Resultatorienteret virksomhedskonsulent til Jobcenter København, CAB til CAB Afdeling 4 | Ofir.dk\nResultatorienteret virksomhedskonsulent til Jobcenter København, CAB\nHar du lyst til at bidrage med at udvikle ressourceforløbsindsatsen i en fagligt udfordrende stilling som virksomhedskonsulent?\nCAB udvider indsatsen for borgere i ressourceforløb og søger dygtige medarbejdere, der kan varetage opgaven som virksomhedskonsulent.\nI samarbejde med kompetente kollegaer skal du bringe borgere i ressourceforløb nærmere arbejdsmarkedet via småjob og virksomhedspraktik.\nSom vores nye virksomhedskonsulent er det dig, som hjælper borgeren med at finde den helt rigtige virksomhedspraktik. Du har derfor flair for at kunne etablere kontakt til alle typer af virksomheder, og matche den enkelte borger til den rigtige virksomhed.\nDu kan arbejde resultatorienteret og netværksskabende og behersker virksomhedssamarbejdets mange facetter. Desuden skal du kunne have en anerkendende og ressourcefokuseret tilgang til borgeren, samt mestre den gode relation til borger såvel som virksomhed.\nDu skal have en profil, som kombinerer administrative egenskaber og flair for IT-systemer med et positivt menneskesyn og en tro på, at det kan lykkes for den enkelte borger at genindtræde på arbejdsmarkedet. Og du evner at balancere empati og hjælpsomhed med konkret handlekraft i samarbejdet og dialogen med borgeren.\nMålgruppen er borgere i ressourceforløb over 30 år, der får bevilget et ressourceforløb af mellem 1-5 års varighed. I løbet af ressourceforløbet, skal borgeren parallelt med den øvrige indsats i f.eks. Sundhedsforvaltningen, regionen og/eller Social- og sundhedsforvaltningen have udviklet sine kompetencer og ressourcer på arbejdsmarkedet via f.eks. virksomhedspraktik, snusepraktik, løntilskud og ordinære opgaver i få lønnede timer.\nKendetegnet for målgruppen er, at det er borgere, som har været uden for arbejdsmarkedet i længere tid, og som har komplekse problemstillinger, der skal løses via en tværfaglig indsats i de forskellige forvaltninger.\nOpsøge kontakt til det lokale erhvervsliv, med henblik på at opbygge professionelle relationer og facilitere job- og praktikmuligheder for den enkelte borger\nAt understøtte det virksomhedsrettede arbejde med en høj grad af daglig journalføring, samt administrative processer i relevante IT-systemer (Fasit og VITAS)\nAt yde en kvalificeret vejledning vedr. praktik, løntilskud, mentorordning, ordinære timer, jobrotation mm.\nIntroprogram og sidemandsoplæring, samt opgaver der vil kunne udfordre dig fagligt\nEn udfordrende stilling med er fokus på resultater og progression\nGrundig oplæring, herunder en ni dages BIF-uddannelse på Metropol med ECTS-point\nLøn- og ansættelsesvilkår er efter overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og HK/Kommunal for vejledere/undervisere indenfor beskæftigelsesområdet i Københavns Kommune. Lønnen er efter principperne om Ny løn.\nStillingen er fast. Arbejdstiden er på 37 timer ugentligt med flextidsordning.\nArbejdsstedet er Sydbanestien 6, 2450 København SV.\nFor yderligere information kan du kontakte vores hovednummer på 8256 5400 og spørge efter afdelingschef Anne Andersen.\nSøg via linket senest 15. maj 2022\nJobsamtaler forventes afviklet i uge 20 eller 21.