PressReader - Ekstra Bladet - Tipsbladet : 2019-01-11 - GULDGRAVEREN\nEkstra Bladet - Tipsbladet - 2019-01-11 - FC MIDTJYLLANDS FORTID OG FREMTID - TEKST: TROELS BAGER THØGERSEN @TroelsBagerT\nTo mesterskaber på fire saesoner, spillersalg for 300 millioner kroner i 2018 og flest point af alle hold i 2017 og 2018. Det går godt for FC Midtjylland, og succesen i Europa skal nok komme, mener direktør Claus Steinlein. Vi går tilbage i tiden med en af hovedaktørerne i FC Midtjyllands 20-årige historie for at forstå nutiden.\nDe er kommet vidt omkring, spillerne fra pokalfinalen i 1997. Carsten V. Jensen er sportschef i FC Nordsjaelland efter at have haft den tilsvarende stilling i FC København fra 2006 til 2014, Bjarne Goldbaek er spilleragent, Aki Hyryläinen, David Nielsen, Carsten Hemmingsen og Henrik Larsen har arbejdet som eller er traenere, og Diego Tur er saelger i FC København.\nDisse davaerende FC København-spillere nåede at prøve meget i deres karrierer, som var større end pokalsejren over Ikast fS en maj-dag i 1997. Men for Ikasts midtstopper den Kristi Himmelfartsdag var det et højdepunkt i fodboldkarrieren og en forsmag på, hvad der siden skulle følge som klubleder.\nET BEGRAENSET FODBOLDTALENT\nClaus Steinlein var 25 år gammel og tilbage i Ikast for anden gang, efter han havde spillet nogle kampe i AaB sammen med flere af spillerne fra det senere guldhold, havde vaeret stamspiller i Ikast og så, som mange spillere siden da, braendt nallerne på et skifte til AGF.\nCheftraener Peter Rudbaek kunne kun bruge ham i 55 minutter på fire indskiftninger på det hold med Stig Tøfting, Martin Jørgensen og Thomas Thorninger, der naer vandt guld i den saeson.\nDa Mogens Krogh scorede til 3-3 på hovedstød på Århus Stadion den 12. maj 1996, var Claus Steinlein ikke laengere AGF’er men så på, mens Ikast fS foran 911 tilskuere tabte 1-4 i Herfølge på midtjydernes vej ud af Superligaen, og da han og Ikast saesonen efter rykkede op igen og tabte pokalfinalen til FC København med 0-2, vidste Claus Steinlein, at han nok ikke ville nå meget højere op i sin spillerkarriere.\n”Som Kent Falkenvig [davaerende Ikast fSdirektør] sagde til mig, da jeg skulle forhandle kontrakt, så var jeg ikke saerlig god til at spille fodbold, men jeg gjorde mine holdkammerater ti procent bedre med min entusiasme og energi. Jeg var sådan en klassisk spiller til bunden af Superligaen eller toppen af 1. division. Det fortaeller vel meget om mig som fodboldspiller, og at det nok var en meget god idé, at jeg kom ud af banen og i stedet gjorde klubben bedre. Jeg fik det optimale ud af mit fodboldtalent, for jeg var tung i røven og levede på min fightervilje og lederegenskaber,” siger Claus Steinlein med et grin.\nFor Steinlein, der som 14-årig flyttede alene fra Bornholm til Aalborg for at gå på efterskole og spillede ungdoms- og førsteholdsfodbold AaB, sluttede fodboldkarrieren reelt i de samme dage, hvor FC Midtjylland blev til.\n”I 1999 blev vores traener Even Pellerud fyret i påsken og erstattet med Troels Bech. I den første traening med Troels Bech, påskedag, vaeltede jeg ned på albuen efter en hovedstødsduel. Jeg rev muskler og alt andet af min skulder. Om mandagen spillede vi kamp, og tirsdag kom fusionen så. Troels blev ansat søndag og fyret tirsdag,” siger Claus Steinlein.\n”Jeg var ude i seks måneder praecis på det tidspunkt, hvor vi var 50 spillere i Ikast og Herning Fremad, der skulle gøre os til for at komme i en trup med 20 mand. Ove Pedersen skulle vaelge, og han valgte mig fra. Det var nok meget naturligt, for jeg var ikke ret god, og så var jeg langtidsskadet.”\nClaus Steinlein spillede 75 Superliga-kampe fra start og 17 som indskifter, og han bliver husket, som Ikast fS bliver det for klubbens bedste perioder i 80’erne og 90’erne: Hårdtarbejdende i forsøget på at maskere en begraenset maengde talent og ofte på nippet til at rykke ud den bedste raekke, ned til naboerne, de bitre rivaler Herning Fremad.\nMed sin ødelagte skulder blev Claus Steinlein altså aldrig en del af det FC Midtjylland, der bragede igennem 1. division i saesonen 1999/2000 for derefter at blive firer og derefter treer i de første to saesoner som Superligafusionsklub.\nDet blev Claus Steinlein til gengaeld som leder i klubben.\nHan begyndte med at saelge madkasser og drikkedunke med FC Midtjylland-logo på, mens den store opgave i FC Midtjylland efter spillerkarrieren var at bygge FCM’s klubsamarbejde med hold fra det midtjyske til Mors og Vesterhavet op.\nNu har han vaeret med til at saelge Alexander Sørloth for et beløb, der bliver trecifret, hvis Crystal Palace bliver i Premier League yderligere en saeson (17 kampe igen og seks point ned til stregen), uddannet Danmarks landsholdsanfører og vundet to mesterskaber med FC Midtjylland, mens man i år jagter et tredje.\nVinden suser ofte omkring Claus Steinlein og FC Midtjylland.\nMan har brugt et betydeligt, trecifret millionbeløb gennem diverse kapitaludvidelser og opkøb gennem årene, for et årti siden fik man FIFA og den internationale sportsdomstol CAS’ ord for, at det ikke var lovligt at hente nigerianske spillere til Danmark før deres 18-års fødselsdag, som FCM havde gjort i flere år, og FC Midtjyllands talentarbejde gjorde isaer i midten af nullerne klubben hamrende upopulaer i resten af Danmark, da FCM efter de andre klubbers mening brød uskrevne regler ved at ’fiske’ teenagere over hele landet.\nClaus Steinlein har de seneste dage og uger vaeret i gang med forberedelserne til et stort kickoff-arrangement for 2019 med alle FCMansatte, der holdes lørdag i biografen i Herning, og der er også taget noter og taenkt tanker om klubbens 20-års jubilaeum til april.\nI de to årtier har der vaeret en del forbiere, erkender Claus Steinlein, mens vi sidder i mødelokalet på tredje sal i Ikasthallen på dagen for første traening efter juleferien. Men ni medaljer, heraf de to af guld, og det, der ligner en fast plads i toppen af Superligaen, dansk talentudvikling og på transfermarkedet og ligaens spillerbudgetter i en overskuelig fremtid, viser efter FCM-direktørens mening, at man har gjort det helt rigtige.\n”Vi kom fra at vaere to 1. divisionsklubber i 1999 til at vaere Jyllands klart største klub. FC København rykker bandereklamerne ind, når vi har indkast i Parken, og det tyder jo også på, at de tager os alvorligt. Vi er kommet langt,” siger Claus Steinlein, der ikke fortryder debatter og skaenderier som dem, FC Midtjylland havde i efterårssaesonen med FCK om europaeiske gruppespil og med Brøndby IF om FCM’s bud på Simon Tibbling på 7,5 millioner kroner i slutningen af transfervinduet.\n”Vi tager den kritik som et skulderklap og en anerkendelse af, hvor langt vi er kommet. Når de andre klubber begynder at tage stilling til os, er det et tegn på, vi bliver taget seriøst. Jeg håber da, at Barcelonas praesident Bartomeu en dag udtaler sig om FC Midtjylland, for så er det jo et tegn på, at vi er kommet op på den helt store klinge,” siger Claus Steinlein med sit karakteristisk brede smil, han plejer at bruge til at signalere, at det nok ikke skal forstås fuldstaendig bogstaveligt.\n”Vi er på den måde, og der går en direkte kobling tilbage til dengang, Steen Hessel og Johnny Rune grundlagde klubben. Vi melder stort ud, men havde vi kun de store armbevaegelser og ikke noget at have det i, og bare var en almindelig jysk klub i midten af Superligaen, så ville det vaere tomme ord. Men ser man på vores 20 år, synes jeg, vi har noget at have det i.”\nFC MIDTJYLLAND LÅ I BRØNDBYLAND\nDet var Jens Ørgaard, der ved årtusindskiftet hyrede den foretagsomme Claus Steinlein til FC Midtjylland, da hverken kroppen eller cheftraener Ove Pedersen mente, at den 28-årige bornholmsk fødte slider havde mere at bestille på banen i dansk klubfodbold.\nEn kort overgang spillede Steinlein for Randers Freja, mens han blev faerdig som skolelaerer på seminariet i Silkeborg og begyndte i jobbet i FC Midtjylland.\n”Mens jeg spillede i Randers, arbejdede jeg for FC Midtjylland som merchandiseansvarlig og med at udvikle klubsamarbejdet. Det er utroligt at taenke på i dag, at det var muligt, men det var det,” siger Claus Steinlein.\n”Jeg er så stolt, når jeg ser nogen gå i en FC Midtjylland-trøje, specielt når jeg taenker tilbage på 1999, hvor jeg stod for merchandise. Vi omsatte mere merchandise på Black Friday i forrige måned, end jeg gjorde i de fire år, jeg havde med merchandise at gøre tilbage fra 1999,” siger Claus Steinlein.\n”En af mine døtre spurgte mig, om Brøndby IF nogensinde har vundet noget. Selvfølgelig har jeg påvirket hende til at holde med FC Midtjylland, sådan er det. Men det siger da også lidt om det billede, den nuvaerende ungdomsgeneration har. Jeg tror, at mange børn og unge på 15-20 år i vores region ser FC Midtjylland som langt større end Brøndby IF. Det var jo utaenkeligt i 1999. Når jeg var i Holstebro for at saelge merchandise ind i butikkerne, var der en hel hylde til Brøndby-merchandise, mens jeg fik en lille reol til at stille madkasser og drikkedunke på.”\n”Klubsamarbejdet var min første store arbejdsopgave, som jeg arbejdede med fra 2000 til 2004 sammen med Jørgen Lind. Så var jeg og Flemming Broe i 2003 i Nantes ➜\n➜ og kom hjem med en idé om, at vi skulle lancere Danmarks første akademi. Jeg praesenterede det for bestyrelsen med Steen Hessel og Johnny Rune i front. Vi fik dem med på, at vi skulle gå fra at bruge 800.000 kroner om året til fem millioner på talentudviklingen. Som akademidirektør var jeg med til at bygge akademiet op med dygtige folk som Glen [Riddersholm], Svend [Graversen], Kenneth [Andersen], Rasmus Ankersen, Flemming [Broe], Lars [Friis] og René [S. Andersen] . Der er mange folk fra den tid i klubben endnu,” siger Claus Steinlein.\nClaus Steinlein troede, han skulle passe fodboldakademiet i Ikast i resten af sin erhvervskarriere.\n”Jeg talte med min coach om [som Steinlein har arbejdet sammen med i 10 år], hvad jeg gerne ville, og det var at vaere akademidirektør i FC Midtjylland. Jeg fik tilbudt forskellige jobs i Danmark, der ikke var at vaere akademidirektør, men det, jeg drømte om, var at stå for akademiet. Jeg har min kone og to døtre, men akademiet er min dreng,” siger Claus Steinlein.\nUngdomsarbejdet er stadig det, der ligger hans hjerte naermest, men da FC Midtjylland, igen, var lukningstruet i 2011 og 2012, og Jens Ørgaard valgte at traekke sig som sportsdirektør, gik Steinlein med til at tage rollen.\n”Jeg var ordførende direktør, og jeg, Søren Søe og Johnny Rune skulle løfte FC Midtjylland ud af den økonomiske krise, vi var i. Den turnaround er jeg lige så stolt af at have vaeret del af som opturen, for det var virkelig svaert at få alle til at gå samme vej, mens vi halverede udgifterne. Dønningerne fra finanskrisen ramte, fordi sponsor- og transfer-indtaegterne var faldet. Der var stort set ingen salg i den periode. Vi bestemte på bestyrelsesniveau at passe på akademiet, da vi stod med valget mellem at lukke eller kraftigt nedskaere akademiet og satse på førsteholdene, eller at holde akademiet så frit som muligt af besparelserne. Timingen var god, da det er akademispillerne, der fik chancen fra 2010 og frem, der vandt mesterskabet i 2015,” siger Claus Steinlein.\nSTILEN STAMMER FRA GRUNDLAEGGERNE\nHar FC Midtjylland sat tonen for Herning, Ikast og hele området i Midt- og Vestjylland, som FC Midtjylland siden Claus Steinleins tid som ansvarlig for klubsamarbejdet har talt om igen og igen og igen ved at kalde sig ’Regionens Hold’?\nEller skal man naermere se FC Midtjylland som udtryk for den saeregne foretagsomhed og det naere forhold mellem erhvervsliv og politikere i området, der er en stor del af forklaringen på, at der holdes Melodi Grand Prix, håndbold-slutrunder og Coldplay-koncerter i Herning i stedet for i Århus eller de andre store jyske købstaeder, til sidstnaevntes irritation?\nDet er ikke noget tilfaelde, at FC Midtjylland er blevet den klub, de fleste af Jyllands profklubber og deres fans allerhelst vil slå, og isaer efter FCM-mesterskaberne og kontroverserne med FC København og Brøndby IF bliver FCMkampene også smidt i kalenderen hos de storkøbenhavnske klubbers fans, når kampprogrammet kommer ud.\nDen gamle midtstopper Claus Steinlein, der fylder 47 år i morgen, er isaer efter Jens Ørgaards skifte til agentbranchen tilbage i 2012 blevet FC Midtjyllands ansigt udadtil og lynafleder, manden de andre klubbers fans og i nogle tilfaelde traenere og leder skyder efter.\n”Jeg vil da som de fleste andre mennesker gerne have, at alle synes om mig, men sådan kan det ikke altid vaere. Nogle gange kan jeg også se, at det er strategisk, når andre klubber skaelder os ud. Samtidig anerkender mange konkurrenter os for det, vi har opnået som klub, og så er de nødt til at forsvare sig i forhold til at hente talenter. Det er ikke mange julekort, jeg får af andre klubbers fans, men sådan er det,” siger Claus Steinlein.\n”Det er isaer i krisen, at det er vigtigt, der står nogen på kommandobroen. Det er mest, når der er krise, at det er vigtigt, at nogen står frem. Der er mange faedre til succesen i FC Midtjylland, og så stiller jeg mig gerne frem og får skaeld ud, når det er nødvendigt. Jeg hører både for det gode og det dårlige,” siger Claus Steinlein.\nFCM-direktøren peger på grundlaeggerne Johnny Rune, der var formand i Ikast fS, og Steen Hessel, formand i Herning Fremad, frem for sig selv, når man skal forstå, hvordan klubben fungerer.\nJohnny Rune har tjent sine penge som ejer af Scan Production, der under forskellige navne har fremstillet komponenter til møbelfabrikanter, Steen Hessel er én af fire brødre i bilhuset af samme navn, der forhandler Mercedes i Danmark. De to vidt forskellige personligheder, der i foråret 2014 gav et dobbeltinterview til Tipsbladet midt i FCM’s første guldjagt under Glen Riddersholm, kan ifølge Claus Steinlein i dag aflaeses direkte i den kultur, der eksisterer i klubben.\n”Det er deres DNA, der lever i klubben. Steens ambitiøse vildskab og Johnnys jyske, lidt introverte, hårdtarbejdende måde at vaere på. Derfor kan vi både vaere ydmyge og arbejde stenhårdt, samtidig med at vi braeger om at vaere danske mestre og komme i europaeiske gruppespil. Mange andre klubber er, og det skal de have lov til, langt mere defensive. Da vi duellerede med Brøndby om guldet, sagde de på intet tidspunkt, at de spillede for at blive danske mestre. Vi tror, det rykker de små ting i kampene, når man melder det ud og går efter det,” siger Claus Steinlein.\n”Vi var til Sport 2018 [DR’s store sportsaward] den anden dag i Boxen, hvor Georg [Sørensen, administrerende direktør i MCH] og MCH inviterede til den største sportsfest i Danmark. Det var også os, der fik bygget Boxen, vi er et innovativt område, der aldrig har fået noget foraeret. Og det er jeg taknemmelig for, for det har laert os at arbejde hårde-\nre og taenke nyt. På samme måde vil vi i FC Midtjylland blive ved med at råbe op og tage nye skridt,” siger Claus Steinlein.\nFC Midtjylland ligger i en favorabel position her i begyndelsen af 2019.\nTraenerskiftet i oktober fra Jess Thorup til Kenneth Andersen er indtil videre forløbet gnidningsfrit, kontoen bugner og giver mulighed for at købe afløsere, før folk som Paul Onuachu skal saelges og Jakob Poulsen ikke laengere skal spille 90 minutter 45-50 gange per saeson, og selvom FC København med rette er favorit til at vinde mesterskabet, kan de midtjyske mestre med tre point op til førerholdet forventes at spille med om mesterskabet indtil de sidste runder i maj.\nMens der ikke laengere er den store nyhedsvaerdi i, at FC Midtjylland er et trovaerdigt bud på en dansk mester, er klubbens kommende projekter interessante.\nHvilke af dem, der bliver til noget, og hvordan den endelige udformning bliver, er ikke til at sige endnu, men FCM-direktøren og midtjyderne skal have, at der er en vis handling bag ordene om, at man også her på 20. år gør tingene anderledes end i andre danske profklubber.\nSom Tipsbladet har behandlet ved flere lejligheder i 2018, er FC Midtjyllands taette samarbejde med Fredericia interessant.\nDet samme er sidste sommers køb af\nSilkeborg, to spillere der omgående blev lejet videre til\nAC Horsens for 2018/2019-saesonen, mens FCM købte\nAyo Simon Okosun af Horsens-manager Bo Henriksen.\nFra nytår har FC Midtjylland haft den norske angriber Chuma Anene på kontrakt, efter Anene i efteråret spillede på en korttidskontrakt i Fredericia, og selvom DBU og FIFA sammen med andre stakeholders på transfermarkedet og i klubverdenen i disse måneder ser på, om der skal indføres begraensninger på lejeaftaler, er FC Midtjylland ifølge Claus Steinlein ikke faerdig med nye projekter, hvor FC Midtjylland i samarbejde med den engelske ejer Matthew Benham, hans firma Smartodds og Benhams Championship-klub Brentford udnytter den viden, man selv mener, man har om transfermarkedet.\n”Vi vil gerne dyrke det, at vi er gode til at finde og uddanne fodboldspillere. Vi har vores store computer i London, big data, hvor vi kan se mange spillere, vi har Ove Pedersens netvaerk, vi har Rasmus Ankersen, Svend Graversen og Kristian Kjaer, der gennem deres kontakter og agentnetvaerk får spaendende spillere ind. Vi arbejder på, hvordan vi kan gøre det endnu bedre.”\n”Vi har set på, hvad der sker i udlandet. Manchester City har en raekke samarbejdsklubber, som City lejer spillere til. Og vi kan jo se, at vi er gode til det samme, til at finde og udvikle spillere. Det er jo FC Midtjyllands rolle i dansk fodbold at forsøge nye ting. Da vi startede akademiet i 2004, blev vi godt nok skaeldt meget ud, men i dag har de fleste noget i naerheden af et akademi og kan se, at vi gjorde noget fornuftigt. Når vi køber de bedste spillere i Viborg og Silkeborg og lejer dem til AC Horsens, er det da ikke noget, der indbringer mig ekstra julekort. Jeg vil ikke sige, vi spiller med musklerne. Men det er et signal om, at vi i FC Midtjylland er klar til at tage naeste skridt,” siger Claus Steinlein.\n”Vi overvejer, hvad naeste skridt er. Om det er en ekstra klub i Skandinavien, et samarbejde med en klub i Skandinavien, om vi skal dyrke vores nigerianske koncept endnu mere, for eksempel ved at bygge en kunstgraesbane i FC Ebedei, og hvad det koster. En anden ballon er, at Ove Pedersen har lige vaeret i USA i tre uger, hvor han har set på spillere og vaeret til training camps. Vi skal vaere enige om, hvor mange bolde, vi har i luften. Jeg vil hellere satse 100 procent på to områder end forsøge at favne fem nye projekter,” siger Claus Steinlein om den heftige aktivitet.\nEN GULDBOLD TIL GULDMINEN\nDet helt store projekt i 2019 handler dog hverken om samarbejdsklubber eller transfermarkedet. Det er derimod en ny skole for 0. til 9. klasse, som FC Midtjylland kalder Guldminen. Man holder infomøder om projektet på mandag og søndag i naeste uge med 250 tilmeldinger i skrivende stund for skolen, der efter planen åbner til sommer med 0. til 3. klassetrin og bliver del af Idraetsskolerne Ikast. FC Midtjylland har i årevis samarbejdet med ISI om fodboldakademiet om både de danske og nigerianske teenagere, og ligesom man i eksempelvis Ajax Amsterdam traener børn i professionelle rammer fra de tidlige klassetrin i skolealderen, vil FCM til at uddanne fodboldspillere, fra de er seks år gamle.\n”Vi vil lave talentudvikling, fra børnene er seks år, og det vil vi, fordi vi mener, at vi er sindssygt dygtige til det. Vi kan se, at skal vi uddanne verdens bedste fodboldspiller, så skal vi starte tidligere. De spillere, der i dag kommer ind som 15-årige på akademiet, mangler i nogle tilfaelde nogle motoriske faerdigheder, og nogle foraeldre har ikke pacet dem på den rigtige måde, som vi mener, man skal. Vi tror på, at vi kan uddanne spillere, hvoraf én kan blive blandt de bedste i verden, ved at starte med de seksårige, ligesom de gør i eksempelvis Brasilien,” siger Claus Steinlein. ”Vi vil så gøre det efter en skandinavisk model, det er klart. Der har vi da også hørt en del ting. Kan man finde talenter, når de er seks år gamle? Der er en del skepsis, men om ti år tror jeg, at folk igen vil se på FC Midtjylland og sige, at det ikke var en så dårlig idé endda. Ligesom med akademiet gør vi det på en ordentlig måde. De akademispillere, der ikke er kommet i Superligaen, har fået fine tilvaerelser. Det er langt fra alle, der bliver optaget i Guldminen, der bliver Superliga-spillere eller verdens bedste fodboldspiller, men vi tror på, at de vil få et godt liv.” ➜\n➜ FCM-direktøren forventer allerede fra sommer at få elever fra hele landet, et tiltag, der ikke vaekker begejstring hos andre klubber i Danmark.\n”Vi vil give de bedste rammer for, at børnene og deres foraeldre kan forfølge drømmen om at blive elitespillere i Guldminen. For mig er det en skole for hele Danmark. Havde jeg som fodboldforaelder et job, jeg kunne flytte i, giver vi nu et tilbud på øverste hylde. Det er lidt ligesom, da akademiet begyndte. Det var regionen og Jylland i begyndelsen, så kom Fyn med, og nu er det hele Skandinavien, vi henter spillere fra. Sådan kommer Guldminen også til at vaere, og jeg bliver skuffet, hvis der ikke er tilmeldinger fra hele Danmark,” siger Claus Steinlein.\n’Guldminen’. Det lyder praecis som noget, FC Midtjylland kunne finde på, og navnet stammer da også fra klubbens formand Rasmus Ankersen og hans bog af samme navn.\n”Vi ved godt, vi ikke bare skal kalde det for ’friskolen’,” siger Claus Steinlein med et smil.\n”Vi drømmer ikke bare om en friskole. Vi vil gerne sparke lidt til Janteloven. Når Rasmus Ankersen nu har vaeret ude at se på guldminerne rundt om i sportens verden, og har en bog, der hedder det [The Gold Mine Effect], så er det da oplagt, at vi kalder skolen for ’Guldminen’,” siger Claus Steinlein.\n”Når vi, mod alle odds i vores lille lokalsamfund, vil uddanne verdens bedste fodboldspiller, og han bliver kåret om 20 år, så vil jeg vaere stolt og håbe på, at jeg bliver inviteret med til fejringen. Jeg siger mod alle odds, for hvorfor skulle vi kunne lave en guldmine lige her? Det tror vi på, at vi kan, og vi kalder det også Guldminen for at tiltraekke de bedste spillere og traenere fra hele landet.”\nJep, I laeste rigtigt. FC Midtjylland vil uddanne en spiller, der vinder Ballon d’Or.\n”Jeg er skuffet, hvis vi om 20-30 år ikke har udviklet en spiller, der vinder Ballon d’Or. Det er det, jeg står op for, det, vi drømmer om, og det, vi bygger en skole for. På den her måde kommer vi dagen lang, hver dag året rundt, til at taenke over, hvad det kraever at nå dertil. Jeg så det samme, da vi startede akademiet og sagde det med at få to spillere med til VM 2010. Det gjorde, at indersideafleveringerne skulle vaere lidt hårdere. Vi skulle ikke bare vinde U17- og U19-ligaerne, vi skulle traene hårdere, tiltraekke de bedste traenere og spillere. Og så fik vi Simon Kjaer og Winston Reid med til VM i Sydafrika. Så vi skal daelme have en spiller, der kommer op og spiller på den helt store klinge og vinder Ballon d’Or,” , siger Claus Steinlein, der selv tog den lange vej for at nå til toppen af dansk fodbold, og nu vil hjaelpe den kommende generation med at nå endnu laengere. ✖\nClaus Steinlein (til venstre) taber en hovedstødsduel til Søren Andersen fra AaB under en udekamp mod nordjyderne i 1997.\nFoto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nSimon Kjaer begyndte seniorkarrieren i FC Midtjylland og var i den første årgang på klubbens akademi. Sammen med Winston Reid kom han til VM i Sydafrika i 2010 og opfyldte dermed FCM’s erklaerede mål om at få to spillere med til den slutrunde, som man meldte ud ved åbningen af akademiet i 2004. Nu sigter FCM endnu højere i et nyt skoleprojekt, der på sigt skal vaere med til at uddanne mindst én af verden allerbedste fodboldspillere.


