Fastelavnsboller | Heinzes Kogebog\nSidste år fik jeg kun besøg af en enkelt fastelavnssanger, så det er familien, der fik lov at spise fastelavnsbollerne selv. Denne gang eksperimenterede jeg og brugte lemon curd (se opskrift) i bollerne, og det blev rigtigt lækkert.\nOpskriften er til de gammeldags fastelavnsboller med creme (se opskrift), syltetøj eller remonce (se opskrift). Der bliver ca. 30 fastelavnsboller ud af opskriften.\n2 æg – 1 i dejen og 1 til pensling\nSmelt smørret i en kasserolle. Når smørret er smeltet, slukkes for varmen, og mælken tilsættes. Rør gæren ud i væsken og bland de øvrige ingredienser i. Rør sammen indtil dejen er blank.\nStil dejen til hævning et lunt sted under et viskestykke og lad den hæve i 30 minutter. Forbered imens fyldet. Det kan være sveskemos, syltetøj, lemoncurd, lidt reven marcipan og rosiner eller kagecreme.\nRul dejen tyndt ud og skær den i kvadrater. Læg en skefuld fyld på hver firkant og luk den ved at samle hjørnerne. Vær opmærksom på at bruge lidt vand, så dejlommerne lukkes helt. Hvis de er utætte, løber fyldet ud.\nFastelavnsbollerne pensles med et pisket æg og efterhæver i 15 minutter. De bages ved 180 grader i ca. 15 minutter.\nPynt fastelavnsbollerne med glasur, der passer til fyldet. Lav fx glasuren med citronsaft i stedet for vand, hvis fyldet er lemoncurd.\nForrige indlægBaked AlaskaNæste indlægLemon curd


Kraftige kursfald på minibørsen\nKursudviklingen for de ni danske First North selskaber, der har været børsnoteret siden starten af 2007, er ikke munter læsning.\nOnsdag d. 13. februar 2008, kl. 12.58\nOpdateret onsdag d. 13. februar 2008, kl. 13.12\nAktionærerne på den nordiske minibørs First North har ikke haft meget at grine af det seneste år.\nKursudviklingen for de ni danske First North selskaber, der har været børsnoteret siden starten af 2007, er med en undtagelse gået den forkerte vej.\nDet viser en sammenligning foretaget af Berlingske Research.\nMens kun et selskab har haft en positiv kursudvikling i perioden, er hele fire selskaber faldet med mere end 50 procent. Den gennemsnitlige udvikling for de ni danske selskaber er på minus 32 procent. Til sammenligning er C20 selskaberne i gennemsnit gået tilbage med fem procent i samme periode.\nI en tid, hvor de tunge mørke skyer lurer over verdens økonomien, overrasker det store frie fald, som First North kurserne har taget, ikke aktierådgivningschef Bjarke Østergaard fra Nordea.\n- Per definition er der tale om mere risikofyldte aktier, da det over en bred kam er unge virksomheder. De er langt mere følsomme over for ændringer i verdensøkonomien. Og det samme kan siges om investorerne, der er private. Her bliver gode og dårlige tider ekstra selvforstærkende, da der ikke er nogle stærke aktører, som stabiliserer markedet, forklarer Bjarke Østergaard.\nEn blandet landhandelVærst ser det ud for it-virksomheden Wirtek, der har fået barberet hele 71 procent af aktiekursen siden januar 2007. I klubben af virksomheder, der har mistet over 50 procent af kursværdien, befinder sig også computerspilsudviklerne fra Deadline Games, mineplante virksomheden Aresa samt Nanocover.\nI den pæne ende ligger Lübker Golf med en fremgang på 29 procent. Gourmetbryggeriet og Notabene holder sig med nød og næppe på en negativ udvikling på fire og fem procent og befinder sig dermed på samme niveau, som gennemsnittet for C20 indekset.\n- Udviklingen understreger, at der er tale om en blandet landhandel af selskaber, og vi må konstatere at forskellen er stor blandt dem. Vi kan kun opfordre private aktionærer til at være forsigtige i det her marked og grundigt sætte sig ind i det enkelte selskab, siger Dansk Aktionærforenings direktør, Linda Overgaard.\nÆrgerlig udviklingKøbenhavns Fondsbørs lancerede First North i december 2005, som en alternativ markedsplads, hvor mindre og mellemstore vækstvirksomheder ville have lettere adgang til private investorer. Udviklingen ærgrer direktøren for Dansk Aktionærforening.\n- Det er rigtigt ærgerligt, hvis det broget billede skader First North, for det er et vigtigt bidrag til aktiekulturen i Danmark. Jeg tror, at det er en indkøringsfase, og jeg håber, at minibørsen med tiden vil rette sig op og blive en sund børs, siger Linda Overgaard.\nNanocover-rådgiver afviser svigt\nSelskabstømmer bag Nanocover\nHøjt spil på ny aktiebørs\nNanocover overføres til observationslisten på fondsbørsen\nKriseramte Nanocover indkalder til generalforsamling\nNanocover-direktør beskyldes for fusk\nMassive børstæsk til Nanocover\nNanocover tømt for penge\nFirst North død om to år\nBestyrelse i Nanocover trækker i land\nUnderskuddet vokser i Nanocover\nTilliden til minibørsen First North smuldrer\nNanocover-direktør kendte til Bundgaards kriminelle fortid\nBørschef: Vi kan ikke forhindre, at folk lyver\nNanocover præciserer leverandørkontrakt\nUSA registrerer 1.904 døde coronapatienter det seneste døgn


Honda Civic skal konkurrere i FIA World Touring Car Championship\nHonda Annoncerede i dag at den nye Honda Civic skal deltage i den prestigefyldte WTCC serie.\nHonda’s CEO Takanobu Ito meldte i dag ud at Honda vil fortsætte med at være en del af motorsports verdenen. Honda vil udvikle en helt ny motor til dette formål, hvilket bliver gjort med stor entusiasme.\nHonda har indgået et partnerskab med Mugen og J.A.S Motorsport, Mugen vil producere motoren som er udviklet af Honda’s R&D afdeling. J.A.S Motorsport vil stå for udviklingen af selve racer bilen, som bliver Civic 5-dørs versionen der produceres i Swindon.\n1,6 liters turboladet motor med 4 cylindre og direkte indsprøjtning, bliver udviklet i henhold til FIA’s Super 2000 regulativer.\nRacing har altid været en del af Hondas DNA, det startede i 50’erne hvor Honda deltog i det berømte ”Isle of Man T.T” og efterfølgende formel 1 i 60’erne. FIA WTCC bliver det næste kapitel i Hondas racing historie.


Gråsæl dokumenteret for første gang i Grønland - Greenland Institute of Natural Resources\nGråsæl dokumenteret for første gang i Grønland Udgivet 14.10.2009\nBillede: Dette foto af en gråsæl i Sydgrønland i september dokumenterer artens forekomst i Grønland. Foto: Aqqalu Rosing Asvid,\nGråsælen er blevet fotograferet, og dermed for første gang med sikkerhed påvist i Grønland. Fundet er gjort i det sydligste Grønland i forbindelse med fangst og satellitsporing af spættede sæler i september 2009. Gråsælen er en stor sæl, på størrelse med klapmydsen. Den kan i nogle tilfælde også minde om klapmydsen, men den har et mere aflangt snudeparti, og den findes i flere forskellige farvevarianter. Desuden går den til forskel fra klapmyds ofte på land, og mange steder føder den også på land.\n‘Gråsælen adskiller sig fra alle andre grønlandske sæler ved at føde unger sidst på efteråret eller tidligt på vinteren. På denne årstid kommer der ikke fangere på de yderste øer i Sydøstgrønland, så det kan tænkes at den i mange år har ynglet her’ fortæller sælforsker Aqqalu Rosing-Asvid, Grønlands Naturinstitut. ‘Alternative forklaringer er, at gråsæler ved Kap Farvel er strejfende sæler fra Island eller Labrador, eller at det er nyankomne indvandrere, som er ved at etablere sig i Grønland.’\nGråsælen er udbredt i det meste af Nordatlanten syd for Arktis. Der findes kolonier med mange tusinde gråsæler, men i områder hvor der er relativt få gråsæler (eksempelvis i Danmark), blander gråsælerne sig ofte i kolonier med spættede sæler. De gråsæler som blev set i Sydgrønland befandt sig også midt i en koloni af spættede sæler.\nLæs om rådgivning om spættet sæl og første kendte dokumentation af gråsæl i Grønland.


Heksetimen 2 - Troldens Hjerte af Jack Henseleit - Hardback Bog - Gucca.dk\nHeksetimen 2 - Troldens Hjerte - Jack Henseleit - Bog\nEn dreng er meldt savnet, da Anna, Max og deres far, professoren, ankommer til Hotel Gedens Skæg ikke langt fra en lille engelsk landsby. Nær hotellet slår en mystisk flod et sving, og børnene... Læs mere.\nEn dreng er meldt savnet, da Anna, Max og deres far, professoren, ankommer til Hotel Gedens Skæg ikke langt fra en lille engelsk landsby. Nær hotellet slår en mystisk flod et sving, og børnene frygter, at den forsvundne dreng har truffet et helt særligt væsen ved flodens bred.\nI al hemmelighed beslutter Anna og Max sig for at lede efter drengen, og sammen begiver de sig ud på en farefuld færd i et endnu ukendt mysteriernes land. Troldens hjerte er en rædselsvækkende fortælling om barnligt vovemod, videbegær og tapre bedrifter, der – gode intentioner til trods – bringer børnene i uføre blandt hotellets medarbejdere og områdets øvrige beboere.\nBogen er andet bind i gyserserien Heksetimen af den unge australske forfatter Jack Henseleit (f. 1991), der atter indbyder modige læsere til at følge Anna og Max’ dristige og halsbrækkende eventyr. For børn på 8 år og op.\nIllustreret af: Ryan Andrews\nVed handel på Internettet er det kolossal vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Derfor er handel og betaling online 100% sikkert hos Gucca.dk.\nLige meget hvad du køber hos Gucca.dk, har du altid 30 dages returret. Med andre ord, hvis du fortryder købet, så kan du returnere den uønskede vare til os, og så sender vi pengene retur til dig. Inden du sender din vare tilbage, har du altid den mulighed at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Såfremt varen er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Den nøjagtige lagerstatus er altid synlig ved hver enkelt vare. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nNår du handler hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem flere forskellige muligheder for betaling. Her bør du naturligvis gøre brug af den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, uanset hvilke af vores betalingsformer du ender med at benytte. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Vær opmærksom på, at kreditkort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at pengene trækkes fra din bankkonto.\nStøder du på problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du naturligvis altid velkommen til at tage fat i os. Mellem klokken 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi sidder altid parat til at give dig kompetent assistance med smil på læben og godt humør.\nDu har selvfølgelig mulighed for at spore din ordre, når du handler hos os. Når dit køb er gennemført, kan du efterfølgende få adgang til din egen ordreside. På ordresiden er det muligt at se, hvornår din pakke sendes afsted fra vores lager. Når vi har sendt din vare, vil du i samme øjeblik få en e-mail fra os.\nHeksetimen 2, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Heksetimen 2 - Troldens Hjerte\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__jackhenseleit path__heksetimen2troldenshjerte\n79,95 krHeksetimen 1 - Vampyrkniven - Bog