\nI Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen hjælper vi hver dag året rundt københavnere i job og uddannelse eller finder andre veje videre for borgerne.Vi understøtter virksomhederne med at finde den rette arbejdskraft. Vi inddrager borgerne, stiller konstruktive krav, og vi tror på, at vi sammen kan skabe fremskridt. Vi er Danmarks største beskæftigelsesforvaltning, og vi er med til at sætte en høj standard på beskæftigelsesområdet ved at arbejde strategisk med udvikling af driften, servicedesign og nye digitale løsninger. Vi har fokus på trivsel og har en kultur med høj faglighed, hvor der er plads til dine input og idéer.\nCAB - Jobcenter København – vi hjælper med at afklare ledige til fleksjob eller førtidspension. Og vi hjælper ledige i ressourceforløb tættere på arbejdsmarkedet.\n331118546Phoenix-5ef2875b2022-04-21T13:04:19.397Resultatorienteret virksomhedskonsulent til Jobcenter København, CAB\n2022-05-16T00:56:23.140Har du lyst til at bidrage med at udvikle ressourceforløbsindsatsen i en fagligt udfordrende stilling som virksomhedskonsulent? CAB udvider indsatsen for borgere i ressourceforløb og søger dygtige medarbejdere, der kan varetage opgaven som virksomhedskonsulent. Om stillingen I samarbejde med kompetente kollegaer skal du bringe borgere i ressourceforløb nærmere arbejdsmarkedet via småjob og virksomhedspraktik. Som vores nye virksomhedskonsulent er det dig, som hjælper borgeren med at finde den helt rigtige virksomhedspraktik. Du har derfor flair for at kunne etablere kontakt til alle typer af virksomheder, og matche den enkelte borger til den rigtige virksomhed. Du kan arbejde resultatorienteret og netværksskabende og behersker virksomhedssamarbejdets mange facetter. Desuden skal du kunne have en anerkendende og ressourcefokuseret tilgang til borgeren, samt mestre den gode relation til borger såvel som virksomhed. Du skal have en profil, som kombinerer administrative egenskaber og flair for IT-systemer med et positivt menneskesyn og en tro på, at det kan lykkes for den enkelte borger at genindtræde på arbejdsmarkedet. Og du evner at balancere empati og hjælpsomhed med konkret handlekraft i samarbejdet og dialogen med borgeren. Målgruppen er borgere i ressourceforløb over 30 år, der får bevilget et ressourceforløb af mellem 1-5 års varighed. I løbet af ressourceforløbet, skal borgeren parallelt med den øvrige indsats i f.eks. Sundhedsforvaltningen, regionen og/eller Social- og sundhedsforvaltningen have udviklet sine kompetencer og ressourcer på arbejdsmarkedet via f.eks. virksomhedspraktik, snusepraktik, løntilskud og ordinære opgaver i få lønnede timer. Kendetegnet for målgruppen er, at det er borgere, som har været uden for arbejdsmarkedet i længere tid, og som har komplekse problemstillinger, der skal løses via en tværfaglig indsats i de forskellige forvaltninger. Som virksomhedskonsulent har du erfaring med at * Støtte borgeren i at identificere egne færdigheder og jobønsker * Opsøge kontakt til det lokale erhvervsliv, med henblik på at opbygge professionelle relationer og facilitere job- og praktikmuligheder for den enkelte borger * skabe relation til borgeren ved at møde denne på en ligeværdig og respektfuld måde samt arbejde ud fra et anerkendende menneskesyn med forståelse for borgerens særlige situation og udfordringer * At understøtte det virksomhedsrettede arbejde med en høj grad af daglig journalføring, samt administrative processer i relevante IT-systemer (Fasit og VITAS) * At yde en kvalificeret vejledning vedr. praktik, løntilskud, mentorordning, ordinære timer, jobrotation mm. Som kollega har du lyst og kompetence til at indgå i en anerkendende og dialogorienteret omgangsform. Du kan godt lide at dele ud af din viden