Ofre for en samler\nSøren Koustrup følger uhyre detaljeret den italienske opdagelsesrejsende Luigi d'Albertis' indtrængen i Ny Guineas jungle, mens der endnu fandtes ædle vilde og hvide pletter på verdenskortet. Anderledes forholder det sig med forfatterens evne til at trænge ind i manden selv.\nTorsdag d. 05. august 2010, kl. 22.30\nNår ikke lige den italienske opdagelsrejsende jæger, konservator og operaelsker Luigi Maria d'Albertis var travlt optaget på sine farefulde anfald mod Ny Guineas indre naturhistoriske og etnologiske hemmeligheder, kunne man træffe ham hos sine velyndere.\nSåledes i 1876 i en pause mellem ekspeditionerne 950 km op ad Fly Floden. I Sydney sørgede vennen, dr. George Bennett, således for Luigis rekreation. Medtaget af malaria, syfilis, arsenikforgiftning og de voldsomme strabadser under ekspeditionerne kunne man støde på den nøgne mand, storrygende med en pyton om halsen, uklippet og med armbånd af skildpaddeskjold.\nFremtoningen virkede ikke just befordrende for tilliden til Luigis næste ekspedition, der måtte finansieres ikke blot af naturvidenskabelig interesse men også af hensyn til tropeøens politiske fremtid og tilhørsforhold - set med civilisation og kristning af landet for øje.\nDen italienske opdagelsesrejse begynder som et ganske ædelt og idealistisk forehavende, hvor ekspeditionerne - ofte ved missionærernes mellemkomst - søger venskab med de indfødte hinsides den hvide races hidtidige invasionsgrænser. Men for hver rejse udvikler Luigi sig stadig mere despotisk og egensindig i sine bevæbnede overgreb på de indfødte og (især!) deres grise, som, trods høj status, rask væk nedskydes og fortæres i orgiastiske ædegilder.\nForfatteren Søren Koustrup - der tidligere har orkestreret storværker om opdagelsesrejsende lige så detaljeret - har støttet sig til Luigi dAlbertis egne dagbøger, samtidige avisartikler og kilder under de fem rejser, der beskrives indgående. Til tider lidt ensformigt med nedskydning og konservering af utallige paradisfugle, kronduer og papegøjer, men sammenholdt af rejsens egen logik og indgående skildring af et videnshungrende og utålmodigt 1870ertals menneske med megalomanens livsappetit.\nI en periode med stor konkurrence også fra den europæiske autoriserede naturvidenskab lykkedes det Luigi at lægge London for sine fødder med videnskabelige forelæsninger i Royal Zoological Society, med forlagsaftaler og tuskhandel med præparerede insekter, udstoppede fugle, kannibalvåben og diverse hovedskaller samt fremvisning af et afhugget menneskehoved.\nHjemme i Genova solgte Luigi sine værdifulde zoologiske samlinger og etnografica og levede af sin formue. Tilbagetrukket med sine minder, pytonslangen, en ugle og en tam ræv. I 1901 døde han 59 år gammel af sine syfilislidelser. En flamboyant og monstrøs personlighed, som bogen desværre ikke rigtig kommer bag om.


