Hjemløs 2 - 2006 by WeShelter - issuu\nHJEMLØS 2/2006 MISSIONEN BLANDT HJEMLØSE Oktober\nOktober 2006 - 15. årgang\nMISSIONEN BLANDT HJEMLØSE Gratis kontaktblad Udkommer 3-4 gange årligt Oplag: 3.200 ISSN 0906-3471 Sekretariat og ekspedition: Gl. Køge Landevej 137 2500 Valby Tlf. 36 16 11 13 Giro 900-1859 Redaktion: Robert Olsen (ansv.) Karen Pedersen (DJ) Forsidefoto: Fodboldholdet fra Mændenes Hjem – Foto: Lars Skaaning Navngivne indlæg er ikke nødvendigvis udtryk for redaktionens eller organisationens holdning. Sats & tryk: Fihl Jensen Grafisk Produktion Finsensvej 86 2000 Frederiksberg Tlf. 38 87 51 55 Ønsker De at modtage bladet i fast abonnement, så benyt kuponen på næstsidste side. Adresseændring eller opsigelse af bladet: Adresseændring eller opsigelse meddeles direkte til det lokale postkontor – eller brug blanketten side 19.\nDet handler om værdighed Fælles for artiklerne i dette temanummer af Hjemløs er brugerperspektivet og den gruppe borgere, det handler om, nemlig hjemløse og udstødte. For mig er ansvar og værdighed essentielt for mennesker og derfor en forudsætning for ligeværd i mødet mellem mennesker og et mål for alt socialt arbejde. Men begreber som ansvarlig og værdig har deres modsætning. Og selv om bedømmelsen ”værdigt trængende” officielt blev afskaffet ved socialreformen i 1933, tror jeg personligt, at netop værdighedsbegrebet er årsag til, at omlægningerne fra totalinstitutioner til boformer og fokus på brugerinddragelse kom sent på hjemløseområdet. Aksel Beldring giver et historisk tilbageblik inde i bladet. Jeg vil gerne supplere med to billeder fra starten af mit ”hjemløsearbejde” i 1987. Københavns Kommunes målsætning om, at institutionerne ikke må blive alt for attraktive for de hjemløse, der betød stor tilbageholdenhed i forhold til at indrette eneværelser og separate badekabiner. Og Amtsrådsforeningens budskab om, at hjemløse i højere grad skulle tage ansvar for eget liv – hvor ansvar i Amtsrådsforeningens perspektiv ikke handlede om indflydelse på egen livs- og boligsituation, men om, at de hjemløse selv skulle gøre rent og betale for opholdet på institutionerne fra første dag. Samlet set repræsenterer artiklerne i dette nummer næsten en revolution. En stilfærdig, men markant ændring i forhold til hjemløses forhold. En ændring, som Missionen blandt Hjemløse har bidraget til gennem bl.a. etableringen af Kollegiet Gl. Køge Landevej, som en mønsterbrydende institution, etableringen af det brugerstyrede Værestedet i Sydvest, medvirken til etableringen af den europæiske hjemløseorganisation FEANTSA og aktiv udvikling af vore bo- og værestedstilbud. I et samfund, der lægger vægt på værdighed og anerkendelse, må vi være parat til både at høre og støtte de hjemløse og udstødte i deres fortsatte organisering. Hanne Thomsen, næstformand i Missionen blandt Hjemløse\n”Karbonaden” banede vejen for brugerorganisering Tidligere var det ikke almindeligt at hjemløse på forsorgshjem og herberger havde indflydelse og organiserede sig. Det var ledelsen og personalet – magthierarkiet – der bestemte. I dag er billedet vendt, og inden for de seneste ti år har brugerorganiseringen for alvor taget fart. ”Karbonaden” og ligesindede gik forrest.\nAf Aksel Beldring, tidligere inspektør på Sundholm Et af magtens privilegier har altid været retten til at bestemme ikke mindst om, hvem der tilhørte magteliten, hvem der var sat til at tjene den og dem, magten skulle udøves over. Magten har mange ansigter. Fra tidlig tid lå den hos høvdingen og kongen, senere kom kirken ind og endnu senere forskellige overgangsformer, indtil vi officielt endte med folkestyre, demokrati samt det statslige og kommunale embedsmansvælde og bureaukrati. Uanset styreform har magthaverne altid haft brug for at uddelegere dele af magten til andre, som igen har uddelegeret dele af deres magt til lavere niveauer. Jo længere vi kommer ned i hierarkiet, jo tættere kommer vi også på dem, magten skal udøves over for. Desværre er der ikke altid fulgt viden, indsigt og forståelse med det at få magt, snarere et misbrug af den nye status. Man kan sige, at magteliten har opbygget et system til at sikre det vedtagne og den af dem bestemte og gældende orden. Også på hjemløseområdet.\nMagthierarki Det kan synes underligt at begynde en artikel om brugerinddragelse og demokrati på denne måde, men mere end tyve års erfaring i arbejdet med hjemløse, der både var alko-\nholiserede, stofbrugere, psykisk syge, socialt invalideret eller flere af disse ting på en gang, har lært mig, at sådan forholder virkeligheden sig. Den 1. januar 1986 tiltrådte jeg stillingen som inspektør på Sundholm, hvor jeg arbejdede til 1999. Her mødte jeg et magthierarki, som jeg ikke troede eksisterede længere. Kort fortalt så bestod det af inspektør, souschef, forvalter, kvartermester, underkvartermester, tilsynsførende assistenter. For ikke at tale om specialerne: Bogholderi og kasserer, maskinmester og underordnede, gartner og underordnede, økonoma og underordnede, oversygeplejerske og underordnede, værkstedsledere og underordnede. Alle 180 ansatte havde en funktion, der i sidste ende refererede til inspektøren, hvis magt i 1986 var en afglans af fortidens. Han havde tidligere magt til at give både indlagte og ansatte udgangstilladelse, han kunne give tilladelse til giftermål og kunne idømme økonomiske og fysiske straffe m.m.\nPersonalet før klienterne Under hele dette magtimperium var klienterne, de indlagte, lemmerne på Sundholm. De 208 senge var fordelt på forsorgshjem, pensionat, sygeafdeling og herberg. Ofte var der mange flere brugere, da der var en forventning i forvaltningen og tilhørende systemer om, at Sundholm rummede alle dem, der ikke var plads til på andre københavnske hjemløseinstitutioner, eller som ikke passede ind her. Jeg skylder at fortælle, at Sundholm har en\nfortid, nemlig som afløser for Ladegården, der rummede alle de personer, den daværende storby (frem til 1908) ikke magtede at tage hånd om. En funktion, Sundholm altid har haft og vel stadig har, men nu i en anden og mere moderne form. Hvad var så vigtigst, klienterne eller personalet og administrationen? For mig var der ingen tvivl. Jeg kom fra børne- og ungeforsorgen og var vant til, at vi der var for børnenes og de unges skyld. Ligesom jeg var vant til, at børnene og de unge tog del i beslutningerne. Men sådan var det ikke på Sundholm. Her var administrationen og personaleproblemer de vigtigste arbejdsopgaver. Meget tidligt i mit ansættelsesforhold mærkede jeg, at spørgsmål om de indlagte ikke var særligt velsete. Da Aksel Beldring (i midten) tilbage i 1986 blev inspektør på Sundholm, oplevede han et magthierarki. Klienterne eller brugerne havde ingen indflydelse, men det blev der lavet om på. (Foto: Søren Bidstrup/Scanpix).\nBrugerne havde ingen indflydelse på det daglige omsorgstilbud, som de var afhængige af.\nIdeologi som alibi Det bringer mig frem til, at den form udøvelsen af magten får, er bestemt af livssyn eller holdning til de mennesker, magten udøves over for. I århundrede var det den katolske kirkes livssyn, der var gældende. Med reformationen blev det lutherske livssyn fremherskende. Senere kom de politiske ideologier. Alle har de omfattet den almindelige borger og de ikke tilpassede, som alle havde ret til at se ned på og behandle efter forgodtbefindende. I Danmark har vi i den sociale verden ofte oplevet, at magten, med troen eller ideologien som alibi for de udøvede misgerninger, blev udøvet i genopdragelsens tegn, eller at\nden undertrykte borger skulle lære at affinde sig med sin knappe tilværelse. Mange udtryk og ordsprog bekræfter det: I dit ansigts sved skal du tjene dit daglige brød. Bed og arbejd. Skomager bliv ved din læst. Kan du ikke lide lugten i bageriet, så forsvind. Arbejdet adler osv. osv. Dette syn har været fremherskende inden for hjemløseforsorgen i århundreder, og enkelte steder er der stadig reminiscenser af det. Det betød også, at hjemløse helt frem til 1995, hvor der kom et nyt cirkulære fra Socialministeriet, generelt oplevede sig magtesløse og umyndiggjorte, når de søgte ind på forsorgshjemmene. Der var ikke meget brugerindflydelse.\nMeningsløs ædruelighed Heller ikke på Sundholm, som sagt. Jeg oplevede dog hurtigt at min personlige tilstedeværelse og opmærksomhed i forhold til klientellet gjorde en forskel. En dag kom en vagabond, ”Karbonaden”, kørende ind gennem Brigadeporten. Han var i meget miserabel tilstand, og det var hans køretøj, en barnevogn med alle de kendte symboler, også. Vi fik både ham og køretøjet restaureret på henholdsvis sygeafdelingen og på legetøjsværkstedet. Han ville være i otte dage og så videre. Men hver gang han skulle af sted med det nyrestaurerede køretøj, ”faldt han i vandet”. Det irriterede mig voldsomt. Hvorfor sørgede sygeafdelingen ikke for, at han kom på antabus? Han vil ikke, var svaret! En dag fik jeg fat i ham, og så lykkedes det. Et par dage senere kom jeg over kirkepladsen og så ham stå i et hjørne. Han råbte tværs over pladsen: ”Beldring, hvad f.... er det for en meningsløs ædruelighed, du har bragt mig ud i”? Han havde jo ret. I den nyoprettede Familiehave på Sundholms grund var Karbonaden det daglige centrum. Her havde han selvværd og identitet. Det havde han ikke, når han var på antabus. Familiehaven blev etableret som en afløsning af ”grædemuren”, hvor de alkoholi-\nserede før sad til skue for alle, der kom forbi, og ikke mindst måtte tåle skolebørnenes drillerier. Da Familiehaven blev dannet, blev det tre meter høje hegn omkring hele Sundholm skåret ned, de uniformerede vagter i Brigadeporten fjernet, og uniformerne pillet af de tilsynsførende på afdelingerne. Det skabte stor usikkerhed blandt personalet, men var til stor glæde for de indlagte.\nKarbonaden bliver talsmand Karbonaden og jeg fik mange snakke sammen. Jeg fik en ny forståelse for de indlagtes situation ikke alene i forhold til Sundholm, men også til det, der var bestemmende for deres daglige liv på landevejen. Karbonaden var årsag til, at Sundholm fik etableret beboerråd på alle afdelinger og et samlet Fællesråd, der kunne tale lemmernes sag, ikke alene over for Sundholm, men også over for Københavns Kommune. Karbonadens indsats som talsmand for de hjemløse fik stor betydning ikke alene i Københavns Kommune, men også i Socialministeriet. Hans og ligestilledes synspunkter mødte stor forståelse hos daværende socialminister Karen Jespersen, højtstående embedsmænd i ministeriet og toneangivende ledere i inspektørkollegiet for Danmarks forsorgshjem. Det er ikke mindst Karbonadens indsats, der, sammen med indsatsen fra ligestillede fra forsorgshjemmet Østervang i Århus, gjorde, at forsorgsklienter i 1995 med Socialministeriets ”dueblå cirkulære” blev ligestillet med øvrige brugere af hjemløseinstitutioner, pensionater og herberger. Vi skal her huske, at der var standsforskel mellem de indlagte. Klientellet på pensionater og herberger havde en vis økonomisk frihed, idet de beholdt deres offentlige ydelser og betalte for deres ophold, hvorimod lemmerne på forsorgshjemmene blev frataget deres offentlige ydelse, var på fuld forsørgelse og fik lommepenge eller arbejdsdusør. Med det dueblå cirkulære blev alle ligestillet, ligesom der i cirkulæret kom til at stå, ”at beboerne\nskal sikres indflydelse og udnyttelse af institutionens tilbud”. Og retten til at organisere sig blev endnu engang fremhævet.\nBrugerorganiseringen tager fart Siden er det gået stærkt med brugerorganiseringen. I 1996, hvor København var i centrum som europæisk kulturby, markerede de hjemløse på Sundholm sig både med udstillingen “Fra Skagen til Faxe over København“ og med konferencen “Kultur fra anden side” i Øksnehallen. Samme år var hjemløseavisen Hus Forbi på gaden for første gang, og Københavns Hjemløseradio gik i æteren. Hjemløse ude i landet begyndte at organisere sig i såkaldte nærudvalg, og siden 2001 i landsorganisationen SAND, Sammenslutningen af Nærudvalg i Danmark. Alt sammen initiativer, der forsøger at gøre op med tidligere tiders opfattelse af magthavernes ”vi alene vide-mentalitet”. Ved at brugerne fik en stemme i dagligdagen og ret til indflydelse på hverdagen i hjemløseinstitutionerne, måtte magteliten nu afgive dele af deres tidligere enevældige magt og lære at tale med og lytte til brugerne – og på den måde begyndte et spirende demokrati at vokse frem på hjemløseinstitutionerne. Institutionerne er til for brugerne, og det gamle\nordsprog gælder fortsat, at det er den, som har skoene på, der ved, hvor de trykker. En proces blev sat i gang, den er ikke slut endnu. Det er en læreproces for begge parter, både de ansatte og brugerne. Men det er også en proces, der rækker længere, helt til de lokale socialforvaltninger, der også skal lære at lytte til brugerne og tage udgangspunkt i den enkeltes behov og ønsker, når der skal iværksættes hjælpeforanstaltninger.\nLæs mere om brugerorganisering i “Brugerorganiseringens historie på hjemløseområdet” udgivet i 2004 af Videns- og Formidlingscentret for Socialt Udsatte i Esbjerg.\nMissionen blandt Hjemløse takker for enhver støtte, anerkendelse og interesse for vort arbejde. Tak til de mange private mennesker, menigheder, fonde, institutioner og offentlige samarbejdspartnere, der betænker os, og som vi har et godt samarbejde med.