Migræne - Hvad er migræne? Læs alt om behandling her! | Femina\nMigræne: Her er alt, du skal vide om den hæmmende hovedpine\naf Charlotte Kobberøe Fink, Redaktionen\nUdgivet første gang 24. februar 2017. Foto: Shutterstock og Unsplash\nLider du af migræne? Så ved du, hvor hæmmende det kan være i alle livets sammenhænge. Men hvad er symptomerne på migræen? Og hvilken behandling kræver migræne? Læs med og bliv klogere på sygdommen her, og hvad du kan gøre ved migræne.\nMåske har du spurgt dig selv: Har jeg migræne? Eller har jeg bare spændingshovedpine?\nSvaret er, at hvis du oplever en pulserende og tilbagevendende hovedpine, som eventuelt er ledsaget af andre symptomer som lys- og lydfølsomhed, synsforstyrrelser, kvalme eller opkast, kan det være migræne, og du bør derfor søge råd hos din læge.\nI Danmark lider mellem 500.000 og 700.000 af hyppig hovedpine eller migræne. Det svarer til cirka 15 procent af den danske befolkning.\nKæmper du med tilbagevendende migræneanfald, kan det have stor betydning for både dit arbejds- og familieliv.\nOg faktisk er vi kvinder særligt udsatte – migræne ses nemlig tre gange oftere hos kvinder end hos mænd.\nGrunden vender vi tilbage til.\nFor hvad er migræne for en størrelse? Hvilke symptomer skal du være opmærksom på, og hvad kan du gøre ved det? Få svar på dine spørgsmål her.\nMigræne er en neurologisk, delvist arvelig sygdom, som bedst kan beskrives som en meget slem og uudholdelig hovedpine – som kan vare meget længe. Hovedpinen sidder ofte i den ene side af hovedet og dunker, men den kan også være dobbeltsidig.\nMigræne kan ramme alle, men særligt udsatte er kvinder i alderen 18-50 år. Et ubehandlet migræneanfald varer typisk mellem 4 og 72 timer.\nMigræne kan hos kvinder være relateret til menstruationscyklus.\nSymptomer: Migræne med og uden aura\nMan kan både have migræne med og uden ”aura”. Aura er indledende fænomener en halv times tid inden hovedpinen, for eksempel synsforstyrrelser, føleforstyrrelser, lys- og lydoverfølsomhed, balance- og talebesvær.\nForstyrrelserne forsvinder typisk efter 20-30 minutter, og så starter migræneanfaldet oftest. Dog kan aura også opstå, uden at der kommer et migræneanfald efter. Cirka en tredjedel af alle med migræne har aura.\nHar man migræne uden aura, vil det typisk komme til udtryk som kraftig hovedpine, der varer mellem 4 og 72 timer, og som er ledsaget af lys- og lydfølsomhed og måske kvalme. Ved migræne uden aura får man anfald fra tid til anden, og imellem anfaldene har man ingen symptomer.\nMigræne i 40 år: Sådan føles det\nSymptomer: Hvordan ved man at man har migræne?\nSymptomer på migræne kan variere meget fra person til person, men de fleste oplever, hvis de har migræne, at have svært ved at tåle lys, lyd og dufte, og symptomerne bliver som regel værre, hvis man bevæger sig. Et migræneanfald varer typisk fra et par timer og helt op til tre døgn, hvis det ikke behandles.\nMange må ty til at opholde sig i et mørkt rum uden lyd og lys, så man får fuldstændig ro, indtil anfaldet er ovre.\nHvis du oplever nogle af symptomerne på migræne, så tag kontakt til din læge.\nÅrsagen til migræne kender man ikke 100 procent. Man ved dog, at hjernens blodkar udvides i forbindelse med hovedpinen - og at det måske er årsagen til smerten.\nI forbindelse med aura-symptomer sker der også en midlertidig nedsættelse i blodgennemstrømningen til hjernen – og det er det, som udløser sanse-forstyrrelserne.\nAuraen kommer af, at blodgennemstrømningen i hjernebarkområdet er nedsat, hvilket udløser auraen. Den efterfølgende hovedpine kommer af, at hjernens blodkar derefter udvides kraftigt.\nDer er en del triggere, der går igen hos mange. For eksempel kemiske stoffer i mad og drikke, hvor rødvin, lakrids, sukker eller ost kan være det, der udløser et anfald.\nMen det kan være også være ting som rygning, stress, lugte, væskemangel, søvnbalance, fysisk anstrengelse, hormoner eller overforbrug af håndkøbsmedicin.\nKort sagt er der altså ret meget, man skal være opmærksom på, men det er selvfølgelig individuelt fra person til person, hvad der kan fremprovokere et anfald – og det kan også variere fra dag til dag.\nStress og migræne\nIfølge videnskab.dk er stress en af de faktorer, der kan trigge et migræneanfald. Det samme gælder manglede søvn.\nDerfor gælder det i høj grad om at holde mobiler, skærme og tablets ude af soveværelset, for søvn er vigtigt, hvis man døjer med migræne og hovedpine.\nDet understreges dog, at der ikke er en direkte årsagssammenhæng mellem hverken træthed eller stress og migræne.\nHvad skal man gøre når man har migræne?\nHvis man lider af migræne, er det en fordel, hvis man holder øje med, hvad der bidrager til at udløse et anfald. På den måde kan man bedre forebygge, at anfaldene opstår.\nSkriv for eksempel ned, hvad du har spist og drukket, om du har dyrket motion, røget, og hvor meget du har sovet op til et anfald, så du over tid får en fornemmelse for, hvordan dit migræne-mønster ser ud.\nBekymret for et modermærke? Det her skal du holde øje med\nEn del nøjes med at prøve at behandle migræne-symptomer med håndkøbsmedicin, men kom endelig afsted til lægen, hvis du har mistanke om, at du lider af migræne.\nLægen kan stille den rigtige diagnose og sørge for, at du får behandling – og da der er forskel på migræne og dermed også på, hvilken behandling der er den rette, er det bedste, man kan gøre, at få stillet en diagnose og lagt en behandlingsplan hos sin læge.\nEn del af behandlingen kan være at lægge en behandlingsplan. Man starter typisk med at føre en hovedpinedagbog, der giver overblik over symptomer og mønstre.\nDerefter laves en personlig behandlingsplan – enten i form af anfaldsbehandling, forebyggende behandling eller begge dele.\nDøjer man med hyppige migræneanfald, vil man ofte også blive tilbudt medicin, der skal tages dagligt, som forebyggende behandling.\nDenne form for medicin er dog ikke målrettet til migrænepatienter, men kan være tabletter mod epilepsi eller blodtrykstabletter, som forskning har påvist også har en gavnlig effekt på migræne.\nHvorfor bliver kvinder hårdere ramt af migræne?\nSom sagt rammer migræne i langt højere grad kvinder end mænd, men forskerne ved ikke med sikkerhed, hvorfor det er sådan.\nNogle kvinder lider dog af det, der kaldes menstruations-migræne, hvor anfaldene altid kommer i forbindelse med ens blødninger.\nHvordan er fremtidsudsigterne for migræne?\nDer bliver heldigvis forsket meget i migræne, bl.a. i forhold til arvelige gener, og at kroppens egne signalstoffer kan spille en rolle i udløsningen af et anfald.\nDerfor bliver der løbende testet medicin, som er målrettet forebyggelsen af migræne, men det er desværre en lang og omstændelig proces. For mange bliver antallet af migræneanfald heldigvis mindre med alderen.\nKilder: Netdoktor.dk, sundhed.dk og Hovedpineforeningen


Veinoplus Sport Muskelrestitusjon - AlfaCare.dk\nHer er du nu: Hjem > Elterapi > TENS/NMES > Veinoplus > Veinoplus Sport\nVeinoplus® Sport er en fantastisk nyskabelse for muskel restitution. En restitutions program tilsvarende aktiv hvile, uden nogen indsats. Klinisk dokumenteret resultater. Meget let at forstå og komme i gang med kun ét program. Restitutionseffekt bekræftes af eliteatleter i mange forskellige sportsgrene.\nStimulationsprogrammet kombinerer tre effekter i ét program:\n1. Bedre restitution takket være øget blodgennemstrømning\n2. Muskelafslappende effekt\n3. Lokal smertedæmpning\nBrug Veinoplus Sport for at aktivere "kroppens andet hjerte" lægmusklerne. Dette vil give en effektiv "global" restitution, da læggene påvirker blodcirkulationen i hele kroppen. Denne mulighed vil have samme virkning som aktiv hvile, men uden at belaste resten af kroppen, så bare lægmuskelaturen arbejder takket være Veinoplus Sports stimulering af læggene.\nAnvendelse af Veinoplus Sport på andre muskelgrupper som Quads, hamstrings, balder / ryg og arme vil give en lokal effekt på regeneration gennem aktivering af lokal omsætning. Dette kan reducere risikoen for muskelstivhed og / eller kramper.\nEn kombination af global og lokal regenerering resttution, giver i de fleste tilfælde markant god effekt!


Indvandrere for dårlige til at læse | Indland | fyens.dk\nIndvandrere for dårlige til at læse\nUNDERVISNING:Politikere chokerede over, at halvdelen af københavnske andengenerations-indvandrerne i 9. klasse knap nok kan læse\nDet er tvingende nødvendigt at gribe ind, lyder det enstemmigt fra politikere, efter at den store PISA-undersøgelse fra 2000 har vist, at 52 procent af alle andengenerationsindvandrere på 9. klassetrin i København ikke er i besiddelse af det minimumsniveau i læsning, som er nødvendigt for at klare en uddannelse.\nDen samlede andel af københavnske skoleelever uden funktionelle læsefærdigheder er 24 procent mod 18 procent på landsplan. For danske elever er det 14 procent og for tosprogede elever hele 52 procent, viser undersøgelsen, som onsdag blev offentliggjort i København.\nUndersøgelsen, der omfatter 2.352 elever i 9. klasse på 83 af kommunens skoler, betegner det desuden som et særligt dansk fænomen, at andengenerationsindvandrere klarer sig dårligere end førstegenerationsindvandrere.\nUndervisningsminister Ulla Tørnæs (V) mener derfor, at læreruddannelsen må rettes ind efter problemet blandt de mange tosprogede.\nI et udspil til Folketingets partier vil hun inde længe foreslå, at samtlige seminarier tilbyder faget "dansk som andet sprog" som linjefag.\nSystem i kvaliteten\nIfølge Socialdemokraternes overborgmesterkandidat i København, Ritt Bjerregaard, viser undersøgelsen, at folkeskolen ikke er god nok, og hun slår til lyd for, at der skal ske en systematiseret kvalitetssikring af undervisningen helt ned til børnehaven gennem standardtests for alle elever.\nProfessor Niels Egelund, der har lavet undersøgelsen, mener derimod, at der hverken er grund til at hænge lærere eller kommune ud.\n- Årsagen til det ringe niveau er, at kommunen har mange tosprogede elever - 24 pct. Det er dybt bekymrende, at vi i modsætning til Sverige ikke kan løfte andengenerationsindvandrerne. Vi har skabt en generation uden håb eller forventninger til det samfund, de skal leve i.


My Bloody Valentine – støjens anatomi / Koncert\nMy Bloody Valentine – støjens anatomi\nMed de irske shoegaze-legender My Bloody Valentine handler det ganske enkelt om at købe præmissen hundrede procent. Enten så går man all in på det sky ensembles minutiøse og tålmodighedskrævende udforskning af støjen, eller også står man med korslagte arme og korser sig over det tinnitus-fremkaldende høje lydniveau, den manglende sing along-faktor og ditto publikumskontakt. Det er enten-eller. Denne signatur hører til i førstnævnte kategori, og har man det ligesom jeg, fik man stort set fuld valuta for pengene ved aftenens længeventede koncert i Store Vega. Genhøret med My Bloody Valentine var nemlig trods enkelte mindre tekniske bump undervejs et fornemt af slagsen.\nDen næsten to timer lange koncert var en udførlig uforskning af støjen som musikalsk virkemiddel. Fra det skønhedssøgende og sexede til det skurrende og svimlende fungerede seancen som en grundigt udført rapport om støjens anatomi. Skønt synlige fysiske aldringstegn, såsom bandets musikalske chefarkitekt Kevin Shields’ viltre gråtonede lokker, virkede størstedelen af materialet nemlig fortsat dugfriskt på trods af, at hovedparten af settets materiale havde minimum 22 år på bagen.\nLæs også: Månedens klassiker: My Bloody Valentine ‘Loveless’\nI begyndelsen af koncerten vaklede lyden dog en smule. Den vindblæste muse Belinda Butcher og feedback-diktatoren Shields’ døsigt frække vokaler druknede helt og aldeles i lydbilledet, hvilket var lidt af en streg i regningen. For eksempel i den luftige og evigt skønne ’When You Sleep’ manglede lyden lige de sidste justeringer, Tre-fire numre inde kom der heldigvis helt styr på sagerne, hvorefter bandet formåede at holde momentum kørende indtil en tydeligvis misfornøjet Shields måtte afbryde og genstarte ’Thorn’ flere gange grundet tekniske problemer. Jagten på den perfekte lyd er simpelthen ét og alt for perfektionisten Shields, og da nummeret omsider blev eksekveret sad det da også lige i skabet.\nNumre som den frenetiske in your face-slager ’Only Shallow’ og den forførisk discoficerede ’Soon’ fremstod evigtunge og indgik fornemt i musikalsk dialog med det nyere materiale fra efternøleren ’m b v’, der mere overraskende fungerede ganske glimrende i selskab med de skarpslebne shoegaze-klassikere.\nLæs anmeldelse: My Bloody Valentine ‘M B V’\nPå forudsigelig vis sluttede ballet med den kakafoniske ’You Made Me Realise’, støjrockens svar på Beethovens femte. Her blev det høje lydniveau fysisk og frembragte en urolig skælven i maven, der føltes som en sonisk brændemærkning. En ting er at spille loud as hell, men at gøre det så effektfuldt og sexet er satme et kunststykke af de store. Efter ti minutters sanseligt lydbombardement kunne man således trisse ud i nattens regn med hvinen for ørerne og en kildrende lykkefølelse i den støjforslåede mavesæk.