Kæmpe brand i Naturcenter Lillebælt | AVISEN\nKæmpe brand i Naturcenter Lillebælt\n22:37 - 28. august 2020\nFredag klokken 20:52 udbrød der en stor brand i Naturcenter Lillebælt. Brandårsagen er fortsat uklar, oplyser Fyns Politi. Se her billeder og video fra den voldsomme brand.\nSe her billeder fra branden:\nTrekantBrand er massivt til stede på pladsen omkring Naturcenter Lillebælt, hvor de kæmper med at få branden under kontrol. Til at styre det hele er der både en indsatsleder til stede fra TrekantBrand og politiet.\nBranden har tiltrukket stor opmærksom fra borgere, men politiet opfordrer til, at man holder sig på afstand.\nVi er i øjeblikket til ildebrand ved Bridgwalking i Middelfart, udstillingscentret. Trekantens Brandvæsen er i fuld gang med at bekæmpe ilden. Politi er også på stedet for afspærring m.v. Man bedes venligst holde sig på afstand. Brandårsag endnu ukendt. Ej yderligere #politidk\n— Fyns Politi (@FynsPoliti) August 28, 2020\n#TrekantBrand er i øjeblikket indsat ved en kraftig brand omkring hindsgavl i Middelfart. Der er indsat enheder fra flere stationer. Hold venligst afstand til området og giv udrykningskøretøjerne plads.\n— TrekantområdetsBrand (@TrekantBrand) August 28, 2020\nTrekantBrand kaldt til mindre brand i Danmarksgade


Samyang AF 18mm f/2,8 vidvinkelobjektiv til Sony FE | Elgiganten\nSamyang AF 18mm f/2,8 vidvinkelobjektiv til Sony FE\nDette Samyang MF 14mm f/2,8 vidvinkelobjektiv til Sony FE leverer en fremragende billedkvalitet og er velegnet til arkitektur- og landskabsfotografi. Det kompakte og lette objektiv har manuel, lydsvag og præcis fokusering.\nTil Sony FE mount\nDette Samyang MF 14mm f/2,8 vidvinkelobjektiv tilSony FEleverer en fremragende billedkvalitet og er velegnet til arkitektur- og landskabsfotografi. Det kompakte og lette objektiv har manuel, lydsvag og præcis fokusering.\n18 mm vidvinkelobjektiv\nMed dette100° ultravidvinklede objektiv kan du tage fantastisk landskabs-, arkitektur- og astrofotografi. Den laveste fokallængde er 20 cm, så objektivet også kan bruges til nærbilleder og portrætter.\n- Multilayer Coating UMC, som forhindrer genskin\n- Ekstralav spredring (ED) glas


Symptomer på egsvin – Sådan diagnosticeres egiltvandsygdom i træer - Sanne Haver\nSymptomer på egsvin – Sådan diagnosticeres egiltvandsygdom i træer\nI nogle områder bliver egfisken endemisk, hvilket påvirker både unge og modne egetræer. Læs denne artikel for at lære om denne vigtige sygdom i egetræer. Klik her for at få yderligere oplysninger.\n1 Hvad er Oak Wilt?\n2 Sådan diagnosticeres Oak Wilt\nDet er en smuk ting, når et landskab mødes, selvom det tager mange år for dine planter at blive modne i din drømmehave. Desværre kan mange problemer forstyrre havearbejdsmål, herunder eg vilde sygdom, en alvorlig svampesygdom hos egetræer. I nogle områder bliver eg-visne endemisk, hvilket påvirker både unge og modne egetræer. Læs videre for at lære om denne vigtige sygdom hos egetræer.\nHvad er Oak Wilt?\nOak wilt er en alvorlig sygdom af egetræer, forårsaget af svampepatogenet Ceratocystis fagacearum, som menes at være være indfødt. Det kan spredes ved kedelige biller eller gennem rod-til-rod-kontakt mellem træerne. Svampen vokser i transportvæv fra inficerede træer, hvilket gør den meget overførbar mellem træer, der deler forbindelser i deres rodsystemer.\nRøde og sorte egetræer betragtes som meget modtagelige for eg-vilde og kan dø helt inden for fire måneders initial infektion. Hvide egetræer er mere tolerante og viser ofte kun vage symptomer på egensvindsygdom, hvis de overhovedet viser nogen. Disse egetræer bukker også efterhånden for eg vilde, men kan blive hængende i op til syv år.\nSådan diagnosticeres Oak Wilt\nOak wilt sykdom kan være vanskeligt at diagnosticere uden professionel hjælp, fordi symptomer ligner dem, der findes i andre sygdomme, såsom anthracnose, kedelige biller, lynskader og et utal af miljømæssige stressfaktorer.\nHvis dit træ pludselig viser gulning eller brunfarvning af bladene på hele grene og kaster blade med betydelige rester af grønne rester, er det ’ en god ide at skære en visnet gren eller to på tværs af kornet. Mørke cirkler i det ellers lettere indre væv er en god indikator på, at du har brug for hjælp og hurtig.\nBehandling og forebyggelse af eg vil være alvorlig forretning, der kræver brug af tungt udstyr til at bryde dit træ ’ s forbindelse til andre ege inden for 50 fod. Svampedræbende injektioner af propiconazol har vist noget løfte i uinficerede træer i områder med høj risiko, men denne behandling vil gøre meget for træer med eg vilde svampe i deres rodsystemer.\nMinimer risikoen for dit træ fra billeudbredt egetræ visne sporer ved kun at beskære om vinteren og male alle sår med en latexmaling, så snart de sker. Barkbiller finder ofte beskadigede træer inden for de første tre dage, tiltrukket af duften af frisk safte – din timing er afgørende. Ægfisk er dårlig nok, men tilføjelsen af barkbiller kan skabe en situation, som er håbløs for dit træ.\nPeber Køn Myte – Gør antallet af hummer bestemme køn af peber\ncache:no / mysql:50 / gen:0,729 / memory:33.71 MB