\nStort engagement holder Kollegiets beboerråd i gang Beboerråd på forsorgshjem og andre bosteder for hjemløse overlever ofte kun kortvarigt. Men beboerrådet på Kollegiet Gl. Køge Landevej har nu eksisteret i knap 30 år. Hjemløs har talt med Kollegiets forstander, Arne Jacobsen, og beboerrådsformand Stig Kim Møller om rådets arbejde.\nAf Lisbeth Rindholt, journalist - Indimellem er det et utaknemmeligt job at være beboerrådsformand. Man møder mange utilfredse miner, siger Stig Kim Møller og tager en slurk af sin te. Vi sidder sammen med forstander Arne Jacobsen i mødelokalet på Kollegiet Gl. Køge Landevej, hvor også beboerrådsmøderne bliver holdt en gang om måneden. Kollegiet består af tre blokke med i alt otte beboergange. Hver gang vælger en repræsentant, som skal fremlægge gangens forslag og synspunkter i beboerrådet. Men det er ikke altid, at han får sine punkter igennem, og så bliver folk ofte sure, når han kommer tilbage med den dårlige nyhed. For Stig er verbale øretæver dog ikke det største problem. Rådet må konstant kæmpe for at rekruttere nye medlemmer og få dem, der allerede er valgt ind, til at komme til møderne. Årsagen er bl.a. den store gennemstrømning af ind- og udflyttere i § 94-afdelingen (for beboere med kortvarigt ophold, red.) Men også beboerne fra § 91-afdelingen, hvor beboerne har mulighed for længerevarende ophold, fornemmer ”utaknemmeligheden” i jobbet eller mener ikke, at det nytter noget at råbe op. De takker derfor ofte nej til rollen som beboerrepræsentant.\nAfgørende med brugerindflydelse Kollegiets beboerråd består altså mod alle odds. Det skyldes ikke mindst Stigs evne til\nat inspirere og engagere beboerne, samt Arnes stålsatte holdning til brugerindflydelse, som han har bibeholdt siden begyndelsen af 1970’erne. - Brugerindflydelse er uhyre vigtigt for mig. Hvis vi ikke har en fornemmelse af, hvad beboerne mener, skaber vi hurtigt en distance mellem medarbejdere og beboere på Kollegiet. Det optimale er, at alle føler sig hørt. Også mindretallet, pointerer Arne. Der er dog faste grænser for, hvad beboerne kan bestemme. Rådet kan fx ikke beslutte, at de gerne vil bruge 100.000 kroner på at renovere værelserne. Kollegiets budget udstikkes nemlig af bestyrelsen, som er stedets\nStig Kim Møller 45 år. Formand for beboerrådet og billardklubben på Kollegiet samt suppleant i SAND (Sammenslutningen af Nærudvalg i Danmark). Stig var hjemløs i knap tre år, før han flyttede ind på Kollegiet, hvor han nu har boet i 121/2 år. Tidligere har han bl.a. arbejdet som flyttemand og jord- og betonarbejder. Arne Jacobsen 60 år. Forstander på Kollegiet Gl. Køge Landevej siden 1989. Har arbejdet i huset siden 1974, i begyndelsen som militærnægter. Arne er selvlært inden for hjemløseområdet og har tidligere læst sociologi og etnografi på Københavns Universitet. 7\nøverste myndighed. Til gengæld har beboerne medbestemmelse på en lang række andre områder. Punkterne på beboerrådets dagsorden spænder fra dagligdags problemer med defekte lyskontakter, håndtørrere, vaskemaskiner osv. over påbud fra Arbejdstilsynet om bl.a. rygeforbud i fælleslokalerne – til omfattende sager, der griber ind i Kollegiets daglige drift. En sådan sag har beboerrådet færdigbehandlet for nylig.\nSeks påsatte brande - På én nat havde vi seks påsatte Forstander Arne Jacobsen (th.) og beboerrådsformand Stig Kim brande, fortæller Arne. Ingen kom Møller i opholdsstuen på 2. sal, hvor væggene ifølge Stig har en til skade, men det var selvfølgelig ”klassisk fængselsfarve, som godt kunne trænge til at blive frimeget ubehageligt. Vi ved ikke, sket op”. Måske kommer det på dagsordenen til Kollegiets hvem der gjorde det. For samtlige næste beboerrådsmøde… (Foto: Lisbeth Rindholt). døre er jo åbne døgnet rundt, og vi får besøg af alle slags mennesker her. Udlændingene bør også Efter begivenheden har beboerrådet og be- høres styrelsen besluttet at låse alle sekundære indgange på Kollegiet, så man kun kan komme Enighed er dog langt fra hverdagskost i ud indefra. Hovedindgangen skal overvåges beboerrådet. På Kollegiet hersker lige så med videokameraer. mange forskellige holdninger som i det Der var bred enighed om den beslutning i øvrige samfund, og bølgerne går ofte højt på beboerrådet, men Arne og Stig føler samti- møderne. Stig tror, at dét problem kunne dig, at beslutningen strider mod den grund- mindskes ved at ændre på beboerrådets nulæggende tanke bag Kollegiet og mod deres værende udformning. personlige holdninger til stedet. - Førhen havde vi kun tre medlemmer af be- Jeg har altid været modstander af kontrol- boerrådet. En fra hver blok. Det var meget instanser som videoovervågning, aflåste nemmere at finde fælles fodslag. Så den modøre og bemanding døgnet rundt. De ting del bør vi indføre igen, mener Stig, der også hører hjemme på en institution, siger Stig. ser en klar skævhed i repræsentationen af Arne er enig. danskere og udlændinge i beboerrådet. Halv- Kollegiet har lige fra åbningen i 1973 ad- delen af beboerne på Kollegiets § 94-afsnit skilt sig fra mange andre forsorgshjem ved og en fjerdedel af beboerne på § 91-afsnittet fx at tillade alkohol på værelserne og be- er nemlig af anden etnisk herkomst end søgende udefra. Her var friere rammer, der dansk. Men ikke én eneste fra den gruppe er tog mere hensyn til det enkelte individ, siger p.t. repræsenteret i beboerrådet. han. Men efter brandepisoden har de begge - Udlændingene bør også have en stemme i måttet bøje sig for den kendsgerning, at rådet, fastslår Stig. - Alle skal have mulighed uvelkomne gæster udgør en stadig større ri- for at engagere sig. Men det er svært at få siko for Kollegiet og dets beboere. dem til at stille op. Mange af dem forstår slet\nikke dansk. Og vi har jævnligt konflikter mellem udlændingene og de øvrige, danske beboere. De har ofte rabiate og fordomsfulde holdninger til hinanden, og i enkelte tilfælde er problemerne blevet ”løst” med en slåskamp. Den voldelige omgangsform gælder i øvrigt også danske beboere imellem, og det er en rigtig ærgerlig udvikling.\nBladlusen Bladlusen er Kollegiets interne blad. I Bladlusen offentliggøres beboerrådets referat, og beboere og medarbejdere kan frit bruge bladets sider til artikler og indlæg. Dog er det strengt forbudt at skælde ud og nævne navne på folk fra Kollegiet. ”Bladlusen skal højne stemningen blandt beboerne, ikke sænke den”, som forstander Arne Jacobsen siger.\nDirekte til hovedet, tak! Stig har været en engageret formand i otte år, men må erkende, at han har mindre gejst end tidligere. En af grundene er netop den stigende vold på Kollegiet. En anden årsag er hele proceduren omkring de enkelte sager i rådet. - Når vi har truffet en beslutning, skal Arne formidle den videre til bestyrelsen på Kollegiet, der tager den op til deres næste møde, og først derefter ved vi, om den er gået igennem eller ej. Når det er sket, går der igen lang tid, før beslutningen føres ud i livet. Den proces er alt for langsom, mener Stig,\nder i stedet foretrækker at ”gå direkte til hovedet frem for bagdelen”, som han siger. Det kan han kun gøre én gang om året, hvor bestyrelsen og beboerrådet mødes. - Her kan jeg øjeblikkeligt få et svar på mine forslag fra de ansvarlige personer, påpeger Stig. Han lyser også helt op, da Arne ganske improviseret foreslår, at man kunne vælge en fast beboerrepræsentant, der sad med ved alle bestyrelsesmøderne. Forslaget kræver naturligvis en enig bestyrelse og et enigt beboerråd, så fremtiden må vise, hvad afgørelsen bliver. Men for Arne er én ting sikker: Beboerrådet lever, og ”livseliksiren” er stadig engagement og troen på, at beboerne skal have aktiv del i Kollegiets udvikling.\nKort om Kollegiet Gl. Køge Landevej Kollegiet Gl. Køge Landevej åbnede i 1973. Boformen er etableret af Missionen blandt hjemløse og rummer 38 pladser under Servicelovens § 94, hvor hjemløse kan bo midlertidigt, og 110 pladser under § 91 for beboere med behov for en mere varig bolig. På Kollegiet er desuden bl.a. café, bibliotek, computerrum, og tv- og opholdsstuer samt mulighed for at motionstræne, spille bordtennis og billard m.m. Kollegiet er en selvejende institution med 14 fuldtidsmedarbejdere og driftsoverenskomst med Københavns Kommune.\nEt årti med Hus Forbi Danmarks først og eneste hjemløseavis har rundt sit første årti og er i dag blandt landets største månedsblade, målt i oplag. Men hvad betyder avisen for brugerne – de hjemløse, som er en del af projektet – enten som sælgere, skribenter eller medlem af bestyrelsen?\nAf Tina Juul Rasmussen, journalist »Støøøt de hjemløse – køb Hus Forbiiii!« 1. september var det ti år siden, de første sælgere af Hus Forbi indtog gader og stræder i landets storbyer med den nye gadeavis om hjemløse, udstødte og andre skæve eksistenser. I første omgang som et engangsprojekt\ni forbindelse med Kulturbyåret 1996 og FN’s internationale fattigdomsår, der skulle sætte fokus på hjemløse og udstødte i smørhullet og velfærdsstaten Danmark. Men avisen blev en succes – og forsatte. Og fra at være en lille håndfuld sælgere og en lønnet redaktør er både oplag, sælgerskare, udgivelsesfrekvens, sekretariat og redaktion bag avisen vokset i de ti år. I dag udkommer avisen hver måned i et oplag på 60.000 eksemplarer, har et korps på over 200 gadesælgere, som tjener otte kroner på hver avis, de sælger, en større redaktionsgruppe og et lille sekretariat med lønnet redaktør, salgsog administrationspersonale.\nBrugere på alle niveauer Men kan Hus Forbi i dag karakteriseres som et brugerorganiseringsprojekt – eller er avisen et professionelt produkt med et ”hjemløst ansigt” udadtil i kraft af gadesælgerne? Både og, mener formanden for Hus Forbis bestyrelse, Robert Olsen, som til daglig er leder af Mændenes Hjem på Vesterbro i København: - Der er ingen tvivl om, at der er sket en organisatorisk professionalisering af Hus Forbi. Man kan Hjemløseavisen Hus Forbi var på gaden første gang i 1996. I dag er er sælgerne med deres gule tasker blevet en fast del af gadebilledet i København. (Foto: Holger Henriksen).\nI anledning af Hus Forbis ti års jubilæum i september var der gallamiddag for sælgerne på Rådhuspladsen. (Foto: Holger Henriksen).\nsige, at det er gået fra at være et græsrodsprojekt til en egentlig forening. Det er blevet mere gennemskueligt, hvem som laver hvad – funktionerne er blevet skilt ud: Vi har en redaktør, som har kontakten med redaktionsgruppen, vi har en ansat til at pleje kontakten med sælgerne, og vi har en bestyrelse, som tager sig at de overordnede linjer, siger Robert Olsen og fortsætter: - Men det spændende ved Hus Forbi er samtidig, at brugerne er med i organisationen på alle niveauer: Der er sælgerne på gaden, hjemløse og tidligere hjemløse, som af og til skriver i avisen, og brugerne, som er med i bestyrelsen. I hvert fald i forhold til arbejdet i bestyrelsen giver det nogle andre dimensioner, fordi det ikke altid følger det ”klassiske organisationsarbejde”. Her gælder nogle alternative regler – nogle har egne kæpheste og egne måder at gøre tingene på, som man ikke vil opleve i en almindelig bestyrelse – en mere individualistisk tankegang. Det åbner for nogle pædagogiske processer at være\nmed i det arbejde, både for brugerne og os professionelle. Man kan sige, at det er ikke er alting i Hus Forbi, som behøver at foregå helt stringent rationelt. - En vigtig ting er også, tror jeg, at Hus Forbi er et meget konkret projekt – en konkret avis, som udkommer hver måned, og som skal sælges – modsat for eksempel det politiske arbejde, en organisation som SAND udfører (læs også artiklen s. 17, red.). Det er ikke så nemt at måle og veje, og det kan frustrere nogle. Det konkrete i Hus Forbi og dets budskab er med til at fastholde brugerne, tror jeg.\nGodt for selvværdet Med et korps af mere end 200 faste sælgere, der hver måned afsætter de mange tusind aviser, har Hus Forbi i hvert fald slået sin eksistensberettigelse fast – både for læserne, hvoraf mange har deres ”faste” sælgere, de køber hos hver måned og for sælgerne, der\nkan supplere deres kontanthjælp eller førtidspension. Og det er i høj grad pengene, som trækker, fastslår sælgernes fællesrepræsentant, Henrik Pedersen: - Det er helt klart, at indtægten betyder en masse. Mange af sælgerne sidder hårdt i det, fordi der er blevet skåret meget ned økonomisk fra kommunernes side de senere år. Men sammenholdet og det sociale netværk betyder også utroligt meget for os – at være med i en gruppe. Vi kommer til sælgermøder, får lidt mad og kaffe og taler med de andre sælgere. Og så er det et reelt stykke arbejde, vi udfører hver dag med at sælge avisen. Mange har faste kunder – tag ikke fejl af det. Vi er kendte i København, siger han. Og Henrik Pedersen er slet ikke i tvivl om, at alle til enhver tid vil foretrække at sælge Hus Forbi frem for at skulle i kommunal aktivering. - Først og fremmest fordi avisen betyder en indtægt – modsat et kommunalt aktiveringsprojekt, hvor man kun får et lille aktiveringstilskud. Og mange holder sig i gang med Hus Forbi. Nogle er oven i købet gået sammen i små grupper, hvor de skiftes til at sælge 15 minutter ad gangen. Jeg tror også, at mange gerne vil vise, at de kan noget. Det er godt for deres selvværd. Og jeg tror, at mange ville ligge på gaden, hvis de ikke kunne sælge Hus Forbi.