Hvad er økonomi? Det sociale liv Les lanciers og skitur til Alperne. UDVEKSLING I USA Akademiske udfordringer og den danske jantelov STUDIEJOBS - PDF\nHvad er økonomi? Det sociale liv Les lanciers og skitur til Alperne. UDVEKSLING I USA Akademiske udfordringer og den danske jantelov STUDIEJOBS\nDownload "Hvad er økonomi? Det sociale liv Les lanciers og skitur til Alperne. UDVEKSLING I USA Akademiske udfordringer og den danske jantelov STUDIEJOBS"\n1 POLIT EN Information om Økonomistudiet på Københavns Universitet UDVEKSLING I USA Akademiske udfordringer og den danske jantelov STUDIEJOBS Bliv student i Nationalbanken eller Økonomiministeriet Hvad er økonomi? Professor Claus Thustrup Kreiner og lektor Henrik Hansen giver deres bud Færdiguddannet JP Morgan i London og Finansministeriet Det sociale liv Les lanciers og skitur til Alperne\n2 Indhold 10 3 Velkomst 4 Hvad er økonomi 6 Studiestart & rusforløb 7 Økonomistudiets opbygning 20 8 Fagene på 1. år Det sociale liv 12 Udlandsophold 16 Steder på polit 18 Studiejobs 20 Jobmuligheder Organisationerne Polit PT 4 Polit en udgives af en uafhængig redaktion med støtte fra Økonomisk Studienævn. Polit en Politehuset c/o Politrådet Skindergade 36, 2. sal 1159 København K ku.dk Redaktion Henriette Høeg Madsen Frederik S. Simonsen Anne Christine F. Nierhoff Peter A. Fournais Vibe Musaeus Madsen Søren G. Bennike Mette de Lorent Gad Martin Kragh Hansen Charlotte K. Christensen Niels-Jakob Harbo Branislav Mihic Christina Wix Frederik Meinertsen Nina Reumert Louise Stub Petersen Lotte Lyck Foto Charlotte K. Christensen Layout Simon Engelhardt Lisa S. Kofoed Toke Kristensen Forsidefoto Københavns Universitetets hovedbygning Annoncetegning Toke Kristensen Tlf: Tryk Herman og Fischer A/S\n3 Velkommen til økonomistudiet På Københavns Universitet I OVERVEJER MÅSKE at begynde at læse hos os. I skal være meget velkomne, men det er vigtigt for os, at I bestemmer jer på et godt grundlag! Med disse linier kan jeg fortælle lidt om, hvad økonomi er, hvad der kræves for at læse økonomi, hvordan det er at læse økonomi og hvad fremtidsperspektiverne for uddannede økonomer kan forventes at blive. Hvad er økonomi? Økonomisk teori er et super effektivt redskab til analyse af samfundsforhold. Der er selvfølgelig ting og forhold, som økonomer ikke beskæftiger sig med, og der er også emner, som økonomer beskæftiger sig med i konkurrence / samarbejde med andre videnskabsområder. Men jeg skal vove den påstand, at økonomernes metode er særlig slagkraftig og giver håndfaste og brugbare konklusioner. Økonomerne kan og skal ikke bestemme, men de gør parat til, at politikere, virksomhedsledere eller enkeltindivider på oplyst grundlag kan træffe deres beslutninger. I kan se nogle eksempler på økonom-opgaver her i bladet. Hvad kræves der? Der går mange historier om, at man skal være et matematik-geni for at læse økonomi det skulle nærmest være hårdere og mere krævende end matematikstudiet. Det er forkert! Men man skal kunne lide matematik og navnlig matematiske argumentation. To ting er ligeså vigtigt. Studerende hos os skal acceptere, at der skal bestilles rimeligt meget hele året rundt og de skal være med på, at uddannelsens faglige profil er sådan, at man først skal lære noget reelt, før man for alvor kan snakke med. Hvordan er studiet så? Den måde som økonomisk videnskab fungerer på, er med til at bestemme, hvordan studiet er opbygget. Vi gør meget for, at de studerende hurtigt skal kunne se formålet med det hele, men det er nødvendigt at lære de centrale redskaber, før man kan kaste sig ud i store, brugbare analyser. Der er rimeligt mange opgaver, øvelsestimer osv. Det er rimeligt nok alt sammen, men der skal altså ydes en pæn arbejdsindsats før man er køreklar. Vi er et internationalt studium, der modtager mange udenlandske studerende, ligesom rigtig mange af vores folk læser i kortere eller længere tid i udlandet. En meget stor del af undervisningen foregår på engelsk. Også det får I et klart indtryk af ved at læse dette blad! Hvad sker efter uddannelsen? Økonomer uddannede hos os kan se frem til gode jobs, en høj løn (i forhold til andre universitetsuddannede) og en meget ringe risiko for arbejdsløshed. Ingen kan give garantier for de fremtidige muligheder, men indtil videre er det gået utroligt godt vores studerende og kandidater vinder internationale priser, opnår anerkendelse og får spændende jobs. Vi har et meget højt ambitionsniveau på Økonomi på Københavns Universitet. Forskningen er på vej mod den øverste elite, og undervisningen er internationalt anerkendt. Velkommen til og lad os så tage fat! Du kan læse mere om studiet og uddannelsen på Peter Erling Nielsen Studieleder. Kære læser Synes du, at det der med at læse økonomi måske kunne være spændende? Hvis ja, så har du fat i det rigtige læsestof. Dette er en særudgave af de økonomistuderendes eget blad, Polit en, og ment som en til introduktion jer, der overvejer at læse Økonomi på København Universitet. Økonomi er et samfundsvidenskabeligt studie, som beskæftiger sig med samfundets ressourcer og allokeringen af disse. Det er et bredt fagområde, hvorfor man kan beskæftige sig med så forskellige retninger som finansiering og udviklingsøkonomi. I dette blad har vi prøvet at give udtryk for de mange forskellige muligheder indenfor økonomi. To undervisere fra Økonomisk Institut giver bl.a. deres bud på, hvad økonomisk videnskab egentlig er for en størrelse, og hvad vi kan bruge det til. At læse økonomi åbner døre til et væld af anderledes og spændende oplevelser. Hvert år læser mange studerende et halvt eller helt år i udlandet som et led i deres uddannelse på Økonomisk Institut. Måske har du lyst til at læse makroøkonomi i New York eller udviklingsøkonomi i Sydamerika. Mulighederne er der. Læs om studielivet på et amerikansk universitet eller om at følge fag på London School of Economics i sin sommerferie. Livet som økonomistuderende er dog meget mere end det. Udover gode jobmuligheder som færdiguddannet polit, er der også gode muligheder for spændende studiejob. Endelig kan engagement i studiemiljøet fx i det sociale miljø eller i en studenterpolitisk organisation være med til at gøre din studietid endnu mere spændende. God læselyst! Polit ens redaktion POLITEN 3\n4 Af lektor Henrik Hansen og professor Claus Thustrup Kreiner Økonomer tror alt kan måles i penge ik - Nej, det gør vi faktisk ikke! OG MENS VI ER i gang med fordommene, så handler Økonomi på Københavns Universitet heller ikke om, hvordan man hurtig bliver rig. Og selvom man får titlen cand. polit., og Uffe Ellemann, Poul Nyrup og Anders Fogh alle er økonomer, så betyder det altså ikke, at studiet handler om at blive politiker. Det er heller ikke den Store Bogholderieksamen, eller et studie i at lære alle tallene fra Danmarks Statistik udenad. Kernen i Økonomi er faktisk et tilsyneladende enkelt spørgsmål: Hvordan fordeler man på den bedst mulige måde - knappe ressourcer? Her skal man imidlertid forstå, at ressourcer er mange ting. Det er fx olie i Nordsøen, alle biler i hele verden, den enkelte persons tid, og studiepladserne på Københavns Universitet. Når man ser det på denne måde, handler økonomi om utrolig mange ting, herunder selvfølgelig om økonomisk planlægning for den enkelte person eller virksomhed, det enkelte land og den enkelte verden (og selv om vi måske ikke er alene i Universet, så er der altså sta- dig knappe ressourcer, derfor bliver vi heller ikke arbejdsløse, hvis Luke Skywalker og kompagni engang lander her på Jorden). Et traditionelt spørgsmål i Økonomi er, hvorfor den samlede produktion i samfundet svinger så meget op og ned, og hvorvidt en regering kan - og skal - gøre noget for at dæmpe disse svingninger. I har sikkert allerede hørt om konjunktursvingninger og finanspolitik, men ved I også, at vi stadig diskuterer og undersøger, hvordan man undgår svingningerne, og hvorvidt det egentlig er smart at føre ekspansiv finanspolitik i en nedgangsperiode. Ligesom ved spørgsmålet om Danmarks deltagelse i ØMU-samarbejdet, så kan økonomer ikke altid komme med et endegyldigt svar, men vi kan pege på en række fordele og ulemper, der kan danne grundlag for den politiske beslutning. Et andet stort spørgsmål, som kan få hovedet til at eksplodere, når man tænker over det, er hvorfor vi er så rige i Danmark, mens de er så fattige i Malawi. Hvad er det, der gør, at mange fattige lande bliver ved med at være fattige? Er det fordi de altid slås - eller er borgerkrigene i virkeligheden affødt af fattigdommen? Kommer demokrati før eller efter rigdom? Det er af og til store komplicerede spørgsmål man som økonom tumler med, og det er vigtigt, at man forsøger at forstå og forklare disse spørgsmål på en systematisk måde. Når vi er ved systematikken midt i kaos, så ville det egentlig være rart at vide, hvad der bestemmer aktiekurserne. Det har vi faktisk også nogle bud på. Nogen af vores idéer er ganske enkle - fx at aktiekursen er det aktiekursen bør være! (Det hedder den efficiente markedshypotese i de finere kredse). Andre af vores idéer om aktiemarkederne er ret syrede - noget højenergifysikeren Holger Bech Nielsen ville synes er sjovt. Faget Økonomi giver en række metoder til at foretage en systematisk analyse. Når vi vil behandle og besvare et spørgsmål, 4 POLITEN\n5 starter vi normalt med at konstruere en teoretisk model. Teorien bygger på en række antagelser, der har til formål at isolere de forhold, som er vigtige for problemstillingen. Teorien kan betragtes som en nødvendig abstraktion af virkeligheden, da det er umuligt at overskue hele verden med alle dens detaljer. Det er som abstrakt kunst - det ligner ikke altid noget vi kender, men smukt er det alligevel. En økonomisk model er som Helena Christensen - bare omsat til matematiske formler. Dvs. en økonomisk model er smuk og enkel. Formålet med modellen er at sikre, at vi arbejder logisk og systematisk med vores spørgsmål. Når vi har modellen, kan vi få nogle resultater - det er bare et spørgsmål om at regne. Det hænder, at modellerne bliver indviklede, og det er derfor vigtigt at kunne sin matematik, når man studerer økonomi. Modellen giver altså et muligt svar på vores spørgsmål. Det næste skridt kan være at finde nogle data, så man kan se, hvordan resultatet passer med Den Virkelige Verden. Her er der endnu et spændende problem, for i modsætning til lægerne, biologerne, kemikerne og mange andre kan vi desværre ikke rigtig udføre egentlige forsøg. Det ville være lækkert, hvis vi havde en masse mennesker i et stort bur (eller en by), som vi kunne bruge til forsøg - lidt som en ordentlig udgave af The Truman Show, men det må vi ikke. I stedet bruger vi forskellige statistiske metoder, så undervisning i statistik er også en naturlig del af økonomistudiet. Den metodiske tilgang til at analysere et problem, er én af økonomernes (store) styrker. Når man i et TV-indslag hører, at rygere koster samfundet - og dermed ikke-rygerne - en masse penge, fordi det offentlige bruger så og så mange millioner på rygerelaterede sygdomme, så vil det hurtigt være klart for en økonomistuderende, at argumentet ikke holder. En økonom ved, at de sande omkostninger findes ved at se på alternativet, dvs. ikke-rygning. En ikkeryger lever længere, hvilket betyder øgede udgifter til hofteoperationer, folkepension, plejehjem osv. Ikke-rygeren dør ikke af lungekræft, men hun skal jo dø på et eller andet tidspunkt, og ender derfor nok før eller siden på hospitalet, hvilket altid koster en masse penge. Det er altså ikke oplagt, at rygere er en økonomisk byrde for os ikke-rygere! Dermed har vi ikke sagt, at man ikke skal forsøge at nedbringe antallet af rygere af andre grunde, vi har bare sagt, at det økonomiske argument er forkert. En del økonomer arbejder med problemstillinger, som mange mennesker ikke vil forbinde med økonomi. En af årsagerne er, at studiets metodiske redskaber