Giv agt! Se til højre, fremad march!\nHvem står bag præsidentens udenrigspolitik\nAf Tom Barry & Jim Lobe\nTom Barry er senior analytiker ved Interhemispheric Resource Center og codirector of Foreing Policy in Focus.\nJim Lobe skriver for Inter-Press Service and Foreign Policy in Focus.\nModreaktionen imod Clinton administrationen har udklækket en konservativ, der ikke er set siden Reagan´s første periode som præsident. Utilfredse eller højreorienterede demokrater kendt som neokonservative, sammen med social konservative og højreorienterede republikanske internationalister har slået sig sammen og i fællesskab dannet magtfulde grupper, der mere og mere dirigerer Det Hvide Hus´ politik.\nCentralt for denne nye politiske dagsorden er overbevisningen om, at De Forenede Stater skal hævde sin globale dominans.\nEn højre-orienteret front gruppe - Project for the New American Century (PNAC) - har spillet en central rolle i lanceringen af en dagsorden baseret på amerikansk overherredømme (hegemoni).\nI 1996 samledes en indflydelsesrig gruppe af neokonservative, socialkonservative og fortalere for det militært/industrielle kompleks for at oprette PNAC. Gruppen beklagede sig over, at konservative ikke "ufortrødent havde fremmet en strategisk\nvision for Amerika´s rolle i verden" i overensstemmelse med dets principerklæring. I stedet havde de konservative tilladt uenigheder om taktik at sløre enighed om mål ligesom de havde undladt at fremsætte principper til vejledning for amerikansk\nudenrigspolitik, hedder det i erklæringen. Denne nye gruppe erklærede:\n"Vi har i sinde at ændre dette. Vi har i sinde at argumentere for sagen og samle støtte til amerikansk global førerskab."\nMed henvisning til citater fra Reagan administrationens succes som "repræsenterende et stærkt militær; "en udenrigspolitik, der åbent og målrettet fremmer amerikanske principper i udlandet," og et nationalt førerskab, der "accepterer USA´s globale forpligtelser," søgte PNAC s visionære en tilbagevenden til Reagans dagsorden. Denne gang vil det imidlertid i fraværet af en sovjetisk modvægt, blive i virkelig global målestok.\nSom konklusion på deres 1997 principerklæring, bemærkede Elliott Abrams, Dick Cheney, Jeb Bush, Donald Rumsfeld, Paul Wolfowitz og andre højre-orienterede ledende skikkelser: "En Reagan´sk politik kendetegnet ved militær styrke og moralsk\nklarhed er måske ikke moderne i dag. Men det er nødvendigt, hvis USA skal være i stand til at bygge videre på det forrige århundredes succes´er og sikre vor sikkerhed og storhed i det næste."\nOmend ikke moderne i 1997, så er den aggressive Reagan´ske politik kendetegnet ved højreorienteret internationalisme - omfattende store forøgelser af militærbudgettet, Stjernekrigs-forsvar, manikæisk (kamp mellem ondt og godt) formulering af\namerikanske udenrigspolitiske krav, og et stormløb af direkte og skjulte militære interventioner - er atter fashionabelt med Bush´s administrationen.\nGeorge Bush har trukket kraftigt på PNAC, Center for Security Policy og American Enterprise Institutes bidrag i forbindelse med udformningen af sin administration. Til trods herfor havde Det Hvide Hus før 11 september angrebene vanskeligheder med at føre sin Reagan´ske dagsorden frem. Selvom den var hæmmet i administrationens første måneder, så har denne dagsorden nu slået an med frygtindgydende intensitet.\nDet centrale i denne nye dagsorden er en overbevisning om Amerikas overlegenhed - en altoverskridende overlegenhed af militære, diplomatiske og kulturelle dimensioner. Det er en messiansk tro, der udspringer af Amerikas puritanske rødder\nog følelse af gudgiven mission.\nDe, der følger denne doktrin afviser traditionelle magtbalance-strukturer i internationale relationer, og tror at USA må yde hvad som helst, der måtte være nødvendigt, og intervenere nårsomhelst nødvendigt, for at forebygge eller besvare militære trusler. Ifølge denne filosofi bør alle internationale overenskomster -\npolitisk afspænding, våbenkontroltraktater eller enhver anden multilateral overenskomst, der kunne begrænse USA´s handlefrihed - bekæmpes. Militære suprematister hævder at USA må mobilisere - koste hvad det vil - de nødvendige styrker og våben for at hævde amerikansk global kontrol.\nMens nogle siger, at amerikansk overlegenhed er en legitim eller effektiv forsvarsmæssig holdning, er det værd at bemærke, at ideologien har umiddelbare gevinster for våbenindustrien.\nDet højreorienterede Center for Security Policy med dets nære forbindelser til både militære kontrakthavere og til Pentagon er indbegrebet af denne militære forbindelse. Centrets direktør, Frank Gaffney, var en af underskriverne på PNAC´s\nprinciperklæring. Han sidder også i bestyrelsen for den nyligt indstiftede konservative front gruppe, Americans for Victory over Terrorism (AVOT). AVOT er et projekt af Empower.org, et konservativt policy institute under ledelse af William Bennett, tidligere undervisningsminister, og Jack Kemp, tidligere bolig- og byudviklingsminister.\nSom i Reagan-årene, da mange af centrets nuværende medlemmer administrerede militærpolitik, har den nuværende administration inviteret "et ekstraordinært antal" af centret´s National Security Advisory Council medlemmer og andre centerkontakter til at arbejde i top-regeringsstillinger, sagde Gaffney. Et tidligt medlem af centrets bestyrelse, Richard Cheney, er nu vicepræsident, og forsvarsminister Donald Rumsfeld var modtager af centret´s Keeper of the Flame pris.\nMens kritikere har angrebet Bush administrationens ensidige tendenser, så tror konservative grupper at USA´s "moralske overlegenhed" retfærdiggør Amerika´s ekseptionalisme, dets globale ensidighed, og dets "multilateralisme à la carte,"\nsom en senior Bush administration embedsmand sagde officielt. Dette betyder ikke forkastelse af international lov og normer, men det undtager USA fra disse regler.\nKonservative aktivister og lærde højre-orienterede elementer har længe været bekymrede over, at FN udgør et forum for venstreorienterede, anti-zionistiske og anti-imperialistiske synspunkter, og de har angrebet FN som en barriere for den direkte\nopfølgning og forsvar for amerikanske nationale interesser. Idag med De Forenede Stater som verdens eneste supermagt og FN i stigende grad kørt ud på et sidespor i globale anliggender, har anti-FN kampagnen aftaget, erstattet af et direkte fokus\npå strategisk hvordan, hvornår og hvor USA´s magt indsættes.\nHvorfor accepterer amerikanere, at De Forenede Stater gør alt, hvad det ønsker med en så åbenlys foragt for andre lande? Det bunder i en følelse af kulturel overlegenhed. Amerikanere er blevet opdraget til og uddannet med den tro, at de politiske, moralske, religiøse og sociale manifestationer af amerikansk kultur er de andre kulturers overlegen. Mere end bare overlegen, amerikansk kultur - dets frie markeds demokrati - antages at indebære kulminationen på vestlig civilisation og at repræsenterer hvad Francis Fukyama har benævnt "the end of history."\nI 1990´erne drog det nye højres mandariner i stigende grad sammenligning mellem de interne og eksterne trusler mod amerikansk kultur og jødisk-kristne værdier. Med en parallellisering af kulturkrigene på den hjemlige front (hvor fundamentaliser konfronterer sækularister, kreationister [tro på skabelsesberetningen] imod\nevolutionister osv.), registrerer disse højreorienterede ideologer en global konflikt - et sammenstød mellem samfund i hvilke vestlige samfund bliver undermineret, svækket og angrebet af hvad Samuel P. Huntington kaldte "resten" i sin bog, Clash of Civilizations.\nKina og den islamiske verden er hovedtruslerne mod vestlig kultur, ifølge tilhængerne af denne teori.\nHøjrefløjen har længe søgt at forbinde sin kulturelle krig på hjemmefronten med amerikansk udenrigspolitik. Krigen mod terrorisme har frembudt en chance til at smede denne forbindelse.\nAnti-amerikanske kræfter slet ikke fremmede - nogle af dem er hjemmegroede, siger US kultur suprematister. I en helsides annonce i New York Times d. 10 marts 2002, advarede AVOT at vi var nødt til at kæmpe krigen både hjemme og ude. "De trusler\nvi er stillet overfor er både eksterne og interne," siger AVOT formand William Bennett, en PNAC medunderskriver. Han tilføjede at indenfor USA,"er der de, der forsøger at bruge [9/11] til at udbrede deres dagsorden ´blame America first´".\nSammenfatning af det hele\nIdag kører administrationen en strategisk vision for Amerikas rolle, og den vision drejer sig om amerikansk globalt hegemoni.\nDet er en vision om kulturelle krige udkæmpet imod interne og eksterne trusler for jødisk-kristne værdier (som fortolket af højrefløjen).\nAntiterrorisme er trådt i stedet for antikommunisme og har givet højre´s udenrigspolitiske eliter den mulighed, de havde brug for for at søsætte deres dagsorden. Opfordringen til "sejr over terrorisme" er blevet konstrueret til omfatte de fleste af højre-suprematisternes mål - fra missil-forsvar til kontraoprør i Columbia, fra støtte til Likud militarister i Israel til sikring af kontrol med centralasiatiske olje kilder, fra målsigte på Saddam Hussein til indkredsning af "blame America first" dissi-\ndenter på hjemmefronten.\nPå et år har Bush administrationen haft held til at dreje den amerikanske udenrigspolitik skarpt til højre. Indtil videre har den amerikanske offentlighed - stadig i chock over 9/11 angrebene, men forstærket af en ny følelse af patriotisme - bakket\nop bag administrationen. Vil denne støtte blive udstrakt til at kontraoprør i Colombia, en militær kampagne imod Irak og ideologiske krige hjemme og ude under hævdelse af amerikansk overlegenhed? Fungerende i tandem tager højrefløjen og Bush administrationens public diplomacy operations sigte på at holde amerikanere orienteret mod højre og i march fremad.\nPubl. 12 april 2002


Småfolk Ammepudebetræk - Viola fra Småfolk - Stort Lager\nYderligere beskrivelse og flere billeder her: Mange leder efter den billigste Småfolk Ammepudebetræk - Viola på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Småfolk hos Babysam.dk\nSmåfolk Ammepudebetræk - Viola Fakta\nNavn: Småfolk Ammepudebetræk - Viola\nSmåfolk Ammepudebetræk - Viola fra Småfolk\nSmåfolk Ammepudebetræk - Viola får stor ros fra børnefamilier fra hele landet, og det forstår man godt, når man kigger på kvalitet kontra pris - her får du meget for pengene. Når vores børn er i fokus, så vil vi have det bedste, og når du bruger Småfolk Ammepudebetræk - Viola er kvaliteten i orden. Småfolk Ammepudebetræk - Viola kan du trygt handle hos Babysam.dk. Når behovet melder sig for autostole, tandpleje eller savlesmække, er denne side et af de bedste bud på finde det. Skal din barnevogn holde bedst muligt, skal den plejes og vedligeholdes. Stel, hjul og tekstiler skal du være opmærksom på. Når vognen er velholdt og passet på, holder den meget længere, og så ser den jo også bedre ud.\nSmåfolk Ammepudebetræk - Viola til de små\nSmåfolk Ammepudebetræk - Viola er en af mange varer her på shoppen og findes i den eftertragtede varegruppe Ammepuder. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Småfolk Ammepudebetræk - Viola online hos webshoppen Babysam.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen. Købes der ind i en webshop, er der bedre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n92 anmeldelser af Småfolk Ammepudebetræk – Viola\nVær den første til at anmelde “Småfolk Ammepudebetræk – Viola” Annuller svar


Den Danske Brigade i Sverige 1943-45 - Chakoten\nDen Danske Brigade i Sverige 1943–45\nDANFORCE-bataljonen formidler historien om Den Danske Brigade i Sverige under Anden Verdenskrig fra 1943–45. Gruppens primære formål er, gennem levende historieformidling at fortælle om Brigadens dagligliv, træning, Sveriges rolle under Anden Verdenskrig, og det storpolitiske spil Brigaden indgik i. Det var et ufravigeligt krav fra begyndelsen, at formidling måtte bygge på den herskende konsensus indenfor dansk forskning i perioden. Et krav som siden har været styrende for alle de formidlingsvalg vi har taget, men også et krav der viste sig at være vanskeligt at honorere i alle tilfælde\nKrigshistorisk, Festival 2018\nMilitærhistorisk Dag 2016\nAlene Brigadens indblanding i minerydningen på Vestkysten i sommeren 1945 affødte en del udfordringer i kølvandet på filmen Under Sandet. Den tilgængelige litteratur var netop her til tider ret tendentiøs. Gruppen blev dog i forlængelse af den kraftige debat bekræftet i, at det vi lavede, var relevant for publikum. Vi har sidenhen løbende suppleret med arkivbesøg, veterankontakt og lignende for at få et så nuanceret blik på Brigadens aktiviteter og formål som muligt.\nBrigaden tillader nogle ret unikke perspektiver på den udvikling som både samfund og militæret gennemgik i løbet af det 20. århundrede. Det var i forlængelse af Brigaden, at Danmarks første lottekorps blev oprettet – en spændende og unik formidlingsmulighed. Derudover var Brigaden den første danske hærenhed i nyere tid, som blandt de menige udelukkende bestod af frivilligt mandskab, som officerer og befalingsmænd kun havde ringe mulighed for at disciplinere. Formidlingsmulighederne er derfor mange og varierede.\nSkanderborg Vandrehjem 2017\nMinerydning med Regimentet. Græsted 2016


principatet | lex.dk – Den Store Danske\nPrincipatet, moderne betegnelse for den periode i Romerrigets historie, der strakte sig fra kejser Augustus frem til kejser Diokletians tiltræden i 284 e.Kr. Betegnelsen skyldes Augustus' antagelse af titlen princeps. Principatet efterfulgtes af dominatet.\nOrdet principatet kommer af latin principatus, afledt af princeps.\n29. juni 2017 , se al aktivitet\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Ørsted, Peter: principatet i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/principatet\nrekambioveksel: opdateret af Mikkel Bravo for 27 minutter siden\nefter-sigt-veksel: opdateret af Mikkel Bravo for 28 minutter siden\nisobar: opdateret af Mikkel Bravo for 28 minutter siden\ntropedøgn: opdateret af Mikkel Bravo for 30 minutter siden


