høje krav om sikkerhed, driftsikkerhed, driftsøkonomi, og efterfølgende vedligeholdelse. I det digitale byggeri er det en central tankegang at alle byggeriets faser er medtænkt fra starten. Vha. 3D modellerne kan man opdage evt. kollisioner mellem de forskellige systemer, og de øvrige bygningselementer. Man kan hurtigt rette på dimensionerne af fx afløb, fordi elementerne er parametrisk opbygget. Desuden kan man lave dataudtræk omkring de mange, mange delelementer der er i et moderne byggeri. Det kræver dog en ensartet standard, som ikke på side 7 af i alt 41\n8 nuværende tidspunkt er fuldt implementeret (se nærmere under afsnittet Vareidentifikation). Vareidentifikation (varenumre) Hvis det digitale byggeri skal fungere optimalt skal alle byggeriets materialer have en vareidentifikation. I det europæiske samarbejde er der skabt et entydigt system, EAN-systemet. EAN er et varenummer med oplysninger om land, producent og vare. Den europæiske organisation samarbejder med den tilsvarende organisation for Nordamerika (UCC) omkring EAN-UCC systemet. Systemet muliggør bl.a. anvendelse af stregkoder. Dette system er særdeles godt implementeret i dagligvarehandelen. EAN anvendes ikke konsekvent som element i vareklassifikationssystemerne på VVS. Rørforeningen (VVS-grossisterne) oplyser dog, at EAN nummereret findes i denne forenings database over VVS-produkter. På EL-området, som også har en relativt stor andel e-handel (40-50% af transaktionerne), anvendes EAN derimod næsten konsekvent af de store grossister. Det er helt afgørende for at kunne udnytte det potentiale, der er ligger i en bedre logistik i samspillet mellem på den ene side de udførende virksomheder og på den anden side forhandlere/producenter, at EAN nummeret bliver generelt anvendt, idet der i så fald kan anvendes systemer med automatisk lageropfyldning og med tilmelding og afmelding af varer via stregkodelæser, således som det i dag er tilfældet i de særlige servicebilkoncepter, som anvendes af grossisterne på el-området. Mulige tiltag som kan skubbe på udviklingen En af de ting man måske kan forestille sig i fremtiden hen imod indførelsen af et fælles, internationalt orienteret vareklassifikationssystem er at Erhvervs- og Boligstyrelsen tager initiativ til et samarbejde med de tre store brancheområder; Trælast, VVS og El med henblik på at sikre en konsekvent anvendelse af EAN varenumre. Samspillet mellem projekterende og producenter Rådgiverne bruger i forbindelse med projekteringen en betydelig mængde information om byggevarer. Denne information er traditionelt blevet hentet i mapper med produktinformation, som producenterne har udarbejdet bog distribueret. I stigende udstrækning er denne information nu også tilgængelig fra producenternes websteder. Det gælder også CAD-filer med detaljer om produktet. Flere producenter oplyste, at den overvejende brug af side 8 af i alt 41\n9 oplysningerne i dag foregår via Internettet, og at de derfor overvejer af undlade at producere informationerne på papir. Krav om standarder Netop standardiseringen af informationerne og strukturen i opbygningen og vedligeholdelsen af en projektweb er et af de punkter, som afgørende for, om projektet får succes eller ej. Flere virksomheder har i dag interne projektwebs, hvor alle medarbejdere har adgang til alle oplysninger, og hvor tegninger, referater og korrespondance kører digitalt mellem de involverede. Samtidig har de mulighed for at trække oplysningerne uafhængigt af, hvor i verden de befinder sig. Det vil sige, at det også kan klares direkte ude fra byggepladsen. Det bliver selvfølgelig en noget mere kompliceret sag, når det skal være på et niveau, hvor alle de involverede virksomheder på byggepladsen kan være med. Det vil kræve nogle standarder og strukturer, som ikke er lagt fast i dag. Et andet problem er hvordan man sikrer, at man hele tiden bliver holdt ajour med eventuelle ændringer og nye detaljer. Eksempel på en BIM model omkring et parcelhus I Del 2: praksis og udførelse, der følger med denne teoretiske gennemgang af det digitale byggeri, findes en gennemgang af hvordan man i praksis kan arbejde med projekteringen af et nyt parcelhus. Gennemgangen tager udgangspunkt i de almindelige opgaver der er i forbindelse med projekteringen så man vil altså også finde beskrivelser som ikke er omfattet af det digitale byggeri. side 9 af i alt 41\n10 Formidling og udprint Projektweb Alle oplysninger fra alle faserne i et byggeprojekt, udarbejdes og udveksles elektronisk via en særlig webportal kaldet projektweb. Når alle aktørerne kan give hinanden informationer via projektweb, forsvinder dyngerne af papirtegninger, og alle har de seneste, de rigtige og enslydende versioner af byggedokumenterne samlet på et og samme sted. Hver fase bygger ovenpå de informationer, de får fra tidligere led i byggeprocessen. Så hvis alt går glat, kan man derfor bygge mere effektivt, mere produktivt og med færre fejl med digital kommunikation end man kan i en traditionel byggesag. Vil man byde på et statsligt nybyggeri, kræver bygherren, at udførende firmaer kan bruge den særlige webportal, projektwebben, for at hente udbudsmaterialet. Sit tilbud skal man også give via projektwebben, og man skal have en digital signatur. Flere store El- og VVS-firmaer har allerede nu hvad der skal til, for at bruge projektweb, de kan modtage elektroniske tegninger, de har udstyr i huset til at skrive dem ud, og de har digitale signaturer. Hvad indeholder projektweb Som udgangspunkt er projektweb opdelt i tre Rum. Arbejdsrum: Hvor der arbejdes sammen på de forskellige dokumenter. Gældende rum: Hvor det godkendte og gældende materiale findes. Dette rum opdeles i Grundlag og Klar til produktion. Arkivrum: Til materiale der tidligere har været gældende. Dette rum opdeles i Dokumentation, Som udført og Udgået. side 10 af i alt 41\n11 I bygherrekravet indgår at al projektinformation så vidt muligt skal udveksles på projektweb. Det omfatter tegninger, modeller, beskrivelser, tidsplaner, referater og al skreven kommunikation m.m. Projektweb skal således være den eneste kommunikationskanal for al tegnet og skreven information. Dette indbefatter således både breve og s. Tegninger og modeller skal være i et format som alle relevante parter i byggeprojektet kan læse. I forbindelse med et digitale byggeri, er der derfor oprettet et specielt tegningsformat, IFC. Formatet kan bruges i de tilfælde hvor parterne ikke kan blive enige om andre udvekslingsformater. Kræver disciplin Hvis projektwebben bruges rigtigt, bør det betyde nemmere og meget hurtigere kommunikation med hinanden. Man kan følge med i det hele via nettet. Men det kræver voldsom disciplin. Projekter bliver ikke altid opdateret godt nok, og derfor kommer risikoen for at der bliver begået fejl. Den digitale skurvogn Alle led i byggeprocessen skal kunne trække på projektwebben. Det er derfor vigtigt at håndværkergrupperne har mulighed for at komme på internettet, og kan se og printe tegninger og produktionskort ud. Der