har anvendelsesmuligheder, der rækker langt ud over økonomi; fx trafiksikkerhed. De første erfaringer med airbag en viste, at denne nye opfindelse var enorm effektiv til at redde menneskeliv. I starten havde kun en lille andel af bilparken airbags, men det var til gengæld meget sjældent, at en død person i et trafikuheld havde kørt en bil med airbag. En analyse viste således, at airbag en tilsyneladende var et væsentlig mere effektivt våben end sikkerhedsselen i kampen for at reducere antallet af trafikdræbte. Men da et par økonomer fik fat i analysen, kunne de hurtigt se en række metodiske problemer. Konklusionen hang på den antagelse, at airbags er fordelt tilfældigt blandt bilisterne/bilerne. Nu var det bare sådan, at det typisk var de forsigtige mennesker, som havde købt biler med airbags. Airbags sad desuden primært i de store, dyre Mercedes er, BMW er og lign. Når nu en stor, ny Mercedes på 2 ton kører ind i en gammel Fiat Uno, så vil det oftest være sådan, at det er føreren af den sidste bil, der dør. Men var det airbag en, der gjorde forskellen? Efter økonomerne havde forsøgt at korrigere for disse problemer viste resultaterne, at airbag en faktisk var mindre effektiv til at redde menneskeliv end sikkerhedsselen. Og hvad er det så egentlig økonomer forsøger at måle? Jo, det er såmænd kærlighed og livsglæde - men for at få folk til at forstå at det ikke (altid) er sex og ugebladsromaner, så bruger vi altså ordene nytte og velfærd. Først og sidst handler økonomi om mennesker i samfundet. POLITEN 5\n6 Af RUKO og Anne Christine Nierhoff Studiestart & rusforløb Rusforløbet er en vigtig del af at starte på en videregående uddannelse. Det er her man for første gang stifter bekendtskab med det nye studie og får knyttet de første sociale bånd. På Økonomi indledes studietiden med et halvandet uges langt rusforløb, hvor nye studerende bliver mødt af en gruppe ældre studerende deres tutorer, som introducerer dem for både den faglige og sociale del af studiet. indtryk og mennesker venter rusturene rusforløbets højdepunktet, og her bliver der for alvor knyttet bånd mellem folk. Rusturen danner ofte det første grundlag for venskaber og læsemakkere, der varer studietiden ud. Derfor opfordrer vi alle til at deltage i turen. Måske finder den sted i en hytte i Nordsjælland eller måske skal man til Vestjylland, men det skal nok blive sjovt. Skræmmebillederne af rusture, hvor folk presses ud i ubehagelige situationer og helst ikke har en trævl på kroppen er ikke virkeligheden på Økonomi. Der er fest og ballade, musik og øl og nattelege, men også faglige indslag, tid til at lære hinanden at kende og plads til alle. Der lægges stor vægt på både planlægningen og modtagelsen af nye studerende på studiet. Både ansatte på Økonomisk Institut og studerende bruger meget tid på at tilrettelægge et godt rusforløb, så alle får en god start på livet som studerende. Ruskoordineringsudvalget (RUKO) starter allerede i det tidlige forår med at udvælge 50 engagerede studerende, som gerne vil være tutorer, og meget af sommeren bliver brugt på planlægningen. Tutorgrupperne bestående af 5 ældre studerende får ansvaret for et hold af nystartere, og det er også dem, som tager med på rusturen. PÅ ØKONOMI ER der studiestart både sommer og vinter. For sommerstarternes vedkommende begynder rusforløbet i midten af august, så alle nye studerende får mulighed for at lære hinanden godt at kende inden studiet virkelig går i gang med tidlige morgentimer, inspirerende forelæsning, sene nattetimer i økonomiens tegn, svære eksamener og alt det andet, der jo også hører med til at studere. Vinterstarterne har et lignende rusforløb i slutningen af januar. De første par dage finder sted i Københavns indre by, hvor de nye studerende bliver gjort bekendt med studiets beliggenhed ved Vor Frue Kirke og får lov til at snuse lidt til fagene. Der vil være masser af sociale aktiviteter og forrygende fester for hele årgangen. Derudover finder studiets traditionelle Dyrehaveræs sted i Ulvedalene i Dyrehaven. Her samles hele den nye årgang og deres tutorer til en festlig dag. Efter de første dage med masser af nye Økonomi er som så mange andre videregående uddannelser meget tidskrævende og hårdt arbejde. Når værelset er koldt, kæresten smuttet, licensmanden banker på døren og eksamen nærmer sig, så er det godt med et socialt netværk på studiet. Men også i de sjove og glade stunder er det rart at have nogen, som man kan regne opgaver med eller få en fredagsøl med. Et godt rusforløb er en vigtig og sjov start på livet som økonomistuderende (eller politstuderende som vi ynder at kalde det).\n7 Økonomistudiets Af Studievejledningen Økonomistudiet, eller politstudiet om man vil, er en femårig uddannelse, som har sin hovedvægt på nationaløkonomi med grunddiscipliner i mikro- og makroøkonomi. Studiet sigter mod at give dig en bred forståelse af økonomiske sammenhænge i samfundet, og derfor analyseres økonomien gennem studiet på forskellige niveauer. Bachelordelen Økonomistudiet omfatter en tre-årig bacheloruddannelse og en to-årig kandidatuddannelse. Det første år følger alle studerende de samme seks fag. Her bliver du i fagene erhvervsøkonomi og økonomiske principper 1 og 2 introduceret til de grundlæggende økonomiske principper og færdigheder, du skal kunne beherske som økonom, mens fagene matematik, statistik og samfundsbeskrivelse giver de supplerende teknikker, metoder og den baggrundsviden, som skal bruges hertil. På 2. og 3. år får du udbygget den økonomiske grundviden i mikro- og makroøkonomi og du skal desuden have det obligatoriske fag kvantitative metoder, der bedst kan beskrives som økonomisk statistik. Samtidig får du mulighed for at vælge dine første valgfag; hhv. to på 2. år og tre på 3. år. Her har du således sideløbende med en øget økonomisk indsigt en mulighed for at snuse til mere specifikke økonomiske emneområder, og således få en idé om, i hvilken retning du har lyst til at specialisere dig, når du kommer på kandidatdelen. Der findes en lang række forskellige valgfag inden for så forskellige emner som industriøkonomi, udviklingsøkonomi, virksomhedsfinansiering, økonomisk politik og en masse andet. På Bachelordelen skal der desuden afleveres en række opgaver. I de fleste fag på de første to år skal du aflevere et vist antal obligatoriske opgaver for at få lov til at gå til eksamen. Derudover skal du på 2. år skrive en tværfaglig opgave, der har til formål at vise dine evner til at koble de forskellige fag på 1. og 2. år sammen. Det 3. år afsluttes desuden med en Bacheloropgave, hvor du har mulighed for at gå mere i dybden med et specifikt valgt økonomisk emne. Kandidatdelen Kandidatuddannelsen sammensættes frit fra et bredt udbud af over 70 forskellige fag, og du har derfor gode muligheder for at specialisere sig i en bestemt retning efter eget valg. Fagene dækker over en stor del af det samfundsvidenskabelige område. Der er naturligvis en lang række videregående økonomiske fag, men der findes også en række hjælpediscipliner til økonomien, samt fag indenfor både de juridiske, sociologiske og politologiske fagområder. Fagene dækker områder som monetær økonomi, makroøkonomi, økonometri, financiering, industriøkonomi, spilteori, skattepolitik og meget mere. På kandidatdelen skriver man også øvelser, som er opgaver indenfor et valgt emne. Derudover er der også gode muligheder for at læse en del af kandidatstudiet i udlandet eller ved andre universiteter i Danmark (se bl.a. side 12 for mere information om denne mulighed). Ligeledes har vi mange internationale studerende, der kommer til København for at læse. I løbet af de sidste par år har vi ydermere fået en del udenlandske undervisere på instituttet. Denne stigende internationalisering betyder, at en stor del af pensum og mange forelæsninger er på engelsk. Kandidatuddannelsen afsluttes med en skriftlig kandidatafhandling kaldet specialet. For de flestes vedkommende stopper økonomiuddannelsen her, men hvis man er dygtig og er blevet bidt af økonomi og forskning, så kan man fortsætte som Ph.d. studerende. Dette er vejen, hvis man gerne vil være forsker. Den måde som økonomisk videnskab arbejder på, er med til at bestemme, hvordan studiet er opbygget. Vi gør meget for, at de studerende hurtigt skal kunne se formålet med det hele, men det er nødvendigt at lære de centrale redskaber, før man kan kaste sig ud i store, brugbare analyser. POLITEN 7\n8 Fagene på 1 år Af Charlotte K. Christensen og Peter A. Fournais Samfundsbeskrivelse tttttttttt Det danske skattetryk er for højt, Udviklingen i ældrebyrden vil eksplodere, Aktiedyk truer væksten. Aviserne er dagligt fyldt med store overskrifter om samfundsøkonomiske forhold. Men hvordan beregner man egentligt skattetrykket, og hvor højt er det? Hvor mange ældre er der om 10 år, og hvornår går de store årgange på pension? Hvad er KFX-indekset, og hvad er det for en vækst, som trues af aktiedyk? Samfundsbeskrivelse er faget, som giver svarene på disse spørgsmål. Her undervises i de danske samfundsmæssige forhold, både i nationalt og internationalt perspektiv. Til forelæsningerne og øvelsestimerne lægges der vægt på de seneste 10 års udvikling, hvor den studerende vil blive fortrolig med periodens vigtigste samfundsøkonomiske og politiske begivenheder, såsom arbejdsmarkedsreformer, regeringsskifte, finanslovsforlig, EU-afstemninger og skattereformer. Desuden lærer du, hvor du finder relevante statistikker, hvordan du læser og analyserer dem rigtigt, og vigtigst af alt, hvordan du fortolker dem og sætter dem i forhold til de seneste 10 års udvikling. Emnerne dækker blandt andet udenrigsøkonomi, den finansielle sektor, arbejdsmarkedet, demografi, nationalregnskabet, den offentlige sektor og EU. Matematik Selvom matematik er en selvstændig disciplin, der ikke direkte er en del af økonomi, bliver det i moderne økonomisk teori anvendt som et centralt værktøj. På politstudiet får du i de fleste fag brug for den matematik, som du lærer på første år. Selve undervisningen er splittet op i to dele, nemlig forelæsninger, hvor teorien introduceres og gennemgås, og øvelsestimer på mindre hold, hvor der regnes opgaver. På trods af at faget i begyndelsen kan virke lidt løsrevet fra de øvrige fag på første årsprøve, vil du opleve, at du får brug for flere og flere af de redskaber du lærer. For eksempel vil matematikken i fagene mikro- og makroøkonomi blandt andet anvendes til opbygningen af økonomiske modeller, og løsning af ligevægtsproblemer, såsom at tilpasse udbuddet til efterspørgslen på varemarkedet. Der vil i undervisningen introduceres emner som differentiering af funktioner af flere variable, optimering under bibetingelser, differentialligninger og lineær algebra. Hvis du gerne vil komme godt fra start i faget, er det en god idé at repetere emner som differentiation, integration samt de almindelige regneregler for reduktion, logaritmer, potenser og eksponentialfunktioner, som man har på B-niveau i gymnasiet eller tilsvarende. Inden studiestart udbydes der også et introduktionskursus i matematik, som netop tager udgangspunkt i disse emner. 