og være i løbende dialog og sparring med dine kolleger og byde ind til afdelingens fælles opgaver. Du er overbevisende og vedholdende i forhold til at opnå resultater. Du har lyst til at arbejde i en politisk styret organisation og trives med forandringsprocesser, hvor udvikling sker parallelt og i samklang med driften. Vi tilbyder dig * Ansættelse i en udviklingsorienteret organisation, som er under stadig forandring * Introprogram og sidemandsoplæring, samt opgaver der vil kunne udfordre dig fagligt * Samarbejde med udviklingsorienterede og selvstændige kolleger med et fagligt højt ambitionsniveau og forskellige baggrunde * En udfordrende stilling med er fokus på resultater og progression * Grundig oplæring, herunder en ni dages BIF-uddannelse på Metropol med ECTS-point * Flekstid, massageordning, frugtordning, fitnessrum på arbejdspladsen og medarbejderyoga Løn- og ansættelsesforhold Løn- og ansættelsesvilkår er efter overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og HK/Kommunal for vejledere/undervisere indenfor beskæftigelsesområdet i Københavns Kommune. Lønnen er efter principperne om Ny løn. Stillingen er fast. Arbejdstiden er på 37 timer ugentligt med flextidsordning. Tiltrædelse forventes at være den 1. juli 2022 eller snarest muligt. Arbejdsstedet er Sydbanestien 6, 2450 København SV. For yderligere information kan du kontakte vores hovednummer på 8256 5400 og spørge efter afdelingschef Anne Andersen. Søg via linket senest 15. maj 2022 Jobsamtaler forventes afviklet i uge 20 eller 21. I Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen hjælper vi hver dag året rundt københavnere i job og uddannelse eller finder andre veje videre for borgerne.Vi understøtter virksomhederne med at finde den rette arbejdskraft. Vi inddrager borgerne, stiller konstruktive krav, og vi tror på, at vi sammen kan skabe fremskridt. Vi er Danmarks største beskæftigelsesforvaltning, og vi er med til at sætte en høj standard på beskæftigelsesområdet ved at arbejde strategisk med udvikling af driften, servicedesign og nye digitale løsninger. Vi har fokus på trivsel og har en kultur med høj faglighed, hvor der er plads til dine input og idéer. CAB - Jobcenter København – vi hjælper med at afklare ledige til fleksjob eller førtidspension. Og vi hjælper ledige i ressourceforløb tættere på arbejdsmarkedet.0Phoenix5ef2875b101000020000IDK_OFIR_02DKDanmark2022-05-15T23:59:58.8300000https://candidate.hr-manager.net/ApplicationInit.aspx?cid=1518&ProjectId=182584&DepartmentId=20103&MediaId=5&SkipAdvertisement=true0EuropaDanmarkSjælland & øerStorkøbenhavnKøbenhavn4437910CAB Afdeling 41Sydbanestien 62450København SVDKDanmarkDanmarkORS/5ef2875b_logo.pngORS/Small/5ef2875b_logo.png4169200.000000000.00000000DKDanmark8FuldtidOffentlig administration21726869KobenhavnsKommuneHrManagerGrund Jobannonce på Ofir.dk182584job- og virksomhedskonsulent20021-04-2022000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=5ef2875bhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=5ef2875bhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=5ef2875b&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=5ef2875b&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo//DK/ORS/OG/5ef2875b.jpegResultatorienteret virksomhedskonsulent til Jobcenter København, CAB800500Sydbanestien 62450KøbenhavnDK55.6536941, 12.53427221Dansk3Læse/ tale341527Virksomhedskonsulent25Offentlig administration365748921KøbenhavnsKommunemediacenter@of.kk.dkDKDanmarkda-DK\nCAB Afdeling 4