er derfor krav om bredbånds-internetopkobling på byggepladserne. Dette kaldes populært "den digitale skurvogn". side 11 af i alt 41\n12 For at tegningsmaterialet ikke skal blive for svært at håndtere på byggepladsen er der krav om at alle tegninger skal holdes i max. A3 format. Filnavne og mappestruktur Ethvert af byggesagens dokumenter findes nemmere, når det har sin faste plads i en logisk og fælles struktur af mapper og i nødvendigt omfang undermapper Publikation anviser en fælles systematik for arkivering af sagsdokumenterne i en byggesag, som de involverede parter producerer, fra den første kontakt af bygherre til byggeriet synes 5 år efter aflevering. Arkiv- og dokumentstrukturen anviser så vidt muligt placering af alle tænkelige dokumenter, der kan forekomme på en byggesag anbragt i mapper med et standard nummer/navn. Desuden omfatter publikationen et forslag til fælles filnavngivningsstandard, der baserer sig på arkivstrukturen (dog navngives CADfiler efter ibb s CAD-manual 2000) Strukturen kan med fordel anvendes både til ringbindsarkiv og digitalt på en virksomheds interne filserver eller på en fælles projektweb, samt på både små og store projekter. I ringbindsarkivet vil standard nummer/navn fremgå af rygskiltene på ringbindene og af teksten på skillebladene inde i ringbindene. På en filserver/projektweb navngives sagens mapper med standard nummer/navn. Anvendes strukturen på projektweb, er det muligt at alle parter deles om samme struktur, idet man med rettigheder styrer hvem, der må hente, aflevere og se filer i de respektive mapper og med brug af ansvarskode i filnavnene, som sikrer filerne mod at overskrive hinanden. Struktur og principper Arkiv- og dokumentstrukturen består af to niveauer: Niveau-1 der omfatter 15 hovedafsnit i et sagsforløb, og som tænkes anvendt på små sager eller ved sagsopstart. Niveau-2 der beskriver underinddelingen af niveau-1, som tænkes anvendt, når sager vokser, eller man af side 12 af i alt 41\n13 af ni- andre årsager ønsker en underinddeling veau 1 mapperne. På en lille sag eller ved sagsopstart - hvor sagen kan rummes i èt ringbind, anvendes mappebetegnelserne fra niveau-1 til teksten på fanebladene samt på mapperne i det digitale arkiv: 01_ BASIS Sagsbasis 09_ BRG Beregninger 02_ AFT Aftaleforhold 10_ KS Kvalitetssikring 03_ OKO Økonomi 11_ MILJO Miljø og arbejdsmiljø 04_ MYN Myndigheder 12_ BYG Byggeledelse 05_ KOR Korrespondance 13_ DV Drift og vedligehold 06_ REF Referater 14_ ARKIV Arkiv 07_ TEGN Tegninger 15_ UDG Udgået dokumentation 08_ BESK Beskrivelse Digital struktur: Niveau 2 som bruges når byggesagerne er meget store er 07_TEGN herefter opdelt som vist 07_ TEGN 07-01_ BYH 07-02_ BYR 07-03_ ARK 07-04_ KON 07-05_ VVS 07-06_ EL 07-07_ ENT 07-08_ OVR 07-09_ SYMB Tegninger Bygherre Bygherrerådgiver Arkitekt Konstruktionsingeniør VVS og ventilationsingeniør El ingeniør Entreprenør Øvrige Symboler/blokke side 13 af i alt 41\n14 Digital Struktur: Filnavngivning Følgende afsnit viser hvordan arkivstrukturens mappenavne med fordel kan anvendes til navngivning af filer. Der kan arbejdes med 6 positioner Pos. 1 Pos. 2 Pos. 3 Pos. 4 Pos. 5 Pos. 6 SAG_ BRV A X Pos. 1 Pos. 2 Sagsidentifikation Hver sag gives en unik kode (evt. benyttes sagsnummeret), så filer på forskellige projekter let kan holdes adskilt. Sagsidentifikationen sikre herved mod utilsigtet overskrivning af filer fra andre sager, og giver desuden den fordel, at oprydning i vildfarne filer bliver lettere. Sags ID et bør dog være så kort som muligt. Filtype Filtypen er lig med den navnet på den mappe/det faneblad dokumentet arkiveres under. BRV FOR NOT INOT RAP SKIT = Brev, fax, = Forsendelsesliste(kan med fordel også anvendes til faxforsider) = Notat, eksternt = Notat, internt = Rapporter = Skitser Pos. 3 Ansvar Som ved tegnings- og modelfilnavngivningen angiside 14 af i alt 41\n15 ves i filnavnet ansvarskode. Derved sikres mod utilsigtet overskrivning af andre parters filer, når der udveksles digitalt via mails eller ved brug af projektweb, hvor strukturen med fordel kan deles af de implicerede parter. A = Arkitekt B = Bygningsejer/Bygherre C = Styring, regulering og overvågning E = El G = Generel projektinformation, projektleder I = Landinspektør K = Konstruktionsingeniør L = Landskabs- og havearkitekt M = Miljøingeniør O = Reserveret P = Producent, leverandør R = Bygherrerådgiver U = Udførende V = VVS-ingeniør X = Reserveret Y = Myndigheder Pos. 4 Pos 5 Lokalisering Bygningsnummer, ejendomsnummer m.v. Anvendes kun hvis det er relevant på den enkelte sag. Løbenr Giver mulighed for 999 af hver dokumenttype for hver part. 000 reserveres til eventuelle dokumentoversigter, herefter nummereres fortløbende indenfor hver fil- /dokumentkategori. Løbenummeret kan med fordel anvendes til underinddeling af en parts dokumenter, hvis en part udfører flere opgaver, mellem hvilke der ønskes skelnet. F.eks. kan VVS-ingeniøren under sin funktion have Ventilation og Sprinkler, hvilket i tegnings- og modelfilnavngivningssystemet klares ved temakoderne hhv. 57 og 581. I de øvrige filer kan tilsvarende reservere løbenumrene til VVS-ingeniøren, løbenumrene til Ventilation og de resterende løbenumre til sprinkler. Derved minimeres behovet for oprettelsen af et væld af parter i arkivstrukturen. side 15 af i alt 41\n16 Pos.6 Version Version følger dokumentets revisionsbogstaver. Således har første udgivelse af dokumentet ingen version, hvorefter revisionerne navngives fortløbende alfabetisk Er der behov for foreløbige versioner af dokumentet, skal disse navngives fortløbende numerisk, men så snart alfabetiske versioner har været anvendt, kan der ikke genoptages anvendelse af numeriske versioner. side 16 af i alt 41\n17 Lagstruktur Den oprindelige lagstruktur blev første gang udgivet i Selvom brugerne på nogle punkter finder lagstrukturen besværlig og abstrakt, har den på fleksibel vis kunnet tilpasse sig både simple og komplekse opgaver. Den væsentligste ændring i lagstruktur 2005 er muligheden for at arbejde med farveplot. Der arbejdes i AutoCAD ikke længere med color dependent plot style table (CTB), hvor farve og tykkelse hænger sammen, men med named plot style table (STB) der giver mulighed for at have forskellige linietykkelser på samme farve. Lagstrukturen forventes over en årrække at blive afløst af nye principper for strukturering efterhånden som branchen overgår til objektorienteret projektering. Arbejdet med en bevægelse mod 3D projektering er allerede startet, og en stor del af det vil blive gennemført af bips i regi af Det Digitale Byggeri under Erhvervs- og Byggestyrelsen, og det er derfor usikkert hvordan næste version af lagstrukturen eller en tilsvarende publikation for objekter kommer til at se ud. Kodningsprincipper BIPS opererer med en lagkode med 7 positioner, således: Pos. 1 Pos. 2-4 Pos. 5 Pos. 6 Pos. 7 Ansvar SfB Fagkode Infokode 1 Infokode 2 X Xxx X X x Ansvarskode, pos. 1 Ansvarskoden angiver den part, der har ansvaret for det pågældende lag. A = Arkitekt