\nRespekt for arbejdet Til at udvikle og pleje det voksende sælgerkorps har Hus Forbi ansat Heidi Riel, som har en kontinuerlig kontakt med sælgere og distributører af avisen (de steder, sælgerne kan købe deres aviser), holder månedlige sælgermøder, sørger for tasker og tøj til sælgerne osv. - Jeg viser dem seriøs respekt for det arbejde, de udfører på gaden, lytter til dem – og stiller krav. For eksempel har vi indført nogle regler for salget, som sælgerne selv har defineret, men som jeg hjælper dem med at håndhæve – blandt andet at de ikke skal være\n- Jeg tror mange hjemløse gerne vil vise, at de kan noget. Det er godt for selvværdet, siger Henrik Pedersen, fællesrepræsentant for Hus Forbis sælgere. (Foto: Lisbeth Rindholt).\nalt for påvirkede, når de sælger, og at de skal opføre sig ordentligt over for både hinanden og kunderne. Det er også mit indtryk, at det betyder meget for dem, at de har hinanden – de er jo kolleger – og ser ikke længere bare hinanden som sprittere eller misbrugere, siger Heidi Riel, Hus Forbis salgs- og distributionskonsulent. Jakker, tasker, kasketter og paraplyer er blevet en del af sælgernes ”uniform,” og det har også betydning, mener hun. - De er vigtigt for sælgerne at være en del af en gruppe, og med udstyret på er de nemmere at genkende. Det betyder noget for deres selvværd, at folk på gaden kan se, at sælgerne er en del af en gruppe og ikke bare tilfældige tiggere. - Man kan sige, at i de i princippet lige så godt kunne sælge vaskepulver, men forskellen er, at Hus Forbi er et fælles projekt. Avisen handler om deres liv, så de kan stå inde for det, de sælger. Det er en vigtig forskel. Friheden betyder også meget – de er herrer i eget hus, der er ingen, der puster dem i nakken – og så ved de, at jo længere tid de er på gaden, jo flere aviser sælger de. Så på den måde er der både selvværd, selvjustits og ”opdragelse” i arbejdet, siger Heidi Riel og understreger, at et mål fremover også vil være at hjælpe de enkelte sælgere videre – og ikke fastholde dem som avissælgere resten af livet.\nFra bænken til banen De sidste fire år har gadefodbolden samlet det største antal hjemløse og udstødte om én aktivitet herhjemme. Er det brugerorganisering – eller bare sjov i gaden med vennerne? Begge dele, siger projektleder i OMBOLD, Karina Jørgensen.\nAf Tina Juul Rasmussen, journalist - Kom så, Kim Krimi! Kom nuuuu! Der er tæt pakket omkring banderne ind til banen – personlige tilråb, klappen og hujen fylder luften. Publikum er helt oppe at ringe. Efter to dages intense kampe er det nu, det hele afgøres. Men målmand Kim Fabricius fra Kofoeds Skoles Ungdomsafdeling (KSU) er ikke voldsom optimistisk før finalen mod Hørhusets Bright Side United. - Vi tabte til dem i sidste års semifinale og finalen året før.\nOg pessimismen holder stik. Med en slutscore på 8-3 til Hørhuset er der ikke meget at stille op for KSU. DM i Gadefodbold for Hjemløse går til Bright Side United for 3. år i træk. Men selv om kampen om trofæet betyder meget for holdene, handler det også om at være sammen og mødes på tværs: - Det er hyggeligt at være her – jeg kan godt lide at være sammen med folk fra hele landet. Der er god stemning. Jeg har selv været med i et par år og spiller fodbold et par gange om ugen, siger Jan Tang, 31 år fra holdet Åben Dør i Brøndbyøster – han har i parentes bemærket kun et ben. Det andet blev\nGadefodbold for hjemløse – også en slags brugerorganisering. Her dyster Mændenes Hjem mod holdet fra Svenstrupgaard ved DM i sommer. (Foto: Lars Skaaning).\nkørt af ved en togulykke for fem år siden. Men Jan spiller fint med sin benprotese. For Monika Nielsen fra FC Benedict i Odense har fodbolden en særlig betydning. - Jeg kom med på holdet, fordi min mor har boet på forsorgshjem, og så kom jeg med til træning. Jeg har været med de sidste par år. Jeg har selv et alkoholmisbrug, og det at spille fodbold betyder, at jeg har noget at se frem til – træning et par gange om ugen. Og det mindsker mit forbrug. - Det er kanon at være med her – hyggeligt, god stemning og mange rare fyre, som bekræfter en lidt. Det kan vi jo alle sammen godt bruge, ikk?\nTusindvis samlet om fodbolden Scenen er Israels Plads i København i sommer. Men det kunne lige så godt være Fynsmesterskaberne, De jyske mesterskaber eller Københavnsmesterskabet. For næsten uanset hvor i landet, der afvikles et stævne i gadefodbold for hjemløse, er fremmødet stort – både af spillere og hold, frivillige og tilskuere. 23 hold med 230 spillere fra hele landet spillede om DM-pokalen i år. Og siden begyndelsen af 2003, hvor det første Danmarksmesterskab fandt sted, er interessen for og opbakningen til gadefodbold for hjemløse steget nærmest eksplosivt. - Vi har holdt masser af stævner og mesterskaber, og i den forbindelse har vi formået at samle det største antal hjemløse og socialt udsatte på et og samme sted adskillige gange nu. Fodbold kan og gør et eller andet ved mennesker – også dem, som ligger ned. Vores formål er, at de kommer fra bænken og på banen, siger Karina Jørgensen, projektkoordinator i OMBOLD. OMBOLD blev dannet i 2003 og har til formål at give hjemløse og andre udsatte mulighed for at spille fodbold. - Gennem de sidste par år har mere end 3.000 hjemløse deltaget i vores arrangementer. Vi forventer, at omkring 2.600 vil deltage i 2006, hvor vi holder fire mesterskaber og et\nLandshold til VM I begyndelsen af oktober lander det danske hjemløselandshold i gadefodbold i Kastrup Lufthavn efter at have spillet om VM-pokalen i gadefodbold i Cape Town, Sydafrika. Det er første gang, OMBOLD har satset så stort på et landshold. Siden februar har 12 spillere trænet i fitnesscenter og på fodboldbaner, været gennem fysiske tests, gennemført DBU trænerkursus og har forbedret sig markant, både fysisk og socialt. - Flere har lagt misbrug fra sig og kæmper virkelig med at skulle være clean. Der er ingen tvivl om, at kroppens egne endorfiner har vist sig velegnede til at lægge misbrug af hash og andre stoffer fra sig. Spillerne har udviklet sig helt fantastisk. Vi tror, at det hænger sammen med det nye fællesskab og det sportslige. Deres sociale kompetencer og temperamenterne er også forbedret, siger Karina Jørgensen fra OMBOLD. Det endelige hold med otte spillere til VM blev udtaget i august. De tre spillere, som blev fravalgt (en har tidligere meldt fra pga. skade) er nu tilknyttet holdet som hjælpetrænere. - Udvælgelsen var en hård omgang for alle. Men vi overlevede, og det ser ud til at de tre drenge, som blev valgt fra, har påtaget sig opgaven som hjælpetræner. Især en er blomstret op og bruger i den grad tid og energi på opgaven, fortæller Karina Jørgensen.\nukendt antal stævner. Det siger noget om, at der er et behov, siger Karina Jørgensen.\nVigtigt at være ”normal” Hun mener, der er flere faktorer, som kan forklare, hvorfor fodbolden er blevet så populær hos netop denne målgruppe:\nDanmarksmesterskabet i Gadefodbold for Hjemløse 2006 gik for tredje år i træk til Bright Side United fra Hørhuset i København. Kampen om trofæet betyder meget for holdene, men det handler også om at være sammen og mødes på tværs. (Foto: Lars Skaaning).\n- Det handler om at danne sociale netværk på tværs af landet. Folk mødes til stævner og har en fælles historie, men de mødes om noget positivt og noget ”normalt”. Stævnerne opfattes som et frikvarter, hvor alle problemer lægges væk – fokus er på bolden og holdet. Det giver styrke, selvværd og mod på fremtiden. Og jeg tror, normaliteten har stor betydning. Det er svært bare at gå ned og melde sig ind i den lokale fodboldklub. Hos os kan man komme uden forudsætninger og bare spille med. Og så er det også sundt for hjemløse at røre sig. Men mener du, at man kan tale om brugerorganisering – eller handler det netop bare om at mødes, have det sjovt og spille noget bold?\n- Ja, jeg mener godt, man kan tale om en vis grad af brugerorganisering – afhængig af hvordan man definerer begrebet. Gadefodbolden samler i hvert fald mange fra målgruppen om en fælles aktivitet. Men det er svært for brugerne selv at arrangere og holde fast i aktiviteten. Der skal støtte og hjælp til fra de ansatte på boformerne og værestederne, fastslår Karina Jørgensen. Hun mener heller ikke, at OMBOLD og aktiviteterne omkring gadefodbolden er færdigudbyggede endnu. - Der er ingen tvivl om, at jo flere aktiviteter, vi kan stable på benene, jo flere brugere får vi med. Men det er ingen hemmelighed, at det er svært at sidde i København og organisere arbejdet på Fyn og i Jylland. Derfor vil\nvi gerne på sigt udbygge organisationen med konsulenter begge steder – også for at udbygge samarbejdet mellem boformerne lokalt. Vi oplever, at det nogle steder er svært for dem at få talt sammen om at arrangere og koordinere aktiviteterne. På sigt kan Karina Jørgensen også forestille sig, at der kunne blive tale om andre sportsgrene. - De fysiske aktiviteter er en god måde at få fat i folk på – og måske især de unge. Vi har\njo et socialt sigte med idræt for udsatte – ud over at forbedre deres fysiske form håber vi også, at idrætten kan være med til at udvikle deres sociale kompetencer, så de kan komme videre med deres liv i forhold til fx bolig og uddannelse eller arbejde, siger Karina Jørgensen. Se hvordan det gik holdet til VM på www.ombold.dk\nEn ’ombold’ Om- (adv.) udtryk for at noget skifter, vender, ændres el. gøres forfra. (Politikens Danskordbog.) I sportssammenhænge, dømmer en dommer OMBOLD, når en udefrakommende hændelse uhensigtsmæssigt intervenerer i spillet og forhindrer fortsat retfærdigt spil. Implicit ligger i begrebet, at spilleren er uden skyld og derfor får en ny chance eller mulighed for at fortsætte eller starte forfra. (Kilde: www.ombold.dk)\nStøtte til Missionen blandt Hjemløse er ikke kun penge, men også hænder.\nRING 36 16 11 13 Hvis du har lyst til at være frivillig medarbejder i et af vore væresteder. Fortæl om dine forventninger til os og hør om vores forventninger til dig.\nHJÆLP OS AT HJÆLPE\nIkke til at komme udenom De hjemløses landsorganisation SAND har eksisteret siden 2001. I begyndelsen var der en del modstand, i dag er SAND respekteret og ikke ”til at sidde overhørig”, fortæller formand Torben Høecke. Vi har talt med ham om brugerorganisering på godt og ondt.\nAf Karen Pedersen, journalist\nModstand i begyndelsen\nHvorfor er det vigtigt at hjemløse organiserer sig og har deres egen landsorganisation? - Efter min mening er det vigtigt for hjemløse at have et talerør, som kan udtrykke deres ønsker og behov. Hjemløse er netop defineret ved, at de i et eller andet omfang er sat uden for samfundet. - Ved at vi organiserer os i en landsorganisation, eller i en interesseorganisation om man vil, får vi mulighed for at indgå i det parlamentariske system og give vores bud på, hvordan vi som samfund forhindrer social udstødelse og gør livet tåleligt for de hjemløse, der nu engang er i samfundet. - For det andet synes jeg det er vigtigt for vores selvforståelse som hjemløse, at vi bliver anerkendt som en gruppe borgere, der er værd at lytte til. Vi har høstet nogle erfaringer i vores liv, og ved at videregive dem kan vi medvirke til at skabe et bedre samfund, hvor der bliver færre hjemløse, og de hjemløse, der er, får det bedre.\nEr der noget, du er særlig tilfreds med, at SAND har sat sit fingeraftryk på? - Da man startede brugerorganiseringen på hjemløseområdet – det var to år før vi etablerede SAND – var der rigtig mange kritiske og desværre indflydelsesrige røster, som råbte op om, hvor forkert det var at forsøge at vride meninger og holdninger ud af hjemløse. Man mente, man ville gøre de hjemløse en bjørnetjeneste ved at bede dem forholde sig til alle mulige problemstillinger. Det ville kun gøre livet værre for den enkelte. - Heldigvis har vi bevist, at det kan lade sig gøre at etablere en brugerorganisation for en udsat gruppe, hjemløse. Set i bakspejlet gjorde vi det rigtige ved at organisere os. Der har aldrig været større fokus på ”brugere”, end der er i dag. Nu ser vi jo alle mulige organiseringer af udsatte grupper. Jeg er sikker på, at SAND har stor andel i, at det er blevet meget nemmere – og gudskelov for det – at organisere de udsatte grupper. Selvom vi har fået mange slag over næsen undervejs, har det været det hele værd.\nSAND har fem års fødselsdag i år – hvad synes du, I har opnået på de fem år? - Først og fremmest har vi opnået anerkendelse. Vi bliver i stadig større omfang kontaktet af andre organisationer, der arbejder på det sociale område, af amter og kommuner, som gerne vil i dialog med os, af medier, hjemløsetilbud og privatpersoner. - Fælles for dem er, at de ser SAND som en organisation, der besidder en masse ressourcer, meninger og holdninger, som man ikke kan sidde overhørig.\nHvad har været det sværeste at tage fat på i jeres arbejde? - Igen kommer vi ikke uden om den megen modstand, vi mødte på boformerne for hjemløse, da vi forsøgte at oprette brugerråd, for at beboerne kunne få indflydelse på deres dagligdag. - Nu har langt de fleste ledere på boformerne imidlertid fundet ud af, at brugere, ansatte, de selv og omverdenen får et bedre sted ved at inddrage dem, det handler om, nemlig brugerne.