8 POLITEN\n9 Erhvervsøkonomi Erhvervsøkonomi er et af de mest anvendelige fag, når du senere søger studiejob. Faget beskæftiger sig med økonomiske forhold hos den enkelte virksomhed, og beskriver, hvordan en virksomhed fungerer. Kan det betale sig for en virksomhed at hæve prisen på et produkt og derved at tjene mere, men miste nogle kunder? Er det fordelagtigt at udvide forretningen ved at investere, og hvordan finansieres udvidelsen? Sådanne problemstillinger er hverdag for virksomheder verden over, og det er derfor vigtigt, at man som økonom kan forholde sig til dem. I undervisningen vil der blive inddraget samfundsrelaterede eksempler, samt casestudies for at understøtte og konkretisere det teoretiske stof. Når der regnes opgaver i faget, sker det oftest med anvendelse af regnearksprogrammet Excel, som løbende introduceres i undervisningen. Til eksamenen, der klares i grupper på op til 3 studerende, er det vigtigt, at du er fortrolig med Excel. Som en slags appetitvækker til fag senere på politstudiet, introducerer erhvervsøkonomi desuden forskellige emner, såsom internt regnskabsvæsen og bogføring, årsregnskab, organisationsteori, investerings- og finansieringsteori, produktions- og omkostningsteori, samt afsætningsøkonomi og økonomistyring. Fagene på første år giver dig den grundlæggende viden og indsigt, som er fundamentet for fagene længere henne i studieforløbet. Det er en blanding af meget forskellige introducerende fag, der gør, at man allerede efter et år har en god idé om hvad økonomi er for noget og hvordan det bruges. Samtidig er det også en styrkeprøve; første år er hårdt, og mange springer fra men til de, der bliver hængende: ja, det bliver hårdere, men også langt mere spændende. Økonomiske principper 1 og 2 Økonomiske principper er det nye navn på hvad der før hed mikro- og makroøkonomi. På første semester har du Økonomiske principper 1 (mikroøkonomi), som introducerer dig for mange forskellige aspekter af økonomisk teori. Eksempler på disse er den enkelte virksomheds og forbrugers økonomiske beslutninger, prisdannelsen på forskellige markeder, præferencer, nytte og ligevægtsbetingelser. Formålet er at give dig en grundlæggende forståelse for økonomiske problemstillinger og sammenhænge, samt at lære dig, hvordan du betragter, forudsiger og analyserer adfærd og økonomiske interesser hos den enkelte forbruger og den enkelte virksomhed. Mikroøkonomi kaldes også økonomisk ligevægtsteori og handler stort set (på første år) om samspillet mellem forbruger og virksomhed. Her er altså ikke brug for penge, idet man arbejder med varer og markeder, og der tages udgangspunkt i de reale varer. Det bliver noget andet, når du når til andet semester og skal have Økonomiske principper 2 (makroøkonomi). Her tages udgangspunkt i pengestørrelser. Teorien fra mikroøkonomien overføres hertil, mens formålet nu er, at give dig forståelse for virksomheder, forbrugere og for samfundet som helhed. Nogle emner er nationalregnskabet, bestemmelse af nationalindkomst, den offentlige sektors rolle, inflation, valuta og udenrigshandel. Teorien bliver langt mere samfundsrelevant og nemmere at forholde sig til, også fordi mikroøkonomien har givet dig de værktøjer og den teori, der danner grundlaget for makroøkonomi. Økonomiske principper giver dig altså en introduktion til den grundlæggende økonomiske tankegang, og illustrerer hvordan samspillet mellem mikroøkonomisk og makroøkonomisk teori bidrager til en samlet forståelse af økonomiske sammenhænge. POLITEN 9\n10 Det sociale liv Livet som studerende går heldigvis ikke kun ud på at fornøje sig med nogle meget tunge bøger. Studiemiljøet på Polit er præget af en lang række sociale aktiviteter, som det dog er frivilligt at deltage i. Tour de fredagsbar I april måned foregår den altid velbesøgte Tour de fredagsbar. En bus fuld af politter kører rundt til andre studiers fredagsbarer, som fx kan inkludere jura, medicin, teologi og biologi. Så her er muligheden for at få en øl med sygeplejerskerne eller en smirnoff ice med fysikerne. Ofte har vi også eget band med for at få lidt ekstra stemning. Skituren er en lang tradition. Efter endte eksaminer i januar drager en stor gruppe polit er på ski sammen. Destinationen er som regel de franske alper, hvor den så står på skiferie Old School Gymnasiestyle. Polit på ski Fredagsbar Fredagsbaren er placeret i Polithuset (se kort over indre by på de foregående sider). Her er det muligt at nyde en enkelt (eller to) kolde fra kassen. Derudover er det muligt at øse af sin store viden i en omgang Trivial Pursuit. Men en fredagsbar er selvfølgelig ikke noget uden bordfodbold. Polithuset er ikke bare udstyret med et glimrende bordfodboldbord, men også en meget prestigefyldt bordfordboldturnering. Adskillige koryfæer har vundet denne turnering igennem tiderne, så hvis man skal gøre sig håb om at gøre sig gældende i disse rækker, er det vigtigt med træning allerede i gymnasiet 10 POLITEN\n11 Polit-revy Er du altid blevet kaldet en lille Anders Bircow? Du har måske en Amin Jensen i maven? Sidstnævnte tilfælde er nok ikke fysisk muligt, og førstnævnte kan næppe kaldes et kompliment. Skulle du derimod, modsat ovenstående tilfælde, have mod på at lave rigtig underholdning, så er Politrevyen måske noget for dig. Du kan måske ligefrem få lov til at slippe din indre Popstar løs. Kort sagt er mulighederne mange i politstudiets helt egen revy. Politrevyen er måske ikke suppe, steg og is -humor, men til gengæld byder revyen på god komik og en høj grad af musikalitet. Gallafest I den knap så seriøse, men meget berømte afdeling har vi gallafesten. Et af årets absolutte højdepunkter, som finder sted i slutningen af november og bliver arrangeret af festudvalget Ph-action, som også står for mange af studiets andre fester. Til gallafesten får studerende, som til dagligt render rundt slidte t-shirts og jeans, muligheden for at trække i smoking eller fine balkjoler (det er drengene, der som regel bærer smokingen). Der plejer at være drinks, fin midag og godt selskab. Gallafesten er ligeledes en glimrende anledning til at kaste sig ud i en gang lanciers. Fodbold Al fodbold foregår som bekendt ikke kun på et firkantet bord på 1½x½ meter. Den rigtige form bliver spillet på græstæppet. Polit med speciale i fodbold er ikke en titel, man umiddelbart kan få ved at gå herinde. Til gengæld er der rig lejlighed til at dyrke Danmarks nationalsport ved siden af studiet. Politstudiet er således særdeles velrepræsenteret i Universitetsturneringen. Sidste år blev det til hele 8 hold. Polit har desværre ikke vundet turneringen endnu, men vi er flere, der mener, at det snart må være. POLITEN 11\n12 »At læse i USA er en ekstrem intens oplevelse såvel akademisk som socialt. Der er store faglige udfordringer, og en uddannelsesinstitution som Cornell leverer netop miljøet for, at ens faglige mål kan opfyldes.«\n13 Dansk-amerikanerne Flemming og Judy Heilmann støtter politstuderende med legat til Cornell i USA. Akademisk løft på udebane Af Martin Kragh Hansen ARBEJDET ER HÅRDT, men danske studerende opnår store muligheder, når de i deres uddannelsesforløb vælger at lægge vejen forbi USA. Her siger de meget flot, at folk skal gå efter at blive»world leaders«. Det tør man næsten ikke sige i Danmark, men alligevel har en række danske studerende vovet sig over på den anden side af Atlanten. Fascinationen af det amerikanske uddannelsessystem stråler ud af de to økonomistuderende fra Københavns Universitet. Stud. polit. Michael Specht Bruun og Rasmus Lokvig har begge været hjulpet til USA af den kendte dansk-amerikanske forretningsmand i USA, Flemming Heilmann, der sammen med sin hustru Judy hvert år giver danske økonomistuderende mulighed for at læse på det ansete Cornell University.»At læse i USA er en ekstrem intens oplevelse såvel akademisk som socialt. Der er store faglige udfordringer, og en uddannelsesinstitution som Cornell leverer netop miljøet for, at ens faglige mål kan opfyldes,«fortæller Michael, der er meget taknemmelig for at have fået muligheden for at læse i USA. Også Rasmus finder oplevelsen en ganske anden end i København.»Den er på mange måder mere intens og bekræftende som studerende, fordi alle ressourcer er baseret på, at den enkelte skal yde sit optimale rent fagligt. På Cornell lever og ånder man på skolens område, så længe undervisningsperioden foregår, og der er alt hvad hjertet kan begære af muligheder for at få opfyldt sine ønsker, om det gælder fagligt eller fritidsinteresser.«penge ligger og venter Ud over Heilmanns hjælp har begge studerende også modtaget legater fra henholdsvis Danmark-Amerika Fondet og Fulbright Kommissionen, og sammen med yderligere legater fra diverse fonde er opholdet stort set finansieret. Opbakningen til, at USA kan indgå som partner i de to danske studerendes uddannelsesforløb, er stor, og med en samtidig generel lav interesse for at studere i USA, giver det mulighed for at hente mange penge til formålet.»vi har flere penge nu end vi nogensinde har haft,«fortæller Marie Mønsted, der til dagligt leder Danmark-Amerika Fondet og Fulbright Kommissionen.»Penge, som kun ligger og venter på at blive uddelt til kvalificerede ansøgere, der gerne vil stifte bekendtskab med et af de bedste uddannelsessystemer i verden.«selvom de to studerende taler meget positivt om det amerikanske uddannelsessystem, vil de ikke tale negativt om det danske.»sjældent bliver man i tvivl om, at man er på et universitet, der ønsker at være blandt de førende i verden, hvilket er utrolig bekræftende for ens eget arbejde i det daglige og motivationen i undervisningen. Når det er sagt, må man dog også rose det danske undervisningssystem i hvert fald på økonomi idet man som dansk studerende er vældig godt rustet, rent teoretisk og matematisk. Det ikke noget problem at følge med herovre, hvilket man primært må takke de første tunge matematisk og teoretiske år på polit-studiet for i København,«fortæller Rasmus, der bakkes op af Michael. Alligevel synes Michael og Rasmus at have bemærket, at standarden for den gennemsnitlige underviser ikke ses magen til hjemme i Danmark.»Uanset hvilket fag man vælger på en ledende amerikansk skole, er man garanteret en utrolig høj undervisningskvalitet drevet af særdeles aktive studerende og ekstremt engagerede professorer,«fortæller Michael og fremhæver, at fokus i høj grad hviler på kvaliteten af undervisningen, hvilket direkte kommer til udtryk, når undervisernes årsløn skal bestemmes. Rasmus nikker genkendende til Michaels ord, og tilføjer:»ingen tvivl om at undervisningskvaliteten er i top, men det høje niveau er dog ikke generelt på amerikanske universiteter. Det er derfor en god ide at undersøge mulighederne grundigt, inden man søger. Ens egne undervisere og professorer har tit et ganske godt forhåndskendskab til mange amerikanske universiteter.«med mere end 18 år som underviser i eller administrator for det amerikanske uddannelsessystem kan Marie Mønsted bekræfte, at de danske studerende, som sendes af sted, klarer sig godt.»mødet med det amerikanske uddannelsessystem har en utrolig gavnlig virkning. Opholdet udvider deres horisont, og de indser, at evnen til at skabe og bruge viden er essentiel. Jeg mener, at det er yderst vigtigt, at vi får unge danskere til USA, hvor de oplever større forhold, højere til loftet, andre tilgange end vi kan tilbyde herhjemme. Det er vel heller ikke helt uvæsentligt, at kende verdens eneste supermagt indefra,«spørger Marie Mønsted retorisk. Endelig mener hun, at det også giver et andet og større perspektiv at studere i USA. I kraft af den daglige kontakt med studerende fra hele verden bliver man utrolig internationalt orienteret»et uundværligt element i en tid, hvor globalisering og brug af informationsteknologi radikalt ændrer konkurrencevilkår og samarbejdsrelationer.