B = Bygherre C = Styring, regulering og overvågning E = El-ingeniør G = Generel projektinformation I = Landinspektør K = Konstruktionsingeniør L = Landskabs- og Havearkitekt M = Miljøingeniør N = Geoteknik O = Reserveret P = Producent, leverandør Q = Akustiker side 17 af i alt 41\n18 R = BygherreRådgiver U = Entreprenør / Udførende V = VVS-ingeniør X = Reserveret SfB-kode, pos. 2-4 SfB koden angiver emnet for laget, og skal vælges fra SfB tavlen, der i Danmark udgives af Byggecentrum. Bips anbefaler, at alle vægge samles 1 A med respektiv underinddeling hvad enten det er yder- eller indervægge. Hvis man ønsker at separere lette vægge mv., så brug A Det skal bemærkes, at sfb koden 09 bruges i forbindelse med de projektadm. lag side 18 af i alt 41\n19 Fagkoder, pos. 5 For de projektadministrative lag er følgende fagkoder gældende: og gælder for alle fag C = Snitpile G = Grundlagstegning, skannet tegning, referencefil H = tegningsskilte (Hoved) I = Information M = Modulnet N = Noter P = NordPil og koordinatkryds R = Revision S = Skære- og foldemærker U = BrUger til bruger information V = Viewramme For Arkitektlag er følgende fagkoder gældende: A = membraner (Asfalt, gummi, plast, u.tag, dampsp.) B = Beton, E = beslag, låse, søm, skruer F = Fast (inventar) G = Glas H = Huller og udsparinger I = Isolering L = Letbeton M = Murværk og tegl O = Overfladebeklæd. lette plader, gips, eternit mv. P = Planter og bevoksning S = Stål/metal T = Træ V = Vand Y = flytbart (mobilt/løst, inventar og vægge) - = Uspecificeret For konstruktionsingeniøren er følgende fagkoder gældende: A = Armering L = Letbeton B = Beton, in situ M = Murværk og tegl D = indstøbningsdele N = Netarmering E = Elementer, beton S = Stål F = Fugebånd T = Træ G = Glas X = andet H = Huller og udsparinger - = Uspecificeret I = Isolering side 19 af i alt 41\n20 Fagkoder findes ligeledes på følgende fag: VVS EL Landskabs- og havearkitekt Landinspektør Anlæg, introduktion Anlæg Vej Anlæg Bro Anlæg Forsyning Infokode 1 pos. 6 Er ens for alle fag og er som vist: A = Arealangivelse B = Betjeningsareal C = Snitlinie F = Forbindelseslinier, hjælpelinier og faldlinier G = Grænselinier I = Index, attribut K = Kotelinier M = Målsætning/dimensionering O = koter og kotepile P = snitpile R = Referencepunkt S = Skravering og signaturer T = Tekst U = Usynlig, over snitfladen V = Visuelle effekter(personer, biler, dyr mv.) Y = symboler Z = Zoneangivelse - = Uspecificeret Infokode 2 pos. 7 Er ens for alle fag og er som vist B = Bund (underkant) E = Eksisterende, men bevares G = Grafikfil H = Skjult i snitfladen J = Fjernes K = Koblet fra, eksisterende ude af drift, død ledning N = Nærside O = Overflade (baggrund i snit/opstalt P = Projekteret, fremtidig NY R = Revision U = Udgår, eksisterende men fjernes T = Top ( overkant) - = Uspecificeret Eksempel: A09MM- betyder A = arkitekt 09 = Projektalment mv. M = modulnet side 20 af i alt 41\n21 M = målsætning/dimension - = ikke noget fra infokode 2 Eksempel: A21-M- betyder A = arkitekt 21 = Vægge og søjler - = Ingen fagkode M = målsætning/dimension - = ikke noget fra infokode 2 Bemærk: Fordel som led i struktureringen af projektets data, projektets indhold eller temaer i model- og tegningsfiler. Udvælg dernæst de nødvendige lag for hver modelfil, så vidt muligt uden at afvige fra laglisterne. Begræns antal anvendte lag mest muligt af hensyn til overskuelighed det er ikke en kvalitet i sig selv at bruge mange lag. Projektet kan have databehov, som ikke er dækket af laglisterne. Så må man oprette sine egne lag, men så vidt muligt stadig operere inden for de beskrevne kodningsprincipper. Lagstrukturen burde indeholde lag i rigelig mængde til alle formål. Det er ikke meningen, at alle lag skal bruges af alle, det er et tilbud - ikke et påbud. Brug kun de lag, som tjener formålet i firmaets opgaver. Der vil sikkert være et antal lag, du ved, du aldrig vil få brug for. Disse rækker kan du slukke for eller slette i laglisterne. Der skal kun benyttes et lag pr. modelfil til hver af skravering, målsætning og tekst. Dog kan man også vælge at lade disse lag følge emnet de beskriver med korrekt kode for hhv. skravering, målsætning og tekst. side 21 af i alt 41\n22 Tegningsstandarder Det grafiske udtryk Linietyper anvendes som beskrevet C202 Skravering: Tekst: Målsætning: Skravering skal anvendes i begrænset omfang på tegninger. Det kan være nødvendigt med forskellige visuelle skraveringer eller fremhævede linier på opstalten for at kunne aflæse tegninger Ved skravering af vægge henvises til Bips Tegningsstandarder del 2. arkitekter Jvf. bips generelle tegningsstandard: Generelt er teksthøjden 2,5 mm for beskrivende tekst, mål samt tekst til figurer og 3,5 mm for titler. På tegninger med høj detaljeringsgrad kan teksthøjden 1,8 mm undtagelsesvist benyttes som alternativ. Jvf. bips generelle tegningsstandard. Det kan dog være nødvendigt at reducere målsætningshøjder mest muligt. I disse tilfælde anbefales det at bruge højden 1,8. Generelt for vægge: Som hovedregel tegnes kun den ydre kontur af en væg på etageplanen. Der skal således ikke tegnes isolering, vinduesnicher eller øvrig vægopbygning. Dette tegnes udelukkende på detaljeniveau. Signaturer for vægge skelner ikke mellem udvendige og indvendige vægge. Signaturen angiver heller ikke, om væggene er bærende eller ikke bærende. Der er valgt signaturer for de mest almindelige vægtyper. For gipsvægge, skelnes der ikke mellem forskellige typer af stolper/regler eller udvendig beklædning. Dette må tydeliggøres med en signaturforklaring eller i beskrivelsen. side 22 af i alt 41\n23 Ved komplicerede vægge, som er sammensat af flere forskellige typer, fx en beton del med en speciel ydervægsbeklædning eller en systemvæg sammensat af glaselementer og gipselementer, kan det være hensigtsmæssigt at tegne afgrænsningen af begge vægtyper. Det anbefales under alle omstændigheder at lægge så mange informationer som muligt ud på en detalje, så væggenes ydre kontur står tydelig. Skraveringer på vægge er en mulighed, der kan øge overskueligheden. Det er ikke noget krav. Skravering skal ikke justeres i forhold til plotning, dvs. skraveringen vil ses tættere, jo mindre målestokken vælges. Alt skal tegnes i det rigtige mål, dog med visse modifikationer med hensyn til vægopbygninger, systemvægge m.m. Gipsvæg: Gipsvægge tegnes altid i multiplum af 5 mm. Kun den udvendige kontur af gipsvæggen tegnes. Der skal således hverken medtegnes isolering, stolper eller opdelingen af gipsplader på etageplanen. Et udvalg af standard bredder for gipsvægge vil således være: 2 lag gips: 70, 95, 105, 120, 145 mm. 3 lag gips: 85, 110, 120, 135, 160 mm. Det er kun på detaljer, man skal tegne gipsplader og regler ind. Gipsen tegnes i tykkelse efter leverandørens anvisninger, altså 13 mm pr. plade; to lag gips tegnes 25 mm. Bærende søjler kan indtegnes. En gipsvæg skraveres ikke Betonvægge: Kan vælge at skravere med Ansi137 eller undlade skravering Letbetonvæg: Skravering Zigzag side 23 