\n- Når vi ser på os selv, kan vi heller ikke komme udenom, at det kan være svært at samarbejde med folk, som har problemer med at kontrollere brugen af alkohol og stoffer. Det er svært både i forhold til at holde sammen på organisationen og i forhold til samarbejdspartnere. Vi er ikke altid lige stabile, og det har selvfølgelig givet os nogle nederlag undervejs, når en af vores folk er ”faldet i et hul” og derfor ikke har overholdt en aftale. Heldigvis har vi efterhånden opnået en tillid fra Socialministeriet, fra amterne og kommunerne, som gør at vi stort set altid er velkomne hos dem.\nEt solidarisk samfund\nTorben Høecke formand for SAND Om sin baggrund fortæller Torben: - I 2000 fik jeg en dyb depression, som ødelagde mit daværende liv ret radikalt. Jeg kunne ikke tackle min situation og mistede både arbejde og bolig. På et tidspunkt var jeg gadehjemløs i tre uger (heldigvis om sommeren). Min datter fandt mig og kørte mig direkte på Forsorgshjemmet i Esbjerg, da jeg var i en helt ubeskrivelig forfatning. Jeg boede 13 måneder på forsorgshjemmet, hvor jeg bl.a. blev beboerrådsformand i en periode, og derved fik jeg interesse for det sociale liv blandt udsatte og hjemløse. Jeg har aldrig været alkoholiker eller stofmisbruger, og i dag føler jeg mig rimeligt kureret for min sygdom. - Jeg kom ind i nærudvalget i Esbjerg og så var vejen åben for optagelse i SANDs bestyrelse. I første omgang som suppleant, da jeg lige ville se, om det i hele taget var noget for mig. Jeg blev glædeligt overrasket over den entusiasme og det gode humør, som mange hjemløse er i besiddelse af. Jeg blev senere valgt som næstformand, og da den tidligere formand trak sig på grund af sygdom, overtog jeg formandsposten i marts i år.\nHvad er de vigtigste udfordringer, SAND står overfor? - Nu da vi lige er kommet indenfor i det gode selskab, ændrer verden sig jo dramatisk på det sociale område i og med at kommunerne overtager området (med kommunalreformen pr. 1. januar 2007, red.). Derfor står vi med en kæmpe udfordring i forhold til at gøre de nye kommuner opmærksom på, hvem SAND er, og hvordan vi kan hjælpe dem med at lave nogle gode tilbud til hjemløse. Jeg er bange for, at kommunerne vil få så mange nye opgaver, de gerne vil udføre så godt som muligt, at det vil gå ud over nogle områder. Der skal ikke meget politisk indsigt til, før det står lysende klart, at der er flere stemmer i børnefamilier end i hjemløse. - En anden stor udfordring er at forhindre, at der kommer en ny marginaliseringsbølge\nover Danmark, at uligheden øges, og flere borgere bliver hægtet af. - Med de stramninger, regeringen har lavet i forhold til kontanthjælpsmodtagere og indførelsen af starthjælp, har man med et snuptag øget risikoen markant for store grupper i befolkningen for at ryge på røven. - Fremtidens hjemløse vil formodentligt blive mødt med flere krav fra samfundet. Vi han allerede nu se konsekvenserne af en øget ulighed i samfundet, og jeg er bange for, at vi kun har set toppen af isbjerget. - Som organisation må vi aldrig miste visionen om et mere solidarisk og menneskeligt samfund.\nMeddelelse til bladkartoteket: □ Jeg ønsker at tegne abonnement □ Ret venligst mit abonnement til nedenstående □ Jeg ønsker at opsige mit abonnement □ Jeg/vi får 2 eksemplarer af bladet\nBenyt venligst BLOKBOGSTAVER Navn\nMissionen blandt Hjemløse Adresse\nGammel Køge Landevej 137 +++ 2573 +++ 2500 Valby By\n✄ SAND (Sammenslutningen af Nærudvalg i Danmark) blev dannet i 2001. Det er en organisation for nuværende og tidligere hjemløse, der arbejder med brugerorganisering på hjemløseområdet. SAND er talerør for mennesker, som ellers ikke har nogle til at tale deres sag. Foreningens hovedformål er at modarbejde de udstødende mekanismer i samfundet, der gør folk hjemløse, og at forbedre tilværelsen for de hjemløse, der nu engang er. SAND arbejder på tre niveauer: • Nationalt, i forhold til folketingspolitikere og ministerier, for at finde nye eller bedre løsninger på hjemløseproblematikkerne. • Regionalt, i dialog med regionale og kommunale politikere. • Lokalt, på og omkring boformer for hjemløse, hvor SAND støtter oprettelsen af beboerråd mv. SAND står for Sammenslutningen af Nærudvalg i Danmark. Der er otte lokale nærudvalg, eller SAND-udvalg, som de nu hedder, som arbejder tæt sammen med foreningens sekretariat. Ca. 100 tidligere og nuværende hjemløse er frivillige i SAND. På sekretariatet er ansat to medarbejdere, en landssekretær og en informationsmedarbejder. Læs mere på www.sandudvalg.dk\nMISSIONEN BLANDT HJEMLØSE Missionen blandt Hjemløse påbegyndte sit arbejde den 25. oktober 1893 og har til formål at lave socialt hjælpearbejde blandt hjemløse, ensomme og socialt vanskeligt stillede mennesker i hovedstadsområdet. I dag omfatter arbejdet følgende områder:\nSEKRETARIAT Gl. Køge Landevej 137, 2500 Valby Tlf. 36 16 11 13 – Fax 36 16 61 03 mbh@hjemlos.dk – www.hjemlos.dk Bestyrelsesformand: Lasse Rydberg Forretningsfører: Jørgen Baadsgaard Sekretariatet koordinerer og administrerer organisationens arbejde, udgiver bladet HJEMLØS og arrangerer gerne informationsmøder og undervisning.\nKOLLEGIET, GL. KØGE LANDEVEJ\nLille Istedgade 2 1706 København V. Tlf. 33 24 39 04 mh@hjemlos.dk www.maendeneshjem.dk Forstander: Robert Olsen\nGl. Køge Landevej 137 2500 Valby Tlf. 36 30 43 21 kollegiet@hjemlos.dk Forstander: Arne Jacobsen\nBorgbjergsvej 54 2450 København SV. Tlf. 33 31 60 03 amadeus@hjemlos.dk Leder: Jørgen Hansen\nEnghavevej 152 2450 København SV. Tlf. 33 21 98 15 pegasus@hjemlos.dk Leder: Henning Uhrenfeldt Laursen\nVÆRESTEDET I SYDVEST Enghavevej 171, 2450 København SV. Ledet af Støtteforeningen “Værestedets Venner” og brugernes bestyrelse.\nHJÆLP OS AT HJÆLPE VED AT SENDE BIDRAG PÅ GIRO 900-1859\nHjemløs 2 - 2006


▷ Billige Adidas Bikini online → Klik her for at se udvalget - Katrine Guldbæk\nHjem▷ Billige Adidas Bikini online → Klik her for at se udvalget\n▷ Billige Adidas Bikini online → Klik her for at se udvalget\nCykelpartner.dk er aktuelt en af de mest benyttede internet forhandlere der sælger cykler og tilbehør. Deres udvalg består af omkring 11000 varer fra flere brands. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,6 af 10 viser stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 24460 evalueringer, hvoraf 22028 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 41558 mennesker fans af Cykelpartner.dk, og herpå har netshoppen modtaget 396 bedømmelser med en middel vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket ligeledes er usædvanligt overlegent.\nCykler.dk er pt. en af de mest populære online virksomheder inden for cykler og tilbehør. Webbutikkens udvalg spænder over ca. 3000 varer fra flere mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 af 10 markerer stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2505 ratings, hvoraf 1901 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 2863 brugere fans af Cykler.dk, og her har firmaet modtaget 49 evalueringer med en middel score på 4,7 ud af 5, hvilket tillige er ualmindeligt overlegent.\nPedalatleten.dk er i dag iblandt de mest benyttede internet foretagender inden for cykler og tilbehør. Webshoppens udvalg omfatter ca. 2000 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 8,1 af 10 røber utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 175 vurderinger, hvoraf 114 af dem giver topkarakter. På Facebook er 392 personer tilhængere af Pedalatleten.dk, og herpå har netbutikken modtaget 12 bedømmelser med en middel rating på 4,5 af 5, som tillige er vældig imponerende.\nCykelexperten.dk er pt. imellem de største internet virksomheder inden for cykler og tilbehør. Deres udvalg rummer over 4000 varer fra diverse producenter. Deres Trustpilot-evaluering på 9,1 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1560 bedømmelser, hvoraf 1174 af disse giver topkarakter. På Facebook er 14379 personer tilhængere af Cykelexperten.dk, og her har virksomheden modtaget 100 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,1 ud af 5, hvilket ligeledes er temmelig beundringsværdig.\nFribikeshop.dk er pt. imellem de mest benyttede internet webshops inden for cykler og tilbehør. Virksomhedens sortiment rummer mere end 5000 produkter fra flere mærker. Webbutikkens Trustpilot-score på 8 af 10 røber stor tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 1740 anmeldelser, hvoraf 1184 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35097 mennesker tilhængere af Fribikeshop.dk, og herpå har de modtaget 72 evalueringer med en middel score på 4,2 ud af 5, som tillige er særdeles beundringsværdig.\nEn stor portion webbutikker i Danmark udlover i dag et hav af forskellige leveringsmodeller. En af de mest anvendte er i vore dage at få leveret til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente dine varer lige når det passer dig. Muligheden er altså særligt bekvem, og i mange tilfælde ligeledes den billigste slags levering.\nDu burde også prøve at bestille pakken til levering hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Denne viser sig tit en lille smule mere bekostelig, men desuden rigtig smart. Den mest betalelige leveringsløsning af adidas bikini vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter produkterne, men den løsning er betinget af at du er lige ved adidas bikini internet virksomhedens adresse.\nFragttiden kan i nogle tilfælde være ret så betydningsfuld i tilfælde af at man har brug for varen om kort tid, og derfor er det uden tvivl klogt at vi dobbelttjekker det estimerede leveringstidspunkt på det respektive produkt.\nDe fleste adidas bikini firmaer på nettet stiller garanti om levering på næste hverdag på mange af butikkens varer, men som imidlertid er betinget af at bestillingen fuldbyrdes forud for et konkret klokkeslæt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få adidas bikini ekspederet forinden pakkepersonalet har fyraften.\nIndtil flere online butikker byder på levering uden omkostninger, men i mange tilfælde stiller det krav om at der erhverves for en bestemt pris. Ellers skulle du beslutte sig for den mindst kostelige leveringsløsning, hvilket tit – ligegyldigt om man bor nær Vejle, Frederikssund eller Gilleleje – er at få fragtmanden til at køre dine varer til et udleveringssted.\nDet er jo virkelig praktisk for købere at søge information om priser på adidas bikini på forskellige forretninger på nettet, og til tak har de fleste online outlets fundet det uundgåeligt at nedsætte salgspriserne på en række af deres produkter – til drenge og piger, og desuden også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange yde fragtfri levering.\nMen det kan ikke desto mindre blive smart at kontrollere visse online forhandlere efter adidas bikini tilbud forinden du gennemfører dit køb, sådan at man er tryg ved at antage den mest attraktive pris.\nMan skal alligevel være årvågen med, at såfremt en e-butik afhænder adidas bikini til en salgspris som kan ses som grænseløst attraktiv, så kunne det i nogle tilfælde være en indikator for en snydagtig online webshop. Kortbestillinger er imidlertid omsluttet af en regel, der redder køber imod fup webshops.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du vælge et tilbud som f.eks. ViaBill, såfremt du efterspørger at dække betalingen af flere omgange.\nForud for at folk shopper adidas bikini på en internet virksomhed behøver man helt sikkert betragte forhandlerens handelsbetingelser, det er dog for det meste et tidskrævende projekt.\nEn nemmere løsning kan være at finde ud af om e-forretningen er medlem af e-mærket, eftersom det kan være en erklæring om at e-shoppen følger de officielle regler, udover at e-shoppen regelmæssigt besigtiges af fagmænd som har megen viden om lovgivningen. Dette er en god lejlighed til at få assistance, hvis du skulle få dilemmaer som følge af din bestilling.\nYderligere er det at foretrække at køberen er hensynstagende til de vigtigste vedtægter der er gældende for købet, til eksempel den returpolitik på adidas bikini netshoppen har. I den relation er det også afgørende, at man stadigvæk opbevarer ens ordrekvittering, således man fremadrettet vil kunne dokumentere sin shopping, ligegyldigt om man skal købe til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer forholdsvis gavnlige muligheder for at sondere en hel del forhenværende forbrugeres iagttagelser og herved støtter vi, at du studerer online butikkens adidas bikini vurderinger inden du placerer din ordre.\nFacebook frembringer også ultra ærlige chancer for at få et kig ind i e-butikkens popularitet. Tilmed ser vi faktisk e-forretninger som gør det muligt at udfærdige en bedømmelse af deres køb, hvilket tillige kan udnyttes til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi har samarbejder med forskellige online virksomheder hvor vi annoncerer forretningernes varer, og opnår provision for så vidt en af de besøgende på vores side realiserer en bestilling.\nInformationer om adidas bikini og online selskaber ajourføres løbende, men vi tager forbehold for rettelser der potentielt er lavet siden vi senest opdaterede hjemmesidens data.