Trådning af modeller i Java\nOfte i vores applikationer er vi nødt til at være i stand til at gøre flere ting på samme tid. Vi kan opnå dette på flere måder, men nøglen blandt dem er at implementere multitasking i en eller anden form.\nMulti-tasking betyder at køre flere opgaver på samme tid, hvor hver opgave udfører sit arbejde. Disse opgaver kører typisk alle på samme tid, læser og skriver den samme hukommelse og interagerer med de samme ressourcer, men laver forskellige ting.\n2. Indfødte tråde\nStandardmetoden til implementering af multi-tasking i Java er at bruge tråde. Trådning understøttes normalt ned til operativsystemet. Vi kalder tråde, der fungerer på dette niveau, "native threads".\nOperativsystemet har nogle evner med threading, der ofte ikke er tilgængelige for vores applikationer, simpelthen på grund af hvor meget tættere det er på den underliggende hardware. Dette betyder, at udførelse af indfødte tråde typisk er mere effektiv. Disse tråde kortlægges direkte til udførelsestråde på computerens CPU - og operativsystemet styrer kortlægningen af tråde på CPU-kerner.\nStandard threading-modellen i Java, der dækker alle JVM-sprog, bruger native threads. Dette har været tilfældet siden Java 1.2 og er tilfældet uanset det underliggende system, som JVM kører på.\nDette betyder, at når som helst vi bruger nogen af de standard threading-mekanismer i Java, så bruger vi native threads. Dette inkluderer java.lang.Tråd, java.util.concurrent.Executor, java.util.concurrent.ExecutorService, og så videre.\n3. Grønne tråde\nI softwareteknik, et alternativ til indfødte tråde er grønne tråde. Det er her, vi bruger tråde, men de kortlægges ikke direkte til operativsystemets tråde. I stedet styrer den underliggende arkitektur selve trådene og styrer, hvordan disse kortlægges til operativsystemets tråde.\nTypisk fungerer dette ved at køre flere indfødte tråde og derefter tildele de grønne tråde til disse indfødte tråde til udførelse. Systemet kan derefter vælge, hvilke grønne tråde der er aktive til enhver tid, og hvilke indfødte tråde de er aktive på.\nDette lyder meget kompliceret, og det er det også. Men det er en komplikation, som vi generelt ikke behøver at bekymre os om. Den underliggende arkitektur tager sig af alt dette, og vi får brugt det som om det var en indfødt trådmodel.\nSå hvorfor skulle vi gøre dette? Indfødte tråde er meget effektive at køre, men de har høje omkostninger omkring start og stop af dem. Grønne tråde hjælper med at undgå disse omkostninger og giver arkitekturen meget mere fleksibilitet. Hvis vi bruger relativt langvarige tråde, så er indfødte tråde meget effektive. For meget kortvarige job kan omkostningerne ved at starte dem opveje fordelen ved at bruge dem. I disse tilfælde kan grønne tråde blive mere effektive.\nDesværre, Java har ikke indbygget support til grønne tråde.\nMeget tidlige versioner brugte grønne tråde i stedet for native tråde som standard trådmodel. Dette ændrede sig i Java 1.2, og der har ikke været nogen support til det på JVM-niveau siden.\nDet er også udfordrende at implementere grønne tråde i biblioteker, fordi de har brug for support på meget lavt niveau for at klare sig godt. Som sådan er et almindeligt anvendt alternativ fibre.\nFibre er en alternativ form for multitrådning og ligner grønne tråde. I begge tilfælde bruger vi ikke indfødte tråde og bruger i stedet de underliggende systemkontroller, der kører til enhver tid. Den store forskel mellem grønne tråde og fibre er i niveauet for kontrol og specifikt hvem der har kontrol.\nGrønne tråde er en form for forebyggende multitasking. Dette betyder, at den underliggende arkitektur er fuldstændig ansvarlig for at beslutte, hvilke tråde der udføres på et givet tidspunkt.\nDette betyder, at alle de sædvanlige problemer med threading gælder, hvor vi ikke ved noget om rækkefølgen af vores threads, der udføres, eller hvilke der udføres på samme tid. Det betyder også, at det underliggende system skal være i stand til at stoppe og genstarte vores kode når som helst, potentielt midt i en metode eller endda en erklæring.\nFibre er i stedet en form for kooperativ multitasking, hvilket betyder at en kørende tråd fortsætter med at køre, indtil den signalerer, at den kan give til en anden. Det betyder, at det er vores ansvar for fibrene at samarbejde med hinanden. Dette sætter os i direkte kontrol over, hvornår fibrene kan standse udførelsen i stedet for at systemet beslutter dette for os.\nDette betyder også, at vi skal skrive vores kode på en måde, der giver mulighed for dette. Ellers fungerer det ikke. Hvis vores kode ikke har nogen afbrydelsespunkter, kan vi lige så godt ikke bruge fibre overhovedet.\nJava har i øjeblikket ikke indbygget understøttelse af fibre. Der findes nogle biblioteker, der kan introducere dette til vores applikationer, herunder men ikke begrænset til:\nQuasar er et Java-bibliotek, der fungerer godt med ren Java og Kotlin og har en alternativ version, der fungerer med Clojure.\nDet fungerer ved at have en Java-agent, der skal køre sammen med applikationen, og denne agent er ansvarlig for at styre fibrene og sikre, at de fungerer korrekt. Brugen af en Java-agent betyder, at der ikke er behov for nogen specielle byggetrin.\nQuasar kræver også, at Java 11 fungerer korrekt, så det kan begrænse de applikationer, der kan bruge det. Ældre versioner kan bruges på Java 8, men disse understøttes ikke aktivt.\nKilim er et Java-bibliotek, der tilbyder meget lignende funktionalitet som Quasar, men gør det ved at bruge bytecode-vævning i stedet for en Java-agent. Det betyder, at det kan arbejde flere steder, men det gør byggeprocessen mere kompliceret.\nKilim fungerer med Java 7 og nyere og fungerer korrekt selv i scenarier, hvor en Java-agent ikke er en mulighed. For eksempel, hvis der allerede bruges en anden til instrumentering eller overvågning.\nProject Loom er et eksperiment fra OpenJDK-projektet for at tilføje fibre til selve JVM snarere end som et tilføjelsesbibliotek. Dette giver os fordelene ved fibre i forhold til tråde. Ved at implementere det direkte på JVM kan det hjælpe med at undgå komplikationer, som Java-agenter og bytecode-vævning introducerer.\nDer er ingen nuværende udgivelsesplan for Project Loom, men vi kan downloade binære filer med tidlig adgang lige nu for at se, hvordan det går. Men fordi det stadig er meget tidligt, skal vi være forsigtige med at stole på dette for enhver produktionskode.\nCo-rutiner er et alternativ til gevind og fibre. Vi kan tænke på co-rutiner som fibre uden nogen form for planlægning. I stedet for at det underliggende system beslutter, hvilke opgaver der udføres til enhver tid, gør vores kode dette direkte.\nGenerelt skriver vi co-rutiner, så de giver på bestemte punkter i deres flow. Disse kan ses som pausepunkter i vores funktion, hvor den stopper med at arbejde og potentielt udsender et mellemliggende resultat. Når vi giver efter, stoppes vi derefter, indtil opkaldskoden beslutter at genstarte os af en eller anden grund. Dette betyder, at vores kaldekode styrer planlægningen af, hvornår denne kører.\nKotlin har indbygget support til co-rutiner indbygget i sit standardbibliotek. Der er flere andre Java-biblioteker, som vi også kan bruge til at implementere dem, hvis det ønskes.\nVi har set flere forskellige alternativer til multitasking i vores kode, der spænder fra de traditionelle native tråde til nogle meget lette alternativer. Hvorfor ikke prøve dem, næste gang en applikation har brug for samtidighed?