Uriasposten » 2010 » oktober\nLone Nørgaard definerer danskhed\nKronik af Lone Nørgaard i Jyllandsposten – Det særligt danske.\n“Der er én god ting ved, at landet stander i våde (læs: et norm- og dannelsestab af dimensioner i tæt parløb med en ukontrolleret indvandring, som også Dansk Folkeparti har givet op overfor): Aldrig har jeg og en række medborgere været så optagede af at indkredse vores værdigrundlag og indholdet i begreber som (ytrings)frihed, demokrati, tolerance, respekt, dannelse, dialog, menneskesyn og danskhed.\nJeg kæmper således dagligt for at være tolerant over for dem, der skærer sæderne op i mit S-tog. De har sikkert siddet skævt på potten. Jeg bokser med mit menneskesyn, som er ondt, fordi jeg vil have sat prop i kædetilvandringen og ikke vil betale fire mio. kr. om året for oppasning af en enkelt utilpasset ung – uanset etnisk oprindelse. Og jeg strider for at komme til klarhed i dybet af min sorte sjæl over, hvorfor jeg elsker Danmark og ikke f.eks. Pakistan og Rumænien. Det til trods for, at EU og Institut for Menneskerettigheder ingen lejlighed forspilder til at fortælle mig, at kun planter har rødder, og at en fremmed er en ven, jeg endnu ikke har mødt.\nBegrebsafklaringer er ikke nemme, men det skal ikke forhindre mig i at prøve. Jeg vil i denne runde bakse med fænomenet danskhed. Jeg har nemlig en intuitiv fornemmelse af, at der kan tales om danskhed, hvor meget multikulturalisterne og globalisterne end for- og benægter det. Min fornemmelse er forankret i konkrete erindringer, sansninger og oplevelser, som involverer både krop og bevidsthed. Men fornemmelser og følelser er ikke argumenter. Jeg har derfor kastet mig ud i at udarbejde et udspil til et slags faktaark.”\nOploadet Kl. 15:40 af Kim Møller — Direkte link — 8 kommentarer\n“Surrender is not an option.. Fuck Lene E. Pia. K…”\nHærværk set på Fredensgade, på grænsen mellem Nørrebro og Østerbro.\nOploadet Kl. 14:35 af Kim Møller — Direkte link — 17 kommentarer\nUngdomshus’arer angriber politi og forbipasserende med sten- og flaskekast\nFra Døgnrapporten for Københavns Politi\nUorden ved ungdomshuset, Dortheavej\nTorsdag den 28. oktober 2010 kl. 2054\nDer indgik til politiet en anmeldelse om at 10-15 unge lavede uorden ved ungdomshuset og at der i forbindelse hermed blev kastet forskellige effekter mod forbipasserende borgere. Politiets patruljer traf 8 personer. Det var ikke umiddelbart muligt at fastlægge de antrufne på konkrete handlinger. De unge blev formanet om at forholde sig i ro.\nFra Jyllandsposten – Festdeltagere angreb politiet på Nørrebro.\n“Politiet fik natten til søndag travlt med at anholde personer i forbindelse med en fest ved Nørrebros Runddel i København. I alt ni personer blev anholdt blandt andet for at kaste sten og flasker mod politiet samt vold mod betjent…\nUde foran en café i nærheden af det gamle Ungdomshus på Jagtvej 69 er omkring halvtreds mennesker samlet ude på gaden, og flere begynder at kaste sten og flasker mod politiet.\n– Der i første omgang tre, der bliver anholdt, fordi de ikke vil følge vores anvisninger, og bagefter forsøger nogle andre at befri de anholdte, hvorfor de også bliver anholdt, siger den centrale efterforskningsleder…\nPolitiet får til sidst spredt forsamlingen og har nu anholdt ni personer i forbindelse med urolighederne.”\n(Ungdomshuset på Dortheavej, klar til kamp; 7. september 2009)\nOploadet Kl. 12:28 af Kim Møller — Direkte link — 11 kommentarer\nNydansker på P1: I kan ikke tvinge mig til at bo med Jer, “der er forskel på vores tankegang”\nApropos på P1 har i denne uge Ghetto som overskrift, og tirsdagens udsendelse er værd at høre, hvis man stadig tror ghettoisering handler om socio-økonomiske forhold. Den interviewede var en 18-årige pige fra Gellerup, der selvom hun er født i Danmark, befandt sig mentalt i Libanon, og ikke så noget problem heri – segregation var et mål i sig selv.\n26/10-10 Apropos, P1 – Ghetto og identitet (interview med Iman Rabeh fra Gellerupparken).\nMikkel Krause, P1: Min gæst er Iman Rabeh, der er 18 år og har boet i Gellerupparken hele sit liv. Fortæl mig engang, hvordan synes du egentligt det har været, at bo i Gellerupparken.\nIman Rabeh, Gellerup: Jamen Gellerupparken, det har været mit liv, det har været – alle mine venner, for alle steder i Gellerupparken, det er både gode minder og dårlige minder, men altså, jeg kan ikke flytte ud fra Gellerup.\nMikkel Krause: Men hvad er det for værdier i det der nu bliver kaldt for en ghetto, som er vigtige for dig?\nIman Rabeh: Jamen værdien er, at selskab, at vi alle sammen kan det samme sprog, som vi alle sammen snakker, at vi holder sammen, altså, min nabo – alle mine naboer er arabere, hvis de ikke er arabere, så er de libanesere, hvis de ikke er libanesere, så er de – vi har den der kærlighed til hinanden, at du er araber – jeg er araber, vi kan snakke sammen, vi kan diskutere det hele, vi kommer fra de andre lande.\nMikkel Krause: Men hvad betyder det for dig, at komme fra netop Gellerupparken, altså at være Iman fra ghettoen, snarere end at være Iman fra Vejlby, eller hvor du ellers kunne komme fra.\nIman Rabeh: Jamen, det betyder alt. Fordi hvis jeg flytter ind i et dansk kvarter, så ville det ikke betyde så meget for mig, fordi det at jeg kan sproget er en ting, men altså, danskere i det hele taget, de er ikke ligesom os, de – i alt, altså vi har forskellige traditioner, vi har forskellige – altså, vi er forskellige, og der er forskel på vores tankegang. Altså naboerne, hvis nu vi skulle låne nogle ting af naboerne, så gør vi det. Det er bare i det hele taget, i det hele, at du er araber, jeg er araber, vi giver nogle ting til hinanden, det er lige meget.\nMikkel Krause: Du har ligefrem sagt, at hvis du en dag flytter ud af Gellerup, og du måske bliver tvunget til at flytte ud af Gellerup, fordi de river en boligblok ned, hvad ved jeg, så flytter du bare til en anden ghetto.\nDe gør det fordi de bliver bedt om det store.\nIman Rabeh: Ja, præcist. Jeg flytter til en anden ghetto.\nMikkel Krause: Men hvorfor egentligt det?\nIman Rabeh: Altså fordi, at jeg kan ikke – jeg har levet hele mit liv med, altså lad os spørge på en anden måde – hvorfor tager vi til Libanon hvert år. Det har jeg ikke gjort, men altså, jeg har været der de sidste to år. Men alle andre, hvorfor bruger de de hundrede tusinder kroner på at tage til Libanon hvert år, hvorfor mon. For den snak, den, sådan som de sidder med hinanden, for at høre sproget, for at høre, for at sige, at det her er mit , man har den der gode følelse, at det her det er mig. Det er mit! Det er her jeg kan sætte mig ind.\nMikkel Krause: Men hvis du nu går på gaden klokken tre om natten, det ved jeg ikke om du nogensinde gør, men hvor ville du så føle dig mest tryg. Inde i Århus eller ude i Gellerupparken?\nIman Rabeh: I ‘Getten’, i Gellerupparken. Fordi alle kender hinanden, der er ingen der tør gøre noget ved hinanden. Men hvis jeg går i et dansk kvarter eller noget, så ville jeg være utryg eller bange.\nMikkel Krause: Nu kunne man sige, at noget af det, der har været talt rigtigt meget om, her i den forløbne tid under ghetto-debatten, det er at ghettoerne fungerer som sådan en slags parallelsamfund, nogle lukkede områder. Det du siger her, det billede du tegner, bekræfter det ikke lidt den påstand.\nIman Rabeh: Det kan godt være, men nej – alle danskerne er velkommen til at komme til Gellerup og bo der, og være sammen med os, men altså, hvis jeg går alene for eksempel der, så vil der ikke, så er jeg 100 procent sikker på, at der ikke ville blive lagt en finger på mig, eller stjålet en taske, eller stjålet en cykel for eksempel, fordi jeg er fra ‘dem’. Altså vi kender alle sammen hinanden, det vil de ikke kunne gøre.\nMikkel Krause: Dine forældre, hvor stor kontakt har dine forældre haft til danskere udenfor ghettoen, eller for den sags skyld til danskere i Gellerupparken, og til det danske samfund op igennem din opvækst.\nIman Rabeh: Ingen kontakter. De har ikke haft, de har ikke nogen danske venner, de har heller ikke nogle fællesskaber så de har kun skolerne, når de bliver inviteret til skolefester, så gør de det for min brors eller min søsters skyld. Altså, whatever. Eller kommunen, de har kontakter med kommunen og det, de har ikke nogen fælles venskab med danskere, som, for eksempel hvis en dansker siger til min mor, ’skal vi ikke gå ud i byen i dag?’, så tænker min mor, ‘du er helt galt på den – skal jeg gå ud i byen om aftenen, og gå ind og spise eller gøre så’en’. Altså det gør jeg med min familie, det gør jeg ikke med mine venner.’ Eller tage i svømmehallen for eksempel, det kunne de aldrig finde på, og tænke. Altså problemet er at forældrene de har den tanke for tusind år, for generationer af år siden, for vores for-for-forfædre. De kører den der tradition, og danskerne de kører selvfølgelig deres kultur.\nMikkel Krause: Men hvad har det betydet for dine forældres forhold til det danske samfund. At de altså ikke har haft den forankring her, og ikke har haft så stor berøring med danskere.\nIman Rabeh: Det har betydet, at de ikke kan forstå os, der er født her, og opvokset her. Jamen, hvis jeg siger til min mor, at jeg skal ud med min veninde klokken seks om aftenen, vi skal bare ind og spise, eller vi skal ind i biografen, så ville de ike forstå det, fordi hun har jo den der tankegang, at det her ville jeg aldrig kunne finde på at gøre, med mindre jeg går ud med min familie og spise, så ville det være noget helt andet. Men når jeg siger det, så forstår hun ikke mig. Altså jeg skal ikke ind og lave noget der er forkert, jeg skal bare ind og spise noget mad, og gå ind i biografen.\nMikkel Krause: Så de er altså meget stor forskel på dine forældres kontakt til det danske samfund, og deres måde at omgås andre mennesker på. Og så din egen kontakt.\nIman Rabeh: Ja, det er der – meget.\nMikkel Krause: En af de løsninger på ghetto-problemet politikerne taler om, det er at opløse ghettoerne ved at tvinge folk til at blande sig mere. Altså at flere danskere skal flytte ind, for eksempel i Gellerupparken, og flere indvandrere ud i samfundet ude omkring. Hvad vil det betyde for dig og din familie?\nIman Rabeh: Det kan vi ikke, ligesom du og jeg og dem ikke kan bestemme hvor vi vil bo henne, så kan vi også bestemme selv. Der er ikke nogen der kan tvinge en anden til at flytte ud.\nMikkel Krause: Hvad vil du gøre hvis de prøver?\nIman Rabeh: Jamen, hvis de prøver, så vil jeg gøre oprør – Hvor er den der ytringsfrihed i snakker om, hvor er det hele i det hele taget. Jeg bestemmer selv hvor jeg skal bo. Som du bestemmer selv. Fint, vil du have mig til at bo, vil du tvinge mig til at bo med danskere, så vil jeg gerne bo sammen med dig Pia Kjærsgaard, for eksempel.\nMikkel Krause: Der er også en anden løsning som der tales meget om, det er at rive nogle af blokkene i Gellerupparken ned. Hvad tænker du om sådan en løsning?\nIman Rabeh: Overhovedet ikke. Det er en forkert løsning. I kan bygge noget op i stedet for at rive noget ned. I kan gøre det til et pænere sted, men hvorfor skulle I rive noget ned. Det er der ingen grund til.\nMikkel Krause: Du skal have mange tak for at du kom her, Iman Rabeh.\nIman Rabeh: Tak for invitationen.\nOploadet Kl. 15:15 af Kim Møller — Direkte link — 61 kommentarer\nSociolog Henrik Dahl om en ældre forfatter i en af “Mobuto Sese Sekos aflagte uniformer”\nJeg har hørt Henrik Dahl live, og han lød til at være en sympatisk person med kloge pointer. Klart Suzanne Brøgger foragter ham, og en mand der vil fjerne kunststøtten må da også være nazist, mindst. Vi glemmer et øjeblik, at initiativtageren til kunststøtte i regi af Statens Kunstfond var Ole Wivel, litteraten der er i digtform lovpriste den tyske nationalsocialisme.\nSublimt indlæg af Henrik Dahl på Kommunikationsforum – Hvem er smukkest i landet her.\n“Injurier? Nej, fiktion! Sådan slipper forfatteren Suzanne Brøgger åbenbart let fra at sammenligne mig med Goebbels. Hendes stil afprøves her i en novelle om en falmet hattedame.\nDa jeg var ung, var Suzanne Brøgger (f. 1944) en meget feteret kendis i de cirkler, jeg færdedes. Man lagde mærke til hendes udtalelser og diskuterede dem alvorligt. I dag er der næppe mange under halvtreds, der interesserer sig for hende.\nIkke desto mindre er hun igen på den offentlige dagsorden. Søndag den 24. oktober var hun på forsiden af Ekstra Bladet med overskriften ”En ond sladderkælling”, og det var blot den foreløbige kulmination på en debat, der begyndte få dage efter, hendes bog Jeg har set den gamle verden forsvinde – hvor er mine øreringe? udkom 7. oktober.\nEt overblik over debatten kan man få her, og man kan også forsøge at fremskaffe Bo Bjørnvigs Blæksprutten fra Weekendavisen bøger den 15. oktober. Det springende punkt i begge oversigtsartikler er: går det an at tilsvine og injuriere folk – og fralægge sig ethvert ansvar ved at påberåbe sig, at det skrevne er fiktion (skønt der ikke står ”roman” eller ”fiktion” noget sted på bogen)? Hverken Brøgger eller hendes forlag Gyldendal er i tvivl, som man kan se her. Brøgger er ansvarsfri, og fiktion betyder ikke noget.\nJeg ville nok have været lige så ligeglad som resten af befolkningen, hvis jeg ikke havde fået bogen foræret af Suzanne Brøgger… jeg skyndte mig at læse bogen, og ganske rigtigt: fra side 165 til side 174 skriver bogens jeg (som ifølge denne artikel ikke er Suzanne Brøgger, og intet har med hende at gøre) en hel del om sociologen Henrik Dahl. Og han er altså ikke en litterær konstruktion (jo; en lillebitte smule), men mig, så at sige.\nDet, bogens jeg har at sige om mit virkelige mig, er blandt andet, at mine synspunkter er ”en Goebbels værdig” (side 167). Det synes jeg ærlig talt er skrapt. Goebbels var nazist. Der er jeg ikke. Goebbels var (tysk) nationalist. Det er jeg ikke. Goebbels var tilhænger af statskontrol med kunsten. Det er jeg ikke. Goebbels var tilhænger af Berufsverbot til de kunstnere, han ikke kunne lide. Det er jeg ikke. Goebbels hadede moderne, international kunst. Det gør jeg ikke. Og så var Goebbels bare et dumt svin i al almindelighed og ville uden tvivl være blevet dødsdømt i Nürnberg, hvis han ikke havde begået selvmord inden krigen sluttede. Det kan godt være, jeg ikke er et perfekt menneske – men der er verdener til forskel på ham og mig.\nBåde min advokat og min forlægger (det er ironisk nok den samme, som udgiver Suzanne Brøggers bøger) siger, at det må jeg bare finde mig i. Advokaten fortæller, at det er for dyrt at sagsøge, og at det næppe vil bære frugt. Min forlægger siger, at Suzanne Brøggers injurier – sådan opfatter jeg dem – står i et fiktionsværk. Så må jeg bare tåle dem. ”En romanperson [kan] godt sige nogle ting, som forfatteren ikke står inde for”.\nKommentaren efterfølges af en lille novelle, der har sit omdrejningspunkt omkring en bog af en Suzanne Brögger.\n(Suzanne Brögger, fiktiv forfatter & Mobuto Sese Seko, faktiv diktator)\n“Uden på bogen var et billede af Karl Lagerfeld i drag. Mærkeligt. Jeg så nærmere på det. Nej. Det var en gammel dame. Hun var iført en af Mobuto Sese Sekos aflagte uniformer, men havde valgt en anden hovedbeklædning. Den fik hende til at ligne en statist i en film, der skal forestille at foregå i kreative cirkler i New York. Susanne Brögger stod der uden på bogen. Kunne det være hende?” (Hvem er smukkest i landet her?; Henrik Dahl, 2010)\nOploadet Kl. 14:29 af Kim Møller — Direkte link — 20 kommentarer\nMathilde Walther Clark i Metroxpress: “Måske var det noget for DF at give Jonni H. en tjans?”\nEn forfatter ingen læser i Danmarks mest læste avis. Grotesk klumme af Mathilde Walther Clark i dagens Metroxpress – Frisk ung mand søger job.\n“Jeg har engang haft Jonni Hansens gamle telefonnummer. Jeg var lige flyttet ind i en ny lejlighed og havde ikke tænkt på at spørge KTAS, som det hed dengang, hvem der monstro havde haft mit nye nummer før.\nDet første par uger undrede det mig selvfølgelig, hvorfor alle disse 9.-klasser og deres historielærere ringede for at stille alle mulige spørgsmål. Men ikke før jeg fik en ung, handicappet fyr i røret, gik det egentlig op for mig, hvem nummeret havde tilhørt. Fyren sad i kørestol og var temmelig ensom og var … jeg tror, jeg vil kalde det hobbynazist…\nI starten var han så normal, som man nu bliver, hvis man ringer for at hyggesludre med Jonni Hansen…\nNu har Jonni Hansen så valgt at forlade posten som formand for nazisterne. Ikke fordi han er kommet på bedre tanker, men ‘af personlige grunde’. Han er vel blevet træt i armen. Nu vil han gerne have ‘et almindelig arbejde’, som han siger. Af en eller anden grund har han svært ved at få ansættelse nogen steder.\nPå nazisternes hjemmeside kritiserer de DF for ikke – som dem selv – at sige tingene ligeud. Måske var det noget for DF at give Jonni H. en tjans? Det ville da give et signal om, at de er glade for diversitet. Var det ikke noget, Jesper Langballe, med sådan en frisk ung mand, der siger tingene ligeud?“\n(Mathilde Walther Clark og Suzanne Brøgger; I syv sind, Univers på DR2, 2009)\nOploadet Kl. 05:57 af Kim Møller — Direkte link — 27 kommentarer\nSocialist forklædt som nationalsocialist – lidt af det medierne ikke fortæller\nDa en kommentator her på Uriasposten mandag eftermiddag skrev, at ‘han’ to gange var blevet overfaldet af White Pride på grund af sit hår, der var “lidt længere… end gennemsnittet”, så bad jeg rutinemæssigt om flere oplysninger relateret til tid og sted. Da det var en førstegangskommentator var jeg selvfølgelig lidt mistroisk, og jeg har da heller ikke fået svar, her tre dage efter. Se evt. #26.\nJeg gravede lidt i kommentaren, og fandt hurtigt frem til identiteten på afsenderen – en Sophie E. (fuld navn haves). Jeg tvivler på White Pride overfalder piger med lidt for langt hår, og kommentaren understreger vigtigheden, af at holde tungen lige i munden i de her sager. Mange har interesse i disinformation.\nRedox-historien og Charlotte Johannsens bog breakede søndag aften i den bedste sendetid, og sidehistorierne har kørt lige siden. En misbrugskonsulent der muligvis tog kokain (DR Online), nazister der rekrutterer på Århus Stadion (Information), højreekstremister der er ansat i Forsvaret (DR Online) og sådan kan Redox stille og rolig mainstream-legitimere sig selv, trods verserende retsag om systematisk vold mod deres politiske modpart. Vage beskyldninger mod konsulenten fik medierne til at bringe hans fulde navn, omvendt – har de sigtede Redox/AFA-militantes navne endnu ikke været nævnt i de danske medier. De dobbelte standarder er indlysende.\nDer er meget der lugter i sagen om Charlotte Johannsen. Hun fremstillede sig selv i 21 Søndag som upolitisk, men i et interview med Information fortælles det, at hun “omdekorerer sit værelse, så der ikke længere hænger venstreorienterede citater og collager på væggene”, hun fortæller at hun “altid har følt sig venstreorienteret” (BT), og i kapitlet der kan læses på Information, erkender hun ligefrem, at hun i 2005 var “medlem af Rød Ungdom” (s. 15). Ungdomsorganisation for det stalin-tro kommunistparti DKP-ML.\nI bogen fortæller Charlotte Johannsen, at hun besluttede sig for at afsløre White Pride efter et overfald på hendes ven ‘Oliver’ under Århus Festuge i september 2007. Af uddraget på Politiken.dk, fremgår det, at han var tilknyttet Huset, en århusiansk pendant til Ungdomshuset. Der sætter han hende i august 2008 i kontakt med ‘Sigrid’, der her, i lighed med ‘Oliver’ var meget aktiv. Hun sætter hende i kontakt med ‘Peter’ fra venstreradikale Redox.\nSelve infiltrationen fandt først sted den 1. november 2008, to dage efter politiet ved en razzia i Huset havde fundet et større våbenlager bestående af en kniv og 19 slagvåben. Man kan roligt gå ud fra, at både ‘Oliver’ og ‘Sigrid’ må have vidst hvad der foregik i Huset, og logikken siger, at Charlotte Johannsen også var bekendt med venstrefløjens militans.\nFløjkampen har tydeligvis to aktører – højreradikale White Pride og deres venstreradikale modpart i Huset. Læs eventuelt Jyllands-Postens tema om samme fra august 2008: På rejse ind i ekstremismen.\nKonkret om overfaldet på ’Oliver’ fortæller Charlotte Johannsen…\n“Sidst på aftenen var de kommet gående hen ad Hallssti, som er en dårlig oplyst sti, der løber langs skinnerne ved Banegården… Oliver nåede ikke at tænke mere over det, før en gruppe på omkring 15 mænd overfaldt dem bagfra. Flasker og spark røg ud af mørket. De løb alt, hvad de kunne, men en af dem blev sparket, så han faldt om på asfalten.\nOliver løb tilbage og forsøgte at hjælpe ham, med det resultat at han selv blev væltet omkuld på stien. De sparkede ham i ansigtet og maven. Til sidst mistede han bevidstheden, og da han vågnede igen, var overfaldsmændene væk, og der var helt stille. De to venner var indsmurt i blod og humpede op på gaden for at komme på skadestuen.“\nI bogen beklager Charlotte Johannsen sig over, at ingen blev anholdt. Herunder samme udlægning af overfaldet fra ellers sympatiserende Århus Stiftstidende, 10. september 2007.\n“Politiet ledte omkring midnat efter seks personer, der af vidner blev beskrevet som White Pride typer – altså højreorienterede ballademagere. Første anmeldelse kom fra Halls Sti i midtbyen fra deltagere i en hippiefest, lød meldingen til politiet. En blev overfaldet. Da politiet ankom, ønskede manden, som skulle være blevet overfaldet, dog ikke at tale med ordensmagtens repræsentanter.”\nTo væsensforskellige udlægninger, hvad minder mig om en sag fra Odense i september 2004, hvor den venstreorienterede Cafe Zekes fik smadret nogle ruder efter en demonstration vendt mod højrefløjen. Den officielle pressemeddelelse fra Cafe Zekes.\n“Om aftenen ved 21-tiden dukkede de op ved den antifascistiske café Zekés i Odense Centrum og smadrede adskillige ruder med diverse kasteskyts. Der var ingen i caféen og ingen kom til skade. To biler med nazister, der lavede “sieg heil”-hilsenen blev set køre fra stedet.”\nIngen var i cafeen, men alligevel konstateres det, at to biler med heilende nazister kørte fra stedet. I mine notater om sagen, har jeg en beretning fra et øjenvidne, der fulgte seancen umiddelbart efter episoden, og hun giver en noget anden udlægning. Hun så ikke to bilfulde, men to personer løbe fra stedet. De var forfulgt af to formodede venstreorienterede, den ene bevæbnet med en kølle.\nIgen, to vidt forskellige udlægninger.\n(Baggårdshuset på Store Glasvej, hvor Cafe Zekes lå på førstesalen fra 2003 til 2005)\nCafe Zekes blev grundlagt af Fynske Antifascister (FAF) og Rebel-Odense i år 2000. Førstnævnte er lokalafdeling for erklærede militante Antifascistisk Aktion (AFA), og sidstnævnte er forløberen for Socialistisk Ungdomsfront (SUF), og de to havde base i Cafeen en række år derefter. AFA rekrutterer traditionelt fra SUF, så samarbejdet giver god mening.\nTjekker man SUF’s medlemsblad Blomster & Barrikader, så vil man se, at kontaktpersonen for SUF Odense på tidspunktet for konfrontationen var Charlotte Johannsens ghostwriter Marchel Neel Gjertsen.\n(Blomster & Barikader, Nr. 27, september 2004; Forside, s. 17)\nBemærk grafikken herunder fra samme nummer af Blomster & Barrikader. Den viser tre vers fra en sang lavet af ungsocialister under SUF’s sommerlejr 2004. Nazister skal smadres med flasker; alle nazister; fordi de er nazister.\n(Blomster & Barikader, Nr. 27, september 2004; s. 7)\nSammenlign verset med en af bogens store afsløringer, her citeret fra mandagens udgave af Århus Stiftstidende – Helt unge på nazikurs var det mest skræmmende (ikke online, se evt. video herunder).\n“… Omkring spisebordet, hvor de tomme ølflasker efterhånden fylder godt op, sidder otte 15-16 årige drenge og heiler i takt og synger med på de racistiske og voldsforherligende sange. Bagefter synger de deres egne sange -om »Lasse « -en ung venstreorienteret i Århus -»der skal dø«.“\n(Århus Stiftstidende, 24. oktober 2010: Svømmer afslører White Pride indefra)\nLasse, der omtales i bogen som den der blev truet på livet af unge højreradikale, er identisk med Lasse Poelmann, der ikke er en tilfældig ung venstreorienteret, men hardliner fra Jyske Antifascister (JAF, Århus BZ), der har været en aktiv del af gadevolden i flere år. I 2008 blev han dømt for trusler mod 28 personer, herunder flere rettet mod kendte højreradikale fra White Pride. Man kan få en fornemmelse af hans person på youtube, hvor han aggressivt konfronterer en fotograf.\n(Lasse Poelmann, 2. fra højre; DR, 24/10-10: Undercover-agent undersøger nazister)\nAnden sag fra 2008.\n“»Nu dør du,« lød det truende tilråb, da en højreorienteret århusianer i går blev antastet og forfulgt på åben gade.” (Jyllandsposten, 2. oktober 2008: Dødstrusler mod højreorienteret)\nOploadet Kl. 16:40 af Kim Møller — Direkte link — 18 kommentarer