af i alt 41\n24 Vinduer: Hullet til vinduet i væggen skal tegnes i sande mål. Kotehøjder på vinduer findes på snit og skal ikke skrives på etageplan kan dog indgå som en oplysning i vinduesnummer. Vinduer skal betragtes som en signatur. Der skal kun medtages de oplysninger, som er nødvendige til at vise hvilken type vindue, der er tegnet på etageplanen. Vindueskarm kan tegnes med, men ikke nødvendigvis i sande mål og altid uden detaljering. Karmen sættes direkte hvor væggen slutter. Fuge tegnes ikke ind. Denne metode bruges for at sikre korrekt hovedmålsætning. Signatur for vinduets hængsling og oplukke retning angives. En stiplet linie betyder oplukning indad, en fuld optrukket betyder udad. Signaturen er en trekant, hvor de to ben viser hængslingssiden og spidsen viser åbningsstedet. Der kan være to trekanter på et vindue, hvis vinduet er af typen dreje/kip. Vinduesnummer skrives med store bogstaver og begynder med V. vinduesnummer tegnes på enten etageplan eller opstalt, men aldrig begge steder. Alle vindues oplysinger kan evt. bygges sammen i eet vinduesnummer. Døre: Dørhullet i væggen skal tegnes i sande mål. Kotehøjder for døre angives på snit og skal ikke skrives på etageplan (kan dog indgå som en oplysning i dørnummer). Døren skal betragtes som en signatur. Der skal kun medtages de oplysninger, som er nødvendige til at vise hvilken type dør, der er tegnet på etageplanen, og hvor dørslaget er. Dørkarm kan tegnes med, men ikke nødvendigvis i sande mål og altid uden detaljering. side 24 af i alt 41\n25 Karmen sættes direkte hvor væggen slutter, fuge tegnes ikke med. Denne metode bruges for at sikre korrekt hovedmålsætning. Det kan besluttes, at døren indsættes rigtigt i væggens dørhul, det vil sige, at dør og dørslag viser den sande placering i dørkarmen dvs. i væggens fulde bredde. Dørnummer skrives med store bogstaver og begynder med D. Dørmodulbetegnelse skrives som 9M, 10M, 11M osv. Brandklassificering kan skrives på særlig brandplan eller kan indgå i dør nummer. Det starter med B. Alle døroplysninger kan evt. bygges sammen i ét dørnummer. Gulve: Lofter: Trapper: Symboler: Niveauspring i gulvet tegnes med en enkelt linie. Faldlinier kan forekomme, men detaljerede angivelse fx i badeværelser findes i ingeniørprojektet eller på rumtegninger. Gulvkoter kan skrives på etageplanen, men skal fortrinsvis fremgå af snit. Bjælker, balkoner og udhæng over ståhøjde kan indtegnes som stiplet linie. En trappe skal forstås som et symbol, hvor de vigtigste oplysninger er følgende: udstrækning og retning, herunder start trappe og slut trappe. Antallet af trin skal fremgå. Det er ikke et krav, at håndliste og værn medtegnes. Den del af trappeforløbet der ligger over etagesnittet kan undlades. Trappen tegnes i sande mål. Et trappenummer starter med T. Der henvises til til de enkles fags tegningsstandarder C203 side 25 af i alt 41\n26 Tegningslayout Etageplan: Snit og opstalt: Opstalt, specifik: Arkitektens etageplaner bruges tit som underlag for andre fagområder. Arkitektens etageplaner er også en del af situationsplaner, byggepladsoversigter og landskabsplaner. Endvidere bruges etageplanerne af mange andre. Bygherren bruger dem ofte til møbleringsoversigter, leverandører til videre projektering, beregninger, overflader, osv. Når byggeriet skal udføres, bruges arkitektens etageplaner af håndværkere og entreprenører på pladsen. Af hovedtegninger findes udover etageplanen også snit, opstalt og den helt overordnede situationsplan. Både snit og opstalter tegnes i sande mål 1:1. Også koten skal være sand. Det vil sige, at højdekote 0 skal lægges i 0 på y-aksen i filens koordinatsystem. På snit og opstalter skal modulnet altid medtages. Snit og opstalt kan i enkelte tilfælde kombineres i samme tegning. Man skal dog være opmærksom på, at samme opstalt/snit kun må optræde eet sted. Tegningshenvisninger og detaljehenvisninger kan findes på både snit og opstalter. Der skal udføres opstalter af samtlige af husets facader. Opstalten giver et overblik over bygningens elementer og materialesammensætninger, herunder vinduer og døre også når huset er i flere etager. Der er ikke målsætning på opstalten, men enkelte væsentlige koter kan tillades. Vinduesnumre kan ofte med fordel angives på opstalt, idet det kan give et bedre overblik end hvis de optræder på etageplanerne. Men bemærk, at findes vinduesnumre på opstalten må de ikke også findes på etageplanen. Det øger risikoen unødigt for fejl og besværliggør eventuelle senere revisioner. side 26 af i alt 41\n27 Snit, specifik: Tagplaner: Situationsplan: Af hovedsnittet fremgår alle væsentligt konstruktions- og koteoplysninger. Højderelaterede målkæder kan også findes på snit. Snittet kan bruges som en underliggende reference på detail tegninger, men vil som regel optræde som selvstændig modelfil uden referencetilknytning. Der skal som hovedregel være et snit i mindst to forskellige retninger, og på etageplanen skal indføres nøjagtig hvor snittene er udført. Det er vigtigt, at tagets ydre afgrænsning er tegnet præcist. Herudover kan der indtegnes fald, ovenlys, taghuse samt evt. tagrender og afløb. Skal tegnes på selvstændig tegning/situationsplan. Hvad der findes i direkte sammenhæng med bygningen, kan man dog tegne med på etageplanen, fx altaner og terrasser. På mindre byggerier kan det være naturligt at tegne eventuelle småhuse med på etageplanen, fx parkering, skure, cykelstativer m.m. side 27 af i alt 41\n28 DBK Langt ude i skoven..på den lille pude lå en lille dreng. Aldrig så jeg så dejlig en dreng. Drengen på puden, puden af fjeren, fjeren fra fuglen, fuglen af ægget, ægget i reden, reden på bladet, bladet på kvisten, kvisten på grenen, grenen på træet, træet på bjerget. Bjerget ligger langt ude i skoven. Vi har med denne gamle børnevise et eksempel på, hvordan man kan henføre den lille dreng på puden til det lille bjerg langt ude i skoven. På samme måde har vi brug for at identificere hver eneste bygge komponent i byggeriet. Værktøjet hertil er DBK registreringssystem. Desværre er byggeriet en langt mere kompliceret størrelse og kræver derfor langt større identifikationsredskaber end en børnesang med gentagelser om drengen på puden, puden af. Nedenstående skitse viser os byggeriets generelle livscyklus. Vi bevæger os fra det abstrakte og tænkte til det konkrete og det fysiske. Fra helheder til detaljer og fra detaljer til helheder. side 28 af i alt 41\n29 Her medtages DBK s underliggende begrebsmodeller og tankegangen bag klassifikationen. Der opereres med 4 begrebsmodeller: Ressourcedomænet Procesdomænet Resultatdomænet og Egenskabsdomænet De tre første domæner beskriver en simpel procesmodel, som ifølge DBK defineres således: (Bygge)ressourcer anvendes i (bygge)processer til at skabe (bygge)resultater Ressourcedomænets begreber omfatter de ressourcer, der anvendes i byggeprocessen: Materialer, Byggeinformation, Materiel og Aktører. Beskrivelsen af ressourcedomænet indeholder en overordnet struktur samt klassifikationstabeller for