Jesus sagde: "Med Guds rige er det ligesom med en mand, der har tilsået jorden; han sover og står op, nat og dag, og kornet spirer og vokser, uden at han ved hvordan. Af sig selv giver jorden afgrøde, først strå, så aks, så fuld kerne i akset. Men når kornet er modent, går han straks i gang med seglen, for høsten er inde."\nOg han sagde: "Hvad skal vi sammenligne Guds rige med? Hvilken lignelse skal vi bruge om det? Det er ligesom et sennepsfrø: Når det kommer i jorden, er det mindre end alle andre frø på jorden, men når det er sået, vokser det op og bliver større end alle andre planter og får store grene, så himlens fugle kan bygge rede i dets skygge."\nI en travl verden og til en travl tids børn lyder i dag denne tale om Gudsriget, der vokser af sig selv.\nDet vil få nogen til at sige om denne tale om Gudsriget, der vokser af sig selv, at den er utidssvarende, at dette billede på Gudsrige lige som ikke passer til vor tids mennesker. Vor tids mennesker har ofte så farlig travlt og ofte har man den grundholdning, at intet i denne verden kommer af sig selv. Her kunne man imidlertid svare igen, at denne tale om Gudsriget henvender sig måske netop til de mennesker, der mest fokuserer på hvad de selv kan udrette, de samme mennesker, der er blottet for tanker om, at der er noget, der sker uden deres hjælp og medvirken, ja sker på trods af dem.\nOg hvad siger lignelsen så om Gudsriget: Den siger, at det er med Gudsriget, som med en mand, der sår sin sæd i jorden. Så går det hele af sig selv. I biblens græske grundtekst står der nemlig; Det græsk ord Ja man kan næsten høre, at det betyder "automatisk" eller "af sig selv". ?Af sig selv giver jorden afgrøde. Gudsriget kommer altså af sig selv.\nI menneskets historie har man spekuleret meget på hvad der egentlig menes med Guds rige. Er gudsriget noget jordisk, en kærligheds - og tilgivelsesideologi på linje med andre ideologier, som man bekvemt tilslutte sig, når man har tid og overskud? Eller er gudsriget snarere noget hinsidigt, altså noget, der ligger på den anden side af liv og død, noget, der udgår fra Gud ??\nGudsriget kan der altså være forskellige opfattelser af, men al den stund vi er en luthersk kirke skal der lyde luthersk teologi, som siger: Gudsrige er Guds og han lader sit rige komme, når han vil. Det er noget, Gud helt har i sin egen Hånd! Det kommer helt, som Gud vil! D. v. s.: Det kommer af sig selv!\nJamen, hvis Gudsriget er Guds sag og værk, hvad kommer Gudsriget så mig ved, kan man vel spørge. Jah, hvad kommer livet egentlig mig ved, det går vel af sig selv, automatisk ? Og jeg kan vel i frihedens navn bruge livet omtrent som jeg lyster...?\nHvis Gudsriget med sin sandhed, ret og kærlighed, er Guds sag og hvis man mister længslen efter det, så er det næppe fordi man bare har fundet sig rolig og tryg tilpas i troen på Gud. Næ hvis man er så rolig og ligeglad og er helt uden længsel efter Gudsrige, så er det nok snarere døden i dig, der gør dig rolig. Den dødens ro, der kan ses på os. Resignation. Den dødens ro, der får os til opgive at kæmpe for livet, opgive at kæmpe for retfærdighed, og får os til at opgive at gøre forskel på ret og uret, opgive at gøre forskel på sandhed og løgn. Ja det er nok den dødens ro, der får dig til at opgive din kamp for at finde din pligt, opgive din kamp for at øve kærligheden. Det er den dødens ro, opgivelsen, der har ramt ham eller hende, der har opgivet at leve, ramt ham eller hende, for hvem intet betyder noget virkeligt - det menneske der helt uden længsel så let og magelig kan sige : Jamen det hele kommer jo af sig selv. Det passer måske det menneske godt, for det fritager ham for at beskæftige sig med alt det han ikke gider at beskæftige sig med.\nSåledes kommer døden snigende af sig selv. Men livet. Men livet kommer ikke af sig selv. Livet kommer kun ved, at det leves. Her kan man ikke fritage sig selv for at kæmpe ved at sige, at Sandhed, Ret og kærlighed kommer vel af sig selv, for det er det samme som at fritage sig selv for at leve. Livet kommer ikke af sig selv. Og intet, der betyder noget, kommer af sig selv.\nSkønt vi ikke har livet i vor egen magt og skønt vi ikke er Herre over livet, kan det dog ikke fritage os for at kæmpe. Vi er godt nok ikke herre over egne dage og vi kender ikke dagen før end solen er gået ned, men det fritager os ikke for at leve.\nDer står her : Af sig selv bærer jorden frugt, når frøet er lagt i den! Nede i mulden er det ikke dødens Ro, der råder hvor frøet er lagt, nej, det er livets uro! Jorden omkring det lille frø siger jo ikke: Nu vil jeg skubbe frøet fra mig, det hele går jo af sig selv og høsten kommer af sig selv, så hvorfor skulde jeg belemres med det frø og bekymres af al den Uro og Kamp, der følger af at have det frø liggende her! Sådan siger jorden jo ikke - det kan den ikke. Frøet er lagt i jorden og så begynder livets kamp og uro. Først så sprækker frøet, så bryder det i muldjorden, spirer trænger op, trænger muld til side, gør sig fri, med en løftekraft, der kan få asfalt til bule og rejser sig videre op i stadig kamp og vifter i vinden, strækker sig i solen. Rødder søger ned, søger ud til siden, hager sig fast, holder mulden fast og suger næring af den. - En kamp går for sig, en kamp for livet, en kamp, der er selve Livet! Uadskillelig fra Livet!\nIgen: Som når en Mand har lagt frøet i Jorden! Sådan er det med Guds Rige!\nVi kan altså ikke undslippe os kampen for livet. Vi kan ikke trække os ud af kampen. Vi kan ikke - af medlidenhed med os selv - spare os selv for kampen. - Vi kan ikke spare os selv for livet eller fritage os selv for livet - eller for livets uro, kamp og risiko og - nederlag. Navnlig kan vi ikke fritage os selv fra at gå ind til livets krav og gøre vor pligt. Vi kan ikke skubbe Spørgsmålet om Ret og Sandhed og Kærlighed fra os. - for vi er i livets vold!\nSom når en Mand har lagt frøet i jorden! - På samme måde er vores kamp uundgåelig - og allerede i Gang! Når sådan livets kamp er i gang kan vi ikke slippe ud af en smutvej eller liste ud af en bagdør. Nej, kamp er den eneste mulighed for at leve - kampen er selve Livet! - Vi har ikke selv valgt kampen, ikke selv begyndt den! Vi har jo ikke af os selv taget livet, men det blev givet os. Vi blev stillet midt ind i livet, midt ind i kampen. Og vi kan ikke selv bestemme over kampen, - om vi vil fortsætte den, - eller på hvilke betingelser vi vil fortsætte,! - Vi får kun livet på een betingelse, på den betingelse: at vi vil kæmpe, - kæmpe livets kamp.\nSom Guds børn sættes vores liv ind på kampen for sandhed, ret og kærlighed. Denne kamp er en opslidende kamp og man kan spørge hvor godt rustede og duelige er vi egentlig til denne kamp. For livets kamp ender altid med det samme - med døden - ikke eén slipper levende fra den kamp. - Og dog lyser der et håb over den kamp - et lysende håb over alle kæmpende - alle tabende - over alle døende og døde! -Der lyder et løfte, ikke at du skal blive sparet for livets strid og møje eller slippe for nederlag og død, men du skal leve livet til ende i det håb, at når Gud har lagt sit frø i jorden, i denne jord, så det betyder for det første, at Gud slipper ikke sit tag, hans frø gror sin vækst uafhængig af os, ja på tværs af os. Men det betyder én ting til. Det betyder også, at Gud har talt til denne jord. Han er ikke den hemmelighedsfulde og gådefulde magt, som på grund af sin utilgængelighed gør menneskene bange, men han har sået sit Ord, Jesus Kristus, i denne jord. I og med Jesus Kristus, død og opstanden, har Gud talt, afsløret sig selv for menneskene, ikke som den magt- og regersyge, men som den milde og uendeligt barmhjertige, der alene bruger sin magt til at lede efter de vildfarne og strækker sin hånd ud til de hjælpeløse, der gik under i livets kamp.