Firewood rack / firewood holder / firewood accessories – Moustgaard\nBrændekurve og brændestativer\nHos Moustgaard kan du få en moderne brændekurv i 3mm sort kraftig filt. Filten gør, at brændekurven nemt kan foldes sammen, hvis den ikke bliver brugt eller skal transporteres. Derudover har brændekurven et par fordele over den klassiske metalspand, da den hverken larmer eller er nær ligeså tung.\nEn brændekurv er optimal løsning til opbevaring af brænde som er hentet fra et udendørs brændestativ.\nOpbevaring af brænde kan sagtens gøres med go stil. Hos Moustgaard har vi 5 forskellige brændestativer som hver især har sin eget udtryk, men allesammen med den samme funktionalitet - at opbevare brænde.\nDet vertikale brændestativ passer særdeles godt til hjørner og hvor der er mindre vægplads. Brændestativet kan nemlig fungere som en brændereol, da den kan hænges på væggen, så den ikke anvender gulvplads. Brændestativet består af to metalrammer, som kan hænges med et specifikt mellemrum som du vælger. Brændet placeres og stables inde i de to rammer - enten hængende på væggen eller på gulvet.\nDet horizontale brændestativ passer til dig som vil placere brændet på gulvet og har lidt mere plads i bredden. Dog består består den (ligesom den vertikale) af to metalrammer som placeres med ønsket mellemrum.\nSom navnet indikerer består dette brændestativ kun af én metalramme, samt en støttende og stabiliserende bundplade. Dette brændestativ er perfekt til at udstille brændet minimalistisk, da det fylder mindre end de andre. One-liner kan både anvendes som brændestativ og brændereol ved at hænge det på væggen.\nDette fritstående brændestativ passer til dig som ikke vil hænge noget på væggen, men bare har brug for en simpel løsning ved siden af pejsen. Det rektangulære brændestativ er en smart løsning til dig, som ikke har en væg, hvor den kan eller du har lyst til at hænge den eller sætte fast. Det kan være, du har en flot stenmur eller det skal bruges i en restaurant eller i hotel, hvor rummene indrettes afhængigt af lejligheden.\nSom navnet indikerer er dette brændestativ rund. Denne brændeholder er perfekt til en flot og elegant udstilling af dit brænde. Tilmed fylder den ikke særlig meget og kan derfor betragtes some en pendant til vores brændekurv, da den har ligheder i størrelsen og er fritstående.\nLog holder - Vertical\nLog holder - Horizontal\nLog holder - One-liner\nLog holder - Rectangular\nLog holder - Round


Sådan får du brugt mere tid i køkkenet – Krydderurten\nMay 15, 2020 Bolig\nDu havde måske forestillet dig, at du blev typen, der kokkererede lækre rette hver dag. Virkeligheden kan dog hurtigt blive en anden. Ofte er det nemlig lettere at vælge en anden løsning. Her i artiklen kan du få tips til, hvordan du kan komme ind i den gode vane med at bruge mere tid i køkkenet.\nHvordan ser dit køkken ud?\nHvis du har svært ved at bruge tid på at lave lækker mad i dit køkken, er det måske værd at overveje, hvordan køkkenet ser ud. Det kan for eksempel være, at det køkkenudstyr du har er forældet, eller det kan være, at der bare ikke er nok bordplads i køkkenet.\nBruger du i forvejen minimal tid i køkkenet, er det måske ikke en god idé at bruge mange penge på en opgradering. Ikke desto mindre kan nogle små forbedringer muligvis være vejen frem, hvis du skal finde lysten til at gå i køkkenet. Det kan nemlig være svært at opholde sig i køkkenet, hvis det ikke er et dejligt sted at være. Her kan du læse mere om, at pladsmangel ofte følger efter en familieforøgelse.\nFind inspiration til dine retter\nSkal du lave nogle lækre retter i køkkenet, er det en rigtig god idé at lade dig inspirere ude fra. Du kan for eksempel kigge i kogebøger, men i dag kan du også finde alverdens inspiration på internettet. Der findes nemlig et væld af danske og udenlandske madblogs, hvor du kan blive meget klogere på madlavning.\nJo flere forskellige retter du får kendskab til, jo sjovere vil du sandsynligvis også synes, at det bliver at lave mad. Derfor er det bare om at give den gas, når du skal finde inspiration. I et køkken behøver du ikke at være bange for at fejle. Du kan nemlig altid prøve igen en anden gang.