Vi shopper i frokostpausen, fra sommerhuset og hjemme i sofaen.\nCorona pandemien har rykket mange af vores shopping vaner online. Vi blev lige skubbet ud fra den høje vippe der. Både butikker og kunder blev udfordret, da vi ikke måtte komme i nærheden af hinanden. Men nye vaner har set dagens lys - og rigtig mange er blevet fortrolige med online shopping.\nButikkerne har været nødt til at tænke ud af boksen, for at følge med. Nye metoder tages i brug og sociale medier er for alvor blevet reelle salgskanaler.\nLive salg på Facebook har vist sig at give imponerende resultater på bundlinjen for mange butikker og webshops.\nLive salg på Facebook skaber nærvær i en online tid\nDen store succes, som mange butikker oplever med live salg, skyldes selvfølgelig først og fremmest kunderne, som har købt ind på konceptet med raketfart.\nCorona nedlukningen har helt sikkert også gjort sit til at sætte fut i udviklingen for salg på sociale medier. Vi har siddet derhjemme for lukkede døre med et brændende dankort i baglommen og været vildt købeklare. Samtidig har vi manglet den sociale interaktion i hverdagen og der har live salg ramt plet på behovet.\nMed live salg får vi en smagsprøve på det nærvær, vi har manglet. Selvom det er online, så får vi interaktionen med ekspedienten - og i nogle tilfælde andre kunder.\nSådan foregår Live salg\nDet er rimelig let at gå i gang med live salg. Det kræver bare en person med basale tekniske færdigheder og viden om produkterne, som kan streame live på Facebook. Det foregår typisk med et lowkey setup, eksempelvis en smartphone på stativ.\nHolder du live salg fra lageret i kælderen, er det en god idé at få opsat god belysning, så kunderne ikke skal gætte sig til, hvad der foregår mellem høje lagerreoler og blinkende lysstofrør.\nSå handler det ellers bare om at skabe en god stemning og vise butikkens varer frem - en ad gangen. For praktikkens skyld kan du give hver vare et nummer, som præsenteres sammen med prisen.\nDu kan med fordel opfordre kunderne til at slå til med det samme på tilbud og udsalgsvarer. Det har vist sig at have god effekt. Men du kan også sagtens præsentere dit sortiment til normal pris.\nLive salget varer typisk en times tid og kan være ret indbringende.\nAutomatisering med Easy Live Sales\nEasy Live Sales har automatiseret store dele af processen og gjort det nemt at skalere salget på sociale medier. Med en live salg robot får du hjælp til alt det administrative i forbindelse med et live salg. Når der er styr på det, får kunden en bedre oplevelse og du får forhåbentlig et større salg.\nLive-robotten følger med i din live streaming og kommunikerer med kunderne ud fra dine personlige anvisninger. Den svarer på kundernes kommentarer og sørger for, at de bliver ledt over til din webshop eller indkøbskurv direkte i Messenger, når de har købt en vare. Robotten holder kort sagt styr på alt omkring de konkrete ordrer, så du udelukkende skal fokusere på salget og relationen med kunden.


Blog Arkiv - Side 3 af 8 - ReQruiting rekrutteringssystem - Danmarks nemmeste rekrutteringssystem\nRekruttering er en omfattende proces. Når man hyrer nye medarbejdere, kan man nemlig ende ud med en stor bunke CV’er og ansøgninger. Men hvordan udvælger man lige de absolut bedste kandidater? Læs med og få de bedste tips. Det er\nI en virksomhed er rekruttering en af de mest vigtige og vitale funktioner. Målet er at tiltrække de allermest motiverede og bedst præsterende kandidater i virksomheden, og det første skridt mod dette, er at være lyttende. Ved