Nanortalik: At holde et samfund i gang på en vindblæst klippeø • POV\nLiv & Mennesker·Rejse | Læsetid 7 min.\nBernt Stubbe Østergaard\t 20.07.2021\nREJSEBREV // GRØNLAND – Bernt Stubbe Østergaards kone Marianne er læge. Hun har taget en måneds afløsertjans i Nanortalik i juni, mens byens faste læge holder fri. Bernt er taget med, med sine akvarelfarver og sin skriveblok. Hans første rejsebrev, om hvordan Grønlands selvstændighed – udenfor Nuuk – opleves, kan du læse her. Denne gang skal det handle om affald, kloakering, energiforsyning, krager, tandhygiejne og transportomkostninger.\nDet er lørdag morgen, så Marianne skal ikke til morgenkonference på hospitalet kl 7:45. Når hun alligevel vil derover, føler jeg mig ikke rigtig forpligtet til at servere doktorens morgencomplet, så jeg snuer videre. Udenfor er det desuden en decideret halv-trist morgen at vågne op til med dryp-dryp fra tagskægget – man bruger ikke tagrender på bygningerne her, når der ikke er nogen have at tage hensyn til, og grunden er klippe.\nEt let slør af regn-slud drysser ned på pladsen foran hospitalet her i Ravnekrogen – ja, det er min egen betegnelse for den ende af byen, vi bor i. Hospitalet, og vores røde længe med fire lejligheder, ligger nemlig godt 100 meter fra den store halvø, hvor ‘Dumpen’, byens losseplads, er anlagt. Der holder rigtig mange ravne til, og derfor også hos os.\nDumpen, lossepladsen i Nanortalik.\nPå kanten af en klippeskrænt ved siden af Dumpen ligger en ensom bygning med et stort rør, der fører ned i fjorden. De lokale kalder bygningen for ‘Chokoladefabrikken’. Her bliver det afhentede indhold af byens mange toilettanke forarbejdet, inden det pumpes ud i fjorden. Egentlig kloakering af byen er næsten umuligt. Der er ikke noget jord at grave i – det er klippe alt sammen, og så er der faktisk ingen lugtgener i den kolde klare luft. Det er nok også derfor, kompostering af organisk affald ikke rigtig er mulig under disse himmelstrøg.\nOvergang til grøn energi bliver vanskelig her i Nanortalik\nForureningsproblemet her er mest åbenbart med alt det plastikaffald, der flyder og flyver rundt omkring.\nHvilken energi skal grønlænderne vælge?\nPå halvøen står også to store 100.000 liters olietanke og tre mindre benzin- og petroleumstanke ved siden af byens centrale motorværksted, der reparerer alt det, der bruger en forbrændingsmotor: biler, snescootere, traktorer, kraner, generatorer, påhængsmotorer, bådsmotorer og sikkert meget mere.\nAlt metallisk udstyr, der står ude, angribes i øvrigt meget aggressivt af havsaltet i luften, og ruster helt vildt – selv Oles geværløb ruster! Men hvad skal man gøre af alt det gamle udstyr? Mange af husene i byen vælger at dekorere deres ‘forhaver’ med rustet, udtjent grej.\nSelvstyrets olieselskab, PolarOil, sender et tankskib, der fylder lagrene op to gange om året, og den sorte energikilde leverer byens varme og el, og holder alle forbrændingsmotorerne i gang for 4,60kr. literen. Det er halvdelen af prisen i Danmark, så der kunne selvfølgelig godt ligge nogle afgiftsindtægter her – men man skal huske, at afstandene til søs er mange gange længere end i Danmark – bare for at komme rundt i kommunen.\nTransportomkostningerne er et af Grønlands helt store problemer. Ole fortæller, at når han søger et vildmarksguide-job længere oppe i landet, så får han ofte afslag, fordi alene transportomkostningerne er for høje i forhold til at hyre en lokal.\nNår Grønland har valgt at stå udenfor EU, så er der ingen penge at hente her til denne slags grøn udvikling for Selvstyret\nOvergang til grøn energi bliver vanskelig her i Nanortalik. Den letteste løsning bliver vandkraft, med en mulig placering af et hydrokraftværk mellem to søer længere inde i fjorden. Solceller findes på enkelte hustage og på sportshallen, men en egentlig solcellepark er økonomisk umuligt: Der er ikke meget sol om vinteren, når man har mest brug for det; der er heller ikke ret meget fladt terræn overhovedet; og så er det en klippegrund, hvilket gør fortøjning, ledningsføring og jordforbindelse af et stort el-anlæg meget svært og dyrt.\nDet opdagede jeg, da jeg kom forbi byens maritime nødopkalds-antennemast bag olietankene. Her nødvendiggør den manglende jordforbindelse, at der er udlagt et helt net af 20 meter lange kabler på klippegrunden omkring masten.\nDet er svært at skaffe jordforbindelse, når der er klippegrund. Så må man finde på noget andet.\nSå er der vindkraft: Med mange storme – flere af orkanstyrke – er der virkelig noget at hente her, og der har vist nok været et forsøg med en vindmølle, men den ‘omkom’ i en orkan for ‘mange’ år siden – grønlændernes betegnelse for noget, der tidsmæssigt er mere end for fem år siden. Næste forsøg må blive med en orkansikker variant, som den Siemens-Gamesa er ved at udvikle.\nMen når Grønland har valgt at stå udenfor EU, så er der ingen penge at hente her til denne slags grøn udvikling for Selvstyret.\nGrønlænderne er til søde sager\nDet eneste, der bevæger sig derude i denne grå-våde lørdag morgen er ravnene. Disse majestætiske kragefugle, corvus corvus, der hjemme i Dyrehaven i Klampenborg har bragt nyt liv og luftlyde med deres kraftige, hæse RAAARAAA, er heroppe byens krager og skader. De er forpjuskede og hopper rundt mellem klippeblokkene som tunge sorte klumpe-dumper.\nDer er slet ikke noget majestætisk over dem her. Når de flyver rundt, ser jeg deres hullede fjerdragt, som om de ikke rigtig gider det der med personlig hygiejne – lidt ligesom mange voksne grønlænderes forhold til deres tandhygiejne, tænker jeg – de børster ikke tænder, og mange lokale mener, at de sagtens kan leve uden en fuld tandrække, indtil de når en alder, hvor de kan få et gratis gebis.\nBørge vedligeholder hele teleinfrastrukturen i Nanortalik, og har fine tænder.\nHeldigvis er generationerne under 30 år kommet bedre i gang med tandplejen. Selv Ole, det fornuftige og naturkloge menneske, hvis kæreste er assistent i tandlægeklinikken, har mange huller i tandrækken. Børge, byens teletekniker, har tænder, der absolut er blandt de pæne. Disse grønlændere (mænd og kvinder) må simpelthen have et andet forhold til smerte end vi derhjemme. Der er også voksne med pæne tænder, men jeg ta’r mig selv i at spekulere på, om de, ligesom i gamle Davids tilfælde, nu er kunstige.\nMogens, den residerende tandlæge, omtaler det som et nationalt karaktertræk. Han fortæller sine patienter, hvor vigtig tandplejen er, mens han reparerer tænder hele dagen. Han afsætter også ny tid til check-ups, som mange så bare ikke møder op til. Marianne ser det som en konsekvens af et helt overdrevet sukkerindtag – i kaffen, i kagerne, i slik hver dag til børnene, i fast food og mængder af sodavand – det er også grundlaget for de mange overvægtige børn. Grønlænderne er bare til det ‘søde’.\nDe børster ikke tænder, og mange lokale mener, at de sagtens kan leve uden en fuld tandrække, indtil de når en alder, hvor de kan få et gratis gebis\nDet er heldigvis anderledes med ravnene oppe på Ravnefjeldet bag byen. De har deres reder på stejle klippevægge, og når de letter fra redekarmene, er det med et par meters fald, før der kommer luft under vingerne og nok undertryk over vingerne til at løfte dem op. Så svæver de på brede sorte vinger med de intakte hale- og vingesvingfjer strakt helt ud. Og når de udstøder deres skrig, lyder det anderledes mægtigt mellem klippeskråningerne. Når de opdager en havørn, som den ungfugl, der nærmede sig, så er de straks klar til at jage den væk fra deres reder.\nDenne lørdag er Marianne gået over for at tjekke op på en færøsk sømand fra en trawler, der kom ind i nat. Han havde skåret sig dybt i venstre hånd mellem tommel- og pegefinger, og blev så syet sammen klokken 2 af Mariano, den mandlige danske sygeplejerske, der havde nattevagten. Da sømanden nu har sat sine ben på grønlandsk jord, er han underkastet de gældende coronakarantæne-regler her: efter lægebehandling skal han ekspederes tilbage til Færøerne – en temmelig lang og dyr rejse!\nHan skal via helikopter nordpå til Narsarsuaq, videre nordpå med propelfly til Kangerlussuaq, så sydpå med rutefly til København og så endelig nordpå igen til Thorshavn – en tur med flere overnatninger undervejs – selvom sejladsen med hans trawler nok havde været meget hurtigere og meget, meget billigere. Da Marianne en fredag ville have en seks-årig dreng med en kompliceret brækket arm til operation i Nuuk, måtte de vente til mandag, for en evakuering fredag aften ville koste 1,5 mio. kr., fordi det forudsatte genåbning af tre lufthavne.\nSkribenten med fangst.\nEn anden væsentlig transportforhindring er storisen derude på Davis Strædet. Den har trukket sig lidt længere væk fra kysten de seneste par dage. Det giver færre klapmydssæler for de lokale fangere, der dog ikke beklager sig. De har lagrene fulde, og må sejle op til Qaqortoq for at få afsat deres sælfangster. Så de er nu gået på ørredfiskeriet. Det er Marianne og jeg glade for! Det er ret trættende at skulle fange dem selv, som jeg gjorde i Tasermiutfjorden. De smager skønt, de fjeldørreder, men fisker det bliver jeg aldrig.\nTransportomkostningerne er et af Grønlands helt store problemer. Ole fortæller, at når han søger et vildmarksguide-job længere oppe i landet, så får han ofte afslag, fordi alene transportomkostningerne er for høje i forhold til at hyre en lokal\nDet er så også blevet lettere for de havgående fiskerbåde at anløbe havnen de seneste dage, som den færøske trawler med den sårede sømand, og Ajsi fra Nuuk og Permiut, der fisker efter snekrabber på 2-700 meters dybde. De havde haft så god en fangst hernede sydpå, at de lige måtte ind og tømme lasten her i Nanortalik, hvor der også ligger en fiskefabrik.\nVi skyndte os op i Brugsen og købte (frosne) snekrabber – et virkeligt dejligt bekendtskab.\nLÆS MERE AF BERNT STUBBE ØSTERGAARD HER\nAlle fotos er skribentens egne.


Tilbage til Rødhætte\nRehabilitering - Ansigt til ansigt\nEn film om mennesker, som har overvundet sygdom og ulykke. Produceret til den nordiske kongres om rehabilitering i Bella Center maj 2003. Med udgangspunkt i denne film har vi produceret en DVD, som indeholder ni personlige fortællinger om mødet med sundhedsvæsenet. Se "Credits".\nSe trailer (3:30 min.) eller kongresversionen Ansigt til ansigt (25 min.)\nGør det lige igen\n- om farmakonomers ensidige gentagne arbejde. Denne film stiller skarpt på de arbejdsbevægelser, som bliver gentaget igen og igen af farmakonomerne i deres daglige arbejde på et sygehusapotek.\nProduceret for Branchearbejdsmiljørådet Social & Sundhed. (Var. 18 min.)\nSe trailer (1:25min.) eller en række emneopdelte klip fra filmen, © 2002\nVideoportrætter til HUR\nEn række portrætter af bestyrelsesmedlemmerne i Hovedstadens Udviklings Råd. Til brug for multimedieudstilling i HUR's hovedsæde på Toftegårds Plads.\nSe trailer (1:32min) © 2001\nFlying streaming video\n- i samarbejde med Kartin Gyrocam Luftfoto producerer vi WebTV optaget med gyrostasbiliseret kamera fra fly eller helikopter. Se Kronprins Frederik sejle VM for Drager i Hornbæk i sommeren 2001, mens far og mor kigger på fra kongeskibet. (Var. 3:15 min.)\nSe indslaget © 2001\n- debatfilm om den foreslåede sammenlægning af fagforeningerne på daginstitutionsområdet, produceret for de pædagogiske fagforbund: BUPL og PMF. (Var. 15min.)\nSe trailer (1:31min.) se hele filmen (15 min.) © 2001\nRen og smertefri\n- fortæller om et forsøg med nye metoder i rengøringen i hjemmeplejen i Odense. Også versioneret til engelsk.\nProduceret for Branchearbejdsmiljørådet Social & Sundhed. (Var. 17min.)\nSe trailer (1:32min.) © 2001\n- en række videoportrætter, hvor mennesker, der har været ramt af stress, mobning eller chikane fortæller. Portrætterne indgår i en elektronisk branchevejledning på nettet, som vi også har produceret.\nProduceret for Branchearbejdsmiljørådet for Finans, Offentlig Kontor og Administration. Se trailer (1:30) se klippene © 2000.\nAt lære sig ...\n- undervisningsfilm om forflytningsteknik i hjemmeplejen til brug i social- og sundhedshjælperuddannelsen.\nProduceret for Branchearbejdsmiljørådet Social & Sundhed. (Var. 20min.)\nSe trailer (3:50min) © 2000\n- om ergonomi i arbejdet i daginstitutioner.\nProduceret for Branchearbejdsmiljørådet Social & Sundhed.\nSe trailer (1:36min.) © 2000\n- portrætter af ergoterapeutstuderende og af ergoterapeuter i faget - portrætterne indgår i webstedet www.ergoterapi.dk, ligeledes produceret af Rødhætte.\nProduceret for Ergoterapeutskolerne i Danmark. (Var. 35min.)\nSe trailer (48 sek.) © 2000\n- et kaleidoskopisk billede af universiteternes opgaver\nOplæg til debat om forskning på kongressen i Akademikernes Centralorganisation 1999.\nProduceret for AC, Akademikernes Centralorganisation. (Var. 15min.)\nSe trailer (2:00 min.) © 1999\nMichael Learns To Rock på club Train i Århus 20. maj 1999:\n- bandet øver "Someday" før koncerten. Se indslag (2:05min.)\n"That´s why you go away" - sidste ekstranummer i koncerten.\nSe indslag (2:05 min.). Produceret til MLTR's hjemmeside.\nProduceret for MLTR/EMI. © 1999\n- afatikeres kamp for at genvinde deres sprog.\nProduceret for foreningen Hjernesagen. (Var. 23min.)\nSe trailer (1:03 min.) © 1996\n- historien om en virksomheden i vækst, produceret for Erhvervsfremme Styrelsen til visning på DR's TV Åben. (Var. 21min.)\nSe trailer (5:12 min.) © 1996\n- lige over for San Francisco Hilton Hotel ligger der en kirke - reportage fra en anderledes menighed og en anden måde at være kristen på. Var. (16 min.)\nSe trailer (0:35 min.) / se hele filmen (16 min.) © 1995\n- om et dansk bistandsprojekt i Tanzania.\nProduceret for organisationen Arushas Venner. (Var. 18min.)\nSe trailer (0:55 min.) ©1994\nHenrik, Heidi og Kim\n-om udviklingshæmmede unge.\nProduceret i samarbejde med Rørbæk-Centret for Rådet for pædagogisk udviklingsarbejde for sent udviklede unge. (Var. 22:33min.)\nSe trailer (0:40 min.) © 1993\nSå var det jeg faldt\n- om hvordan afvejer vi som hjælpere udførelsen af et fagligt arbejde i forhold til, at det er det gamle menneske selv, der skal leve sit liv og bestemme i det? Produceret for Sund By-ptojekt. (Var. 23min.)\nSe trailer 1:31min.) © 1993