14/05-16 - Pressemeddelelse\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen har derfor godkendt en ny forsøgsordning, der giver fiskere og jægere mulighed for at nedlægge op til 40 gråsæler om året. Et specialuddannet sæljægerkorps uddannet af Danmarks Jægerforbund skal hjælpe fiskere med at regulere bestanden.\n-Der skal være en rimelig balance mellem natur og mennesker. Den balance er blevet udfordret, fordi gråsælbestanden i Østersøen er vokset, og nu svømmer gråsæler i stort antal igen rundt ved blandt andet Bornholm, hvor de gør livet surt for bornholmske kystfiskere. Jeg har derfor godkendt en forsøgsordning, der giver fiskere og jægere mulighed for at nedlægge gråsæler, der går målrettet efter fiskernes net og fisk, siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.\nPlads til gråsæler i naturen\nGråsælen er beskyttet under EU's habitatdirektiv som en såkaldt bilag 5-art, og derfor må regulering kun ske, så længe det ikke truer sælens bevaringsstatus.\n-Vi skal selvfølgelig sikre en bestand af gråsæler i Danmark. De senere år er bestanden imidlertid vokset så markant i Østersøen, at der nu er behov for at skyde de gråsæler, der skaber problemer. Kystfiskeriet er et vigtigt erhverv for Bornholm, og det vil regeringen gerne være med til at sikre på en fornuftig måde, siger Esben Lunde Larsen.\nFakta om regulering af gråsæl\nDer var i perioden 22. maj 2014 til 31. december 2015 i alt 16 ansøgninger om regulering af gråsæl i Danmark. Der blev givet tilsagn i 10 tilfælde (det vil sige tilladelser til at skyde i alt 20 gråsæler). Der blev givet seks afslag, for eksempel fordi der ikke kan gives tilladelse til at regulere gråsæl i et Natura 2000-område. Ingen gråsæler er efterfølgende blevet indrapporteret som nedlagt i perioden.\nDen nye forsøgsordning åbner - ud over sælkorpset - op for, at fiskere og jægere kan nedlægge sæler fra land eller fra en stilleliggende båd eller platform. Reguleringen på i alt 40 gråsæler kan ske året rundt inden for 500 meter fra fiskeredskaberne, hvor grænsen i dag er 100 meter fra redskaberne.


Dansk Kvindebiografisk Leksikon - Augusta Dohlmann\nAugusta Dohlmann (1847 - 1914)\nDohlmann, Henriette Augusta Johanne\n*9.5.1847 på Store Svanemosegård på Frbg., †22.6.1914 i Skotterup, Egebæksvang sg.\nForældre: tømrermester, limfabrikant Fritz August D. (1800-60) og Anna Sophie Frederikke Meyer (1808-70).\nAD voksede op i landlige omgivelser, som nok kom til at påvirke hendes farvesyn og glæden ved frodige blomstermotiver. Til sin konfirmation ønskede hun sig lærred, farver og pensler og gik uden vejledning i gang med at male motiver fra Store Svanemosegård. Som ganske ung fik AD tegne- og maleundervisning hos professor ◊O.D. Ottesen og blomstermaler ◊Oluf August Hermansen. Men hun måtte efter nogle år arbejde som privatlærerinde på landet, da hjemmet blev opløst. I 1878 under et besøg i Paris for at studere fransk følte hun, at hun skulle videreuddanne sig som maler, og genoptog den afbrudte undervisning, nu hos maleren T. Robert-Fleury. Ved hjemkomsten i 1880 debuterede hun på Charlottenborgs Forårsudstilling med to nature morte malerier. Men kort efter rejste hun tilbage til Paris for at modtage undervisning hos malerne G. Courtois og R. Collin. Da hun 1885 fik Det Anckerske Legat og året efter ministeriel understøttelse, blev det igen muligt at foretage studierejser, nu til Holland, Belgien og Paris, hvor hun blev undervist af A. Stevens, H. Courtois og J.P. Laurens, afbrudt af en mindre rejse til Rom og Firenze. Under et senere ophold i Paris havde hun lejlighed til at tegne efter nøgenmodel på Académie Julien, den eneste skole, hvor noget sådant var tilladt kvinder. Hun malede også efter levende model i F. Humberts atelier. AD har malet en del portrætter og landskaber, men det var især blomsterbillederne, som gjorde hende kendt også i udlandet. Hun blev flere gange indbudt til at deltage i internationale udstillinger, og de impressionistiske maleres kendte parisiske kunsthandler Durand-Ruel tog hendes billeder i kommission. Siden sin debut på Charlottenborgs Forårsudstilling deltog hun hvert år her, ligesom hun også deltog på Charlottenborgs Efterårsudstilling 1908-09 og 1911. I Gothersgade underviste hun fra midten af 1890’erne i tegning og maling.\nAD var aktivt med i en komité for oprettelsen af Kunstakademiets Kunstskole for Kvinder, og da skolen åbnede i 1888, blev hun selv elev i en kortere periode. Hun og hendes kvindelige malerkolleger var klar over, at det var et vigtigt led i kampen for at blive accepteret som kunstnere på lige fod med mændene, at kvinderne kunne optages på Kunstakademiet og få deres uddannelse der. Hun var medlem af komitéen bag Kvindernes Udstilling 1895 og blev i 1897 det første kvindelige medlem af bestyrelsen for Kunstnerforeningen af 18. November indtil 1901. Desuden kæmpede hun for, at hendes yngre kvindelige kolleger lettere kunne få tildelt midler fra legater og fonde. Som en af de få kvinder i sin generation, der kunne leve af sit arbejde som maler, indstiftede hun selv et legat for kvindelige blomstermalere. I september 1901 anmodede hun sammen med kollegerne ◊•Johanne Krebs, ◊•Anne Marie Carl Nielsen og Agnes Lunn skriftligt Kulturministeriet om at få et kvindeligt medlem i det udvalg, som uddelte statsstøtte til kunstnere. Ønsket blev afvist med den begrundelse, at ingen af Akademirådets medlemmer, hvorfra en repræsentant til udvalget skulle vælges, var kvinder.\nAD havde mere mod på rejselivet end de fleste ugifte kvindelige malere i slutningen af 1800-tallet. I begyndelsen af 1890’erne opholdt hun sig flere år i Italien. Påvirkninger fra udenlandsk kunst ses da også tydeligt i hendes billeder, som er friskt malet med markante og kraftige strøg. Med sit kendskab til den franske realisme og impressionisme var hun med til at påvirke den danske malerkunst i retning af en ny og mindre pedantisk stil. Dette ses både i hendes portrætter og i hendes blomstermalerier. Af blomstermalerier kan fremhæves Gule Roser i Muslingeskal, 1884, som, skønt motivet er omhyggeligt arrangeret, ikke virker fortænkt, men har bevaret et indtryk af umiddelbar sanselighed. Asters, 1891, viser hendes fine farvesans samt evne og mod til at sætte stærke farver sammen i en harmonisk komposition.\nFranz von Jessen (red.): Danske i Paris gennem Tiderne, 1936-38. Hefter for historie 8/1985. Illustreret Tidende 24/1898.\nCharlottenborg · Kunstakademiets Kunstskole for Kvinder · Kunstnerforeningen af 18. November · Kvindernes Udstilling\nBilledkunst · Kvindepolitik · Billedkunstskoler · Udlandsophold · Udenlandske uddannelser


Scope > Forum > Filmanmeldelser > Den jagedes jagt\nOverblik Indlæg Brugere Samlinger Du er her: Scope > Forum > Filmanmeldelser > Den jagedes jagt\nThe Bourne Ultimatum: Den jagedes jagt\n18/08-07Den jagedes jagt\nBourne er endnu en gang på flugt/jagt i det tredje led i spionfilmsrækken om en mands forsvundne identitet og hans evindelige søgen på den. De to første film i trilogien var begge gedigne actionfilm dog uden mærkbar ekspertise og vedhængende kvaliteter. Paul Greengrass, der stod bag 2’eren, ”The Bourne Supremacy”, fandt dog både kræfter og støtte til også at blænde op for actionseriens formodentligt sidste led. Med nærmest identisk filmformel som 2’eren trækker den foreløbigt ”Bourne”-serien i land uden på noget tidspunkt at slække på speederen. ”The Bourne Ultimatum” skiller sig dog mærkbart ud fra de to filmisk relaterede forgængere, da actiontrilogiens sidste led besidder alle de kvaliteter – og mere til – der gør en actionfilm fremragende.\nFor fremragende, det er ”The Bourne Ultimatum”. Det understreger den med fed spændingstusch allerede i et af filmhistoriens mest nervepirrende forfølgelsesløb, hvor Jason Bourne energisk forsøger at guide en højspændt nyhedsjournalist uden om den visse død i en overfyldt, myldretidspræget menneskemængde. Som resten af filmen besidder spændingssekvensen i store træk mange konventionelle actionvirkemidler som det – i filmens tilfælde – eminent forvirrende håndholdte kamera og den brillante, tempofyldte musik. Paul Greengrass har med andre ord ikke lagt betragtelig vægt på den omfattende originalitet; men hvad nytte har fornyelse i grunden, når man kan bruge forholdsvis gennemtærskede udgangspunkter så fantastisk og afbalanceret som Greengrass gør det i ”The Bourne Ultimatum”? Intet!\nPaul Greengrass og forrygende Matt Damon har mere populært sagt leveret det, der ligner årets action-/spændingsfilm. I sit konstant opskruede top-tempo og spændingsmæssige højniveau ses ”The Bourne Ultimatum” for mig nemlig som en regulær ener inden for faget. En født klassiker, en strålende krone på værket er hvad ”Bourne”-seriens tredje kort fortjener af potentielle prædikater. Sjældent har en actionfilm været så nervepirrende, rystende energisk og fandens godt skruet sammen, og selvom den sjette stjerne i første omgang akkurat udebliver, er jeg ikke bleg for at kalde filmen nær det mesterlige. ”The Bourne Ultimatum” er af den grund ikke kun den ultimative ”Bourne”-film. Den ligner langt hen ad vejen også den ultimative actionfilm.


Av, min ryg... | Tandlægebladet\nAv, min ryg...\nDet kan være fysisk belastende at være tandlæge, og der er et stort behov for råd og vejledning. Desværre er forskningen på dette område utilstrækkelig, vurderer forskergruppe fra Californien, som alligevel fremhæver tendenser i tidligere undersøgelser.\nDet er fysisk belastende at arbejde som tandlæge, tandplejer eller klinikassistent. Akavede arbejdsstillinger, hyppigt gentagne bevægelser og statisk arbejde gør, at omkring to tredjedele af os får muskuloskeletale problemer i nakken, skuldrene eller lænden.\nDer er stort behov for råd og vejledning i at forebygge eller lindre disse lidelser; men desværre er der ikke megen hjælp at hente i forskningen.\nEn forskergruppe fra Californien har publiceret en systematisk oversigt, som er baseret på 34 tidligere undersøgelser, heraf 17 interventionsstudier.\nGenerelt finder forskerne, at kvaliteten af undersøgelserne er så dårlig, at der ikke kan drages valide konklusioner; men der kan dog fremhæves visse tendenser i materialet:\n• Fysisk træning er gavnlig. Risikoen for muskelsmerter mindskes, hvis man er i god fysisk form, og fysisk træning er også et vigtigt led i rehabiliteringen.\n• Ergonomi hjælper. Professionel vejledning i ændring af arbejdsstillinger og indarbejdelse af rutinemæssige strækøvelser lindrer symptomerne.\n• Man skal ikke gå ned på grejet. Brug af lupbriller kan forbedre arbejdsstillingen, og det kan lette på smerterne i skuldrene, hvis man anvender ergonomiske håndinstrumenter, som er lette og har greb med større diameter.\nLektor Gitte Hansen Fredslund\nFysioterapeutuddannelsen, UC SYD, Esbjerg\n– Langt de fleste medarbejdere i tandplejen (tandlæger, klinikassistenter og tandplejere) vil kunne nikke genkendende til smerter i en eller flere af følgende kropsregioner: lænd, nakke og skuldre.\nOvenstående artikel bekræfter også en meget høj prævalens af smerter i bevægeapparatet og giver som mulig begrundelse medarbejdernes ensidigt gentagne arbejde med statisk belastning af skuldre, lænd og nakke.\nSelv om de artikler, ovenstående review bygger på, anses som værende af utilstrækkelig kvalitet, fremhæves der alligevel nogle tendenser, såsom at fysisk træning, ergonomi og ergonomiske instrumenter og lupbriller i nogle tilfælde kan forebygge eller afhjælpe muskel-skelet-besvær (MSB).\nReviewet argumenterer for, at fysisk træning er gavnlig for at afhjælpe MSB, hvilket stemmer godt overens med anden veldokumenteret forskning, lavet på andre jobgrupper med lignende belastninger i form af ensidigt gentaget arbejde.\nForskning viser, at 2-6 min daglig træning fem gange ugentligt i form af specifikke styrkeøvelser viser statistisk signifikant smertereduktion i nakke og skuldre hos medarbejdere med ensidigt gentaget arbejde, fx kontoransatte og medarbejdere ansat i tandplejen.\nFire specifikke nakke- og skulderøvelser med elastik (Lateral raise, Reverse flies, Front raise og Shrugs i form af 2 x 15 repetitioner maks.) blev anvendt i artiklen af Fredslund et al.\nYdermere viser forskning, at ergonomien har betydning for MSB, hvor anbefalingen herfra lyder ”den næste stilling er den bedste".\nRoll SC, Tung KD, Chang H et al. Prevention and rehabilitation of musculoskeletal disorders in oral health care professionals. A systematic review. J Am Dent Assoc 2019;150:489-502.