Blogs forpester luften mellem Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige | Netavisen Pio\nDen NB-kritiske blog “Det Hemmelige Nye Borgerlige” og den DF-kritiske blog “Kulturradikalisme smadrer Danmark” sætter sindene i kog yderst på højrefløjen\n11. maj 2020 - 17:02\nTo anonyme blogs er med til at forpeste det i forvejen anstrengte forhold mellem Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige.\nI centrum for fejden står den anonyme blog, “Det Hemmelige Nye Borgerlige”, der er stærkt kritisk over for Nye Borgerlige og partiets formand, Pernille Vermund.\nOg den ligeledes anonyme blog, “Kulturradikalisme smadrer Danmark”, der er ganske kritisk over for Dansk Folkeparti.\nFeriebilleder af Pernille Vermund\nBloggen “Det Hemmelige Nye Borgerlige” lægger ikke ligefrem skjul på, at den forholder sig kritisk over for Nye Borgerlige og i særdeleshed partiets formand, Pernille Vermund.\nBloggens første indlæg 16. marts handler ikke om Nye Borgerliges politik, men om Pernille Vermunds vilde jetsetliv:\n“Af flere medier fremgår det, at rigmanden Lars Tvede har tjent millioner på corona-krisen. Udover at være kendt og dekoreret erhvervsmand, er Tvede imidlertid også gift med Nye Borgerliges formand, Pernille Vermund.\nOg et hurtigt kig på hendes facebook- og instagram-profiler viser, at Lars Tvede er en generøs ægtemand. Det er vist de færreste danskere, der kan følge med i familiens jetset-liv...\nÅret begyndte hårdt for Vermund, da hun faldt under skiferien i Verbier. Området er kendt for sine overdådige luksusvillaer. Det er blandt andre her, Kronprinsen har feriebolig,” hedder det indledende i blog-indlægget, der er garneret med stribevis af feriebilleder af Pernille Vermund.\nOmrådet er kendt for sine overdådige luksusvillaer. Det er blandt andre her, Kronprinsen har feriebolig\nSeneste indlæg på bloggen hedder: "Vermund freder igen Mette Frederiksen". Det er dateret 9. maj.\n“Under genåbningsforhandlingerne viste Pernille Vermund sig igen som Mette Frederiksens bedste ven. Selvom flere borgerlige partier talte for sammenhold, var Pernille Vermund ifølge Ekstra Bladet ”iskold” over for de borgerlige partier og loyal overfor Mette Frederiksen,” hedder det blandt andet.\nMen også den anonyme, DF-kritiske blog “Kulturradikalisme smadrer Danmark” går til den.\nHer kan man 4. maj læse, at “DF’er: Danskerne skal hjælpe flygtninge og indvandrere med at blive integreret”.\nDet hedder blandt andet i artiklen:\n“Nye Borgerliges Mette Thiesen er medlem af Folketinget, men hun sidder også i byrådet i Hillerød Kommune. Her stemte hun som den eneste nej til byrådets integrationsplan.\nDet blev de andre politikere ganske vrede over. Peter Lennø fra Dansk Folkeparti var også sur på Mette Thiesen og udtalte:\n“Jeg har den holdning, at integration går begge veje. Så jeg må spørge, hvordan bliver man integreret, hvis der ikke er hjælp til det? Danskerne skal være lige så indstillede på at hjælpe de flygtninge og indvandrere, som er her, med at blive integreret. Men jeg kan forstå, at Nye Borgerlige hellere vil have indvandrere og flygtninge på evig forsørgelse end at have dem i uddannelse og arbejde, så de kan bidrage til samfundet. Det må være konklusionen på det, når Mette bliver ved med at sige nej til det her.”\n14. april giver den anonyme blog "Kulturradikalismen smadrer Danmark" igen Dansk Folkeparti med krabasken. Denne gang er er det DF's formand, Kristian Thulesen Dahl, der får med grovfilen med blog-indlægget: "Thulesen Dahl gav folkepensionister 39 kroner mere om måneden: Nu opfordrer han til at huske de ældre".\nFørste april skriver den Nye Borgerlige-kritiske blog “Det Hemmelige Nye Borgerlige”, at Pernille Vermund står bag DF-hadsk blog.\nDen fremtrædende DF’er Morten Messerschmidt får øje på blog-indlægget og deler det på sin Facebook-profil.\nI Facebook-opslaget skriver Messerschmidt:\nMen på det seneste har jeg måttet revidere mit syn på Pernille Vermund og Nye Borgerlige\n“Men på det seneste har jeg måttet revidere mit syn på Pernille Vermund og Nye Borgerlige. For det, der nu kommer frem, viser, at det for hende ikke handler om Danmark. Det handler om Pernille Vermund. Og det er trist. For dermed bliver Pernille Vermund ikke bare til den ”politiker”, hun så inderligt kæmper imod at lade sig kalde. Hun bliver en politiker, der ikke går efter at vinde kulturkampen over de radikale og deres lakajer, men ønsker det dårligt for sine allierede for dermed at gøre det godt for sig selv. Denne afsløring siger desværre alt…”\nDF-næstformand Søren Espersen delte også blog-indlægget på sin Facebook-profil med denne tekst:\n“Pernille dog ... Dét lyder da ikke særlig pænt. Hvad foregår lige her?”\nDF og NB afviser at være involveret i blogs\nOver for Berlingske afviser næstformand Søren Espersen (DF) og formand Pernille Vermund (NB) på det bestemteste, at deres respektive partier er involveret i de anonyme skriverier:\nVi kunne aldrig finde på at oprette fake sider\n“Vi kunne aldrig finde på at oprette fake sider. Jeg kunne ikke være i et parti, hvor man gjorde sådan noget. Mine kolleger har den samme indstilling til det. Det er noget, vi simpelthen ikke gør. Det kan godt være, vi kunne score et mandat eller to mere, men det vil jeg ikke,” siger Søren Espersen til Berlingske.\nHan oplyser, at hvis medlemmer af DF skulle stå bag anonyme profiler, så vil de få det røde kort:\n“Jeg vil ikke have medlemmer i Dansk Folkeparti, som opretter sider og ikke giver sig ud for, hvad de er. Det vil jeg simpelthen ikke have. Jeg kan fortælle helt sikkert, at finder vi ud af sådan noget, så ryger vedkommende ud.”\nSøren Espersen understreger over for Berlingske, at da han delte blog-indlægget “Vermund bag DF-hadsk blog” på Facebook var han ikke klar over, at der var tale om en anonym blog.\nPernille Vermund kender godt bloggen “Kulturradikalismen Smadrer Danmark”, men hun peger på, at den har eksisteret i adskillige år, før Nye Borgerlige blev etableret.\n“Vedkommende bag den har jeg været Facebook-ven med siden 2014, tror jeg. Jeg har en fornemmelse af, at ham, der hedder Hans Joachim Mogensen, ikke er en rigtig person, men jeg aner det jo ikke. Jeg tror, jeg har skrevet med ham nogle gange. Det gør jeg med rigtig mange Facebook-venner,” siger Pernille Vermund til Berlingske.\nVedkommende bag den har jeg været Facebook-ven med siden 2014, tror jeg\nMen Vermund afviser, at hun dermed deltager i nogen fejde mellem DF og Nye Borgerlige:\n“Jeg synes ikke, man medvirker til en fejde ved at oplyse om den politik, vi har. Det kunne vedkommende også læse på vores hjemmeside. Så må han bruge det, som han bruger det. Der er ikke noget i det, jeg svarer ham, som jeg ikke kunne svare Morten Messerschmidt eller Martin Henriksen.”\nVermund undrer sig over DF-topfolk\nHun frygter, at de anonyme blogs og rygterne om at blogindlæggene er led i propagandakrig mellem DF og Nye Borgerlige kan skade de to partiers fælles sag:\nJeg kan også godt forstå, at der er folk, som kigger ind på det og tænker: “Hold nu op, der er en politisk fjende, som er værre\n“Det kan jeg bestemt frygte. Jeg kan også godt forstå, at der er folk, som kigger ind på det og tænker: “Hold nu op, der er en politisk fjende, som er værre.” (....) Nu ved jeg ikke, om folk går fra os direkte til Socialdemokratiet. Men jeg synes, det er helt legitimt, hvis man sidder udefra og kigger på politiske partier, der strides på et usagligt grundlag, og tænker, at det kan vi ikke tage seriøst. Derfor har vi også sagt, at “Det Hemmelige Nye Borgerlige” vil vi ikke bruge tid på. Det er for lavt. Men det undrer mig meget, at det er højtstående profiler i et parti som Dansk Folkeparti som Morten Messerschmidt og Søren Espersen, der deler de ret tendentiøse opslag uden afsender,” siger hun til Berlingske.\nIka - 11 maj, 2020 - 18:14 - #3720\nPernille Vermund er ganske enkelt FOR MEGET. Tommelen NED for hende og alt hun står for. Og for Dansk Folkeparti\ngælder det samme.\nThomas - 12 maj, 2020 - 02:20 - #3728\nDet er en socialistisk sammensværgelse mod danskerne\nRosa Oman - 26 juni, 2020 - 19:02 - #4998\nJeg vil dele mit vidunderlige vidnesbyrd om, hvordan jeg fik min mand til mit liv tilbage, jeg vil fortælle folk i verden, at der er en rigtig stavebeslag online og er magtfuld og ægte. Hans navn er Baba Wale Wiseman, han hjalp mig for nylig at genforene mit forhold til min mand, der dumpede mig. Da jeg kontaktede Wiseman, kastede han en kærlighedsspil til mig, og min mand, der sagde, at han ikke har noget at gøre med mig igen, kaldte mig og begyndte at tigge mig. For alle, der læser denne artikel og har brug for hjælp, kan Wiseman også tilbyde enhver form for hjælp som Gensammenføring af ægteskab og forhold, helbredelse af alle typer sygdomme, retssager, graviditetsformular, vi er nu meget tilfredse med os selv. Wiseman får ham til at indse, hvor meget vi elsker og har brug for hinanden. Denne mand er for ægte og god. Han kan også hjælpe dig med at løse dit ødelagte forhold. Jeg havde min mand tilbage! Det var som et mirakel! Ingen ægteskabsrådgivning, og vi har det godt, i vores kærlighedsliv. Kontakt denne store mand, hvis du har problemer med en varig løsning\nLisbet Møller - 6 juli, 2020 - 15:23 - #5059\nHej jeg er Lisbet Møller, jeg er her for at sprede denne gode nyhed til hele verden om, hvordan jeg fik min eks kærlighed tilbage. Jeg gik vanvittigt, da min kærlighed forlod mig efter en anden pige i sidste måned, men når jeg møder en ven, der præsenterer mig for Dr.igbinovia, den store messenger, sagde jeg mit problem til Dr.igbinovia om, hvordan min eks-kærlighed forlod mig og også hvordan jeg havde brug for at få et job i et meget stort firma. Han sagde kun til mig, at jeg er kommet til det rigtige sted, hvor jeg ville få mit hjertelyst uden nogen bivirkning. Han fortalte mig, hvad jeg skal gøre, efter at det var gjort. I de næste 2 dage ringede min kærlighed til mig på telefonen og sagde undskyld for at have levet mig før nu og også i den næste uge efter at min kærlighed ringede til mig til bede om tilgivelse, jeg blev bedt om at blive interviewet i mit ønskede firma, hvis jeg havde brug for at arbejde som vejleder. Jeg er så glad og overvældet, at jeg er nødt til at fortælle dette til hele verden om, hvordan Dr.igbinovia hjælper mig med at give mit hjertelyst, Dr.igbinovia er specialist i al slags spell og god magi. Hvis du har brug for nogen form for hjælp, kontakt på følgende e-mail-adresse: doctorigbinovia93@gmail.com whatsapp / Viber: +2348144480786 Tak senere.\nBaseret på disse emner: Dansk Folkeparti | Nye Borgerlige | Pernille Vermund | Morten Messerschmidt


Manden bag teatrets nye satsning: Min sjæl er født på Bornholm – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n23. AUG 2019 29. aug 2019 • 19:58 AF\nRussiske IL-2 Shturmovik jagerbombere i formation hviner gennem luften, bomber falder, BUM-KRASCH-BANG!, bjælker splintrer, mure vælter, vinduer knuses, tagsten falder, mennesker skriger i rædsel …\nMennesker dør en pludselig død.\nDet virker helt ubegribeligt sådan en rolig sensommerweekend i 2019, at det scenarie var virkelighed lige henne om hjørnet i løbet af et par dage, som ikke ligger længere tilbage i tiden, end at der stadig er folk, der husker dem tydeligt.\n74 år er gået, siden russerne bombede Rønne og Nexø i slutningen af Anden Verdenskrig – ja, faktisk efter at frihedsbudskabet om den tyske kapitulation havde lydt i radioen den 4. maj.\nAlene over Rønne faldt der i løbet af den 7. og 8. maj flere end 70 bomber, og mange huse blev lagt i ruiner. I alt omkom i de to byer 10 bornholmere og dertil kommer et ukendt antal tyske soldater og flygtninge.\nKan man flytte så store, omkalfatrende begivenheder ind på et kukkasseteaters scene? Kan den rumme dem?\nSvaret må blive et ja. Det sker nemlig lørdag aften, når der på Rønne Theater er verdenspremiere på den nyskrevne forestilling “Besat”, som er bestilt af chefen på Bornholms Teater, Jens Svane Boutrup.\nDramatikeren, som har skrevet forestillingen, er Jesper Bræstrup Karlsen, og når det er faldet sådan ud, kan man roligt sige, at der har været tale om to sjæle, en tanke.\nHvordan landede opgaven hos dig?\n– Jens og jeg har haft forskellige både formelle og uformelle samarbejder, siger Jesper Bræstrup Karlsen.\n– Og da han besluttede at lave en trilogi om Bornholm startende med bombardementerne ved krigens slutning, havde jeg allerede flere gange fortalt ham, at jeg har drømt om at lave noget om Bornholms historie og især selvfølgelig netop bombardementerne, som er så definerende for Bornholm. Hans trilogi skal netop tage udgangspunkt i nyere tid fra den 7. maj 1945 og frem, og derfor tror jeg, han fandt det oplagt at ringe til mig.\nJesper Bræstrup Karlsen har da også et personligt forhold til Bornholm. Både hans mor og far stammer fra øen, nærmere betegnet Nexø. Hans morfar var brugsuddeler der, mens farfaren havde en tømrermølle.\n– Min familie oplevede bombardementerne af Nexø på første hånd, blandt andet fordi de russiske fly gik efter havnen, hvor de tyske skibe lå, og hvor de tyske flygtninge var på vej i land, og hvor også det meste af de tyske antiluftskyts var opstillet, har jeg ladet mig fortælle, siger han.\nHan har tidligere fortalt til bornholmsteater.dk om, hvordan han har været på Bornholm i alle ferier så langt tilbage, han kan huske. Han er født i Gladsaxe, som hans forældre var flyttet til, inden de returnerede til Bornholm.\n– Men min sjæl er født på Bornholm, for nu at blive lidt højtidelig. Og så har jeg sommerhus på Dueodde, sagde han og forklarede, at “Besat” er en del af hans families historie:\n– Så enkelt er det. Min farmor fortalte om, hvordan udtærede tyske soldater og flygtninge kom til deres husmandssted og ville bytte mad for noget sølle papblik-bestik. Hun turde ikke andet end at give dem noget spegepølse. Det bestik, hun fik fra den tyske Kriegsmarine, ligger nu i min egen bestikskuffe med hagekors og det hele. Jeg bruger det tit og tænker hver gang på fortiden og på, hvordan den former os, men også hvordan vi selv er med til at forme fortiden med vores fantasi.\n– Min mormor og morfar, som var uddelerpar i Nexø Brugs lige nede på havnen, hvor bombardementet var værst, nåede lige akkurat at hive min to-årige mor, der var syg og lå i ilttelt, ud og spæne alt, hvad de kunne, op i bakkerne omkring byen under bombardementet. Og Brugsen, min mors fødehjem, blev jævnet med jorden. Meget tættere på kan man ikke komme på historien uden selv at have oplevet det.\nKan man sige, at du har været besat af besættelsen?\n– Jeg har altid interesseret mig meget for Anden Verdenskrig og ved virkelig meget om den.\nSkyldes det de historier, du har hørt i din familie?\n– Helt afgjort! Jeg forsøgte også i den sidste tid, da min farmor levede for mange år siden, at pumpe hende for flere historier, for hun var en meget lukket dame. Og så fik jeg gravet historien frem om, hvor bange hun rent faktisk var, fordi hun hed Sara Maria og frygtede, at tyskerne skulle tro, hun var jøde. Sådan er krig har så mange bittesmå fangarme ude til alle mennesker, selv på en ø, som for de første fem års vedkommende blev skånet meget under krigen.\n– Og man skal huske, når man ser forestillingen, at de vidste jo ikke, hvordan det ville ende dengang. I dag kan vi se på det og sige, puha, det var godt det gik sådan og sådan, men i fire år kunne det være gået begge veje.\nHvordan har du skabt stykket?\n– Det har været en spændende proces, for det er knap to år siden, Jens spurgte mig, og så går man og lader det vokse frem. Der er jo vittigheden om en, der siger, “prøv at se ham, der ligger ovre på sofaen – det er en kunster, der ligger og arbejder”, men der er faktisk noget om det.\n– Man går og lagrer tingene, tænker på forskellige scenarier, overvejer, hvad det kunne være interessant at have med og så videre. Og fremfor alt: Hvordan får vi fortalt de specifikke historier om nogle bestemte mennesker, det er man nødt til i dramatik.\n– Man kan ikke fortælle de store gruppehistorier, for de grupper kommer ikke på scenen, det er nogle konkrete personer, vi møder der, og det er dem, vi er interesserede i. Så hvordan får vi gruppens problemer manifesteret i de her mennesker, som vi oplever?\n– Og der må man sige, at de stakkels mennesker, vi møder i stykket, er voldsomt påvirkede af de store problematikker. Den tyske soldat er rædselsslagen ved tanken om at komme i russisk krigsfangenskab. Datteren i huset er rasende på sin mor, fordi hun synes, at moren har samarbejdet for meget med tyskerne.\n– Faktisk har vi en kæmpe diskussion om samarbejdspolitikken i stykket. For hvordan skal man leve sit liv anstændigt? Skal man som moren forsøge at holde fast i det, hun elsker, og gå på kompromis for at komme helskindet gennem krigen, eller skal man rejse sig op og tage chancen? Gøre det rigtige med fare for at blive slået ihjel? Vi vil vise det lille i det store og det store i det lille. Der er jo en grund til, at det er en kliché.\nJa, at det rent faktisk siger noget sandt?\nBåde Jens Svane Boutrup og han selv er blevet overraskede over, hvor meget action, der rent faktisk er i forestillingen.\n– Der sker ufatteligt mange ting, siger dramatikeren.\n– Jeg vidste jo godt, at de bliver bombet i den og den scene og så videre, men når de begynder at gestalte det på scenen, så oplever man det for alvor. Lad mig sige det sådan: Det her er ikke en snakkeforestilling, der sker rigtig mange ting, og der er rigtigt meget action. Så ud over, det er nogle vigtige temaer, tror jeg også, det bliver stærkt underholdende.\nAmbitionen er, at stykket skal ligne livet.\n– Så man kan blive rørt, så man kan grine og så videre. Det lyder banalt, men det er ufattelig vigtigt, at man tager sin menneskelighed med sig ind i teatret\nHvor meget har du måttet læse op på historien?\n– Jeg brugte den første måned på at researche, og jeg kunne faktisk godt have brugt to. Men jeg faldt for eksempel over Bornholmske Samlinger, hvori der var en dagbog fra præsten i Pedersker, som fortæller løst og fast blandt andet om, hvordan vejret var. Der var jo de ekstreme isvintre, så han fortæller om, hvor mange der kæmpede sig gennem snestormen for at komme til påskemesse i 1941, men han fortæller også – og det er direkte med i forestillingen – at han stod ude i sin have i Pedersker og kunne høre kanontordenen helt nede fra den tysk-polske grænse. Og, haha, sådan nogle ting stjæler jeg med hænder og fødder, for han er jo et førstehåndsvidne, så det er guld værd!\n“Besat” spiller på Rønne Theater tirsdag til lørdag til og med den 14. september.


Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se Joys mor fra singleliv nøgenbileder der blev brugt på en escort side. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se de sexfilm med Ida fra Paradise Hotel og med Katrine fra Single Liv Rapperen Lucy Little Ønske Opfyldt Film/billeder med piger der får gynækologisk undersøgelse af lægen. Ønske Opfyldt Jeg ønsker fuld længde film, med den danske pornostjerne Sanne k fra dkpiger. Model fra Danmark Nini Hassager Larsen. Xtra Video Ønske Opfyldt Ønsker at chatte og se frække webcam piger smider tøjet online - Extra gay massage escort odense lingam massage aalborg - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se noget frækt med tøj modellen Joanna Bacalso fra filippinerne. En dansk blond pige med frække former Ønske Opfyldt Mette Frederiksen fra socialdemokraterne, nøgen bag en badebold på valgplakat. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt ALT hvad der findes med side 9 pigen og modellen Avijaja Hepburn Poulsen. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Mit ønske er at se Jennette McCurdy og Miranda Cosgrove med så lidt tøj som muligt Xtra Xtra Ønske Opfyldt Kunne gode tænke mig noget med Marie Egede fra slemme slemme piger, gerne frækt! Extra -?nske Opfyldt ville vaere fedt hvis i har noget med tidligere pornomodeller Dorthe Damsgaard Christina Lohse?nske Opfyldt Noget n?gent med de lidt aeldre danske skuespiller, Jannie Fauerschau, Susse Wold, Lone Hertz?nske Opfyldt Kunne vaere. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil meget gerne se noget frækt med Charlotte Bircow feks.\nXtra Ønske Opfyldt Kan vi ikke se nogle VIP billeder af Louise villekjær hvor man kan se hendes store kasser. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Kan i hjælpe med links til datingsider hvor man kan møde en elskerinde eller nogle til swingersex Ønske Opfyldt V il gerne se det nyeste med sexymette, hva er der blevet af hende. Gad godt at se film hvor tøser får flået tøjet af og bliver taget med magt.\nDanske Pornofilm Gratis Streaming Porno Refsgaarde Fræk Dansk Porno Mand Søger Kvinde Engesvang For Eritiske Noveller Halo Porn Marstrup Lesbian Porn Site Anima. Dit Ønske Kendte sjove frække billeder fra tv og film 100 gratissex. OkCupid is the only dating app that knows youre more substance than just a selfieand its free!\nEkstra - Ønske Opfyldt Ønsker at se en masse med den danske nøgenmodel Regine Holse. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se Regine Holse hun har lavet noget nyt, lad mig se det og gerne gratis! Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se nøgen film og sexede billeder af kendte danskere fra. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se kvindelig direktør/chef/Boss/leder der knepper med en ansat. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt S e mere med amatør pigen Lærke fra Jylland på 28 år fra.\nJeg kan godt tænke mig at se billeder af piger fra danske strande. Extra - Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se fotos/films med den danske pornostjerne Dorhe Damsgaard i lækre frække stillinger Ønske Opfyldt Se frække nøgenscener med Hollywood stjernen Kim Basinger. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt, gerne nøgen med Malin Akerman fra Watchmen.\nXtra Ønske Opfyldt Hej Kan i finde nogle frække ting med Marina Sirtis fra Star Trek. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt T ænke mig at se nøgenbilleder af skuespillerinden Trine Appel kendte fra Taxa Hotellet. Extra - Ønske Opfyldt Se skuespilleren Mathilde Norholt uden tøj eller frækt udfordrende. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se den danske skuespiller Sonja Richter nøgen i den nye Per Fly film, eller bare nøgen.\nHomo escort bordel fræk dansk porno - Dit ?nske sjove\nHvis du har en bestemt type billeder, du gerne vil se her eller homo bordel ringsted dansk web sex en bestemt person, så skriv en mail, vi vil gøre vores for at dit ønske bliver opfyldt. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Det kunne være fedt at se nogle pikante fotos med tennisstjernen Caroline Wozniacki. Fra teater stykket Pornotopia Ønske Opfyldt Vil se noget frækt med Malou Aamund tidligere model og medlem af Folketinget for Venstre Ønske Opfyldt S e de første optagelser med Denice Klarskov, hvor hun er i sol center og på Cafeteria. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se nogle af de gamle nøgenmodeller som Trine Michelsen Jade Laila Ønske Opfyldt Vil gerne se nøgenbilleder hele sexfilm med danske piger/kvinder par.\nDownload it today to make meaningful connections with real people. Homoseksuel Gratis Lesbisk, pornofilm Escort Søges Bøsse, lesbisk eller biseksuel; profiler, homoseksuel Lesbisk Porno Gratis. Massere af lesbisk sex og en super fræk trekantscene. Sm domina thai massage i aarhus - naisten.\nHomoseksuel Sex, massage Horsens Massage Escort Vejle / Bøsse At blive skilt har givet. Homoseksuel sønderjylland escort shemale, homoseksuel, fed Kusse Bordel Jylland / Voksen. Sexchatt lesbien porno, fat hairy pussy thai massasje ålesund - sex tromsø. Herrer, modne, herrer, film / Casual Homoseksuel Massage Gay Sensuel.\nFree Online Dating: Homo escort bordel fræk dansk porno\nEkstra - Xtra Xtra Xtra Xtra?nske Opfyldt Se film/billeder med danske Gry Bay b?de de gamle fra " All about Anna " og de nye n?genfotos?nske Opfyldt G ense de fraekke billeder af Lotte. Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se den frække sanger Saseline Sørensen's bryster og i frækt outfit.