«ud over, at det amerikanske uddannelsessystem i sig selv har meget at tilbyde, lærer man også at slippe for janteloven, hvilket betyder mere end man umiddelbart forestiller sig.»det er interessant, at det så godt som altid er en af de oplevelser danske legatmodtagere fremhæver, når de kommer tilbage fra USA,«fortæller Marie Mønsted. Planlæg i god tid Det tager selvfølgelig lang tid at planlægge et ophold i USA, og både Michael og Rasmus anbefaler, at man går i gang med forberedelserne op til halvandet år i forvejen. Danmark-Amerika Fondet har været til stor hjælp, men også kontakt til studerende, der tidligere har været af sted, professorer og internationale kontorer har været vigtige i processen.»arbejdet med at få opholdet på plads, kan virke uoverskueligt. Det er hårdt arbejde, men heldigvis er der meget hjælp at hente,«bekræfter Rasmus, og fortsætter:»når det er sagt, skal det også nævnes at græsset er meget grønt på den anden side af hegnet, da fornemmelsen af at have opnået det ønskede er bekræftende nok i sig selv«. Trods den til tider store arbejdsbyrde ved at søge til USA, kan de to økonomistuderende kun opfordre til, at andre følger i deres fodspor.»arbejdsbyrden fortsætter selvfølgelig på campus, men bliver det for intenst, kan man deltage i det fantastiske sociale engagement fra stort set samtlige studerende og undervisere. Campus summer af liv døgnets 24 timer, og uanset interesse er universitetet klar til at opfylde dine ønsker,«fortæller Michael, der selv kom godt i gang med at spille tennis og amerikansk fodbold.»ellers kan man jo altid køre en tur til New York, der ligger kun fire timers kørsel mod sydøst,«siger Michael og ser ganske tilfreds ud med at have befundet sig i selv samme by, hvor han sammen med Rasmus Lokvig har tilbragt flere dage med sightseeing. POLITEN 13\n14 LSE Summer school: - en fantastisk oplevelse Af Silja Nyboe Andersen Vil du studere i din sommerferie?? var det typiske svar, når jeg proklamerede, at jeg ville læse 6 uger i sommerferien 2004 som led i min kandidatuddannelse på Økonomi. Der var dog ikke et sekunds tvivl i mit sind, da jeg i juli drog afsted mod en af verdens mest internationale og dynamiske byer for at læse på London School of Economics (LSE). Hver sommer åbner de dørene for studerende fra hele verden og udbyder en lang række fag af 3 ugers varighed indenfor mange grene af samfundsvidenskab. Undervisningen var fænomenal, og begge mine undervisere var fremragende. Deres energi og entusiasme var til utrolig stor inspiration, og sjældent har jeg følt mig så motiveret til at læse. Der var en del at læse, men også rigelig tid til at begå sig i London, og ikke mindst i det overvældende natteliv, der blev suppleret af en vifte af LSE arrangementer. Så her var der rig mulighed for at møde de mange studerende, der var en fantastisk energi, og stemningen var præget af de mange forskellige nationaliteter, der sammen fik det hele til at gå op i en højere enhed. Fra start til slut var det en fantastisk oplevelse, og mit ophold står tilbage som en af mine bedste sommerferieoplevelser! Studieophold i Sydney Af Søren Mejlby Johansen Hvis man overvejer et studieophold i et engelsktalende land men synes at udsigten til permanent gråvejr i England er for deprimerende eller at de amerikanske universiteters bureaukratiske ansøgningsprocedurer er ulidelige, så er Australien et udmærket alternativ. Tilføj desuden et ualmindeligt godt klima, billige leveforhold, glade mennesker og uovertrufne udflugtsmuligheder. I 2003 læste jeg to semestre ved Macquarie Universitet i Sydney. Da jeg ikke havde søgt en udvekslingsplads gennem Københavns Universitet, måtte jeg selv betale for den akademiske voyage. Til gengæld fik jeg en Masters in Economics med hjem i bagagen i modsætning til de andre, som var på udveksling. At være studerende i Sydney var bestemt en fornøjelse. Jeg kunne køre til forelæsning i min lille billige bil, og jeg havde mulighed for at bo i en luksuslejlighed med udsigt (billigere end et værelse i London). Men det var især en fornøjelse, fordi jeg fik følelsen af at prøve mig selv og min akademiske kunnen af i den fedeste metropol på den sydlige halvkugle 14 POLITEN\n15 Universitat Pompeu Fabra Barcelona Af Ida Bøkman Der er mange rigtig gode muligheder for at få arrangeret et studieophold i udlandet gennem universitetets samarbejdsaftaler. Jeg fandt imidlertid selv frem til et universitet i Barcelona, som studiet på daværende tidspunkt ikke havde nogen udvekslingsaftale med. Derfor søgte jeg ind på egen hånd, og det lykkedes mig at finansiere opholdet ved at søge et hav af legater og fonde. Mit år i Barcelona har uden tvivl været det mest begivenhedsrige og betydningsfulde i mit liv. Det har været fantastisk at prøve at leve i en fremmed kultur samt møde studerende fra hele verden. Fagligt set har jeg også fået et enormt udbytte. Muligheden for at tage en del af sin uddannelse i udlandet kan være en enestående chance for at læse ved et universitet, der er kendt for et fagligt område, man finder særligt spændende. Det kan også give éen mulighed for at blive undervist af professorer, som man normalt kun hører om, eller hvis bøger og artikler man er vant til at læse og blive undervist efter. ERASMUS ophold ved Universität Wien Af Frederik Svenning Simonsen Jeg havde lyst til at læse i udlandet og valgte at benytte mig af universitetets ERASMUS udvekslingsaftaler. Det fælleseuropæiske ERASMUS samarbejde giver fantastiske muligheder for at tage et eller to semestre på en række europæiske universiteter, som en del af studierne i København. Med et ERASMUS legat på hånden er studieopholdet gratis, tilmed følger der et mindre økonomisk tilskud med som en ekstra bonus. Jeg valgte at tilbringe et halvt år i Østrigs hovedstad Wien. Byen huser flere uddannelsesinstitutioner, som udbyder fag indenfor det økonomiske felt, hvilket gav mig et bredt udvalg af fag at vælge imellem. Udover det rent faglige fik jeg styrket mine tyskkundskaber væsentligt, idet jeg havde flere fag på tysk og derudover delte lejlighed med en tysk studerende. Lejligheden lå centralt i Wiens storslåede historiske centrum, hvorfor der indimellem studierne var perfekte muligheder for at finde adspredelse blandt byens mange kulturelle tilbud. POLITEN 15\n16 Steder på polit Af Christina Wix Wagner og Nina Reumert ØKONOMISTUDIET ligger i hjertet af København - ved Vor Frue kirke og Københavns Universitets oprindelige hovedbygning. Studiet ligger kort fra metroen på Nørreport og kun et stenkast fra Strøget og indre bys sprudlende cafémiljø. Ikke langt fra Kongens Have, der på en forårsdag kan sætte et strejf af solskin på gruppearbejdet. Dette er ment som en kort introduktion til de vigtigste lokaliteter på studiet, der alle centrerer sig omkring Hovedbygningen, Bispetorvet og Studiegården: A. Studiegården Store øvelsessal ligger i Studiegården på 2. sal. Her hersker normalt lidt mere ro end i Cafélitten, og det er et godt sted at mødes for at løse opgaver med gruppen, idet man kan sidde og snakke sammen. I forlængelse af store øvelsessal ligger biblioteket, hvor det er muligt at finde den nødvendige litteratur til opgaverne. Computerkælderen ligger ved studiegården og har normalt åbent fra Alle computere er udstyret med diverse softwarepakker samt adgang til en række statistikbanker. B. Polithuset Polithuset ligger i Skindergade, og det er her mange af studiets sociale organer har adresse. Fredagsbaren ligger i kælderen, og i stuen kan man på hverdage hænge ud, møde andre politter og spille bordfodbold, dart og diverse brætspil. Det må siges at være det ultimative samlingssted for politter, når studierne skal lidt på afstand, og den står på afslapning og socialt samvær. På førstesalen findes der mindre rum, som er velegnede til gruppearbejde. Førstesalen huser også et mindre computerrum, hvor man i fred og ro kan løse sine opgaver. Derudover holder Politens redaktion og Politrådet til på 2. sal. C. Bispetorv Cafélitten er de politstuderendes café/ kantine. Den ligger i kælderen under Bispetorvsannekset og fungerer som samlingssted for mange politter. Der er en lille salatbar og mulighed for at købe dagens første kop kaffe samt indhente weekendens sladder. I Cafélitten er der endvidere mulighed for at mødes med læsegruppen og løse opgaver. Cafélitten er udstyret med trådløs internetopkobling. Læsesalen findes ligeledes på Bispetorv i stueetagen. Her er der total TAVSHED! Hvis man bare har lyst til at sidde og læse, er læsesalen et rigtigt godt sted, som benyttes af mange studerende. D. Hovedbygningen I hovedbygningen er den store gamle festsal, hvor politstudiets årlige Gallafest afholdes med prompt og pragt. Endvidere findes en del undervisningslokaler i hovedbygningen. 16 POLITEN\n17 D Politstudiet på nettet Instituttets adresse: De ansattes hjemmesider, nyheder, kalender, links mm. A C B Studiets adresse: Informationer, nyheder mm. SIS Studie Informations System Skema, fagbeskrivelser, eksamensplan, karakterer mm. Politens hjemmeside, tidligere udgaver af Politen mm. POLITEN 17\n18 Mette Bach Treppendahl Kandidatdelen Student i Økonomi og For at supplere de lidt teoretiske studier med praktisk erhvervserfaring, har jeg valgt at tage et studiejob i Økonomi og Erhvervsministeriet. Jeg arbejder i et kontor, der tager sig af strukturpolitik og økonomisk analyse generelt. I min tid som student har jeg været heldig at blive tilknyttet større og længerevarende projekter, hvilket har givet mig mulighed for at gå i dybden med specifikke områder. Dette har givet mig viden, som jeg også har kunnet drage fordele af i forbindelse med opgaver og projekter på studiet. Mine arbejdsopgaver i forbindelse med projekterne i ministeriet består blandt andet i at søge litteratur, Studiejobs På politstudiet er der en lang tradition for studiejobs i ministerier, banker o.lign. Typisk starter man efter 2. eller 3. årsprøve med en arbejdsuge på timer. Et studierelevant arbejde fører ofte til fastansættelse for færdige kandidater eller åbner døre til nye og spændende jobs. For mange er studiejobbet udover en indtægtskilde også en god måde at bruge studiets teori i praksis. Student i Finansministeriet Jeg arbejder i Finansministeriets 4. kontor også kaldet makrokontoret. Kontoret holder øje med den danske og internationale økonomi og prøver at finde de store sammenhænge mellem arbejdsløshed og inflation, rente og opsparing mv. Kontoret er en af de bærende kræfter bag udarbejdelsen af Økonomisk Redegørelse og Finansredegørelsen. Mit job består først og fremmest i at assistere de fuldmægtige med deres arbejdsopgaver. Det betyder, at jeg skal hjælpe til med at researche og udtrække data fra diverse databanker. Desuden står jeg for at kommentere på diverse nøgletal, når disse bliver offentliggjort af Danmarks Statistik. Udover disse driftsopgaver arbejder jeg på små korterevarende projekter, der bl.a. kan munde ud i et tekstbidrag til Økonomisk Redegørelse. Jobbet i FM har givet mig et rigtig godt overblik over de store sammenhænge i økonomien og udviklingen i dansk økonomi, samt et rigtig godt kendskab til programmer som AREMOS, EcoWin, Excel og ADAM. Vibe Musaeus Madsen Kandidatdelen 18 POLITEN\n19 Erhvervsministeriet udarbejde notater og arbejdspapirer, udtrække tal fra diverse statistikker og databanker samt generel beregning og estimation. Gennem mit job har jeg fået kendskab til og erfaring med en række programmer som Access, Excel og SAS, som alle er vigtige redskaber for en kommende økonom. Ved siden af projektarbejdet i ministeriet kan der være daglige driftsopgaver, som opdateringer, redigering af figurer og lign. Generelt kan mit job karakteriseres som meget udfordrende, spændende og ikke mindst alsidigt. Der er ingen tvivl om, at det er krævende at have et studiejob normeret til tyve timer ugentligt ved siden at et fuldtidsstudie. Men de fordele man opnår gennem et studiejob overstiger efter min mening konsekvensen af, at man må løbe lidt stærkere i hverdagen. Derudover mener jeg, at det er vigtigt at få et indblik i, hvordan den virkelige verden udenfor universitetets beskyttende mure ser ud, inden man for alvor bliver kastet ud i den Henriette Høeg Madsen Kandidatdelen Lars Rasmussen - Kandidatdelen Student i Nationalbanken Jeg har de sidste to år arbejdet i Statsgældssektionen under Kapitalmarkedsafdelingen i Danmarks Nationalbank. Arbejdsopgaverne som student er meget varierende og spænder fra faste rapporteringsopgaver til arbejde med nye udviklingsprojekter. Jeg har meget frihed til selv at planlægge mine opgaver og arbejdstider, og det gør mit arbejde ret fleksibelt. En del opgaver løses på egen hånd, men de fleste opgaver løses sammen med de andre studenter på kontoret