IT faget er en forholdsvis ny kategori, men samtidig et af de fag der har forandrets mest under en kort tidsperiode.\nInden for de siste årtier har virksomheden vokset sammen med sine it-systemer. IT er blevet en vigtig faktor for at opnå fremgang og for at effiktivisere sin forretning, og idag findes der virksomheder hvor it ikke bare en støttefunktion, men selve forretningen. IT systemet er forretningen.\nI den første periode af it investeringerne blev de manuelle processer erstattet af lokale systemer hvilket gav store rationaliseringsgevinster på kort tid. Nu er fokuset forandret til istedet at skabe virksomhedsovergribende IT systemer, med altid nærværende information, processer og integration i realtid. At bygge, styre og kontrollere løsningerne i denne mere komplexe virksomhedsovergribende IT arkitektur har skabt nye roller i virksomhederne. Roller som systemarkitekt, løsningsarkitekt, integrationsarkitekt mm. Har fremkommet med foreksllige typer af opgaver til den totale IT arkitektur, og vi vil skønne at der findes op omkring 50 forskellige benævelser på arkitekturrollerne rundt omkring i virksomhederne.\nEt flertal rammeværktøjer for at kontrollere, strukturere og styre virksomhedens elektroniske arkitektur er blevet forslået under årerne. Store omorganisationer er blevet foretaget og nye grupper med nye opgaver er blevet indsat og mere fokus ligger idag på at tilse at nye IT investeringer giver målbare effekter for virksomheden.\nBehovet er stort for at få en vejledning omkring hvilke roller som bør indgå i virksomhedes informationssystemer, og hvordan disse roller samarbejder med hinanden.\nVi ser idag flere aspekter omkring dette problem bla.\n•\tSamme rolle kan have forskellige arbejdsopgaver i forskellige virksomheder.\n•\tForskellige virksomheder har forskellige rolle benævelser for samme arbejdsopgaver.\n•\tDer findes ingen rekomendationer omkring hvilken kompetancer som kræves for de forskellige roller.\n•\tDer savnes uafhængige certificeringer for at faststille kompetancen.\nMed denne beskrivelse vil vi forsøge at give vores rekomenationer på roller og ansvar indenfor IT arkitekturen og vi håber at det på længere sigt vil lede til at de forskellige roller harmoniseres på markedet og i virksomhederne.\nSom udgangspunkt for disse rekomendationer vil vi starte med at opdele leveranceprocessen i 3 forskellige niveauer.\nNiveau 1: Inden for dette niveau sker den strategiske dialog med virksomheden. Strategiske arkitekturprincipper fremtages og de strategiske belsutninger tages omkring policyes som er koblet til disse principper. Ud fra et IT perspektiv tages der endvidere beslutning om hvilken IT virksomheden skal invistere i og udvikle.\nNiveau 2: Dette niveau rør sig i grænselandet mellem teknikken og virksomheden. Her handler det om at benytte sig af forskellige referencemodeller som dels skaber forståelse for virksomheden/forretningen set ud fra et IT perspektiv således at rammerne for tekniken fortydliges.\nNiveau 3: Dette niveau adresserer til til den tekniske arkitektur og hvordan denne skal realiseres inden for de fastsatte rammer og policies. En vigtig opgave er at fremtage forslag til standarder: dels åbne standarder og dels interne standarter i form at tekninske løsningsmønstre.\nBemærk at disse niveauer ikke nødvendigvis kan kobles direkte til en arkitektrolle. En rolle kan somme tider arbejde med at leverere på flere forskellige nivåer.\nVi har benyttet os af 3 niveauer til støtte for at fremtage 4 forskellige roller inden for arkitekturarbejdet i en virksomhed. Rollerne beskriver kun roller og ikke nødvendigvis befatninger. Afhængigt af kompleksitet, størrelse på organisationen og kompetensen hos individerne kan man arbejde i flere forskellige roller samtidigt. Vi beskriver primært nedenstående arkitektroller set igennem et IT-perspektiv. Visse af rollerne kan også arbejde uden it fokus (helt eller delvist). Dette gælder især virksomhedsarkitekten og enterprisearkitekten, da disse roller ofte har et ansvar for virksomheden som ikke kun kan adresseres til IT, men en organisation med en moden IT organisation har for de meste disse personers kompetance i sin IT organisation.\nAndre specielle titler som arbejder med specialitetrer såsom sikkerhedsarkitekt, infrastrukturarkitekter, dataarkitekter mm.. arbejder ofte på flere specialiteter samtidigt, og indgår som støtte til de øvrige arkitekter.\nDe arkitektroller som vi rekomenderer idag er:\n1.\tEnterpriseArkitekt : Rollen for en enterprisearkitekt (EA) med IT fokus er at støtte virksomhedens strategiske forretning med IT løsninger og informationssystemer. EA eller en gruppe af Eaér bør være ansvarlige for at virksomheden får en høj effektivitet af sine system i sin helhed, og at man opretholder en overgribende strategi for fremtidens funktioner og IT invisteringer samt at virksomhedens IT arkitektur er omkostnings effektiv. Dette arbejde foregår via et tæt samarbejde både med virksomhedsledelsen og IT ledelsen. I visse organisationer kan det være fordelagtigt at benytte en EA for governance funktioner, såsom overgribende standarder for kommunikation, meddelelser, etc. Ofte ejer EA strategier på flere områder i virksomheden, som kan være alt fra tekniske standarder der er vigtige for hele virksomhedens sikkerhed og infrastruktur. En klassist sammenligning er en byplanlægger, som tilser at alle funktioner i en by fungerer korrekt og optimalt ved hjælp at planlægning, strategier og regler.\nGrundkompetance : dyb erfarenhed inden for både virksomheden, IT, lederskab og forhandlerkompetance, projektledelse, økonomi. Kendskab til forretnings- og Enteprise modelering. Bred kendskab til forskellige modeller.\nTypiske leverancer: it-strategier, funktions kort, integrationsstrategier, as-is/to-be analyse, arkitektuelle principper, livscykelanalyser, applikationsstrategier, kravanalyser mm......\n2.\tVirksomhedsArkitekt: VirksomhedsArkitekten (VA) arbejder nær virksomheden og er den som forstår hvordan virksomhedens processer og virksomheden fungerer i realitaten. Ansvarer for at beskrive virksomheden og at støtte løsningsArkitekten med analyse og kravspecifikationer på forskellige IT-løsninger. Arbejder endvidere med at analysere IT-støtten og at foreslå forbedringer eller afviklinger sammen med InterpriseArkitekten. VA bør være aktivt involveret i pågående IT-projekt, både som kravstiller og for at sikre at projekterne bidrager til virksomheden på den bedste mulige måde. VA arbejder også med spørgsmål som ikke er relateret til IT såsom generelle forretnings- og processforbedringer. VA´s kompetance er dog meget vigtige at ha med i IT-projekter.\nGrundkompetance: Dyb erfarenhed inden for både virksomheden og IT. Lederskab- og forhandlingskompetance. Erfarenhed af governance, projektstyring og økonomi. Kendskab og erfarenhed af EA-modelering, samt et bredt kendskab om forskellige modeller.\nTypiske leverancer: Processkort, brugerfunktioner, tjenestekort, begrepsmodeller mm..\n3.\tLøsningsArkitekt: LA arbejder med at designe IT-løsninger baseret på krav fra virksomheden samt eksisterende IT-tjenester i virksomheden. LA har fokus på at funktioner bliver genbrugt samt at sikre at de overgribende arkitekturprincipper og retningslinier omkring standarder og integration bliver fulgt i den tekniske arkitektur. Samt at tilse at funktionelle krav blanceres med de kvalitetskrav og prioriteringer som bliver gjort. LA´s interesseområde er både det aktuelle projekts fremgange men også at tilse at virksomhedens overgribende strategier følges og at løsninger bliver forvaltningsbare. I takt med at virksomheder går fra de trationelle applikationer til de mere intigrerede løsninger og tjenester bliver løsningsarkitektens rolle alt mere vigtig. Tidligere benyttede man benævelsen systemarkitekt, men med de udøvede opgaver og højere ansvar for helhedsløsninger spejler benævelsen løsningsarkitekt bedre arbejdsopgaverne. Ved større projekter bliver rollen som løsningsarkitekt tydligere, og ved mindre projekter bliver roller mere erstattet af softwarearkitekten som får et øget ansvar.\nGrundkompetance: Meget god teknisk kompetance både overgribende IT, men også specialisering som infrastruktur, datamodelering, Service Orientering. Godt helhedsinsyn samt forståelse for interpricearkitektur.\nTypiske leverancer: Applikationsdiagram, systemkort, tjenestegrænsesnit, datamodeller, analysemønstre, tekniske gransesnit, integrationsstrategier mm..\n4.\tSoftwareArkitekten: SA arbejder med at strukturere og designe softwaresystemer så at de opfylder både funktionelle og arkitektuelle kvalitets krav som der er stillet til systemet. Kvalitetskrav som udviklingsbarhed, prestanda, sikkerhed og flexibilitet, testbarhed og ikke mindst brugervenlighed. Visse kvalitetsattributter deles ind imellem med løsningsarkitekten. Med hensyn til omkostningerne i en hver given situation, arbejder SA for at optimere de forskellige kvalitetskrav, hvilket oftes kræver at kunne kompromisse og fremavle innovative løsninger. SA hovedsagelige rolle er at fokusere på projektets fremgang inden for dets rammer, hvilket kræver en udbredt målindretning.\nGrundkompetance: Dybdegående kompetancer omkring programmering, rammeværktøj, standarder og teknisk modelering, lederskab- og presentations kompetance.\nTypiske leverancer: Rammeværktøj, klassediagram, programmeringsmønstre, aspekter, samt modeldrevet udvikling mm..\nSom vi tidligere har nævnt så arbejder alle arkitektroller ikke kun med IT. Arbejdet for en arkitekt handler jo til slut om at effiktivisere virksomheden, og støtte dens virksomhedside og hvis muligt udviklen den ved hjælp innovation og effiktivt IT. I et lidt mere forenklet billede kan man se virksomhedens forandring igennem tre vigtige styremidler.\n1.\tMan kan forandre og effiktivisere virksomheden ved hjælp af innovative og effikitive processer.\n2.\tMan kan forandre virksomheden ved at satse på mennskerne som virksomheden består af – ved at organisere, entusiasmiere og tilse at man har den bedste kompetance.\n3.\tMan kan forandre virksomheden via tekniske innovationer eks IT.\nHvis man placerer vores arkitektroller ind i en forandringsmatrise kan man få et billede over hvad arkitekterne normalt fokuserer på. Dermed ikke sagt at en virksomhedsarkitkt ikke kan arbejde med organisationsspørgsmål eller at løsningsarkitekten ikke kan arbejde med processer, alt dette afhænger selvfølgelig af virksomhedens størrelse.


Én plan sammen med borgeren og kompetencer for tværfagligt samarbejde | COK – Center for Offentlig Kompetenceudvikling\nMedarbejdere og team-, fag- koordinatorer/-ledere\nPrisen er ekskl. moms og dækker undervisning, materialer og forplejning. Faktura sendes ud 3-4 uger før kursusstart. Optagelse på aktiviteten sker i den rækkefølge, vi modtager tilmeldingerne, men kan stadig ske efter fristens udløb, hvis der er plads. Tilmeldingen er bindende, efter tilmeldingsfristens udløb.\nÉn plan sammen med borgeren og kompetencer for tværfagligt samarbejde\nTag dine kollegaer med på temadag og arbejd med temaerne: En helhedsorienteret plan til borgere og – som forudsætning for, at loven vil fungere i praksis - kompetencer for tværfagligt samarbejde.\nRegeringen lancerede i oktober 2018 reformen ”Sammen med borgeren – En helhedsorienteret indsats”. Regeringen ønsker med reformen at gøre grundlæggende op med den måde, som den offentlige sektor møder borgeren på. En ny samlet hovedlov skal skabe rammerne for en helhedsorienteret indsats, som tager udgangspunkt i den enkelte borgers behov, og som indebærer, at borgere og familier med komplekse problemer får én samlet indgang.\nØnsket om at arbejde helhedsorienteret og tværfagligt er ikke nyt for kommunerne – men hvilke muligheder er der, og hvad får borgeren ud af det?\nPå temadagen tager vi afsæt i loven om En helhedsorienteret plan til borgere med komplekse og sammensatte problemer. Vi ser bl.a. på:\nHvad der er det nye i loven?\nHvilke intentioner der er bag loven?\nHvad det skaber af dilemmaer og ikke mindst muligheder for jer praktikere i kommunerne?\nHvilken værdi skaber loven og samarbejdet med kommunen for borgerne?\nFokus på tværfaglige samarbejdskompetencer\nLoven er jo bare trykte ord – succes afhænger af den måde loven forvaltes og udmøntes på.\nPå temadagen får du derfor også et indblik i, hvilke kompetencer hos medarbejdere, der skaber grobund for succesfuldt tværfagligt samarbejde. Kommunerne har erfaringer med samarbejde på tværs, men er det tværgående samarbejde blevet til mere end aftaler om organisering, arbejdsgange og økonomi?\nTværfaglige samarbejdskompetencer er en meta-kompetence. Det kræver vilje og evner til: at bringe aktører sammen, så der kan udveksles ideer og ressourcer; at bringe sprog, forståelser og fagudtryk på en fællesnævner, at få afstemt handlinger og udviklet normer til samspil og få folk til at investere i samarbejdet og forpligte sig i arbejdet. Disse metakompetencer, også kaldet koblingskompetencer, dykker vi ned i på temadagen.\nPå temadagen opnår du viden om loven og intentionerne med Én Plan samt hvad loven har af indvirkning på andre love. Du kan blive inspireret til, hvordan I kan kvalificere arbejdet med Én Plan. Tillige vil du blive klogere på ny viden om kompetencer, som kan styrke det tværfaglige samarbejde i din kommune.\nTemadagen foregår med en vekslen mellem oplæg i plenum og dialog i grupper, individuel og kollegial refleksion og videndeling.