Sommerhuse Kærgården , Sommerhus Kærgården - HolidayHome4You.dk\nDu er her: Sommerhuse > Vestkysten > Sommerhuse Kærgården\nSommerhuse i Kærgården , Vestkysten\nHer finder du, hurtigt og nemt, ledige sommerhuse i Kærgården her hos HolidayHome4You. Tag et tur til Kærgården i Vestkysten, i et af vore dejlige sommerhuse og få dig en dejlig ferie i naturen i Vestkysten. HolidayHome4You har et stort udvalg af både store og små sommerhuse i Kærgården og vi har sikkert også et sommerhus som passer til dine behov og ferieønsker. Via vores enkle søgesøgefunktion finder du hurtigt og nemt sommerhuse i Kærgården som er ledige og kan bookes online.\nSommerhus med spabad opf�rt som dobbelthus i Nr. Lyngvig gl. fiskerleje mellem Vesterhavet og Ringk�bing Fjord. F�llesareal og legeplads.\nLyst og smagfuldt indrettet sommerhus med spabad og sauna beliggende i kort afstand fra strand og hav ved Gr�nh�j Strand p� en herlig pl�negrund med masser af legemuligheder for b�rnene.\nHuset er opf�rt i 1978/1999/2017, l�bende vedligeholdt og moderniseret.\nDet indeholder opholdsstue/k�kken i �ben forbindelse, fire sov...\nSommerhus beliggende p� stor klitgrund f� hundrede meter fra en af Danmarks fineste sandstrande og Bl�vand by. G�stetoilet og et rummeligt badev�relse med b�de spabad og sauna. Huset er godt indrettet med en stor opholdsstue m�bleret i komfortabel stil. Endvidere er der spiseplads med god plads til familien. Husets 3 sovev�relser...\nSommerhus beliggende p� en 1220 m² stor naturgrund med tr�er og gr�spl�ne i et sommerhusomr�de med udsigt over Limfjorden. Huset ligger ca. 100 m fra vandet og indeholder en hyggelig opholdsstue med br�ndeovn, stort k�kken/alrum, 3 gode v�relser og entre med garderobe. Fra stuen er der direkte udgang til haven og den overd�k...\nDen tidligere bank – beliggende centralt i Ballum – er i for�ret 2014 ombygget og renoveret til dette sommerhus. Huset indeholder i stueplan badev�relse med brusebad og 2-personers spabad, entre, opholdsstue med spiseplads, k�kken, to sovev�relser med dobbeltseng og bryggers. P� 1. sal findes et rummeligt sovev�relse med...


Tilbud kan ikke kombineres - Det er kun muligt at bruge 1 værdikode pr. Fødselsdagsgaver til dem du holder af Er du på udkig efter fødselsdagsgaver til kæresten, din mor eller en anden, du gerne vil glæde med en lækker gave? Få ideer og inspiration her til fotogaver med dine egne billeder på. Fødselsdagsgave til ham Her kan du få ideer til den bedste fødselsdagsgave til ham. Fotogaver er personlige gaversom du selv har designet. Du kan lave dem på forskellige måder, find den der passer dig bedst og lav en fødselsdagsgave til kæresten med et rigtig godt billede af jer to eller et andet supergodt pletskud. Så kan han selv finde det af hans billeder, han synes bedst om og lave et af vores mange unikke fotoprodukter — for eksempel en flot plakat Fødselsdagsgave til hende Mangler du en fødselsdagsgave til veninden, til din mor, til teenagepigen eller en helt fjerde? Find inspiration til en sød og anderledes gave med eget foto her.\nSyv år bliver Casumo i disse dage og de holder en ordentlig tresårsfødselsdag. Du skal ikke have gaver inklusive og som noget ganske usædvanligt byder casinoet istedet på gaver til deres mange besøgende. Indbetal kroner eller yderligere og indeholder din indbetaling tallet syv er du med i konkurrencen omkring ikke mindre end Indbetal herhen på Casumo. Lørdag byder på et hæsblæsende Dead Reel Race og herhen er der\nNår man er til fødselsdagsfest, er det normalt fødselaren, der får gaver. NordicBet har dog vendt de traditionelle fødselsdagstraditioner om, så det er i stedet er casinoet, der giver gaverne. Den ottende februar fejrer NordicBet nemlig 16 års fødselsdagsfest, og det kan TOP utrolig lukrativt for spillerne, nye såvel som gamle.\nDet er lidt sjovt, men når et casino har fødselsdag, så skal det ikke regne med at få gaver. I stedet skal det faktisk regne med, at det skal af inklusive gaver. Det er selvfølgelig ofte set før, og mange virksomheder vælger dengang også at uddele gaver, når man har fødselsdag. Unibets fødselsdag skal fejres med et brag, og der er hele Du kan vinde Du barriere bare spille, som du plejer at gøre. Du skal blot tilmelde dig først og så gå i lejlighed.\nFødselsdage er en festlig anledning, som man fleste holder af, at fejre inklusive kage, gaver og dem man stade af. Fødselsdagen er den dag pr. året, hvor en person er uægteskabelig, og dagen fejres traditionelt de fleste steder verden over - men hvorfor fejrer vi egentlig fødselsdag? Og hvorfor giver vi gaver og fylder aldeles lagkage med lys i anledningen? Få svar på alle de spørgsmål man har om fødselsdage, samt gode ideer til fødselsdagsfesten og den perfekte foræring her! Danskerne begyndte først at fetere fødselsdage efter reformationen i år , hvor vi blev protestanter.


Den Største Lille Gård / The Biggest Little Farm | DVD Film | Dvdoo.dk\nDen Største Lille Gård / The Biggest Little Farm\nFakta om Den Største Lille Gård / The Biggest Little Farm\nHos dvdoo.dk har vi været forhandler af film og tv-serier i en lang årrække, og vi tilbyder Dvd-film i et hav af forskellige genrer. Vi sælger mange forskellige Dvd-film. Alt lige fra actionfilm til romantiske film.\nRundt om bordet er synspunkterne ofte meget forskellige og det kan medføre kærlige samtaler, men det styrker blot vores enorme fælles interesse. For os er der ikke noget bedre end at slå et slag for film og TV-serier. Det er interessen, der gør det sjovt for os.\nRigtig god fornøjelse med at se Den Største Lille Gård / The Biggest Little Farm. Vi håber du får en fantastisk oplevelse.\nDvdoo.dk har eksisteret siden 1999, og er Danmarks ældste filmbutik på nettet. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste webshops i Danmark på tværs af alle de øvrige markeder. Da dvdoo.dk blev startet var det som en DVD netbutik. Og som årene er gået, mens flere filmformater kom frem og vores lidenskab for film bare fortsatte med at gro, begyndte interessen for spiluniverset og musikken at gro. Så det var indlysende for os, at både CD'er og spil blev en del af dvdoo.dk's sortiment.\nAt vi altid frembringer den bedste oplevelse for kunden, er meget vigtigt for os. Og vores mange år i branchen med salg af spil, musik og film har i årenes løb givet os omfattende viden om, hvad du som kunde ønsker, når du besøger vores netbutik. Det skal skinne tydeligt igennem, at vi har en dyb interesse i spil, film og musik og vi ønsker at denne digitale kærlighed brænder helt igennem, og præger alle, som besøger vores store verden af kvalitetsunderholdning.\nVi har en stor FAQ hvor du som oftest kan finde svar på dine spørgsmål til spil, musik eller film. Ellers er du naturligvis også til enhver tid velkommen til at kontakte kundeservice via e-mail eller per telefon, som altid hjælper med et smil på læben. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


Anbefalinger for God Fondsledelse i EuroVenue (Fond) - PDF\nDownload "Anbefalinger for God Fondsledelse i EuroVenue (Fond)"\n1 Anbefalinger for God Fondsledelse i EuroVenue (Fond) Fonden er omfattet af Anbefalingerne for God Fondsledelse, som er tilgængelige på Komitéen for God Fondsledelses hjemmeside Anbefaling Fonden følger Fonden forklarer 1. Åbenhed og kommunikation 1.1. Det anbefales, at bestyrelsen vedtager retningslinjer for ekstern kommunikation, herunder hvem, der kan, og skal udtale sig til offentligheden på den erhvervsdrivende fonds vegne, og om hvilke forhold. Retningslinjerne skal imødekomme behovet for åbenhed og interessenternes behov og mulighed for at opnå relevant opdateret information om fondens forhold. punkt 6.01; Bestyrelsens formand repræsenterer bestyrelsen udadtil og indadtil. Bestyrelsen har Fondens begrænsede aktivitetsniveau taget i betragtning i første omgang valgt fremadrettet, at orientere om aktiviteterne i årsberetningen fra Bestyrelsens opgaver og ansvar 2.1 Overordnede opgaver og ansvar Det anbefales, at bestyrelsen med henblik på at sikre den erhvervsdrivende fonds virke i overensstemmelse med fondens formål og interesser mindst en gang årligt tager stilling til fondens overordnede strategi og uddelingspolitik med udgangspunkt i vedtægten. punkt 11.01: Bestyrelsen sørger for, at direktionen i overensstemmelse med Fondens formålsbestemmelse Fondens målsætning og strategi tages op på et bestyrelsesmøde i andet halvår Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 1\n2 2.2 Formanden og næstformanden for bestyrelsen udarbejder en målsætning og en strategi, som endelig skal godkendes af bestyrelsen. Bestyrelsen skal påse, at målsætningen og strategi implementeres og revideres, såfremt udviklingen gør dette påkrævet. Målsætning og strategi tages årligt op til vurdering i bestyrelsen. punkt 3.03, 4.01, 6.03 og 6.04: Det anbefales, at bestyrelsesformanden organiserer, indkalder og leder bestyrelsesmøderne med henblik på at sikre et effektivt bestyrelsesarbejde og skabe de bedst mulige forudsætninger for bestyrelsesmedlemmernes arbejde enkeltvis og samlet. Formanden indkalder til bestyrelsesmøde gerne med 4 ugers varsel og så vidt muligt mindst en uges varsel. Samtidig med indkaldelsen skal bestyrelsen have tilsendt dagsorden for mødet samt i det omfang, det er nødvendigt og muligt regnskabs- og bilagsmateriale. Mødeindkaldelse, regnskabs- og bilagsmateriale og mødereferater sendes til bestyrelsen medlemmer med almindelig eller elektronisk post. Formanden leder bestyrelsesmødet. Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 2\n3 Bestyrelsens formand tilrettelægger og disponerer med bistand fra direktionen og med respekt af den af bestyrelsen fastsatte arbejdsplan (årshjul) bestyrelsens arbejde herunder udarbejdelsen af dagsordner for det enkelte møde og vurderer sammen med direktionen, hvilke oplysninger og materiale, der skal foreligge til brug for behandling af de enkelte dagsordenspunkter. I formandens fravær træder næstformanden i formandens sted. punkt og 11.12: Det anbefales, at hvis bestyrelsen ud over formandshvervet undtagelsesvis anmoder bestyrelsesformanden om at udføre særlige driftsopgaver for den erhvervsdrivende fond, bør der foreligge en bestyrelsesbeslutning, der sikrer, at bestyrelsen bevarer den uafhængige overordnede ledelse og kontrolfunktion. Der bør sikres en forsvarlig arbejdsdeling mellem formanden, næstformanden, den øvrige bestyrelse og en eventuel direktion. Såfremt bestyrelsen - udover formandshvervet undtagelsesvist anmoder bestyrelsesformanden om, at udføre særlige driftsopgaver for Fonden, bør der foreligge en bestyrelsesbeslutning, der sikrer at bestyrelsen bevarer den uafhængige og overordnede ledelse og kontrolfunktion af Fonden. Der bør sikres en forsvarlig arbejdsdelingen mellem formanden, næstformanden, den øvrige bestyrelse og direktionen. Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 3\n4 Bestyrelsen sørger for, at der foreligger en opdateret funktionsog stillingsbeskrivelse for direktionen. Funktions- og stillingsbeskrivelsen tages på foranledning af bestyrelsen og/eller direktionen op til revision en gang årligt og i øvrigt når det anses for hensigtsmæssigt. Bestyrelsen har valgt ikke at udpege en direktion for Fonden. 2.3 Bestyrelsens sammensætning og organisering Det anbefales, at bestyrelsen løbende vurderer og fastlægger, hvilke kompetencer bestyrelsen skal råde over for bedst muligt at kunne udføre de opgaver, der påhviler bestyrelsen. punkt 11.11: Én gang årligt tager formanden initiativ til, at der med eller uden ekstern bistand gennemføres en evaluering af bestyrelsens medlemmer og bestyrelsens arbejde, ligesom det vurderes, om bestyrelsen har de komplementære kompetencer, som Foreningens virksomhed og strategiplan kræver. Bestyrelsen evaluerer bestyrelsens medlemmer og bestyrelsens arbejde i forhold til ønskede kompetencer svarende til Fondens behov på et bestyrelsesmøde i andet halvår Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 4\n5 2.3.2 Det anbefales, at bestyrelsen med respekt af en eventuel udpegningsret i vedtægten sikrer en struktureret, grundig og gennemskuelig proces for udvælgelse og indstilling af kandidater til bestyrelsen Det anbefales, at bestyrelsesmedlemmer udpeges på baggrund af deres personlige egenskaber og kompetencer under hensyn til bestyrelsens samlede kompetencer, samt at der ved sammensætning og indstilling af nye bestyrelsesmedlemmer tages hensyn til behovet for fornyelse sammenholdt med behovet for kontinuitet og til behovet for mangfoldighed i relation til bl.a. erhvervs- og uddelingserfaring, alder og køn Det anbefales, at der årligt i ledelsesberetningen, og på den erhvervsdrivende fonds eventuelle hjemmeside, redegøres for sammensætningen af bestyrelsen, herunder for mangfoldighed, samt at der gives følgende oplysninger om hvert af bestyrelsens medlemmer: punkt 11.11: Bestyrelsen skal ved udvælgelse af kandidater til bestyrelsen sikre en struktureret, grundig og gennemskuelig proces. Se det under anførte. Bestyrelsen præsenteres i Fondens årsrapport. Der redegøres for bestyrelsens sammensætning i forhold til punkt fra og med årsrapporten for den pågældendes navn og stilling, den pågældendes alder og køn, dato for indtræden i bestyrelsen, hvorvidt genvalg af medlemmet har fundet sted, og udløb af den aktuelle valgperiode, Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 5\n6 medlemmets eventuelle særlige kompetencer, den pågældendes øvrige ledelseshverv, herunder poster i direktioner, bestyrelser og tilsynsråd, inklusive ledelsesudvalg, i danske og udenlandske fonde, virksomheder, institutioner samt krævende organisationsopgaver, hvilke medlemmer, der er udpeget af myndigheder/tilskudsyder m.v., og om medlemmet anses for uafhængigt Det anbefales, at flertallet af bestyrelsesmedlemmerne i den erhvervsdrivende fond ikke samtidig er medlemmer af bestyrelsen eller direktionen i fondens dattervirksomhed(-er), medmindre der er tale om et helejet egentligt holdingselskab. Fonden har ikke dattervirksomheder. 2.4 Uafhængighed Det anbefales, at en passende del af bestyrelsens medlemmer er uafhængige. Mindst 2 medlemmer af Fondens bestyrelse er uafhængige. Består bestyrelsen (eksklusiv medarbejdervalgte medlemmer) af op til fire medlemmer, bør mindst ét medlem være uafhængigt. Består bestyrelsen af mellem fem til otte medlemmer, bør mindst to medlemmer være uafhængige. Består bestyrelsen af ni til elleve medlemmer, bør mindst tre medlemmer være uafhængige og så fremdeles. Et bestyrelsesmedlem anses i denne sammenhæng ikke for uafhængig, hvis den pågældende: er, eller inden for de seneste tre år har været, medlem Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 6\n7 af direktionen eller ledende medarbejder i fonden eller en væsentlig dattervirksomhed eller associeret virksomhed til fonden, inden for de seneste fem år har modtaget større vederlag, herunder uddelinger eller andre ydelser, fra fonden/koncernen eller en dattervirksomhed eller associeret virksomhed til fonden i anden egenskab end som medlem af fondens bestyrelse eller direktion, inden for det seneste år har haft en væsentlig forretningsrelation (f.eks. personlig eller indirekte som partner eller ansat, aktionær, kunde, leverandør eller ledelsesmedlem i selskaber med tilsvarende forbindelse) med fonden/koncernen eller en dattervirksomhed eller associeret virksomhed til fonden, er, eller inden for de seneste tre år har været, ansat eller partner hos ekstern revisor, har været medlem af fondens bestyrelse eller direktion i mere end 12 år, er i nær familie med eller på anden måde står personer, som ikke betragtes som uafhængige, særligt nær, er stifter eller væsentlig gavegiver, hvis fonden har til formål at yde støtte til disses familie eller andre, som står disse særligt nær, eller er ledelsesmedlem i en organisation, en anden fond eller lignende, der modtager eller gentagne gange inden for de seneste fem år har modtaget væsentlige donationer fra fonden. Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 7\n8 2.5 Udpegningsperiode Det anbefales, at bestyrelsens medlemmer som minimum udpeges for en periode på to år, og maksimalt for en periode på fire år Det anbefales, at der for medlemmerne af bestyrelsen fastsættes en aldersgrænse, som offentliggøres i ledelsesberetningen eller på fondens hjemmeside. 2.6 Evaluering af arbejdet i bestyrelsen og i direktionen Det anbefales, at bestyrelsen fastlægger en evalueringsprocedure, hvor bestyrelsen, formanden og de individuelle medlemmers bidrag og resultater årligt evalueres, og at resultatet drøftes i bestyrelsen Det anbefales, at bestyrelsen én gang årligt evaluerer en eventuel direktions og/eller administrators arbejde og resultater efter forud fastsatte klare kriterier. Der henvises til det under anførte. punkt 10.02, at: Bestyrelsen fastlægger en procedure for en årlig evaluering af direktionens arbejde og resultater. Ifølge Fondens vedtægter udpeges bestyrelsesmedlemmerne for et år ad gangen, men kan genudpeges. Det foreligger forslag om at vedtægterne ændres således at bestyrelsesmedlemmer udpeges for to år ad gangen. Bestyrelsen har besluttet ikke at fastsætte en aldersgrænse. 3. Ledelsens vederlag Det anbefales, at medlemmer af bestyrelsen i erhvervsdrivende fonde aflønnes med et fast vederlag, samt at medlemmer af Bestyrelsesmedlemmerne modtager ikke honorar for bestyrelses- Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 8\n9 en eventuel direktion aflønnes med et fast vederlag, eventuelt kombineret med bonus, der ikke bør være afhængig af regnskabsmæssige resultater. Vederlaget bør afspejle det arbejde og ansvar, der følger af hvervet Det anbefales, at der i årsregnskabet gives oplysning om det samlede vederlag, hvert medlem af bestyrelsen og en eventuel direktion modtager fra den erhvervsdrivende fond og fra andre virksomheder i koncernen. Endvidere bør der oplyses om eventuelle andre vederlag som bestyrelsesmedlemmer, bortset fra medarbejderrepræsentanter i bestyrelsen, modtager for varetagelsen af opgaver for fonden, dattervirksomheder af fonden eller tilknyttede virksomheder til fonden. arbejdet. Vederlag oplyses i årsrapporten. Skema til Lovpligtig redegørelse for god fondsledelse, jf. årsregnskabslovens 77 a. 9