eller i samarbejde med de fuldmægtige. Samspillet mellem opgaver, der kræver fordybelse og hektiske perioder, gør arbejdet som student i Nationalbanken udfordrende og varierende. Nationalbanken tilbyder økonomistuderende et attraktivt arbejdsmiljø, hvor man kan omsætte sine teoretiske kundskaber til faglige færdigheder. Vi er omkring 25 studenter i banken, og dette giver mulighed for at møde mange af sine medstuderende både i arbejdsmæssige sammenhænge og ved sociale arrangementer. Student i Nordea Markets Jeg har det sidste år arbejdet i Nordea Markets, Equity, Trading. Jeg sidder i International Trading, hvilket betyder, at jeg handler alle internationale aktier, især med fokus på amerikanske aktier. Dermed kan arbejdstiden være lige fra kl. 8 om morgenen, hvor man forbereder åbningen af de europæiske børser til kl. 22 om aftenen, når de amerikanske børser lukker. Da vi handler skandinaviske aktier direkte på børserne, (jeg hjælper også engang imellem til på den danske side) har jeg taget en børsmæglereksamen på Københavns Fondsbørs, så jeg er autoriseret til dette. Det er selvfølgelig sjovt, at man som studentermedhjælp får så meget ansvar, hvilket gør, at jeg er meget glad for jobbet. Jobbet er dog atypisk i den forstand, at arbejdsbyrden er fuldkommen afhængig af markederne. Dette krævede naturligvis lidt tilvænning, da det betyder, at man nogle dage intet har at lave, mens man andre dage har meget travlt. POLITEN 19\n20 FINANSVERDENEN Økonomistudiet kan føre mange veje for Lea Nielsen endte det med drømmejobbet i en investeringsbank, hvor hun arbejder med risikostyring og investeringsstrategi for pensionskasser. DRØMMEJOBBET skulle findes indenfor økonomi Af cand.polit. Mads Dinéss Jensen FOR KNAP 10 ÅR siden blev jeg matematisk student. Efter et sabbatår, som bød på fabriksarbejde og en rejse til fjerne himmelstrøg som rygsæksrejsende, var jeg i den vanskelige situation, at jeg skulle træffe det for mig bedst mulige uddannelsesvalg. Det var naturligvis ikke et let valg. Udbuddet af uddannelser var som i dag overvældende stort, og jeg følte mig forvirret frem for privilegeret over de mange muligheder. Jeg fandt dog langsomt frem til, at jeg gerne ville studere på en lang videregående uddannelse. Jeg var således aldrig blevet kronisk træt af det sure slid med lektierne og afleveringerne i gymnasiet, og flere inspirerende lærer havde givet mig mod på endnu nogle år på skolebænken. Jeg havde i gymnasiet sat stor pris på samfundsfag, og navnlig undervisningen i nationaløkonomi havde vakt min interesse. Jeg var dog på ingen måder noget vidunder til økonomi. Alligevel syntes jeg, at det var uhyre spændende at høre om, hvordan eksempelvis arbejdsmarkedet var indrettet, og hvordan man ved hjælp af en fornuftig økonomisk politik tilsyneladende kunne nedbringe arbejdsløsheden. Det endte derfor med, at jeg valgte at studere økonomi på universitetet, selvom jeg egentlig ikke var særlig god til det i gymnasiet. Og jeg blev aldrig skuffet over mit valg. Lad det være sagt med det samme: at lære økonomi på universitet var ikke så let. Der var en masse nye begreber og raffinerede sammenhænge, som skulle indlæres, og det krævede hårdt slid hjemme ved skrivebordet for at kunne følge med i undervisningen til forelæsningerne og klare sig godt til eksamenerne. Stoffet på de første år af studiet virkede abstrakt og fjernt fra virkeligheden. Men efterhånden som studierne skred frem, fik jeg tillært mig de grundlæggende økonomiske kundskaber, som gjorde det muligt at forstå mange spændende og virkelighedsnære samfundsøkonomiske problemstillinger. Økonomistudiet gjorde det også muligt for mig at studere i udlandet. Efter min bachelorgrad besluttede jeg mig for at tage en mastergrad i økonomi på et velanset engelsk universitet. Her begyndte jeg for alvor at forstå de centrale økonomiske sammenhænge, og min begejstring for faget økonomi nåede nye højder. Desuden var den internationale atmosfære på universitetet særdeles motiverende og inspirerende. For eksempel talte mine medstuderende asiatere, afrikanere, europæere og amerikanere. Mens mange af mine studiekammerater 20 POLITEN


Rørende dag i Rødovre, da Eller fremviste Stanley Cup – Faceoff.dk\nRørende dag i Rødovre, da Eller fremviste Stanley Cup\n8. august 2018 Michael Søvsø\nRådhuspladsen i Rødovre lige før klokken 14. Det kogte bogstavelig talt. Folket ventede på Lars Eller.\nStørstedelen af fansene var fra Rødovre, men der var også trøjer fra Herning, Esbjerg og andre danske klubber i flokken, der efter sigende talte omkring 3000 mennesker. Helt overvældende sådan en skøn sommereftermiddag, hvor de fleste mentalt stadig ønsker sig ud på stranden for at klare sommervarmen.\nIkke i Rødovre 8. august, hvor Lars Eller fik hele byen til at gå ishockeybersærk på en sommerdag. Hyldesten var stor, varm og velment, da Stanley Cup-trofæet for første gang nogensinde blev båret ind til et officielt dansk arrangement. Og den hyldest fortsatte i øvrigt hele dagen for fuld intensitet i sommervarmen.\nBorgmester Erik Nielsen, selv gammel Rødovre-målmand, hyldede Lars Eller og dedikerede dagen til mor Margit og alle hockeymødrene derude, og nationalsangen blev sunget på flotteste manér.\nIntroen til Star Spangled Banner blev spillet med lur, da den amerikanske ambassadør Carla Sands skulle holde sin tale og i det hele taget emmede det af god stemning på scenen, hvor Jimmy Bøjgaard var konferencier.\nLars Eller smilede og var glad over at se så mange kendte ansigter i mængden og bragte derefter Stanley Cuppen ud i en smuk, rød Buick, der brummede langsomt fra Rådhuspladsen og ned mod Rødovre Skøjte Arena.\nEn anselig menneskemængde fulgte med, mange fik gratuleret og prikket til pokalen og ved hallen blev Eller modtaget med romerlys og endnu en omgang nationalsang.\nDet var dejlig køligt inde i arenaen, hvor den dyre langside blev fyldt op med 1200 begejstrede mennesker, der klappede i takt til “Sumpens” sange. Der var næsten slutspilsstemning på en sommerdag og konstant måtte Lars Eller lade sig hylde som byens hjemvendte søn.\nSeancen i hallen blev afsluttet med fotosessioner af Rødovres ungdomshold, der fik fotos med idolet og pokalen, inden Lars Eller – med konstante klap på skulderen og akkompagneret af autografønsker – fik en stille stund, inden han dukkede op til flere taler og VIP-arrangement i loungen i Rødovre Skøjte Arena.\nEn god ven, et dedikeret menneske og en ydmyg person, var de karakteristika han fik med på vejen af RSIK-sportschef Thomas Madsen, der i sin tid spillede sammen med Eller. Selv valgte Lars Eller at takke sine forældre for al støtten og ikke mindst hustruen Julie for de mange timer i Washington og omegn.\nDerefter var pokalen til rådighed for fotografi foran Rødovre Skøjte Arena, mens Lars Eller selv drønede af sted i en sort bil og et par timer senere spiste rødgrød med fløde direkte i Aftenshowet på DR. Senere ventede en større privatfest med pokalen i centrum.\nEn herlig historisk hockeydag. Stanley Cuppen kom i sandhed til Rødovre. Nøjagtig som Lars Eller havde lovet det.\nLars Eller og familie spiste koldskål af Stanley Cuppen\nGALLERI: Lars Eller og Stanley Cup-trofæet


SRP om afhængighed i Biologi A og Samfundsfag A - Studienet.dk\nAntal ord: 8434\nSRP om stofafhængighed i fagene Biologi (A) og Samfundsfag (A).\nSRP'et ser på spørgsmålene om hvilke årsager ligger til grund for udviklingen af stofafhængighed og om det er muligt at begrænse disse faktorer, således at antallet af stofafhængige reduceres.\nHerunder indeholder SRP'et en redegørelse for udvalgte sociale, biologiske, genetiske og miljømæssige årsagsforklaringer, for at belyse de betydningsfulde årsager, som ligger til grund for sygdommens udbredelse, med en diskussion af aktuelle og potentielle tiltag for reducering af stofmisbrugere. Der redegøres endvidere for hvilken betydning social og genetisk arv kan have for individers risiko for udvikling af sygdommen, samt en overensstemmelse mellem disse to typer arv fundet ved begrebet epigenetik.\nForklar udvalgte biologiske årsager til stofafhængighed, kom herunder ind på hjernens beløningssystem og biologisk arv.\nRedegør for Pierre Bourdieus teori om habitus, kapital og felt, og forklar teoriens relevans for begrebet social arv. Find statistisk materiale på, hvor udbredt stofafhængighed er i Danmark.\nUndersøg sammenhængen mellem social baggrund, miljømæssige faktorer og genetisk betinget afhængighed af stoffer.\nDiskuter på baggrund af ovenstående, hvordan udviklingen af stofafhængighed i Danmark kan begrænses.\nAfhængighed definition 5\nHjernens\tbelønningssystem 6\nAktive hjerneregioner 6\nNeuroner og kommunikation 7\nDe dopaminerge systemer 8\nDen\tneurokemiske\tårsagsforklaring\taf\tafhængighed 8\nBiologisk\tarv 10\nDen\tgenetiske\tårsagsforklaring\taf\tafhængighed 11\nPierre Bourdieus teori om habitus, kapital og felt 12\nHabitus og social arv 13\nDen\tsociale forbindelse mellem stofmisbrugere og social arv 14\nOmfanget af stofmisbrug i Danmark 15\nSammenhænge mellem risikofaktorer 17\nEpigenetik – DNA-modifikation 17\nMethylation af cytosin 18\nEpigenetiks rolle ved stofafhængighed 19\nBegrænsning og forebyggelse af stofafhængighed 20\nDanmarks narkotikalovgivning 20\nPortugals narkotikareform 22\nAfkriminalisering af euforiserende stoffer til personligt brug 25\nDen psykiske tilstand - stofafhængighedssyndromet - er fortsat et stort socialt og medicinsk problem i det danske samfund. Syndromet skaber grundlag for mange danske stofmisbrugeres misbrug og gør dette sværere at trappe ud af. Med et estimeret antal på over 33.000 stofmisbrugere1 og 51 narkotikaforårsagede dødsfald årligt per million, som ligger langt over det europæiske gennemsnit på 19,2 per million2, kan Danmark siges i stor grad at være ramt af dette problem. Men hvilke årsager ligger til grund for udviklingen af sygdommen? Og er det muligt at begrænse disse faktorer således at antallet af stofafhængige reduceres?\nDette vil jeg gennem denne opgave forsøge at belyse fra et biologisk og samfundsfagligt perspektiv. Gennem en grundig redegørelse for udvalgte sociale, biologiske, genetiske og miljømæssige årsagsforklaringer, vil jeg belyse de betydningsfulde årsager, som ligger til grund for sygdommens udbredelse, med en diskussion af aktuelle og potentielle tiltag for reducering af stofmisbrugere. Der redegøres endvidere for hvilken betydning social og genetisk arv kan have for individers risiko for udvikling af sygdommen, samt en overensstemmelse mellem disse to typer arv fundet ved begrebet epigenetik.\nMediering af motivation og belønning i hjernen er enormt komplekst og omfatter talrige neurotransmittere og hjerneregioner. Jeg vil her redegøre for de hjerneregioner med mest signifikans for denne mediering og de to primære dopaminerge systemer ud af de otte, som aktiveres i forbindelse af registrering af belønning.\nBelønningssystemets placering i hjernen er vist i figur 1. Belønningssystemet omfatter neuronerne i det ventrale tegmentale område, som findes i midt-hjernen og registrerer kroppens primitive behov samt muskelbevægelser.\nDernæst omfatter belønningssystemet neuronområdet nucleus accumbens, som er placeret i mellemhjernen og varetager fysiologiske funktioner som hjerterytme og temperaturregulering.5 Det område af nucleus accumbens, som mere specifikt aktiveres ved belønningssystemet, kaldes det ventrale striatum og er stærkt associeret med motivation og belønningsregistrering.6 Videre fra de førnævnte regioner foreligger forbindelser af nerveceller til det limbiske system, hvorfra et stort antal af neuronerne i denne regions aksonender har forbindelse til det frontale cortex. Disse to regioner er placeriet i storhjernen. Funktionen for det frontale cortex og det... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nMaterialer relateret til SRP om afhængighed i Biologi A og Samfundsfag A.