aktører og byggeinformationer. Klassifikationen kan i første omgang anvendes til klassifikation og kodning af dokumenter til en byggesag, eksempelvis Metadata i et tegningshoved og informationsstrukturering i et dokumenthåndteringsprogram. Procesdomænets begreber omfatter på det overordnede plan Byggeriets livscyklus, Faser samt Typer af processer, herunder Programmering, Projektering, Produktion, Forvaltning, Brug og Styring. Procesdomænebeskrivelsen indeholder en overordnet struktur samt klassifikationstabeller for faser og processer. Resultatdomænet omfatter de overordnede begreber for resultaterne af byggeprocessen: Bebyggelser, Bygninger, Rum samt Bygningsdele. For disse overordnede begreber er der i DBK udviklet referencestrukturer med referencetabeller og klassifikationstabeller. Resultatdomænet omfatter de byggeobjekter, som planlægges, projekteres, produceres, drives og bortskaffes af byggeriets aktører. Området specificerer således byggeobjekterne (tænkte eller fysiske) som i en samlet struktur beskriver en bygning eller et anlæg. Egenskabsdomænet omfatter de overordnede begreber for alle de egenskaber, der kan knyttes til ressourcer, processer og resultater. Egenskabsdomænet opdeles i tre delområder: 1) Grundlæggende egenskaber, som omfatter identifikation som objektid, objektnavn og lokalisering. 2) Materielle egenskaber, som omfatter form/dimensioner, tid/økonomi, funktion (brugsmæssige, akustiske, termiske osv.) og materialer. 3) Kulturelle egenskaber, som subjektive og symbolske. side 29 af i alt 41\n30 Aspektankegangen Yderligere kan man se et byggeri fra forskellige sider (aspekter) og derfor opererer man med begrebet: Aspekttankegangen Figur 1: Aspekttankegangen Formålet med at anvende en aspekttankegang i forbindelsen med byggeobjekter er at kunne underkaste en bygning og dens elementer forskellige betragtningsmåder resulterende i forskellige strukturer, der er styret af et formål. Man kan således betragte en bygning fra et funktionssynspunkt som en række funktioner, der samlet specificerer en bygnings hovedfunktion. Man kan tilsvarende ud fra et produktsynspunkt betragte en bygning som en sammenstilling af produkter, bygningsdele og delsystemer, som samlet specificerer den fysiske bygningsstruktur. DBK arbejder med 4 aspekter: Disse 4 aspekter identificeres i klassifikationsnummereringen ved det første prefix ( - + = # ) Funktionsaspektet, som beskriver byggeobjekternes funktioner og formål. Dette kan typisk anvendes ved specifikation af funktionskrav til systemer og bygningsdele i programmeringsfasen og senere i driftsfasen ved opretholdelse eller omdefinering af funktioner. Produktaspektet, som beskriver hvordan bygningsdele er konstrueret og hvad de består af. Produktaspektet er nok det mest anvendte aspekt i byggeriet. Det beskriver den fysiske bygningsstruktur og de håndgribelige bygningsdele. Produktaspektet er på linie med resultatdomænet ud fra en anvendelsesbetragtning prioriteret højt i DBK arbejdet. Det er her langt de fleste reference- og klassifikationstabelside 30 af i alt 41\n31 ler ligger. Denne beskrivelse vil også koncentrere sig om dette aspekt, da det umiddelbart vil give mest nytte i forbindelse med en 3D objektorienteret arbejdsmetode. Placeringsaspektet, som beskriver hvor bygningsdele er anbragt i en bygningsstruktur. Placeringsaspektet er aktuelt i alle faser af byggeriet, eksempelvis under produktion på byggepladsen og ved vedligeholdelse. Placeringsaspektet kan på forhånd være indeholdt i datastrukturen i de enkelte CAD-systemer og applikationer. Formaspektet, som beskriver bygningsdeles form, geometri og udseende. Formaspektet er væsentligt gennem alle byggeriets faser, men vil ofte i praksis være dækket af de 3D modeller, der udarbejdes i byggeprojektet til præsentation og visuel kontrol. Formaspektet kan eksempelvis indgå i et byggeprogram og som specifikation ved udbud. Alle disse parametre er grundlaget for de tabeller/register som er vores opslagskilde når vi klassificere vores dokumentation. Denne skitse viser på bebyggelsesniveau hvilke elementer der indgår i DBK. Figur 2: Bebyggelsesniveauerne anlæg, bygning og bebyggelse Ved at tage udgangspunkt i en 3D model her kaldet Bygningsmodellen får alle uanset deres andel/rolle i byggesagen en optimal referencemodel. Det har stor fordele at have et fælles entydigt udgangspunkt at arbejde ud fra. side 31 af i alt 41\n32 Målet med Bygningsmodellen En digital bygningsmodel består af sammensatte data, og ansvaret for sammensætningen er rådgiverens. Når bygningsmodeller har nået en kompleksitet, der indeholder to (som absolut minimum) eller flere objekter, bliver den informationsbærende for såvel den skabende som den aflæsende betragter af resultatet. Med andre ord, en bygningsmodel fortæller allerede meget tidligt i dens tilblivelse en historie om såvel den bygningsmæssige vision (rettet mod bygherren) som de strukturelle krav, resultatet vil fordre (rettet mod de udførende). Bygningsmodellen kan desuden afføde nye samarbejder mellem rådgiverne. Korrekt håndteret, vil bygningsmodellen kunne blive en samlende enhed mellem de forskellige faggrupper, som det danske rådgivende ansvarsområde jo udgør. Dette kræver naturligvis en smidighed på tværs af fagene, men mere interessant er, at bygningsmodellens blotte eksistens kan tilføre fagene en stor smidighed. Dette kan ikke blot speede processen op med de forretningsmæssige fordele, det kan give, men det kan også minimere de eventuelle barrierer mellem fagene, der er resultat af enhver specialisering med en stærkere profilering og højere kvalitet som resultat. Bygningsmodellen er fællesmodellen, som den også kaldes, er en fællesmodel, hvor alle aktørers fagmodeller samles i et fælles dataformat. Hver aktør leverer løbende fagmodeller til fællesmodellen, således at denne er opdateret i forhold til projektets udvikling. side 32 af i alt 41\n33 Diagrammet viser en bygning, der er brudt ned i flere dele. Hvis man læser det oppefra går vi fra helhed til detalje og hvis man læser det nedenfra går man fra detalje til helhed. Referencesystemets koder Kodningsprincippet for bygningsdele er følgende: side 33 af i alt 41\n34 Først prefix (- + = #), der angiver hvilket aspekt forekomsten af et byggeobjekt underkastes. Prefixet - står for produktaspektet. Derefter en række cifre med 3 cifre på øverste niveau og 2 cifre på de underliggende. Niveauerne er adskilt med punktum. F.eks. betyder referencebetegnelsen: produktet (-) et vindue (01)(der er en del af vinduesparti (02), der er en del af vægsystem(205)). Dette er den generiske (projektubestemte) betegnelse. Ønsker man i forbindelse med et konkret projekt at kode bygningsdelene, så man kan identificere den enkelte Bygningsdel entydigt, kan man tilføje et løbenummer. Løbenummeret skal tilføjes direkte efter DBK koden, på det aktuelle niveau. Eksempelvis betyder: side 34 af i alt 41\n35 vægsystem nr vindue nr. 03 (del af vinduesparti, del af vægsystem) vindue nr. 06 (del af vinduesparti, del