at lytte til\nFor ansøgere, er det helt naturligt at de gerne vil kaste et godt lys over dem selv, for at fremstå som de bedste kandidater til et muligt job. Selvom der er mange detaljer på et CV, og mange informationer, som\nEn typisk rekrutterings proces starter med at ansøgere og mulige kandidater har sendt deres ansøgninger og CV igennem til virksomheden, hvorefter de vil blive screenet og evalueret. Dette er den ansatte som står for rekruttering, som skal varetage disse opgaver,\nAt få folk til at søge en stilling, som bliver lagt op et sted, f.eks. online, virker måske som et ligetil job uden de store udfordringer. Mange mennesker mangler et job og du kan tilbyde et ledigt job, derfor burde\nGoogle og Facebook er de største platforme i verden, så hvorfor skulle de ikke også implementere rekruttering og markedsføring dertil? Sociale medier som blandt andet Facebook, har over to milliarder brugere, som aktivt bruger platformen og Google har mere eller\nDe er langt fra unormalt, at nye medarbejdere bliver fundet gennem andre kanaler end en almindelig ansøgning. Ofte er det personer, der ikke nødvendigvis er aktivt søgende efter et nyt job, men som tager kontakt til virksomheden baseret på ting\nHvis du er på jagt efter nye talenter til din virksomhed, har du helt sikkert hørt om datadrevet rekruttering. Der findes nemlig mange nye, smarte måder at rekruttere på i dag, som du muligvis ikke har udnyttet godt nok –\nTalent Management står højt på dagsordenen i de fleste virksomheder, og man vil gøre meget for at tiltrække de rigtige talenter til arbejdspladsen. Men faktisk er det lige så vigtigt, hvad man gør, når man har tiltrukket talenterne. Læs med


Henrik døde efter knæoperation: Nu får overlæge og akuttelefon kritik - Avisen.dk\nHenrik døde efter knæoperation: Nu får overlæge og akuttelefon kritik\nHenrik Winther døde en uge efter en banal knæoperation af kødædende bakterier i sit ben. Arkivfoto. (Foto: Foto: Scanpix)\nBåde en overlæge og 1813-akuttelefonen får kritik for et forløb, hvor patienten endte med at dø.\n5. marts 2017 12:33\nI en ny afgørelse fra Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn modtager både overlæge og 1813-akuttelefonen kritik for forløbet op til Henrik Winthers dødsfald i marts 2014. Det skriver Politiken søndag.\nHenrik Winther døde en uge efter en banal knæoperation af kødædende bakterier i sit ben. Forud for sin død oplevede han vanvittige smerter i benene, men trods henvendelser til egen læge og akuttelefonen blev der ikke grebet ind. Først da han henvendte sig på hospitalet blev der taget blodprøver, men den behandlende læge tog hjem, før de blev læst. Dagen efter døde Henrik Winther.\nI nattetimerne efter Henrik Winthers besøg på hospitalet henvendte han sig igen til akuttelefonen, men blev her rådet til at lægge is på benet og henvende sig på hospitalet igen dagen efter.\nDirektør for Region Hovedstadens akutberedskab, Freddy Lippert, siger i en skriftlig kommentar til Politiken, at "det er en meget trist sag":\n"Vi har taget ved lære af sagen og fulgt op på den".\nSamme reaktion kommer fra vicedirektør Kristian Antonsen, Bispebjerg og Frederiksberg Hospital.\n"Vi beklager denne sag meget dybt. Det kan vi ikke gentage for ofte", siger han til Politiken og understreger, at sagen har ført til ændringer i procedurer.\nMed Disciplinærnævnets afgørelse er det reelt tredje gang, at der udtales myndighedskritik af sagens forløb. Men det er første gang, den kritik går direkte mod konkrete sundhedspersoner.