5 ting som kan styrke børnene fagligt i sommerferien – Rapakademediet om Børn & Familie\n5 ting som kan styrke børnene fagligt i sommerferien\napril 9, 2021 april 9, 2021 admini\nØnsker du at styrke dine børns færdigheder, mens I holder sommerferie, så er her nogle gode idéer, der kan gøre læring til leg.\nDer er mange små ting i dagligdagen, som kan styrke børns læring, uden det behøver at være en ”opgave” for hverken dig eller for barnet. Hvis man gør en lille ting hver dag, vil det have stor effekt.\nDet er sjovt og det er vigtigt. Så enkelt kan det siges. De små, kan tallene i opskriften være nok og for de større er der en masse krydderier og ord de ikke kender. Gradvist kan niveauet ændres og løftes.\nHvis de små skal aktiveres, er en kogebog som ”Det smager af lort” en helt fantastisk begynderbog. De fjollede navne og italesættelsen er helt spot on. Grin og leg er den bedste motivator til at få dem ud fra værelset og skærmen.\nMatematik med krapper\nDet behøver selvfølgelig ikke at være krapper, men hvis du tænker en smule over spørgsmålene, kan man sagtens lave en masse regnestykker og noget stavning. Det her er bare et eksempel på hvordan en almindelig sommerdag kan blive til en matematik- eller dansktime, fyld med læring og træning for barnet.\nNavngiv krapperne og lad børnene stave til det\nTæl sekunder for hvor lang tid det tager en krappe, at kome tilbage i vandet\nHvis en krappe har 8 ben og I har fanget 4 krapper, hvor mange har I så\nDen løber 2 planker i sekundet. Hvor lang tid tager det at komme i vandet\nDe store vejer 1 kg. De små vejer 0,5 kg. Hvr mange kilo er der i spanden\nDet er kun et spørgsmål om hvordan du stiller spørgsmålene og børnene elsker når det er relevante spørgsmål og regnestykker.\nLæsning væk fra skærmen\nEn af de lidt sværere, men som er god kvalitetstid, er at lade børnene læse for jer. Tag nogle gode bøger med, som barnet kan lide og lad dem læse, blot en halv time hver dag. Det tager tid væk fra skærmen og den nærhed de har i den halve time, er værdfuld for dem. Det giver nemlig\nDu kan finde klasse-opdelte og letlæste bøger her\nLæs skilte i bilen\nUanset alder og niveau kan børn have glæde af vejskiltene. De små kan tælle hvor mange ”N” der er i København eller hvor mange ”E” der er i Odense. De større kan se om de kan nå at læse hvad der står. Det bliver rigtigt sjovt, når det er ukendte byer, eller måske på andre sprog.\nOm ikke andet, så er enhver aktivitet på bagsædet, en måde at fordrive transport-tiden. Og hvis der er noget man ofte mangler, er det adspredelse til de længere køreture.\nMotorik er vigtig for indlæringen. Så en god ting er at sætte sig et mål om hvad man vil lære i løbet af sommerferien. Det kan være ”stå på hænder” eller salto på trampolinen. Det er egentligt underordnet hvad øvelsen er, men det vedholdende og tilbagevendende er en god ting for barnet. Det kunne eksempeltvist også være en god idé hvis forældrene skulle lære det samme. Det er nemlig de færreste som kan huske at stå på hænder, eller rulle med hula hopring.\n← Sådan forbereder du dig på at få en hund\nNem mad til mange mennesker →


Sådan vælger du det rigtige oversætterbureau at samarbejde med\nDerfor er det en god idé at samarbejde med et oversætterbureau!\nHvordan vælger du det rigtige oversætterbureau?\nNår din virksomhed ekspanderer og vælger at gå ind på nye markeder, bør du kommunikere med dine kunder og samarbejdspartnere i et sprog, de forstår og allerhelst deres eget modersmål. Dette også selv om din virksomhed har valgt engelsk som koncernsprog.\nFlere undersøgelser viser nemlig tydeligt, at folk er langt mere tilbøjelige til at købe et produkt eller en serviceydelse, når kommunikationen er på deres eget sprog. Derudover kan det være et lovkrav at oversætte tekster som manualer og instruktionsvejledninger til de lokale sprog.\nEt professionelt oversætterbureau kan hjælpe dig med at tage din virksomhed i den rigtige retning.\nHvorfor samarbejde med et oversætterbureau frem for selvstændige freelancere?\nOversættelse er ikke et produkt, du køber som en metervare, eller noget der kan udføres af en hvilken som helst person, der taler det pågældende målsprog. At oversætte er en disciplin, der kræver lingvistiske kompetencer på højt niveau samt kendskab til landet og gerne den pågældende branche, der oversættes for. En kvalitetsoversættelse er nemlig en oversættelse, som har præcis terminologi, sproglig nøjagtighed, et flydende og grammatisk korrekt sprog, og som tager højde for målgruppen samt kulturelle forskelle og nuancer i sproget. Dette kalder vi i oversættelsesbranchen for en lokalisering af oversættelsen.\nNår du samarbejder med et professionelt og seriøst oversætterbureau, kan du være sikker på, at dine tekster kun oversættes af kompetente og uddannede oversættere, der er nøje testet og udvalgt.\nDesuden undgår du, at oversættelsesprocessen bliver en flaskehals for dine projekter, når du samarbejder med et bureau. Et oversætterbureau er nemlig vant til at jonglere med store mængder tekster, der skal oversættes til mange forskellige sprog i løbet af meget kort tid. Du er dermed sikret hurtig time-to-market for dine produkter, når du vælger at outsource oversættelsesarbejdet til et bureau.\nHvilket oversætterbureau skal du vælge?\nDer findes mange oversætterbureauer, og når du søger efter det rigtige bureau, kan det være svært at vælge og at se forskellen på de forskellige bureauer.\nHvilket bureau du skal vælge afhænger i høj grad af dit behov samt dine ønsker og krav. Hvis du kun har behov for at få oversat en enkelt tekst til internt brug, hvor der ikke stilles krav til nøjagtighed og kvalitet, er det måske nok for dig udelukkende at fokusere på prisen.\nHvis dine tekster derimod skal bruges over for kunder eller samarbejdspartnere, er det en god idé at vælge en leverandør, der kan levere den forventede kvalitet. En dårlig oversættelse kan nemlig være katastrofal for din virksomheds ry og bringe produktets fremtid i fare på det nye marked. Forestil dig hvilke alvorlige konsekvenser, det kan have, hvis en instruktionsvejledning er oversat forkert, eller din hjemmeside, der er dit online visitkort, giver et dårligt indtryk.\nHvordan vælger du et oversætterbureau, der kan levere den ønskede kvalitet og service?\nHer er det igen nærmest umuligt at se forskel på de mange bureauer. De fleste vil skrive, at de leverer kvalitet, at de har de bedste priser, og at de sikrer hurtig levering og god service.\nI det følgende får du 9 gode råd, der kan gøre det nemmere for dig at sortere i de mange udbydere, så du kan vælge det professionelle oversætterbureau, der passer til dine ønsker og behov.\nFølg disse 9 gode råd, når du skal vælge oversætterbureau:\n1. Spørg i dit netværk og bed om referencer\nDen bedste måde at finde en pålidelig leverandør er oftest at benytte sig af mund-til-mund anbefalinger. Spørg derfor gerne i dit netværk for at høre, om nogle kan anbefale et godt oversætterbureau. Her er det altid en god idé at spørge lidt mere ind til, om de oplever, at udbyderen er pålidelig og stabil, og om de har været tilfreds med kvaliteten.\nDu kan også vælge at lede efter kundehistorier (case stories) og referencer på oversætterbureauets hjemmeside, og ønsker du at tage et yderligere skridt, kan du kontakte bureauet og bede dem give dig nogle kundereferencer, som du kan vælge at kontakte.\n2. Spørg ind til procedurer og processer\nProfessionelle oversætterbureauer har implementeret effektive processer til at håndtere oversættelsesopgaverne for deres kunder. Det gør dem i stand til at holde styr på opgaverne og jonglere med mange tekster til mange sprog. Det er blandt andet med til at sikre hurtig leveringstid, og du vil som kunde oftest få adgang til at følge status for dine opgaver og se samtlige igangværende og afsluttede opgaver for din virksomhed.\nSpørg derfor ind til, om bureauet anvender et Translation Management Systemet i stil med SmartDesk , der er baseret på en af de førende udbydere på markedet som for eksempel Plunet.\n3. Spørg hvilke sprogkombinationer bureauet dækker\nSelv om du som udgangspunkt kun har brug for oversættelse til et eller få sprog, kan det være en god investering at spørge, om bureauet kan levere oversættelse til alle sprog. På den måde er du sikker på, at du ikke vokser fra bureauet, men at bureauet kan være med til at understøtte din vækst og altid efterleve dine behov.\n4. Spørg hvilke krav bureauet stiller til sine sprogspecialister\nProfessionelle oversætterbureauer benytter sig af både freelance oversættere og sprogspecialister, og har opbygget et netværk af faste leverandører, der gør dem i stand til at levere oversættelse til mange sprog samt efterleve kundernes krav om hurtig levering.\nDer kan være stor forskel på, hvilke krav bureauerne stiller til deres leverandører, og som din garanti for kvalitet, bør deres arbejde løbende blive kvalitetskontrolleret og deres kompetencer løbende blive evalueret af bureauet. Desuden bør de stille krav til sprogspecialisternes uddannelsesniveau, erfaring og kompetencer.\nKun de færreste oversætterbureauer har valgt at holde fast i at have et internt team af oversættere. Interne sproglige ressourcer er dog uden tvivl med til at sikre et fortsat fokus på kvalitet og en forståelse for faget.\n5. Spørg ind til bureauets serviceniveau\nPrøv at kontakte bureauet for at se, hvordan din henvendelse eller opringning bliver modtaget, og om de bruger den tid på dig som kunde, som du har fortjent.\nBliver din henvendelse besvaret hurtigt? Er personen imødekommende? Spørger de ind til dit behov? Dette kan være med til at give dig en fornemmelse af, hvordan det vil være at arbejde sammen med bureauet, og hvordan de tager hånd om deres kunder.\nDesuden kan du vælge at spørge lidt mere ind til, hvordan de håndterer kunderne. Får du en fast kontaktperson? Har du altid mulighed for at ringe eller skrive? Kan der aftales løbende møder, hvis du ønsker det?\nAlt dette er selvfølgelig afhængig af dine ønsker og behov.\n6. Spørg om priser og leveringsfrister\nSom kunde er det rart altid at vide, hvad et produkt koster. Imidlertid er der mange oversætterbureauer, som vælger først at give en pris på en opgave, når de har set teksten. Det skyldes, at der kan være stor forskel på, hvor svært det er at oversætte en tekst alt efter sværhedsgrad, emne, sprogkombination m.m. Desuden får de mulighed for at analysere filen, så gentagelser m.m. kan afregnes i prisen.\nVi anbefaler derfor, at du vælger et bureau, som altid kræver at se teksten, før de giver en pris.\nDet er også værd at være opmærksom på, om projekthåndtering, korrektur m.m. er inklusive i ordprisen. Hvis du modtager en mistænkelig lav pris kan det være, at en eller flere dele af arbejdsprocessen er skåret fra, hvilket går ud over den færdige oversættelses kvalitet.\nKlik her, hvis du ønsker et uforpligtende tilbud på en opgave.\n7. Spørg om bureauet tilbyder andre services\nDet er rarest at finde en udbyder, der kan dække dit og dine kollegaers samlede behov for sprogservices, så I kan få samtlige opgaver løst hos én leverandør. Samtidig er det værdifuldt at finde en samarbejdspartner, som du og dine kollegaer kan opbygge et godt og tæt forhold til. Det gør processen langt lettere og slutproduktet bedre, når oversætterbureauet kender dig og din virksomhed behov, tone-of-voice, terminologi osv.\nSpørg derfor ind til, om bureaet kan levere korrekturlæsning, sprogrevision, tekstforfatning/copywriting, DTP m.m. samt om dette kan håndteres uanset filtype og sprogkombination.\n8. Spørg om bureauet bruger teknologi og sprogværktøjer.\nProfessionelle oversætterbureauer bruger sprogværktøjer (også kaldet CAT tools), når de oversætter dine tekster. Det er med til at højne kvaliteten af oversættelsen ved blandt andet at ensrette terminologi, men det er også med til at sikre den bedste pris, da du enten ikke betaler eller betaler mindre for tidligere oversatte segmenter og gentagelser. I denne blogpost kan du læse, hvad et CAT tool er, og hvorfor det er en god idé at bruge.\nOm bureauet tilbyder den nyeste teknologi, så som systemintegrationer og maskinoversættelse, er også en god indikation, om der er tale om et bureau, som følger med den nyeste udvikling, og som vil kunne tilbyde dig løsninger, der kan skabe mere effektive og smarte processer.\n9. Er det et økonomisk stabilt selskab\nIngen ønsker at opleve, at en pålidelig samarbejdspartner pludselig ikke er i stand til at levere eller må lukke, så du står med håret i postkassen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger, hvor lang tid oversætterbureauet har eksisteret, og om økonomien er i orden.\nHvis du følger ovennævnte 9 gode råd, når du skal vælge samarbejdspartner til at løse dine sprogopgaver, er du hjulpet godt på vej. Det gælder om at finde den rigtige samarbejdspartner fra start, så du undgår at skulle skifte og dermed bruge en masse tid og ressourcer på at starte forfra.\nHvis du ønsker at vide mere om AdHoc Translations, og om hvad vi kan tilbyde, er du mere end velkommen til at kontakte os for at høre, hvordan vi kan hjælpe med en skræddersyet løsning, der passer til netop dit behov.