af vægsystem nr. 02) Nu har vi fået identificeret hvert objekt i byggeriet ved hjælp af DBK s referencesystems koder. Så nu kan vi synge: Midt på en grund lå et lille hus, aldrig så jeg så deeejligt et hus, grebet på døren, døren i karmen, karmen i hullet, hullet i væggen, væggen i stuen, stuen i huset, huset ligger liiige midt på grunden. Klassifikationssystemet Ved siden af referencesystemet indeholder DBK et klassifikationssystem, der ligeledes er hierarkisk opbygget. Over- og underklasser anvendes her i modsætning til referencesystemet ikke til at nedbryde til et lavere niveau, men til at lave en mere detaljeret specifikation af et byggeobjekt. Hvor referencesystemet opererer med "del af..." opererer klassifikationen med "type af...". Eksempelvis er et rytterlys en type af tagvinduer som igen er en type af vinduespartier. I referencesystemet er vinduet en del af et vinduesparti, som igen er en del af et tagsystem. Der findes en række klassifikationstabeller for bygningsdelstyper, der modsvarer de begreber, der optræder i referencestrukturen. Vedrørende kodning så angives klassifikationsbetegnelsen med bogstaver foran referencekoden for den bygningsdel, de knytter sig til. Klassifikationsbetegnelsen består af op til to tegn, afhængigt af om bygningsdelstypen er opdelt i to klasser. Bogstavkoderne har ingen memoteknisk betydning og deres betydning kan kun aflæses i sammenhæng med referencekoden. Samme bogstavkode vil have forskellig betydning afhængigt af, hvor den placeres i referencestrukturen. Eksempelvis betyder et A foran referencebetegnelsen 205: ydervæg (i vægsystem), hvorimod et A foran 210 betyder: terrændæk (i dæksystem) Et eksempel på en notation, hvor Klassifikation (typer) indgår: (klassifikationskoden er fremhævet) BA03 produktet (-) plade (03) af ½ stens massiv (A) teglstensmur (B)(der er en del af vægkonstruktion (01), der er en del af vægsystem(205)). side 35 af i alt 41\n36 3D CAD-manualen Ved større byggeprojekter skal der træffes aftaler omkring brugen af CAD. 3D CAD-manualen skal anvise hvorledes 3D arbejdsmetoderne skal anvendes i virksomheden og på projekterne. Den indeholder regler og anvisninger på tværs af parter og CAD-systemer. Vigtige elementer i 3D CAD-manualen: Afklaring af Informationsniveau Afklaring af hvordan data udveksles Mappestrukturer i udbud og afleveringsmateriale Aftaler omkring fællesmodellen: hvor ligger grænserne mellem de forskellige fagmodeller? Lag- og Objektstruktur Hvilke CAD systemer projektet anvender? Anvendelse af koordinat, højde og modulsystemer Afklaring af Informationsniveau Det er ikke hensigtsmæssigt at stille krav om, at enhver detalje modelleres i 3D. Den tilgængelige software til at danne 3D-modeller med et byggeteknisk indhold matcher først og fremmest krav i forbindelse med moderne arkitektur. Står bygherren derimod over for renovering af middelalderlige, irregulære bygninger eller nybyggeri af samme karakter, bør bygherren overveje, om kravene skal gøres gældende, og i hvilken grad bygningen skal modelleres i 3D. Bygherren bør overveje at anvende kravene til 3D-modeller i forbindelse med eksempelvis om- og tilbygninger. Her kan teknologien udnyttes til at vurdere sammenhængen mellem tilbygning og eksisterende bygningsmasse. Der vil være situationer, hvor enkeltelementer i et bygværk ikke kan håndteres af gængse softwareprodukter på markedet. I disse situationer anbefales, at man accepterer afvigelser fra kravene og finder en projektspecifik løsning på det lokale problem i stedet for totalt at fravige kravet om 3D-modeller. Som det fremgår i det følgende fokuserer løsningen på såkaldte kernedata. Det er data, der har interesse for flere parter. Derfor er kravene tiltænkt 3D-modeller af grundlæggende dele af bygningen og kun i mindre omfang inventar. Generelt bør bygherrekravene vedrørende 3D-modeller bringes i anvendelse, når følgende forhold gør sig gældende: Projekter med nybyggeri, som er omfattet af udbudslovens krav Projekter med nybyggeri, som er underlagt krav om Digitalt Udbud udarbejdet under Det Digitale Byggeri side 36 af i alt 41\n37 Projekter med nybyggeri, hvor resterende bygningsmasse eksisterer i 3D Projekter, hvor bygningens størrelse og placering vurderes at have en samfundsmæssig interesse Oversigt over forskellige niveauer i 3D-modeltyperne Bygherren bør overveje i hvilke af de understående modeltyper der skal bringes i anvendelse: Volumenmodellen opbygges af geometriske grundformer, der er massive. Volumenmodellen kan anvendes i forbindelse med vurderinger af eksteriør i en bymodel eller et soldiagram mm. Rummodellen indeholder udelukkende informationer om rummet, og ikke om de konstruktionselementer der omgiver rummet. Rummodellens informationer kan fx omhandle: arealer, volumen, termiske forhold, akustiske forhold, brandtekniske forhold herunder evakuering, lys, møbler, osv. Elementmodellen er forløberen for bygningsmodellen, hvor elementerne er resultatet af den første opbygning af afgrænsede bestanddele. Elementerne har derfor en korrekt geometrisk form og placering, og overordnede funktionskrav er identificeret. Bygningsdelmodellen indeholder bygningsdele, som er detaljeret til et niveau, hvor kravene til deres ydeevne og opbygning er nøje specificeret, men før der er truffet et valg af et produkt fra en bestemt leverandør. Konstruktionsmodellen indeholder alle konstruktive sammenhænge og de valgte materialer er fastlagt og indarbejdet i modellen. Specifikke data er knyttet til objektet, og 3D objekter udføres med en detaljeringsgrad svarende til et hovedprojekt, i det den konstruktive opbygning af de enkelte 3D objekter specificeres og vises i det grafiske udtryk. side 37 af i alt 41


Dyreklinikken Artemis 2. december: Møghund eller Skattebasse? - Dyreklinikken Artemis\n2. december: Møghund eller Skattebasse?\nKært barn har mange navne. Jeg hedder kun Lise. Til gengæld har jeg en enkelt hund opkaldt efter mig, den hedder sjovt nok også Lise og er en west highland white terrier, jeg for en del år siden fik ud i livet ved kejsersnit. Desuden render der et får rundt i Nordsjælland også opkaldt efter mig.\nNår det kommer til kæledyr, så er snudens navn ikke uden betydning.\nJeg aflivede den sidste Sambo for et par år siden. Sambo var en lille sort puddel.\nI dag må man vist ikke kalde en sort hund for Sambo, man kunne jo risikere at fornærme nogen ved at være politisk ukorrekt, trods de fleste dyr ikke kender til konventionerne.\nEt dyrs navn er mere end bare et kald.\nBag navnet gemmer sig ofte store forventninger, håb for fremtiden og måske endda knuste drømme. Folk navngiver nemlig almindeligvis selv dyrene og kan derved sende et signal til omverdenen, der matcher snudens storhed.\nPå Artemis præsenteres vi dagligt for navne som Emma, Albert, Freja, Sofie, og Frederik. Navnene bæres ikke af børn, men af snuder af alle modeller.\nEr signalet i et navn som Emma, at dyret er en slags substitut for et menneske? Ikke nødvendigvis.