Tilslutning af Märklin digital drejeskive - Sporskiftet\nHjem » Forum » Modeljernbaner » Digital drift\nTilslutning af Märklin digital drejeskive\nSkrevet af cmq Søndag d. 4/11/2012 - 9:02 Vist 7.153 gange\nSkal have tilsluttet min drejeskive med digital box 7687, men er i tvil om hvordan.\nHvordan sættes strøm til ?\nDer er B 0 0 udgang men 4 huller til strøm, hvilken skal bruges?\nHvad er 0 B rt gn ge ?\nJeg går ud fra at flad stikket fra drjeskiven bare sættes direkte ind i boxen !!\n« Hvilken sounddekoder i Trix MY 22670? Heljan Triangel »\nSkrevet af bqg Mandag d. 5/11/2012 - 12:09\nAllerførst er 7687 kun beregnet til styring af Märklin drejeskive 7286\nHvis du ikke har en manual til 7687, kan den hentes her.\nB tilsluttes digital kørestrøm, rød ledning(midterleder)\n0 0 tilsluttes digital kørestrøm, brun ledning (skinne)\nDen sidste tilslutning benyttes ikke\n0 B rt gn ge\n0 tilsluttes digital kørestrøm, brun ledning (skinne)\nrt er udgang til rød kontrollampe eller diode: Lyser når drejeskiven drejer.\ngn er udgang til grøn kontrollampe eller diode: Lyser når drejeskiven er ud for et spor\ngl er udgang til gul kontrollampe eller diode: Lyser når drejeskiven bliver programmeret, dvs spor 1 vælges.\nHvis rød og gul blinker er der en fejl.\nHvis gul blinker, er drejeskiven klar til programmering\nrt, gn og gl bliver lagt til 0, så de kan også tilsluttes en S88, hvis det skulle være ønskeligt.\nJeg er ikke helt sikker, men jeg mener der var noget om, at de ældre 7286 drejeskiver skal bygges om for at kunne styres digitalt. Men hvis din drejeskive har et stik der passer til 7687, må den være ombygget eller være nyere.\nSkrevet af cmq Mandag d. 5/11/2012 - 11:58\nDet er en märklin drejeskive (7286) jeg bruger.\nKunne ikke få noget ud af dit link men fandt denne tegnig på side 3.\nDog har jeg ikke nogen booster på, kan jeg sætte ledningerne direkte på skinnerne.\nDet er en esu ecos jeg bruger.\nSkrevet af bqg Mandag d. 5/11/2012 - 12:19\nJeg ved ikke hvad der sker, jeg får heller ikke noget resultat, men hvis jeg kopierer teksten og indsætter den i adressefeltet, så kommer der en manual på tysk/engelsk.\nDen du har fundet, viser samme tilslutning som den fra Märklins hjemmeside.\nOg ja, du kan sagtens forbinde den til skinnerne.\nDu burde måske have et fødepunkt i nærheden af drejeskiven.\nSkrevet af Frank F Onsdag d. 7/11/2012 - 13:39\nTilslutning af Marklin 7286 Drejeskiven sammen med 7687 Drejeskive-decoderen kan godt komme til at give dig problemer.\nHvis din Marklin 7286 Drejeskive er produceret "før" 2002 vil du løbe ind i problemer med styringen sammen med 7687 Drejeskive-Decoderen,\nda Marklin efter 2002 har ændret en lille smule på 7286 Drejeskiven og eftermonteret 3 stk dioder under drejeskivens bevægelige del\nDe nye Drejeskiver udleveret efter har monteret 3 dioder som vist herunder :\n(før modificering af drejeskiven)\n(efter modificering af drejeskiven)\n(billedet er "ikke" officielt udgivet af Marklin, men viser princippet for montering af de 3 dioder).\nProblemet er også nævnt i den nye Vejledning til Marklin 7286 Drejeskiven udgivet i 2011.\n(Jeg vedhæfter den nye Brugervejledning til Marklin 7286 Drejeskiven fra 2011 til indlægget, se side 17, afsnittet kaldet "Vigtig Oplysning".)\nJeg har også vedhæftet den nyeste brugervejledning til Marklin 7687 Drejeskive-Decoderen (Udgivet i 2012) til indlægget.\nEndvidere er der en dansk oversættelse af dokumentet til 7687 Drejeskive-decoderen.\nJeg håber du eventuelt kan bruge vejledningerne i forbindelse med din tilslutning af din drejeskive til din Digital-central.\nMarklin7286_Drejeskive-Brugervejledning_Multisproget - 2011.pdf 5.02 MB\nMa7687_Drejeskive-Decoder_Brugervejledning_DE-EN_2012.pdf 1.03 MB\nMa7687_Drejeskive-Decoder_Brugervejledning_DK_2012.pdf 347.35 kB\n• Kontakt : jf@marklinisterne.dk / ff@marklinisterne.dk\n• Marklin H0 • C-Skinner • Bane 40 m• Marklin CS2 (60215) • MS2\n• Mainstation/Mobilestation Apps Apple/Android • Marklin PC-Software 3.8.1 •\n• M7286 (M/LDT TT-DEC) • M7294 Skydebro • M76500/76510/7051 Kraner •\n• MDT3 • MDP 60971 • 60801 Sound Programmer •\n• ESU LokProgrammer • ESU Teststande • Testbane\n• (Wiki-Skribent: Marklin/ESU-Digital-Drift / CS2 / MS2 / ESU ECoS) •\nSkrevet af cmq Torsdag d. 8/11/2012 - 22:32\nHej Hans & Frank Tusind tak for jeres indlæg, det er helt sikkert noget jeg kan bruge. Jeg regner med at tilslutte drejeskiven i løbet af weekenden og vender tilbage, med hvordan det gik. Christian\nSkrevet af cmq Onsdag d. 21/11/2012 - 22:10\nSå bliv drejeskiven tilsluttet og programmeret og alt virker som det skal.\nHans og Frank endnu en tak for hjælpen.\nSkrevet af cmq Søndag d. 24/3/2013 - 9:01\nJa lige pludselig stoppede drejeskiven med at virke.\nDer er strøm på drejseskiven, så det er ikke det.\nTroede så at det var dekoderen der var noget galt med. Så den blev sendt til Märklin i tyskland og kom tilbage med beskeden om den ikke fejlet noget.\nMin teori går lidt ud på at det er motoren der er noget galt med. Er der en måde man kan teste den???\nSkrevet af Frank F Søndag d. 24/3/2013 - 20:09\nMarklin 7687 Drejeskive Decoderen har det med at "miste" sine Indstillinger en gang imellem af en eller anden grund.\nHar du prøvet at "Programmere" Decoderen forfra igen, som beskrevet i Vejledningen til Decoderen ?\nDer findes et "bedre" alternativ til Marklin Drejeskive-Decoderen hos firmaet LDT, nemlig TT-Dec Drejeskive-decoderen,\nsom også kan anvendes til Marklin's Drejeskiver.\nMere Information finder du her:\nhttp://www.ldt-infocenter.com/dokuwiki/doku.php?id=de:tt-dec (på tysk sprog)\nJeg har lavet en Dansk oversættelse af Brugervejledningen til LDT TT-DEC Drejeskive-Decoderen hvis det skulle\nhave din interesse !\nSkrevet af bqg Søndag d. 24/3/2013 - 21:39\nKan du styre den analogt?\nSkrevet af cmq Mandag d. 25/3/2013 - 8:30\ndet har jeg prøvet og det hjælper ikke .\nDet kunne være løsningen at købe en ny dekoder ,men nu har jeg brugt over 700 kr på den her, også skal den bare virke.\nSkrevet af cmq Mandag d. 25/3/2013 - 8:31\nNej det har jeg ikke, men vil prøve at gøre det senere.\nSkrevet af cmq Mandag d. 25/3/2013 - 12:58\nSå har jeg sat den til analogisk, og der virker den.\nSå det er ikke motoren.\nHar sat dekoderen på igen, tjekket at ledningerne sidder som de skal og at der er strøm på drejeskiven.\nHar sat adressen til 225 på min Ecos.\nMen det virker ikke. Så nu er jeg tilbage til start igen. Har en mistanke om at det er dekoderen der er noget galt med.\nSkrevet af pejft Mandag d. 25/3/2013 - 13:05\nJeg ved godt, at det sikkert er et dumt spørgsmål, men er du sikker på, at dekoderen står til adresse 225? Ifølge den vejledning, der henvises til, er drejeskivedekoderens standard adresse 15, og den kan via loddebro omstilles til 14.\nSkrevet af cmq Mandag d. 25/3/2013 - 22:54\nIfølge manualen fra Ecos skal adressen ved 15 sættes til 225 og ved 14 sættes den til 209.\nhar prøvet alle 4 adresser og intet virker.\nJeg kan se, at i Ecos manualen er det märklin dekoder 7686 man bruger og det er en 7687 jeg har.\nOm der er en forskel skal jeg ikke sige noget.\nSkrevet af bqg Tirsdag d. 26/3/2013 - 0:33\nEr drejeskiven tilsluttet egen transformer eller er den tilsluttet den digitale spænding?\nDet anbefales med en egen trafo, således at drejeskiven ikke stopper ved siden af et spor ved en evt. kortslutning.\nNår spændingen tilsluttes, kan du så inden for 5 sek. få den i programmeringstilstand? Hvis ikke så prøv at ændre adressen til dekoderen reagerer.\nSkrevet af cmq Tirsdag d. 26/3/2013 - 10:02\nJeg har tilsluttet min drejeskive via en "ringledning" som får strøm fra min Ecos.\nJeg kan vel ikke have 2 strømforsyninger tilsluttet drejeskiven?\nJeg ligger et billed med af den tilsluttede dekoder, jeg mener at jeg har sat ledningerne rigtigt, men man ved jo aldrig.\nJeg kan ikke få den i programmeringstilstand inden få 5 sekunder og jeg har prøvet alle adresser.\nMit næste træk er at tilslutte drejskiven direkte på Ecos, hvis det ikke hjælper ved jeg ikke hvad jeg kan gøre.\nDet kan være det ender med en ny dekoder.\nSkrevet af bqg Tirsdag d. 26/3/2013 - 10:12\nNej du har helt ret, jeg så på den gamle 7686 der er der to forsyninger, en til drejemotoren og en til skinnen.\nSkrevet af bqg Tirsdag d. 26/3/2013 - 11:44\nDet lyder måske dumt, men er der spænding til dekoderen?, er der kørestrøm på skinnen?\nEr der tog på sporet, der kan forstyrre?\nHvis du ikke kan få den i programmeringstilstand, er der tre muligheder:\nManglende forbindelse fra ECOS.\nDin ide med direkte tilslutning er måske ikke så tosset, det kunne udelukke et par fejlmuligheder.\nNår drejeskiven kan køre analog, så er den formodentlig ikke stoppet uden for spor?\nSkrevet af cmq Tirsdag d. 26/3/2013 - 12:45\nDer er spænding på dekoderen og der er kørestrøm på skinnen.\nDer er ingen tog på drejeskiven.\nHar prøvet at sætte dekoderen direkte til ecos. Hver gang jeg prøver at sætte den i programerings mode kommer der en hyle tone.\nHar prøvet med forskellige adresse og intet hjælper, så nu er jeg ret overbevist om at det er dekoderen der er noget galt med.\nSkrevet af cmq Tirsdag d. 26/3/2013 - 17:24\nHej Frank Det kunne godt være at jeg skulle prøve en dekoder fra LDT, Vil meget gerne have en dansk manual. Kender du til deres s88 dekoder ? Christian\nSkrevet af Frank F Tirsdag d. 26/3/2013 - 21:58\nDeres række af S88 Produkter er baseret på anvendelsen af den almindelige kabling af S88 og kontaktmeldere, men der er også indbygget en RJ45 stik hvor man kan anvende\nen Netværks-ledning til Kommunikationen da disse er bedre støjskærmet end den almindelige forkabling man hidtil har anvendt og som ofte har problemer med "Støj" på linien.\nDu kan jo prøve læse lidt om Produkterne på den tyske hjemmeside og samtidig kigge under Menupunktet Digital-Kompendium\nDer finder du hjælp og vejledning, samt illustrationer til opsætning og fortrådning af S88.\nMere Teknisk Information om S88-N kan du finde på denne webside : http://www.s88-n.eu/index.html\nSkrevet af cmq Onsdag d. 27/3/2013 - 21:33\nJeg giver op og har købt en ny dekoder + 2 S88 dekoder fra LDT.\nSå må jeg håbe at det virker bedre.\nI skal ha tusind tak for hjælpen.\nSkrevet af bqg Onsdag d. 27/3/2013 - 22:23\nVelbekomme, men jeg havde da håbet på et andet resultat.\nSkrevet af cmq Mandag d. 1/4/2013 - 9:08\nJa så er tilbage igen.\nFik byttet min dekoder hos Kystbanen til en ny.\nMen det er det samme, jeg får ikke hul igennem til min Ecos, selv om jeg tilslutter den direkte.\nMin teori går nu på at det er min Ecos der er noget galt med og vil derfor prøve at satte den tilbage til fabriks indstillinger.\nKan der der være noget galt med drejeskiven selv om den virker analogisk?\nSkrevet af bqg Mandag d. 1/4/2013 - 10:28\nHvis drejeskiven virker i analog, er fejlen nød til at ligge i den digitale udstyr eller disses indstillinger.\nNår det har virket, må det være noget du har ændret/tilføjet, kan du have brugt adresse 14 og 15 til noget andet.\nSkrevet af Frank F Tirsdag d. 2/4/2013 - 21:24\nDet lader til at der opstår lidt "forviring" omkring de Digitale Adresser til Marklin Drejeskiverne 7286 og 7686.\nPå en Centralstation 2 under Keyboard-delen kan man i opsætte sin Drejeskive(r) sammen til anvendelse sammen med 7687 Drejeskive-Decoderen.\nUnder Keyboard-delen på CS 2 er alle Digital-Adresser til Sporskifter og andet udstyr opsat med 16 Magnet-Artikler pr / Side i "fortløbende" rækkefølge,\ndet vil sige at du ikke ændrer adressen, men kun henviser via opsætningen hvad der er tilsluttet til lige netop den Digital-adresse af Sporskifter og andet tilbehør.\nI Bunden af Keyboard-delen på CS2 ses Side : 01 02 03 04 05 osv.\nNår man bladrer frem til Side 15 og opsætter Drejeskiven ved at vælge den første Magnet Artikel på denne side, har denne Adressen 225 som er forud-defineret af Marklin.\nHvis man bladrer en side tilbage til Side 14 under Keyboard-delen vil man opdage at den første magnet-artikel indgang (Øverste række, længst til venstre) har\nI Praksis kan du have 2 Drejeskiver installeret som styres af "hver" sin 7687 Drejeskive-Decoder.\nHvis man anvender en eller flere Marklin 7687 Drejeskive-decoder(e) kan man adskille Decoderen fra hinanden og indeni 7687 Drejeskive-Decoderen vælge mellem\nom den skal anvende Adresserne 209-224 ( refererer til CS2 - Keyboard-Side 14 ) eller Adresserne 225-240 ( refererer til CS2 - Keyboard-Side 15 ) ved at lodde\n"K3" på Decoderens Printplade (angivet i den Danske Brugervejledning til 7687 Decoderen, se side 5) over med en klat loddetin, herefter er Adresserne som så skal\nanvendes Digital-Adresserne 209-224 (Keyboard - Side14 på CS2).\nDrejeskiverne bør i praksis sættes op som vist i eksempel 2 (Side 1) og eksempel 3 (Side 2) i den danske Brugervejledning, med sin egen Transformator/Booster således at at\nden ikke bruger "kostbar" Digital-strøm fra CS2, hvor Strømmen anvendes bedre til Lokomotiv-styring og forsyningen af Lokomotiver og deres tændte Funktioner.