HESSELHOLDT & MEJLVANG: HÅBETS LØVFALD I EN KAOTISK TID — I DO ART\nSiden Thorvaldsens Museum åbnede i 1848, har udstillingssalene stort set stået uforandrede. I mere end 150 år har idealiserede gips- og marmorkroppe opretholdt fortællingen om en stolt nation og et enestående mandligt geni, men noget udfordrer nu den eksisterende orden. Hesselholdt & Mejlvang har kilet sig ind mellem de tunge, hvide skulpturer, gjort plads til nye idéer og skabt udstillingen THIS MOMENT is the BEGINNING, der kaster lys på en kaotisk nutid og ser på fremtiden med håb.\nEn måned efter ferniseringen fanger vi Sofie Hesselholdt (f. 1974) og Vibeke Mejlvang (f. 1976) på en Skype-forbindelse til New York. Perioden op til udstillingen var en af de travleste i deres karriere, og i ugerne efter skulle de lige have styr på to nye publikationer og en udsmykningsopgave, inden de påbegyndte et to måneder langt residency på ISCP i Brooklyn. Nu er der faldet lidt ro over hverdagen, og fra den anden side af atlanten reflekterer duoen over arbejdet med THIS MOMENT is the BEGINNING.\n“Vi havde lyst til at gå ind på museet og erobre det hele,” begynder Sofie, da vi spørger til udstillingens tilblivelse. Hun beskriver Thorvaldsens Museum som en institution, der på den ene side har givet frie rammer, men som samtidig er et sted med mange restriktioner. I processen er flere og flere af Sofie og Vibekes idéer blevet mulige; f.eks. har de tildækket en række skulpturer, omarrangeret portrætter af Thorvaldsen, skabt en installation af gipsfragmenter fra samlingen, strøet blade ud i gallerierne og hængt en tung blomsterkrans på statuen, der troner på museets tag. “Thorvaldsen er en kunstner, der fylder rigtig meget, så det kræver brede skuldre at hamle op med ham,” konstaterer Sofie med et smil i stemmen.\nHesselholdt & Mejlvang, Flag of Truce, 2019. Foto: I DO ART Agency.\n“Det har været vigtigt for os at bruge museets historiske perspektiv til at aktualisere nogle af de dagsordener, som ligger os meget på sinde,” fortsætter Vibeke og giver et indtryk af det omfattende researcharbejde, der er gået forud for udstillingen. De har læst om Thorvaldsen, gravet i arkiverne, fundet breve og hårtotter og fået fortalt anekdoter fra museets ansatte. For Sofie og Vibeke har der tegnet sig et billede af en kunstner, der for sin tid havde progressive holdninger i forhold til demokrati og ligestilling, men som samtidig opretholdte det hvide ideal gennem sine hvide marmorskulpturer – til trods for at han angiveligt godt vidste, at hans forbilleder i antikken bemalede deres skulpturer og templer.\nForholdet til Thorvaldsen er tvetydigt, men det er netop tvetydigheden, der interesserer duoen. “Vi insisterer på kompleksitet,” fastslår Vibeke og forklarer, at det for dem er i kompleksiteten, at der bliver plads til nuancerne – til anderledes perspektiver og en genforhandling af det vante.\nDristighed i oprørte tider\nNår man besøger Hesselholdt & Mejlvangs udstilling, bliver man allerede mødt af det første værk, inden man træder ind på museet. På ferniseringsdagen var Sofie og Vibeke iført hvide klæder og sejrskranse, og foran et forventningsfuldt publikum blev de hævet 12 meter op langs museets facade til den grønirrede bronzestatue på taget. Det var i begyndelsen af februar, det blæste lidt og luften var fyldt af støvregn, da kunstnerduoen placerede en tung blomsterkrans om en af de fire hestes halse og plantede et hvidt flag i sejrsgudinden Victorias karet.\nAktionen Flag of Truce er inspireret af en begivenhed, der fandt sted godt 177 år tidligere. I forbindelse med museets rejsegilde i december 1841 placerede den danske landskabsmaler Bolette Puggaard sin egen krans på museet, sammen med den franske trikolore, som et symbol på hendes ønske om, at kunsten skulle være fri fra kongens magt.\nAktionen var særligt dristig, da museet ligger klos op af Christiansborg – som dengang tilhørte enevælden – og blev udført i hvad Puggaards datter beskriver som “oprørte tider.” Den franske revolution har nok stået klart i erindringen, og monarkiet gjorde hvad det kunne for at bekæmpe de, der stillede sig kritiske overfor kongen eller udbredte demokratiske idéer.\n“Vi kan kun gætte på aktionens betydning, fordi der ikke findes ret mange historiske kilder, der fortæller om den,” forklarer Sofie, der ser Puggaards handling som betydningsfuld. Hun beskriver, hvordan idéen om at kunst kan spille en aktiv rolle i at ændre samfundet, er en central del af deres praksis; “Kan vi som kunstnere være med til at skubbe til en udvikling?” Nu har Sofie og Vibeke hejst det hvide flag over Thorvaldsens Museum, erklæret en symbolsk våbenhvile og sat den gældende verdensorden til forhandling.\nHesselholdt & Mejvang, Flag of Truce, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nEt tvetydigt håndtryk\nEt andet performativt element deler titel med udstillingen; THIS MOMENT is the BEGINNING, og tager ligesom Flag of Truce afsæt i en anekdote fra Thorvaldsens tid. I 1842 afrundede Thorvaldsen et fornemt middagsselskab med at give hånden til samtlige tilstedeværende på tværs af køn, alder, klasse og rang, hvilket var aldeles uventet af en berømthed som ham, i en tid hvor samfundet var ekstremt hierarkisk opdelt.\nTil ferniseringen lå fire hvide flag midt i museets forhal, blandt nogle af Thorvaldsens største statuer. De mange fremmødte stod tæt langs salens vægge, og småsnakken blev forstærket af salens rungende klang. Fire ikke-hvide personer trådte ind i den majestætiske sal, og publikum blev tavse. De fire begyndte at vaske gulvet med de hvide flag, der langsomt tog farve fra det beskidte gulv. Til tonerne fra en patriotisk trompetfanfare blev flagene foldet efter forskellige traditioner, og de fire performere sluttede ceremonien af med at give hånden til samtlige af de fremmødte museumsgæster.\nUnder performancen fik vi fornemmelsen af, at vi i dag – trods ligestillingslove og menneskerettighedskonventioner – stadig lever i et samfund, der opdeler mennesker. Værket udspringer af en observation, som duoen har gjort sig, når de er kommet på kunstinstitutioner både i Danmark og i udlandet; oftest er direktøren og de kunstfaglige medarbejdere hvide, mens rengøringspersonalet næsten altid har andre hudfarver.\n“Er det sådan et hierarkisk samfund, vi har lyst til at leve i?” spørger Vibeke retorisk, og Sofie stemmer i: “Det er ekstremt vigtigt, at det ikke kommer til at handle om, at vi skal gøre noget godt for andre. Det handler om at pege på ulighederne i samfundet, som præger os allesammen. Jeg bryder mig vitterligt ikke om, at mine børn skal vokse op i et samfund, hvor mennesker bliver forskelsbehandlet på grund af deres køn eller hudfarve.”\nHesselholdt & Mejlvang, THIS MOMENT is the BEGINNING, 2019.\nHesselholdt & Mejlvang, THIS MOMENT is the BEGINNING, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nHåndtrykket der afsluttede performancen henviser, ifølge Sofie og Vibeke, dels til Thorvaldsens progressive handling, der på mange måder varslede demokratiets fødsel i Danmark, og dels til den nye lov der tvinger nye danskere til at give hånd til en borgmester for at få statsborgerskab. Et håndtryk er måske en simpel gestus, men alt efter konteksten har den potentialet til at blive et symbol for gensidig respekt – eller undertrykkelse og tvang. Som en 61årig irer og kommende dansk statsborger skrev til Folketingets Indfødsretsudvalg; “Efter min mening skal en håndsrækning, for at være udtryk for gensidig respekt, nødvendigvis være frivillig. Man kan ikke fremtvinge respekt ved lov. Tanken er efter min opfattelse temmelig udansk.”\nVi husker, hvordan stemningen i salen nærmest frøs, da performerne indledte sidste del af ceremonien til ferniseringen. Håndtrykket er blevet et politisk ladet symbol, og efter at have oplevet performancen, er det svært ikke at se resten af udstillingens værker som en kritik af den drejning, vores land og vores verden tager i disse år. Bevæger man sig op mod museets øverste etage, bliver man på vejen mødt af en fem meter høj Herkulesstatue, der skuer ud i horisonten. Ved hans fødder står to højttalere. Fra den ene strømmer passager fra Ronald Reagans berømte tale fra 1987, hvor han beder den sovjetiske præsident Mikhail Gorbatjov om at rive Berlinmuren ned; “Tear down this wall”. Fra den anden forlanger Donald Trumps stemme; “Build that wall, build that wall, build that wall!” Begge udsagn bakkes op af jublende masser, og kontrasten sætter sig som en klump i maven.\nHesselholdt & Mejlvang, Build that wall - Tear down that wall, 2019. Foto: I DO ART Agency.\n“I år er det 30 år siden murens fald, og på mange måder manifesterede Reagans tale et håb om en verden i forsoning,” begynder Vibeke og beskriver, hvad der føles som et tilbageskridt, når det kommer til fredsaftaler og menneskesyn. “Det er ikke kun Trump, der bygger mure,” fortsætter hun, “det gør vi faktisk overalt i Europa lige nu. Både fysiske og mentale mure der skal forhindre mennesker i at have et frit flow i verden.”\nEt forældet menneskesyn sat på museum\nNår Vibeke taler om mentale mure, kommer vi til at tænke på den danske regerings fremmedfjendske politik, der ofte har været på kant med menneskerettighederne (Dansk Folkeparti har tilmed for nyligt foreslået, at Danmark melder sig ud af den europæiske menneskerettighedskonvention, fordi den begrænser dem i deres politik). Vi tænker på de højrepopulistiske strømninger, der vinder frem i Europa, og på EU’s indsats for at gøre rejsen over Middelhavet så farlig som muligt, for mennesker der flygter fra død og ødelæggelse. I vores tid bruger politikere love og paragraffer til at opretholde de mentale mure (en adfærd som man også kunne kalde strukturel racisme), men det er faktisk et menneskesyn, der stammer fra kolonialismen, som var i fuld flor på Thorvaldsens tid.\nThorvaldsen var 33år og havde godt gang i forretningen i Rom, da Danmark gjorde det forbudt at handle med mennesker og ophørte med at fragte slavegjorte afrikanere over Atlanterhavet til de danske kolonier i Caribien.\nHesselholdt & Mejlvang, Black Exotica, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nDen første fløj, man kommer til på museets førstesal, rummer Thorvaldsens samling af artefakter og souvenirs fra fjerne kulturer. Egyptiske statuer, urner, fragmenter af antikke relieffer og figurer fra tidlige civilisationer er sirligt arrangeret i montrer og glasskabe. Vibeke omtaler denne del af museets samling som et udtryk for Thorvaldsens interesse for “det eksotiske andet.” Med værket Black Exotica ønsker duoen at minde os om, at det blik stadig eksisterer, og at det er med til at opretholde de førnævnte mentale mure.\nI et af skabene har de placeret otte figurer, der karikerer mennesker med afrikanske rødder. “For mig er det et enormt ubehageligt værk,” siger Sofie, “Jeg har det dårligt med at vise dem. Vi har valgt at inddrage dem i udstillingen, fordi de siger noget om et menneskesyn, som måske er fra en anden tid, men som stadig påvirker vores samfund i dag.” Sofie og Vibeke har placeret genstandene i museets montre, fordi det er dér, de hører til. Vi skal ikke glemme vores historie, men huske at ord og symboler kan være voldelige og bidrage til at opretholde undertrykkende strukturer.\n“Noget der interesserer os rigtig meget er menneskets forsøg på at forstå verden ved at kategorisere. Den her fornemmelse af en verden, der er så uendelig og kompleks, at det eneste man rigtig ved, er at man ikke ved noget som helst,” bemærker Sofie og fortæller, at disse klassifikationer oftest er lavet ud fra et eurocentrisk verdenssyn, hvor den lyse hudfarve er først i rækken, og hvor hvidhed er normativ.