\nDet viser nok mere en trend i tiden. Dyrene accepteres i dag som en del af livet og ikke skal stigmatiseres med et snudenavn.\nNavnene fremkalder positive associationer hos mennesket. I de seneste år er der sket en stigning i ”menneskenavnene” til dyr, og der kommer ikke helt så mange Lassier og Trofaster mere.\nSå er der de historiske navne.\nMan kan tillægge sit dyr mange egenskaber ud fra et stort navn. Cæcar, King, Brutus, Napoleon og Nemo (ikke fisken). Hører Barbie ind under denne kategori? Ofte er det de helt små hunde, der får de store navne.\nHar du en stor hund, der for det utrænede øje, kan se farlig ud? Så har du måske opdaget af et blødt navn kan afvæbne meget.\nDet er svært at blive meget bange, når den meget store snude hedder Princess, Møffe eller Teddy.\nHvis du er den lykkelige ejer af en af de hunde, der skræmmer selv dræberklovnene væk, så kan man med fordel give hunden en sele i en ”hyggelig” farve.\nHunden virker mindre skræmmende, når den kommer hoppende med lyserød sele med pailletter. En rød sløjfe har samme effekt. Jeg vil i disse dage anbefale et juletørklæde, nissehue eller måske et pyntegevir (kan selvfølgelig bruges hele året).\nJeg vil faktisk mene at mange mennesker bør gøre det samme.\nSer du lidt uhyggelig ud? Så er det bare med at komme afsted til Artemis og hente et pyntegevir. Jeg går selv sjældent nogen steder uden et par kunstige ører – bare lige for at dæmpe de mennesker, der bliver bange ved synet af mig.\nSå har vi dyrene, der er opkaldt efter kendte mennesker\nBarack Obama (hvilken hund er han ellers? En kongepuddel?) fik aldrig rigtig fat blandt de firbenede. Den eneste Obama, vi har, er den klassiske Obama: Obama O’Malley, også i daglig tale kendt som Tivolikatten, da den bor i forlystelsesparken.\nVi har en Torkild Thyrring & Gustav Winkler (franske bulldogs), Mogens Løkketoft (en ældre hunkat!), Egon Olsen (westie); Lilli Marlene (schnauzer) og Uffe Holm (chihuahua). Der er præmie til den første Donald Trump, der melder sig i klinikken.\nSå er der navnene, der bare betyder noget for folk. Min søde kollega var glad for Tolkien, så selvfølgelig skulle hunden opkaldes efter en figur i Ringenes Herrre. Galadrien og Arven var vanskelige navne at kalde, derfor endte det på Vanjar – navnet på en elverstamme med gyldent hår.\nVi har rigtig mange Whiskyer, Guccis og Pradaer.\nMange opkalder også snuden efter et barndomsminde. Ofte vil børnene vil gerne have et navn, de kender fra børnetv eller snapchat.\nHvad er så et ideelt hundenavn? Ifølge kloge folk skal du tænke over følgende:\nEt godt navn, skal være nemt at sige. Du skal kunne råbe det højt (og desperat) ude i skoven, uden at falde over ordene. Liza Gertrude, Dorris Hansen og Sorteper ligger ikke lige på tungen.\nNavnet skal helst kunne kaldes med glad stemme.\nDet er oftest lettest med tostavelsesord med to konsonanter f.eks. Freja eller Sveske. Hvis man står og råber et enstavelsesord som f.eks. Tot eller Vaks er det svært at holde stemmen glad, ofte lyder kaldet meget hårdt.\nMåske det er derfor ejere til dyr som Tot eller Vaks har opgivet indkaldet.\nPas på navnet ikke minder om en kommando.\nSif minder om SIT. Tom minder om KOM. Mads minder om PLADS osv.\nHar du flere hunde, så tænk over navnene ikke skal ligge for tæt på hinanden. Disney kludrede gevaldig i det med Chip & Chap, no wonder der aldrig kom styr på de dyr. Pongo & Perle er meget sødt men ville have give udfordringer i Bernstorffsparken. Tom & Jerry er mere skarpt set.\nNu vil mange nok tænke: Hvad med navneskift til dyr? Er det som med væddeløbshestene? Bringer det uheld at skifte navn? Eller hvad sker der?\nIfølge numerolog August Darius Danielsson kan du ved at skifte navn på dit kæledyr afhjælpe både sygdomme og adfærdsproblemer. Darius fortæller:\n”Alle bogstaver er forbundet til nogle tal. Tal er forbundet med planeter i vores solsystem. Planeterne dikterer vores adfærd, personlighed og vores opfattelse af at være til”.\nHvis man overvejer et numerologisk navneskift til snuden, vil jeg anbefale en session med Darius. Det nye navn skal nemlig designes efter dyrets fødselsdato, og det er et større regnearbejde, der ligger udenfor mine evner.\nOm Darius har ret? Tja, hvis du kunne tænke dig at finde ud af det, tager han gerne sessioner med dig og snuden.\nArtemis skulle ifølge Darius næsten kunne opnå verdensherredømmet ved at ændre navnet i cvr-registret. Det er der dog ikke tid til, så vi forbliver, som vi er…\n-Onsdag d. 3.januar kl. 18.30\n- Søndag d. 17.. december


Private investorer købte fortsat investeringsfonde i februar 2020\nPå trods af urolige markeder og en spirende Corona-krise købte private investorer danske investeringsfonde for betydelige beløb i februar\nDet nye år har været præget af stor uro på investeringsmarkederne. Den positive trend fra andet halvår 2019 varede indtil midten af januar, hvor den amerikanske rigsretssag og tvivl om selskabernes indtjeningsudsigter tiltrak sig opmærksomhed, og hvor de første meldinger om virussen fra Kina begyndte at løbe ind. Efter en kort stabilisering i begyndelsen af februar satte det ind med rekordstore kursfald i slutningen af februar og begyndelsen af marts, hovedsageligt drevet af de stadig mere alvorlige perspektiver, som følger af Coronavirussen.\n”Årets første måneder har med al tydelighed illustreret, hvor tæt forbundne kapitalmarkederne er i den globale økonomi, og hvor hurtigt og overraskende lokale problemer kan sprede sig til verdensøkonomien. Markederne reagerer naturligt nok på den større usikkerhed, men kun tiden kan vise, om der er tale om en overreaktion” siger Birgitte Søgaard Holm, direktør i Investering & Opsparing i Finans Danmark, og fortsætter:\n”Begyndelsen af marts måned giver ikke umiddelbart noget indtryk af en bedring i markedsudviklingen, tværtimod ser vi fortsat ind i en periode med betydelig usikkerhed på grund af Corona-udbruddet og faldende oliepriser”.\nIgennem februar måned købte danske private investorer på trods af de urolige markedsforhold danske investeringsfonde for knap 19 mia. kr. I løbet af årets to første måneder udgjorde investorernes samlede investering i danske investeringsfonde 35,5 mia. kr. Til sammenligning købte private investorer gennem hele 2019 danske investeringsfonde for godt 40 mia. kr., så interessen for at investere har i år været ekstraordinær stor.\nInteressen har især samlet sig om fonde, der investerer i udenlandske aktier og obligationer, hvor der i hver af kategorierne er købt for mere end 10 mia. kr. i januar og februar. For aktiers vedkommende har der især været interesse for globale aktier og nordamerikanske aktier. På obligationssiden er de nye midler især gået til Investment Grade obligationer og obligationer udstedt af låntagere i Emerging markets. Blandede investeringsfonde og fonde rettet mod danske obligationer har fået tilført henholdsvis knap 7 og 6 mia. kr., der hovedsageligt er placeret i balancerede fonde og for danske obligationers vedkommende i værdipapirer med en varighed på mellem 3 og 5 år.