\nDen Danske Brugervejledning finder du under mit tidligere indlæg i dette forum-indlæg.\nJeg håber det hjalp lidt på forståelsen af Problematikken med Digital-Adresser og Keyboard-Siderne som de er tilknyttet til på CS2.\nI Praksis er det ikke en smart ide at Drejeskiven anvender samme Transformer som til Digital-centralen, specielt hvis STOP-Tasten på centralen benyttes imens at Drejeskiven\ner i "kørende" drift. Dette kan afstedkomme utilsigtede Problemer med Udgangs-positionen på Drejeskiven og gentagne "Programmeringer" af Drejeskive-decoderen til følge.\nEn Drejeskive i drift anvender ca 10-15 VA mens den drejer rundt hvilket trækker ned på ydelsen på CS2 i forhold til Lokomotiver.\nNOTE : I Praksis kan selv de ældre 66045 Delta Control 4F-enheder anvendes som "Booster" for en Drejeskive hvis 66045-enheden er indbygget og fortrådet korrekt.\nSkrevet af cmq Onsdag d. 3/4/2013 - 11:07\nJeg har nu prøvet at sætte min Ecos tilbage til fabriks indstillinger, så den er helt tom nu dvs der er ingen sporskifte dekoder eller lokomotiver eller andre former for dekoder lagt ind på Ecos.\nMen det virker stadig ikke.\nJeg vil nu prøve at forklare hvad det er jeg gør når jeg tilslutter min drejeskive.\nDrejeskiven er en Mãrklin 7286\nDekoderen er en Mãrklin 7687\nDigital central er en Ecos med harware ver 1.4 og software ver 3.6.1\nDekoderen er forbundet som vist tidligere i denne tråd og får strøm fra en ringledning som er forbundet med Ecos (har også prøvet med direkte tilslutning til Ecos)\nIndstillingen på Ecos er :\ndrejeskive Mãrklin 7686\nKrydset af i boks 1 til 9 (hvilket er det antal spor der er tilsluttet drejeskiven)\nNår jeg programmere:\nslukker strøm via stop knap og tænder igen via go knappen.\nHøre en svag brummen fra dekoderen og trykker input inden for 5 sekunder.\nSkal sige at jeg på intet tidspunkt har haft kortslutning.\nDer er strøm på konge broen og skinnen ud for.Har haft strøm på alle tilslutning skinner så der var konstant strøm på disse, men har klippet dem af nu.\nEfter jeg har sat strøm på og trykker håndtaget under broen frem rykker broen sig et hak.\nMen ellers sker der ikke noget.\ntog og forårs hilsner\nChristian træt af drejskiver\nSkrevet af Frank F Torsdag d. 4/4/2013 - 13:40\nDu er ikke den eneste der har Problemer med Marklin 7687 Drejeskive-Decoderen.\nDu bør prøve at gennemlæse dette indlæg på Stummiforum :\nIndlægget består af Side 1 og 2, specielt de sidste 3 Posteringer er interessante.\nProblemet med drejeskiven ligner meget dit problem med din drejeskive og handler om Drejeskiven og Programmeringen af Drejeskivens\n"Motorhastighed" som kan sættes via Programmeringen til en værdi mellem 1 og 24 ved hjælp af Tasterne #1 til # 24 når Drejeskive-Decoderen\ner i Programmerings-mode.\nDu kan under din Programmering af Drejeskive-Deoderen være kommet til at sætte værdien for "lavt" eller for "højt" ved en fejl uden at du måske\nselv har været klar over det.\n(se side 4 i Brugervejledning Dansk, Side 5 i Brugervejledning Tysk, tabellen til højre, højre kolonne, det allersidste punkt i tabellen)\nPrøv at programmere denne indstilling med en middel-værdi på 12 (tryk på #12 når Drejeskive-Decoderen er i Programmerings-mode.\nHvis det stadigvæk ikke virker prøv med mindre eller højere værdier via #1 - #24 Tasterne, indtil du finder en Indstilling af Drejeskivens\nMotor-hastighed, hvor Drejeskiven bevæger sig konstant uden at have en langsom eller hakkende kørsel under driften af den.\nDu skal selv vurdere hvornår den kører bedst sammen med dit anlæg, når den er tilsluttet anlægget som du ønsker det.\nJeg anbefaler dig at bruge en Seperat Transformer til forsyningen af din Drejeskive.\nNår du har afprøvet dette vil jeg gerne bede dig om at melde tilbage her i denne forum-tråd om dette løste Problemet med Drejeskive-Decoderen\nDen tyske Brugervejledningen til Drejeskive-Decoderen er med hensyn til lige netop denne fejlmulighed ikke særlig oplysende.\nJeg retter min danske Brugervejledning til Marklin 7687 Drejeskive-Decoderen og laver en mere dybdegående beskrivelse af dette\nProblem, samt en mere Informativ beskrivelse af Løsningen efter at have modtaget en tilbagemeldning fra DIG.\nFordelen ved at anvende LDT TT-Dec Drejeskive-Decoderen er at denne har en "Skrue"-potmeter monteret på siden af Decoderen, hvormed du kan indstille\nDrejeskivens "Motorhastighed", samt en "Skrue"-potmeter til indstilling af "Styretakt-frekvensen" i den modsatte side.\nDu kan finde mere Information om dette i Brugervejledningen til LDT TT-DEC Drejeskiven under Kapitel 4.2 ( Side 8 )\nJeg håber at dette vil løse dit Problem med din Marklin Drejeskive !\nSkrevet af cmq Torsdag d. 4/4/2013 - 20:44\nFanden tog fat i mig idag og jeg tog drejeskiven ud af min bane, derefter satte jeg min Ecos direkte til drejeskiven og wupti nu virker den.\nSå fejlen kan ikke ligge i dekoderen eller drejskiven, men i selve banen. Imoregen prøver jeg at satte den til banen igen og ser hvad der sker.\nJeg har købt og fået leveret en LDT-TT dekoder som jeg sætter på, når jeg har fået märklin dekoderen til at virke.\nSom jeg kan se skal jeg bruge en seperat transformer. Jeg har en märklin transformer 32 VA (66470) kan den bruges eller er der en anden du kan anbefale?\nSkrevet af cmq Fredag d. 5/4/2013 - 19:43\nNu virker den.\nNu virker den ikke.\nNu viker den ikke.\nNu virker den\nNU VIRKER DEN IKKE\nSkrevet af Frank F Lørdag d. 6/4/2013 - 11:50\nJeg kan efterhånden ikke se andet end at du må have et "elektrisk" problem et eller andet sted på banen, som forstyrrer driften af din Drejeskive,\ndet vil sige det "digitale" signal, da du skriver at den nogle gange ikke virker og andre gange gør det, f.eks når du tilslutter den direkte til din ECOS\nJeg kan ikke se andet end at du endnu en gang må gennemgå ledningerne omkring tilslutningen af din drejeskive en gang til.\nDu kan alternativt prøve at trække 2 "direkte" ledninger, nemlig ( B ) og ( 0 ), hvor du tager strømmen til ( B ) og ( 0 ) kort efter udgangen på bagsiden af\ndin ECOS ved f.eks at anvende et par Marklin 72090 Fordelerplade til ( B ) og ( 0 ), hvis du stadigvæk ønsker at bruge Marklin Drejeskive-Decoderen\nJeg vil dog stadigvæk anbefale dig at anvende "din" LDT Drejeskive-Decoder i stedet for, da der er alt for "mange" problemer med Marklin's Drejeskive-Decoder.\nSkrevet af cmq Lørdag d. 6/4/2013 - 18:33\nSituationen ændrer sig hele tiden og må nok indrømme at jeg er ved at være godt træt af min Märklin dekoder.\nSå i morgen sætter jeg min LDT dekoder og håber det bedste.\nSkrevet af cmq Mandag d. 8/4/2013 - 23:04\nLige for at slutte af vil jeg fortælle hvordan det hele endte.\nTil sidst gav jeg op med min Märklin dekoder, der blev simplethen ved med at dukke fejl op. Nogen gange var det nye fejl og andre gange var det de samme fejl.\nNogen gange fik jeg det til at virke og næste gang jeg tændte for min bane,virkede den ikke.\nHvad fejlen kan jeg ikke sige, måske er der bare dårlig karma mellem mig og dekoderen.\nSå nu har jeg sat min TT-DEC fra LDT på og den virker.\nSå det endte jo godt alligevel.\nSkrevet af modeljernbane Tirsdag d. 9/4/2013 - 9:36\nDet har virkeligt været en fornøjelse at følge din tråd hele vejen, og se den hjælpsom hed der har været og helt igenem en sober detat og at alle holdte sig til tråden.\nSkrevet af Marklin4me Tirsdag d. 9/4/2013 - 11:37\nTillykke christian :) Jeg er også en af dem som har fulgt "dig" hele vejen og været glad for de kommentarer og den hjælp der er kommet undervejs.\nGod ånd - lad os forsætte sådan.\nmedlem af MIST-ZEALAND\nSkrevet af Frank F Tirsdag d. 9/4/2013 - 17:37\nDet glæder mig at høre at det endeligt kører "stabilt" med din Marklin Drejeskive.\nLDT Drejeskive-Decoderen er et absolut "must" hvis man skal have en ordentlig digital styring til Marklin Drejeskiven,\nhvor det bare virker uden nogen problemer.\nGod legelyst med Drejeskiven.\nSkrevet af f1freakdk Fredag d. 27/10/2017 - 23:26\nGenopliver lige den her gamle tråd...\nJeg har nemlig også prøvet at programmere min drejeskive via ECoS og Märklins decoder 7687. Altså den nye uden mulighed for at tilslutte ekstern strøm\nVed manuel betjening, kører den fint, begge veje og stopper de steder den bliver bedt om det. Altså med den blå medfølgende boks.\nVed digital drift (dioder er fjernet fra broen). PRogrammering forløber fint, bro kører de steder hen jeg beder den om, og tilmed med en fin hastighed.\nFørste forsøg, jeg kom til at programmere nogle spor dobbelt (de lå over for hinanden - og så skal de jo kun med en gang) Nå så længe det var et spor den kunne køre til gik det fint.\nAndet forsøg, jeg får ikke fjernet hakker ved alle 24 felter i ECoS´en. Den kører ok, kører til de spor den skal. Begge veje! men dog markant langsommere!\nTredie forsøg, fjerde, femte, sjette... osv forsøg. PRogrammering går fint, den kører som den skal god hastighed. MEN den vil stort ikke køre når den skal i brug. Det går så langsom så man næsten ikek kan se den kører og så går det galt...\nNu har jeg jo ikke min memory tilsluttet så kan ikke stille broens hastighed på den. Men hvordan stiller jeg den via ECoS? Jeg formoder det er der fejlen ligger. Jeg tror (håber) at det hjælper hvis motor kommer op i nogle stabile omdrejninger med lidt trækkraft bag.\nSå er der en her der har den gyldne løsning til at stille hastigheden via ECoS?\nSkrevet af Niels Torsdag d. 30/11/2017 - 10:58\nBlot lidt kommentarer til denne spændende tråd.\nSom inkarneret Märklinist, irriterer det mig på en eller anden måde meget, hvis drejeskivedekoderen 7687 tilsyneladende ikke fungerer tilfredsstillende. Jeg står selv over for at skulle investere i en digital styring af min drejeskive. Så det kan bare ikke være rigtigt :p\nJeg kan ikke lade være at tænke på om de beskrevne problemer i stedet kunne tænkes at relatere til anvendelse af Ecos'en og ikke eks. en Central Station? Eller evt. er forårsaget af adressekonflikter mellem Märklins predefinerede adresser til skiven og adresser anvendt andre steder i anlægget? Jeg er sikker på at der er fejlsøgt efter alle kunstens regler, men det er let at falde i sådanne fælder, eks. ved komponenter, der kræver mere end en enkelt adresse. Eksempelvis ved signaler med mange begreber.\nEr der evt. nogen på forum, der har flere erfaringer med 7687, eksempelvis i samspil med en CS3?\nSkrevet af f1freakdk Torsdag d. 30/11/2017 - 13:47\nJeg købte min første dekoder tilbage i midt 90'erne - den drillede en del sammen med Märklin 6021/6040/6043 - det var den gamle version med mulighed for ekstern strøm tilslutning.\nFor en 3 års tid siden købte jeg den nye udgave. Stadig med 6021/6040/6043 kombinationen. Det virkede ikke, og jeg opgav.\nDet samme er så med ECoS - så for mig er det et dårligt match.\nMen jeg har da en Märklin (meget ubrugt) dekoder til salg hvis det er\nSkrevet af DanskBjergbane Torsdag d. 30/11/2017 - 15:06\nLivet er for kort til den slags, så jeg købte en\nHar hørt fra flere der har skiftet efter at have bøvlet frem og tilbage med Marklins dekoder og CS2/ECOs.\nSelv har jeg kun anvendt LDT dekoder med min ECOs og det fungerer uden problemer\nMärklin K-skinne, Epoke I/II Syd Bavarisk landskab. Tysk Epoke I, II & III rullende.\nESU Ecos 2, SwitchPilot II, Viessman, LDT. Philips Hue, TrainController Gold V9.0 med SmartHand+\nSkrevet af Niels Torsdag d. 30/11/2017 - 16:04\nJo, jeg har forstået, at rigtig mange anbefaler en LDT-DEC drejeskivedekoder frem for Märklins ditto 7687. Men også bemærket, at hovedparten af kommentarerne i tråden er skrevet af Ecos brugere.\nSå hvad jeg blot efterlyser er erfaringer med 7687 i kombination med CS2 eller CS3. Og flere fakta om, hvorfor jeg eventuelt ikke skal investere i en 7687. Hvad jeg indtil nu har læst om emnet (en del) på diverse fora, synes jeg ikke klart dokumenterer, at problemerne ligger i selve 7687 dekoderen, men måske ligeså vel kan skyldes andre detaljer. Såsom de nævnte potentielt uopdagede adressekonflikter, fejlagtige elektriske tilslutninger, drejeskiver der kan være produceret før 2003, forkert/manglende indstillet parameter til drejehastighed osv.\nForstå mig ret, det er ikke fordi jeg på nogen måde prøver at "forsvare" 7687 dekoderen. Jeg søger blot efter klare fakta.\nSkrevet af jhcn Fredag d. 1/12/2017 - 9:35\nEr du bekendt med fx denne gennemgang af en lignende problemstilling?\nSkrevet af Niels Fredag d. 1/12/2017 - 13:32\nJo, jeg kender godt denne tråd på Baneforum. Men med fare for at gentage mig selv - jeg synes ikke at forløbet på nogen måde entydigt identificerer 7687-dekoderen som værende årsagen til problemerne. Så indtil alt andet er bevist...\nSkrevet af jhcn Fredag d. 1/12/2017 - 15:09\nDu må gerne gentage dig selv! Hellere end gerne - så er det også nemmere at holde fælles fokus på din forespørgsel. Jeg ville bare sikre mig at du havde læst de tre sider. Fortsat god dekoder-kamp!!\nDer er i øjeblikket 142.809 indlæg på Sporskiftet, skrevet af 3.693 registrerede brugere.\nDer er i øjeblikket 3 brugere og 22 gæster online.