\n“Når man f.eks. laver en hudfarveskala med 6 farver, så vælger man jo millioner af nuancer fra, og det er i den proces, at stereotyper opstår,” fortsætter Vibeke og henviser til duoens tidligere arbejde med dermatologen Thomas B. Fitzpatricks skala. Med værkerne Black Exotica og Collection of six male identities, vil Sofie og Vibeke gøre os opmærksomme på konsekvenserne ved at indskrænke forståelsen af andre mennesker til fysiske karaktertræk og hjælpe os med at ryste tidligere tiders stereotyper af os.\nHesselholdt & Mejlvang, Collection of six male identities, 2004-2019. Foto: I DO ART Agency.\nFor Sofie og Vibeke er det vigtigt at være oplyste og bevidste om deres egen position som hvide kunstnere, og de er også klar over, at kritiske røster vil kunne tolke dele af deres udstilling som en reproduktion af deres forfædres ugerninger. Vibeke beskriver det som en balancegang, som alt for mange privilegerede hvide ikke bevæger sig ud på af frygt for at træde forkert. En ting er dog helt sikker; vi kommer ikke strukturel racisme til livs, hvis vi ikke taler om den – og vi lærer ikke at tale om den, hvis vi ikke prøver.\nEn dyrkelse af geniet (og hans hår)\nEt andet sted i museets samling af kuriositeter introduceres et spor, som er gennemgående i Sofie og Vibekes udstilling. Muligvis var Thorvaldsen en mand, der troede på demokrati og ligestilling, men af eftertiden er han i høj grad blevet husket som et enestående mandligt kunstnergeni. Historien om Thorvaldsen er historien om en dreng af fattige kår, der kom ind på kunstakademiet som 11årig og blev en succesfuld kunstner. Det er historien om en ung billedhugger, der drog til Rom og blev så eftertragtet, at han på et tidspunkt havde fem arbejdende atelierer, der alle forsøgte at følge med den tiltagende efterspørgsel på marmorskulpturer fra europæiske konger og adelsmænd. Det er historien om den eneste ikke-katolske kunstner nogensinde, der har skabt et monument i Peterskirken, og historien om en kunstner, der var så velhavende, at han lånte penge til den danske konge.\nHesselholdt & Mejlvang, Afro Santas, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nBedrifterne er holdt ved lige, “men der er rigtig mange ting omkring hans personlighed, som man ikke ved,” siger Vibeke og fortæller, at man kort efter Bertel Thorvaldsens død i 1844 brændte mange breve og tegninger, som man ikke syntes gav den “rigtige” fortælling om kunstneren. Derudover var det begrænset, hvor mange breve Thorvaldsen selv skrev, fordi han var ordblind – en kendsgerning, der på forskellige måder er forsøgt hemmeligholdt.\nEn af historierne der dog er overlevet, handler om Thorvaldsens hår. Thorvaldsens veninde, baronesse Christine Stampe, og hans kammertjener var – ifølge dokumenter i museets arkiv – i en form for konkurrence om, hvem der kunne samle flest af kunstnerens hårtotter. Måske fordi man troede, at Thorvaldsens kraft og magt sad i håret? Der er også historier om, at kammertjeneren solgte totterne videre rundt omkring på gadehjørner, men med tiden er noget af håret altså vendt tilbage til museet.\nSofie og Vibeke har arrangeret Thorvaldsens hårtotter i en montre som en del af deres værk Afro Santas, der desuden består af fire hvide julemandsparykker, flettet af en afrikansk frisør. Værket kommenterer på de seneste års debat om kulturel appropriation og peger på, at hår og bestemte frisurer altid har været forbundet med kraft og magt(misbrug).\nMagtfulde mænd – som gud og julemanden – er ofte portrætteret med langt hvidt hår og skæg, og i et tilstødende lokale har Sofie og Vibeke selv indtaget den position. Duoen har omarrangeret portrætterne af Thorvaldsen og sikret den centrale plads til sig selv. Her hænger nu et stærkt portræt af de to kunstnere, komplet med glansfulde, hvide lokker og voluminøse fuldskæg. Magtfordelingen er vendt til fordel for de to kvindelige kunstnere.\nHesselholdt & Mejlvang, Selfie – The three of us, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nHåbets løvfald i en kaotisk tid\n“Vi forsøger at finde et sprog, hvor vi kan tale om politik på en ikke-dogmatisk måde. Hvor vi bruger det sprog, som vi har til rådighed – altså æstetikken – til at italesætte de samme ting, som vi læser om i aviserne,” siger Sofie, da vi spørger ind til duoens måde at behandle den politiske virkelighed på i deres værker. “Vi kan godt lide at vores værker virker enkle, men at meningen smutter fra én, når man kigger nærmere, fordi der hele tiden er et modargument.” Det symbolske og poetiske sprog passer Sofie og Vibeke rigtig godt, fordi det ikke hævder og antager, men åbner op for nuancer i forhold til det, der oftest skildres entydigt i medierne.\nHesselholdt & Mejlvang, Echo Chamber, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nI underetagen på Thorvaldsens Museum har duoen foretaget de mest omfattende indgreb, og det er også her, at poesien får mest plads. I værket Echo Chamber har Sofie og Vibeke tildækket samtlige statuer i museets nordligste hjørne med hvide bomuldsklæder. Hvidheden slører de 14 busters identitet, og ridderstatuen i midten reduceres til en udefinerbar form med løftet sværd. Desire for Domination er et efterladenskab og en dokumentation af en performance, som duoen viste på Overgaden i 2017.\nHesselholdt & Mejlvang, Desire for Domination, 2017. Foto: I DO ART Agency.\nI to timer og tre kvarter stod performeren Mohamed Ali Osman og strøg et flag, indtil strygejernet brændte huller i det hvide tekstil. Flaget hænger omgivet af adelsmænd, konger, dronninger og andre magtpersoner, og bliver for os et symbol på, at det hvide overherredømme måske står for fald.\nI værket Breathe er tekstilerne også et centralt element, men i stedet for den hvide farve har kunstnerne brugt kulørte tæpper fra forskellige dele af verden. Ser man efter, lægger man mærke til, at tæpperne på gulvet trækker vejret, og ifølge Sofie handler det om en “forening af folkeslag.”\nHesselholdt & Mejlvang, Breathe, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nDer er brug for håb i en verden af kaos, og når alt kommer til alt, er det nok det mest centrale budskab i udstillingen. Som et løvfald fra blomsterkransen på museets tag, ligger hvide blade omkring de af Thorvaldsens skulpturer, der handler om håb, og minder os om at holde fast i dét.\n“Verden føles som om, den er i opløsning – klimaforandringer, migrationskriser og Trump ved roret – det er nogle gange som om, vi driver mod undergangen, på en måde jeg kun husker fra atomangsten i 80’erne,” siger Sofie, “I sådan en tid må man give sig hen til håbet, og tro på, at det gode vil sejre.”\nHesselholdt & Mejlvang, Hope, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nForsoning på Thorvaldsens grav\nVi ender vores samtale i hvad Sofie og Vibeke omtaler som udstillingens hjerte; A past future or a future past i atriumgården midt i museet. Thorvaldsen endte med at bruge størstedelen af sit liv i Rom. Han vendte hjem til København i 1838 (efter 40 år) og her blev han hyldet som en folkehelt og udnævnt som den første (og hidtil eneste) æresborger af København. Thorvaldsen vendte hjem til København og donerede sine skulpturer til byen på den betingelse, at man opførte et museum i hans ære.\nHesselholdt & Mejlvang, A past future or a future past, 2019. Foto: I DO ART Agency.\nMuseet blev tegnet af Michael Gottlieb Bindesbøll, som ligesom Thorvaldsen var inspireret af den italienske antik. Men hvor Thorvaldsen svor til hvidheden, var Bindesbøll interesseret i de farver og mønstre, som datidens arkæologer bl.a. fandt i udgravningen af Pompeji. Udover smukke lysindfald og plads til Thorvaldsens skulpturer og samlinger, blev der også tænkt et gravsted ind i bygningens gård, så Thorvaldsen også kunne bruge sit efterliv omgivet af sin kunst. Ifølge en anekdote var Thorvaldsen til et middagsselskab med bl.a. baronesse Christine Stampe, Constantin Hansen, Oehlenschläger og H.C. Andersen, omtrent seks måneder inden museet stod færdig. Her skulle han angiveligt have sagt: "Ja, nu kan jeg gerne dø, for Bindesbøll har min Grav færdig." Efter middagen tog han i Det Kgl. Teater, og før tæppet gik op, fik han en blodprop i hjertet og sank sammen i sit sæde.\nHesselholdt & Mejlvang, A past future or a future past, 2019.\nVed Thorvaldsens grav i atriumgården har Sofie og Vibeke arrangeret en stor samling kasserede gipsafstøbninger og støbeforme i et stringent tableau. Fragmenterne siger noget om den proces og tradition, der forbinder sig til billedhuggerfaget – et fag som Sofie og Vibeke også er formet af, selvom deres tilgang er meget anderledes end Thorvaldsens.\nI et af hjørnerne ligger en gipsversion af Thorvaldsens hovede, og til højre for det ligger to gudindeansigter. Dels som en reference til performancen Flag of Truce, hvor Sofie og Vibeke var klædt som sejrsgudinder og dels en slags forsoning mellem duoen og deres ambivalente forhold til geniet Thorvaldsen. “Det her er jo ikke vores soloudstilling – det er en udstilling, hvor vi og Thorvaldsen prøver at finde ud af det sammen,” griner Vibeke afrundende.\nForandringens potentiale ligger i nuet\nDer skete meget i Danmark i den tid, hvor Thorvaldsen var i Rom. I 1813 gik landet konkurs, og året efter mistede kongen regeringsmagten over Norge. Folkestemningen var ikke længere til enevældens fordel, og muligvis var det en del af grunden til, at Kong Christian 8. så ivrigt ønskede at få Thorvaldsen hjem til København. Mon ikke idéen har været at forære folket et museum omkring en stærk folkehelt og på den måde styrke nationalismen og genvinde støtten til monarkiet? I så fald mislykkedes projektet, for da Christian 8. døde i 1848 (fire år efter at Thorvaldsens Museum stod færdigt) afskaffede man nemlig enevælden og indførte folkestyre i Danmark.\nI Thorvaldsens tid lå potentialet for store politiske forandringer, og måske kan man sige det samme om i dag. Hvor Thorvaldsen i sin samtid blev bestilt af konger og adelsmænd til at skabe stærke symbolske statuer, med henblik på at styrke et lands nationale identitet og sammenhængskraft, vil Hesselholdt & Mejlvang noget helt andet. De tror – ligesom fortidens monarker – på at kunstens symbolske værdi kan skabe reelle forandringer, men deres hensigt er ikke at opstrege grænser og skel.\nDeres værker tvinger os til at forholde os nuanceret til aktuelle problemstillinger og forestille os en verden, der ikke er styret af had og frygt.\nNår nationalistiske strømninger truer menneskers frihed, er det vigtigt at huske historien, så vi ikke begår de samme fejl. Vi har før bygget mure og set, hvordan frygten og hadet blev stærkere. I fremtiden ligger potentialet for de forandringer, som historien ikke har formået at indfri – og det er i nuet, at vi har muligheden for at gøre en forskel. This moment is the beginning!\nSamtlige billeder og videoer i denne artikel er produceret for Hesselholdt & Mejlvang af I DO ART Agency. I DO ART Agency er et kommercielt formidlingsbureau, som løser opgaver for kunstnere og kunstinstitutioner, men det er ikke muligt at betale sig til indhold på idoart.dk.\nBiologi, Fotografi, Interviews, Installation, Udstillinger, Tekstil, VideoSARA TOUSTRUP KRISTENSEN March 17, 2019 Staldgade 74, Signe Vad, Sara Toustrup Kristensen, Fabrikken for Kunst og Design, København


Bygotto med edamamebønner og parmesan | Anna-Mad blog Bygotto med edamamebønner og parmesan – Anna-Mad blog\nFriske forårsruller med dip - en seriøst god dip\nFriske forårsruller med dip. Jeg smagte friske forårsruller for et eller 2 år si\nKan man lave den uden mascarpone og parmasan?\nJa det kan du godt. Den bliver ikke 100 % lige så cremet, men stivelsen fra perlebyg/spelt vil stadig gøre den cremet.\nEr det fordi, du ikke kan lide ost? Ellers kan du erstatte mascarpone med lidt fed cremefraiche eller lignende 🙂\nFriske forårsruller med dip. Jeg smagte friske forårsruller for et eller 2 år siden, og der var jeg faktisk ikke særlig vild med selve papirrullernes …