Interview: Bob Odenkirk fra 'Breaking Bad' | Maria Kani\nBob Odenkirk bringer nogle grin til ‘Breaking Bad’\nBob Odenkirk spiller den snotdumme advokat Saul Goodman i AMC’s Breaking Bad. Serien er i sin sidste sæson, men skaberen Vince Gilligan har talt om at lave en spinoff-serie for Saul med Odenkirk som hovedrolle. Ursula Coyote/AMC hide caption\nBob Odenkirk spiller den sleazeballede advokat Saul Goodman i AMC’s Breaking Bad. Serien er i sin sidste sæson, men skaberen Vince Gilligan har talt om at lave en spinoff-serie om Saul med Odenkirk i hovedrollen.\n“Når det bliver svært, vil du ikke have en kriminaladvokat – du vil have en kriminaladvokat.”\nSådan beskriver methdealeren Jesse Pinkman den hurtigt talende, sleazy Saul Goodman i AMC’s Breaking Bad. Saul, der spilles af Bob Odenkirk, ved, hvordan han kan bøje loven eller bryde den, alt efter hvad hans klienter har brug for. Han hjalp Walter White – en kemilærer fra gymnasiet, der blev meth-kokker – med at hvidvaske penge, holde sig ude af fængslet og få forbindelse med en meth-narkoman.\nNu, i den sidste sæson, er selv Saul bange. Walt har masser af narkopenge gemt væk, men han har myrdet en narkobaron. Hvad værre er, en DEA-agent (som tilfældigvis er Walts svoger) er måske på sporet af ham.\nFor Breaking Bad var Odenkirk bedst kendt som medstifter og medspiller sammen med David Cross i HBO’s sketchkomedieserie Mr. Show.\nBreaking Bad begynder anden halvdel af sin sidste sæson på søndag. Odenkirk fortæller Fresh Air’s Terry Gross om Sauls kam-over, karakterens forkærlighed for langhårede taler og sine egne tanker om at spille den mest komiske karakter i et seriøst drama.\nOm at skabe Saul og hans frisure\n“Jeg talte med Vince , skaberen. … Han siger: ‘Han er en sleazy advokat; hans navn er Saul Goodman’. Og jeg siger: ‘Jamen, jeg er ikke jøde. Der er en masse jødiske skuespillere, jeg er sikker på, at du kan finde en. Og han siger: “Åh, nej, nej, nej. Han er ikke jøde, han er irsk. Han har bare skiftet navn for at appellere til de hjemlige drenge og få lidt anseelse i deres øjne.”\n“Og jeg fik straks ideen til håret, som er mit bidrag. … Det er en comb-over, der ret tydeligt er en comb-over, med en voksende skaldet plet og samtidig på en eller anden måde en gløgg bagpå. Så det er en vanskelig hårteknik, som Saul får gennemført, men jeg synes, at det siger en masse om hans karakter. Han er pæn i siderne, fordi han er all business, og med kammejernet forsøger han at se yngre ud, og med gløgget forsøger han at ligne en afslappet fyr, men som også er i stand til at fokusere og være seriøs.”\nOm at spille den mest komiske karakter i et seriøst drama\n“Det er sjovt. Jeg er glad for at bringe den tone ind i serien. Jeg elsker at lave vittige bemærkninger. På den måde efterligner jeg min far – det er sådan jeg ser på det – som lavede en masse vittigheder og kyniske vittigheder hele tiden.\n“Det er sådan, karakteren er skrevet. Jeg improviserer ikke et eneste ord, som jeg siger som Saul. Faktisk har det været en udfordring for mig ikke at tilføje noget, men snarere at forsøge at levere materialet præcis som det er skrevet, ord for ord. Jeg kommer tæt på. Jeg rammer ikke plet, men jeg kommer virkelig tæt på.”\nSaul reklamerer for sine tjenester gennem lokale tv-reklamer, der bærer sloganet “Better Call Saul.”\n“Saul har al fare på afstand, og det kan han godt lide. Folk omkring ham kan være under trussel om død eller anholdelse, fængsel, men han selv vil aldrig være i skudlinjen. Så det er lidt af en leg for ham. Han manipulerer disse brikker på skakbrættet og forsøger at tjene så mange penge i sidste ende som muligt for ham selv. Det er et grin for ham.”\nOm Sauls langhårede taler\n“For mig er det hele en form for tricktyveri, men det er tricktyveri. Da jeg fik det første manuskript, og der var disse lange taler, og jeg tænkte, da jeg kom fra komedie, tænkte jeg: “Nå, men når de omskriver denne tale, vil det endelige udkast kun være en kort replik. Det vil bare være en replik.” … Og så fik jeg omskrivningerne, de blå sider – fordi de er trykt på blåt papir – omkring fem dage før jeg optog den første scene, og der var bogstaveligt talt blevet ændret ét ord i alle disse taler. Og det fik mig til at tænke: “Okay, hvad foregår der egentlig her? Hvorfor mente forfatterne, at min karakter har brug for at tale så meget?”\n“Og det var der, jeg begyndte at skille disse taler ad og se, at der ofte er en logisk linje, som Saul følger, og han finder en blindgyde, og så er han nødt til at gå i en anden retning. Så det handler om at manipulere den person, han taler til.”\nOm hans tidlige komediepræferencer\n“For mig handler det om at komme ind til kernen af tingene og tale ærligt om hykleri. Der er den slags komedie, som jeg så meget af, da jeg var barn, der var næsten det modsatte: Det var denne mærkelige form for tilsløring af den ægte motivation. …\n“Alle de Bob Hope-programmer fik mig til at krybe sammen, da jeg var barn. Jeg fandt ham aldrig morsom, og alle de seksuelle hentydninger gjorde mig bare vanvittig, selv om jeg som barn ikke vidste, hvad sex var for noget. Jeg husker bare, at jeg så det og tænkte: ‘Hvorfor siger du ikke bare, at du er liderlig i stedet for at rulle med øjnene? Sikke en underlig ting. Vi ved alle sammen, hvad du mener”. Det virkede bare uærligt på en mærkelig måde, og jeg vidste ikke, hvorfor nogen ville finde det sjovt. Da jeg fandt Monty Python, var det det, der virkelig talte til mig.”\nMiami Marlins forårstræning


Momentumberegning - Læs hvordan vi laver beregningen\nNår vi i Falcon Invest udregner momentum for en aktie eller ETF, kigger vi på kursudviklingen indenfor det seneste halve til hele år. I beregningen tager vi hensyn til kursudsving og justerer dermed for standardafvigelsen, ligesom vi omregner momentum til danske kroner.\nOmregningen til momentum i danske kroner kan medføre situationer med en valutamæssig snarere end aktiemæssig medvind. En sådan med- eller modvind kan også forekomme, hvis man som dansk investor for eksempel køber en amerikansk aktie (momentum eller ej) i et dansk depot. Spørgsmålet er, hvor meget betydning det reelt har, om man gør det ene eller andet i en bredt diversificeret portefølje, hvor mange af selskaberne køber og afsætter varer på tværs af landegrænser og dermed valutaer.\nVi har naturligvis foretaget research omkring momentumberegninger i henholdsvis lokal valuta og en fælles basisvaluta (også kaldet ”common currency”). I vores tilfælde er basisvalutaen danske kroner. I simulation giver strategien for Falcon Europe fra 2002 til 2017 for eksempel stort set samme afkast, uanset om man regner momentum i danske kroner eller lokal valuta.\nFra akademisk hold udregnes momentum både i lokal og i fælles basisvaluta afhængig af hvem, der undersøger fænomenet – og med hvilket formål. Ofte sker beregningen i lokal valuta for at fjerne eksterne faktorer i forhold til at kunne dokumentere en given momentumeffekt. Eksempler på beregning af momentum i fælles basisvaluta er f.eks. Rouwenhorst (1998) og Nijman et. al. (2002).\nI Falcon har vi valgt at omregne momentum til danske kroner for at undgå at skulle afdække valutaeksponeringen og at købe momentumaktier i faldende valutaer, der potentielt set kan erodere afkastet. Det giver for os bedst mening, da empirien i forhold til momentum i alle aktivklasser, inklusive valuta, er omfattende.\nInvesteringsafdelingerne i Falcon Invest skal ses som en løsning på at eksekvere momentumstrategier bedst muligt for danske investorer. Andre løsninger er naturligvis både valide og mulige, da momentum er et robust fænomen, der ikke er særlig følsomt over for beregningsmetoden.\nYderligere læsning om momentum