3 gaver til far som han kan nyde på terrassen - Bedre Hus Og Have\nHome › Undendørs - Husråd - Husmorråd › 3 gaver til far som han kan nyde på terrassen\n3 gaver til far som han kan nyde på terrassen\nChristian fra Bedre Hus og Have Posted on november 17, 2019 Udgivet i Undendørs - Husråd - Husmorråd\nDet kan nogle gange være svært at finde gode gaver til andre, som i forvejen har alt hvad de kan ønske sig. Danmark er et af verdens rigeste lande. Den store materielle velstand betyder også at mange har, hvad de ønsker at have. Men gaver drejer sig jo om langt mere end nytteværdi. Gaver er et symbol på kærlighed, opmærksomhed og omsorg. De skaber glæde både hos den der giver og den der får gaven.\nDet er altså helt fint at give en gave der først og fremmest har symbolsk værdi. Men de bedste gaver har lidt af det hele: de viser din kærlighed og har også en vis nytteværdi.\nDer er intet værre end gaver der ikke kan bruges til noget. Den slags gaver ender med at blive til forpligtelser snarere end at give glæde. Hvis du føler dig forpligtet til at finde svigermorens halvdårlige portræt frem, hver gang hun kommer på besøg, så har det ikke været en god gave.\nMen læs gerne videre, hvis du vil se hvordan du kan glæde din far med gode gaver.\nSkal det være en ny Weber eller…?\nAt finde en god gave kræver at du sætter dig ind i det andet menneske. Når det drejer sig om farmand, så burde det ikke være så svært. Du bør jo kende ham rimeligt godt. Men for at zoome ind på gaveideer kan det være en god ide at starte med nogle spørgsmål. Start med at forestille dig en situation hvor din far er tilpas og har det godt med sig selv og verden.\nElsker din far at slappe af på terrassen? Hvad laver han der? Elsker han at slappe af i dækstolen med en god bog? Eller vil han helst bruge terrassetiden på at grille? Så ville det måske være en ide at du kigger det nyeste Weber katalog igennem.\nHvis budgettet ikke helt rækker til en ny grill, så kan du altid skalere ned til et sæt grill accessoires.\nHvad med et hjemmebryg sæt?\nEr farmand måske til hjemmebryggede bajere? At brygge øl er ikke raketvidenskab. Et hjemmebryg sæt til begyndere koster heller ikke en bondegård. Det kan evt. kombineres med en oplevelsesgave der består af et bryg-kursus. Noget af bryggeriet foregår indendørs, men maltning og kogning kan godt laves ude på terrassen, så længe vejret er nogenlunde tempereret.\nAt brygge øl er både kreativ og belønnende. Selv den ”sandsynligvis verdens bedste øl” er et industriprodukt. Hjemmebrygget øl er individuel og en manifestation af brygmesterens personlighed. Et kreativt produkt som endda kan nydes som en kølig drik, meget bedre kan kreativitet vel ikke blive.\nAt nyde en frisk hjemmebrygget bajer på en varm efterårsdag er helt klart en glimrende terrasse aktivitet.\nEller måske en hjemmelavet gave?\nHvis du er fiks med hænderne og kreativ, kan det måske være en ide med en hjemmelavet gave. Når du laver en gave selv, er den meget mere personlig end en du køber for penge. I de fleste tilfælde betyder det også at du har brugt markant mere tid på gaven end hvis du bare køber en.\nDet er altid en god måde at vise din kærlighed på.\nPrevious Post is ‹ Det skal du investere i til din bolig, hvis du vil spare penge\nNext Post is Spar penge når du renoverer din stue ›


kål | Et websted om en have, sommerhus og husplanter.\nOOO "Sad" 17 / 05 / 2020 0\nSÅDAN ER DET lettere at dyrke kabinet uden frø I slutningen af maj - begyndelsen af juni kan du så broccoli, kålrabi, blomkål og Beijing-kål på haven. Planter har tid til at vokse og give en fuld afgrøde. Men metoden har sine egne karakteristika. IKKE-FELLET KABBAGE BEHOVER ET NÆRINGSKÆDE Kål elsker løs næringsrig jord. Dette er især vigtigt for planter i begyndelsen af væksten. ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Spireløs kål - regler: topdressing og sorter\nkategorier Kål\tTags hensynsløs, kål\nReglerne for dyrkning af kål - frø, såplanter, skadedyrsbekæmpelse\nOOO "Sad" 05 / 05 / 2020 2\nREGLER FOR OPRETNING AF KABBAGE OG FUNKTIONER - TIPS K.S.H. VIDENSKAB Ordet "kål" kommer fra den gamle græske "caputum" (hoved), som understreger denne særegne form af denne grøntsag. De gamle grækere og romere voksede ikke mere end et dusin kålvarianter. I XIX århundrede var der allerede omkring 30 og nu mere end hundrede. Vores forfædre var sikker på at plante kålplanter ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Reglerne for dyrkning af kål - frø, såplanter, skadedyrsbekæmpelse\nkategorier Kål\tTags dyrkning, kål, forordninger\nBROCKOLI OG BEIJING I HAVEN - FORSKELLIGE I PLEJE Ikke alle gartnere risikerer at komme i kontakt med kål i frygt for, at de ikke vil være i stand til at opfylde dens strenge krav til regelmæssig og rigelig vanding, såvel som fuld beskyttelse mod skadedyr. Frygt forgæves, venner! Læs og noter dig. I 13 år har jeg nu været den glade ejer af min egen elskede sommerbolig. Købt ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Dyrkning af broccoli i Volgograd-regionen - plantning og pleje, mit råd\nkategorier Kål\tTags broccoli, dyrkning, kål, Beijing, landing, pleje\nBlomkål gennem frøplanter: plantning og pleje - mit råd (Belgorod-regionen)\nOOO "Sad" 04 / 03 / 2020 0\nDyrkning af blomkål - Plantering og pleje Der handler meget om, hvordan man dyrker jordbær, kartofler, løg og andre ”vigtigste” haveafgrøder. Ud fra dette viser det sig, at blomkål for mange sommerindbyggere bare er en form for behagelig "vedhæftning" til hovedafgrøderne, og en og en halv bogstav om det er talt. Selv om det i dens fordele og nytten for menneskers sundhed ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Blomkål gennem frøplanter: plantning og pleje - mit råd (Belgorod-regionen)\nkategorier Kål\tTags Belgorod, kål, region, landing, pleje. dyrkning, farve\nKåldyrkning på dårlig jordplantning og pleje (Skt. Petersborg)\nSÅDAN dyrkes høst af fremragende kål i nord-vest Mange dyrker ikke kål. Ligesom har hun brug for en masse opmærksomhed, og hun bliver ofte syg, og hun har et gennembrud i skadedyr ... Men jeg fandt en måde, der giver mig mulighed for at få fremragende udbytter, selv på dårlig jord uden titanarbejde. Problemer med at dyrke kålfrøplanter er, at frøplanter ofte dør på grund af det sorte ben. ...\nHave og sommerhus - læs mere ... Kåldyrkning på dårlig jordplantning og pleje (Skt. Petersborg)\nkategorier Kål\tTags de fattige, dyrkning, kål, jord, St. Petersborg, klasse, pleje


Små ændringer i hverdagen kan få os til at føle os bedre tilpas\n1. Inkludér forskellige slags grøntsager, frugt og bær i alle dine måltider, hver dag. De er rig på vitaminer, mineraler og fibre. Vælg gerne grøntsager så som kål og rodfrugter. Mindst 500 gram frugt og grønt om dagen lyder anbefalingen på.\n2. Bælgfrugter, såsom linser, bønner og kikærter er en god måde at få fibre på. Hvis du køber dem færdiglavet eller konserveret, er det godt at skylle dem for at fjerne noget af det tilsatte salt.\n3. Vælg fedtstoffer med en høj procentandel af umættet fedt, helst nøglehulsmærket. Udskift derfor til bedre fedtstoffer, som er baseret på vegetabilske olier. Vælg fedt med en lav andel af mættet fedt og en høj andel af umættet fedt, så som Becel.\n4. Spis fisk og skaldyr to til tre gange om ugen. Fede fisk som laks, makrel og sild indeholder bl.a. omega-3. Vælg gerne disse fisk 1-2 gange om ugen.\n5. Vær forsigtig med hvor meget salt du indtager og undgå at bruge salt, hvis det ikke er nødvendigt. Undgå fastfood og færdigretter, da disse ofte indeholder meget salt.\n6. Vælg magre mejeriprodukter som skummetmælk, yoghurt uden tilsat sukker og ost med et lavt fedtindhold for at reducere indtaget af mættet fedt. Mejeriprodukter indeholder protein, calcium og andre vigtige mineraler og vitaminer.\n7. Spis mindre rødt- og forarbejdet kød som pølser. Begræns gerne mængden til 500 g om ugen, og kun en lille del af dette bør være forarbejdet. Kød indeholder ofte en masse mættet fedt og salt, som vi skal spise mindre af.\n8. Vælg fuldkornsalternativerne når du skal vælge pasta, brød og korn så som fuldkornspasta eller fuldkornsbrød. Fuldkornsalternativer er bl.a. en kilde til fibre og vigtige vitaminer og mineraler.\n9. Begræns fødevarer og drikkevarer, der indeholder sukker. Vælg de søde drikkevare med omhyggelighed og nyd dem så, når du vælger at drikke dem.\n10. Se efter nøglehulsmærket, når du køber dine fødevarer. Mærket indikerer hvilke fødevarer som er sunde, har en god fedtkvalitet, har mindre sukker og salt samt flere fibre og fuldkorn sammenlignet med fødevarer af samme type.