Blandet kasse med rester af klar Akryl - Plexiglas\nPlexiglas eller klar Akryl, 1 stk. kasse blandede afskæringer i alle tilfældige tykkelser normalt fra 1 til 10 mm klare stykker, men der kan være enkelte stykker der er tykkere eller i farvet akryl, det er helt tilfældigt hvilke tykkelser der er i kassen.\nKassen Måler nøjagtigt 390 mm bred x 590 mm lang x 250 mm høj\nEkstuderet UV Stabil Plexiglas med beskyttelses film.\nKan afhentes eller sendes med post idag.\nABS 1,3 mm Blå/Hvid\nABS 1,3 mm Rød/Hvid\nABS 1,3 mm Grøn/Hvid\n3 mm Akryl Spejl - Bronze 2440*1220 mm


Lille unika hængevase (gråblå) fra MUUI | TROY designbutik\nStor unika hængevase (lys brun)\nEn fin hængevase med 3 lædersnore, der mødes i en samlet løkke, for nem ophængning. Vasen har en mat og skinnende brunlig glasur, som har en tynd mørk streg hvor det rå ler og glasuren mødes. Hængevasen er håndglaseret og formstøbt af Mia Lindbirk. Der er lavet flere unika-hængevaser i samme størrelse, men de er altid forskellige i farvespil, struktur og udtryk. En hængende potte er den perfekte måde, at bruge planter på en mere livlig måde i indretningen. Særligt god til lange hænge-planter.\nSTØRRELSE: H9,8cm Ø12,8cm\nFREMSTILLING: Formstøbt og håndglaseret.


Politiet tilbageholder systematisk oplysninger i overvågningssager : Denmark\nDet kommer da ikke som nogen overraskelse, når man tænker tilbage på alt det lort, der har været med autoriteter, der ønsker at overvåge en konstant.\nSelvom det måske ikke overrasker, at autoriteter kan finde på at misbruge deres magt til at krænke folks borgerlige rettigheder, er det stadig vigtigt at skabe bevidsthed i befolkningen om, hvordan disse overgreb helt konkret udøves.\nStiltiende resignation er i praksis det samme som samtykke.\nDu har helt sikkert ret, at den stigende resignation fra dette har at gøre med en slags samtykke. Men yderligere tror jeg bare ikke, at folk forstår - eller ønsker at forstå - hvilken størrelse misbruget af autoritet foregår i. For mig virker det som om, at personer i demokratier - også her i Danmark - vedvarende ønsker at opfatte demokrati som helligt og ude af stand til at være korrupt.\nGPS er stadig for upålidelig til til at afgøre hvor længe man har parkeret i en P-zone, især i bebyggede områder. Derfor blev det skrottet sammen med roadpricing. Politimæssig GPS overvågning har sikkert de samme svagheder hvilket i nogle situationer ville kunne frikende en tiltalt. Ved at politiet vidner falsk ved at påstå at der foregik kød-og-blod overvågning, får bevismaterialet mere vægt i en retssag end det ellers ville. Som i Iran.\nDet er ikke unøjagtigheder ved GPS overvågning der er problemet, men det er god pointe. For at modvirke dette vil politiet sende patruljer der tilfældigvis ”opdager” gerningsmadens og dermed fysisk bekræfter målingen.\nProblemet er at forsvars advokaterne ikke får adgang til de GPS oplysninger politiet rent faktisk er i besiddelse af– Tillige selvom disse rent faktisk kan påvise, at gerningsmandens køretøj muligvis er et andet sted end selve gerningsstedet på det tidspunkt, hvor forbrydelsen finder sted. Dette er kæmpe problem og skrider fuldstædig, efter min opfattelse, mod retsplejelovens § 96.\nFor at modvirke dette vil politiet sende patruljer der tilfældigvis ”opdager” gerningsmadens og dermed fysisk bekræfter målingen.\nJeg tror, at du berører problemets kerne her. Når man har i bagtankerne, at politiet har oparbejdet 900000 overarbejdstimer, er det nok ikke altid, der er resourcer til at sende en patrulje.\nOkay tak, så det er helt banal tilbageholdelse af bevismateriale.\nSom i Iran.


Nakkefoldscanning - Har født august 2017 - Babyklar\nStarted by SBL, January 2, 2017\nHvornår har I tid til Nakkefoldscanning?\nJeg skal d. 30/1-17\nSå langt er jeg slet ikke i nu skal selv først til læge den 25 jan så e gang i februar hvis jeg når så langt\nJeg skal også først til 1. Lægebesøg på torsdag, så ved intet endnu\nMen jeg fik en gratis privat scanning pga noget fejl i deres bookingsystem så de måtte rykke på den scanning jeg havde booket. Derfor skal jeg scannes (igen) på onsdag\nVi var til det vi troede skulle være en NF i fredags - den 13. januar. Men scanningen viste, at jeg ikke var mere end 9+2 på det tidspunkt, så vi blev sendt hjem med en ny tid. Så næste NF er den 9. februar.\nMen hey! vi fik en ekstra scanning, det siger man jo aldrig nej til Og så viste scanningen i øvrigt også, baby har en værelseskammerat\nOn 18/1/2017 at 9:59 AM, FruLB said:\nEdit: Den der smiley er måske lige en tand for forfærdet..... men det må da have været en overraskelse! Havde du en mistanke om det?\nJeg skal til NF 26/1\nDet var en dobbelt overraskelse så. Hvordan har du det med det?\nJeg har nakkefoldsskanning d.3/2\nSå tør jeg godt kigge herind, vi har i dag været til den dejligste NF skøn baby med lav risiko\nTak der er ikke længe til I skal afsted kan jeg se\nNej er også ret spændt.\nEr dog blevet scannet to gange allerede så har set det lille vidunder\nDet var jeg også i uge 7 på fertilitetsklinikken, vi har været i behandling. Så i uge 10 på sygehuset da jeg var til væskebehandling fordi jeg kaster sådan op.\nMen det er en kæmpe stor oplevelse med NF, det ligner en rigtig baby bare i miniature udgave.\nÅh altså Katrine, hvor er jeg bare glad for at se denne besked, det har jeg ventet på med længsel\nEndnu en gang KÆMPE tillykke søde du..... du skal være mor\nKommer der mon så en graviditetstråd fra dig?? (Håbe, håbe)\nHvor er du sød du kan tro jeg også har vente med længsel på det kunne blive en realitet så hyggeligt vi er kommet i terminsgruppe sammen\njeg overvejer lige lidt, men mon ikke der gør lige pludselig\nDet er nemlig super hyggeligt\nJooooo, det synes jeg da bestemt der skal gøre\nStort tillykke!! Jeg satser på at vi alle gør dig kunsten efter når vi kommer til nakkefold\n8 minutes ago, TroldeMor said:\nI skal til NF lige om lidt\nJeg skal nok skrive i terminsgruppen hvis den kommer\nDet synes jeg ville være en super god plan\nPøj pøj med NF i morgen @TroldeMor\nhospitalet har åbenbart overbooket / vidste jeg ikke de kunne\nmen det betyder jeg skal skannes på en klinik i København på søndag i stedet! Jubii kun fire dage endnu\nNej det vidste jeg heller ikke de kunne, men det er da bare så dejligt I skal til noget før så\nDet er SÅ rart! Jeg glæder mig helt vildt! Og er self også en lille smule nervøs, men mest spændt\nOn 26/1/2017 at 10:13 PM, Mom2Be said:\nVi var også mega nervøse, men glædede os til at se den lille baby jeg håber I får en god NF scanning i morgen


Hvordan aviær fugleinfluenzaen udgør en trusler mod mennesker | Fugleinfluenza (Danish)\nFællesskabets globale sundhed har været i en tilstand af alarm på grund af nylige udbrud af aviær influenza sygdommen i mange dele af verden, især i Asien. Sygdommen har inficeret mennesker, at spÃ¸rge mange mener, at en global pandemi vil snart opstå.\nI de forløbne årtier, aviær influenza har påvirket kun fugle og i nogle tilfælde svin. Aviær influenza påvirker normalt ikke mennesker, men det første menneskelige tilfælde af aviær influenza er for nylig blevet dokumenteret. Sygdomme tidligere vides at kun påvirke dyr har krydsede over til mennesker - aviær influenza er en af disse sygdomme. Som en konsekvens heraf begyndt denne passage over mange af de sundhedsmæssige pandemier, verden har lidt fra århundreder.\nFugleinfluenzavirus: konstant muterer\nAviær influenza typisk påvirker fugle, navnlig trækfugle, ænder og høns.\nAviær influenza er en infektiøs virussygdom, der ligner menneskelig influenza. Flere undertyper af Type forårsage en influenza virus aviær influenza. Aviær influenza afviger fra menneskelig influenza med hensyn til de proteiner søgelinks på overfladen områder af aviær influenzavirus af subtype.\nDet er velkendt, at der er 16 forskellige HA (hemagglutinin) subtyper og ni NA (neuraminidasetypen) undertyper af aviær influenzavirus. Disse undertyper kan kombinere med hinanden, producerer forskellige undertyper af sygdommen. På grund af disse konstante kombinationer af undertyper bliver producerer vacciner endnu vanskeligere. Man kan aldrig vide, hvilken undertype vil dukke op næste, endsige hvad dens indvirkning vil være.\nDerudover er virus kendt for at være i konstant udvikling. Virus konstant "ændre deres pletter". Videnskabsmænd har således, at også udvikle medicin og vacciner, der er produceret for at holde med de vira konstant udvikling.\nH5N1: dødbringende aviær flue undertype\nHidtil har har kun et par undertyper af aviær influenza-virusset formået at krydse fra fugleart menneskelige arter. Disse undertyper er H9N2, H7N7, H7N3 og H5N1. Af disse undertyper skabt H5N1 største alarmen inden for international sundhed Fællesskabet. Blandt de undertyper, der er blevet rapporteret at påvirke mennesker, synes subtype H5N1 at være værst. Subtype H5N1 har forårsaget mere end 50 dødsfald til dato.\nFugleinfluenza symptomer hos mennesker er afhængige af den undertype, der forårsagede infektionen. Nogle af fugleinfluenza symptomer hos mennesker er typiske influenza ligesom symptomer såsom feber, hoste, ondt i halsen og muskelvæv brokken. Fugleinfluenza symptomer hos mennesker også omfatte eye infektioner, lungebetændelse og alvorlige luftvejssygdomme såsom akut respiratorisk distress og andre livstruende komplikationer.\nFugleinfluenza: menneske til menneske kan være muligt\nAviær influenza-virusset og dens undertyper har tendens til at mutere nemt. Dette kan være en af grundene til, at fugleinfluenzaen har formået at krydse fra fugle til mennesker. Denne mutation muligvis også grunden til, at menneske til menneske transmission af sygdommen er en særskilt mulighed.\nVerdenssundhedsorganisationen har sagt, at der er tre måder for virus at krydse og blive en "menneskelig influenza", hvilket betyder, at ikke vil kun være indgået sygdommen fra fugle, men også fra mennesker. Mennesker kan kontrakt virussen og mutation opstår mens virussen er inden for organet. Fugleinfluenza virus kan også kombinere med almindelig menneskelig influenza, således tilegne karakteristika af sygdommen, herunder dets evne til at inficere mennesker. Mutation gennem kombination med menneskelig influenza kan forekomme i brødteksten i mennesker, som kontrakt sygdommen mens bliver syge med menneskelige influenza eller ved at være i kontakt (forbrug, for eksempel) med svin, som tjene som luftfartsselskabet af begge typer influenza.\nArtikel Tags: sundhed, egnethed, sygdom, betingelse, aviær fugleinfluenza\nI dag er der en masse nyheder om svin influenza og det har forårsaget dødsfald. Det har forårsaget på verdensplan panik. Der er mange typer svin influenza virus, men de mest virulente og berømte er i SIV (Svineinfluenza virus), som findes naturligt i svin, dette er, hvor det fik det navn fra.