Ny elev i Casa de la guitarra - Københavns guitarskole\nHerunder er samlet svar på de mest almindelige spørgsmål man kan have som kommende ny guitarelev. Kontakt mig, hvis du ikke kan finde svar på dit spørgsmål herunder.\nUndervisningen foregår i Kvarterhuset på Jemtelandsgade nr. 3, 2300 Kbh S.\nDu aftaler med underviseren hvilken dag, der passer dig bedst. Som udgangspunkt ligger undervisningen tirsdag- fredag fra kl. 14-21.\nErfaringen viser, at den optimale frekvens for undervisning er én gang om ugen, men vi kan sagtens aftale både færre eller flere øvegange. Kontakt mig for at høre om mulighederne.\nAl undervisning foregår som eneundervisning. Det giver maksimalt fokus på elevens styrker og svagheder og bedre plads til både at dumme sig og udfolde sig. Undtagelsen er det ugentlige samspil, hvor skolens elever mødes og ja, spiller sammen.\nSkal man øve sig fra gang til gang?\nJa. Så kort kan det egentligt siges. Som elev i guitarskolen bliver det forventet, at du øver dig på det, du aftaler med din underviser. Der er hverken hård disciplin eller kedelig udenadslære på skolen; men af og til er der hårdt arbejde med både teknik og musikalitet. Til gengæld bliver du en bedre guitarist.\nJa, som udgangspunkt er det en god ide at have din egen guitar. Kontakt underviseren for at få gode råd om indkøb af guitar. Som udgangspunkt spiller vi med nylonstrenge (spansk/klassisk guitar).\nHvor mange undervisere er der på skolen?\nEn. Casa de la guitarra – Københavns guitarskole er stiftet og drives af guitarist Mikkel Andersen. Han står for al undervisning af både børn og voksne elever. Det er din garanti for et højt fagligt niveau og den samme underviser fra gang til gang.\nHvilke sange kommer man til at spille?\nDu kommer selv til at have indflydelse på hvilke sange du skal spille; men repertoiret i starten vil være temmeligt fast. Sangene er valgt ud fra mange års erfaring med hvad der giver den bedste introduktion til dit nye instrument.\nUndervisningen koster 395 kroner for en lektion på 45 minutter. Den ugentlige sammenspilsundervisning er gratis.\nKontakt underviser Mikkel Andersen lige her >\nAt spille et instrument er vejen ind i en verden fyldt med oplevelser og muligheder – og guitaren er en sikker vej ind


Din krop dit liv - Et undervisningsmateriale om unge og solarier - PDF\nDownload "Din krop dit liv - Et undervisningsmateriale om unge og solarier"\n1 Lærervejledning: Din krop dit liv - Et undervisningsmateriale om unge og solarier Forord Når unge i Danmark får kræft, er det oftest modermærkekræft, der rammer. Over de sidste 10 år er antal tilfælde mere end fordoblet, og det er nu blevet den kræftform, der stiger allermest. Grunden til, at vi får så meget modermærkekræft i Danmark, er, at vi danskere får for mange solskoldninger og for meget UV-stråling fra solen og solariet. Danske unge bruger rigtig meget solarium. Faktisk går knap halvdelen af alle pigerne og en femtedel af drengene i solarium, og hver tredje har solariedebut før de fylder 14 år. Det er trist, for børn og unge er ekstra udsatte i den farlige UV-stråling. Er man under 30 år og går i solarium bare én gang om måneden eller mere, øger man sin risiko for modermærkekræft op til tre gange. Og jo yngre man er, jo farligere er det. Unge bruger solarium af kosmetiske grunde. De føler sig mere attraktive og prøver at undgå at få uren hud. De fleste unge tror, at det kun er sundhedsskadeligt, hvis man går rigtig meget i solarium. Derfor er det vigtigt at snakke om, at selv et ganske beskedent forbrug øger risikoen for at få kræft i huden markant. E-magasinet her kan bringe en vigtig sundhedsproblematik ind i undervisningen i samspil med fagene dansk, kristendomskundskab og sundhedsfag. Klassen vælger selv, om I arbejder tværgående eller inden for et enkelt fag. I e-magasinet bliver klassen stillet over for seks udfordringer, hvor der arbejdes analytisk, reflekterende, kritisk og kreativt, og hvor eleverne møder en række forskellige faglige materialer og udtryksformer alt sammen noget, der forbereder klassen til afgangsprøven. Samtidig åbner e-magasinet øjnene for, hvad der er ens eget ansvar for egen sundhed, og hvilket ansvar man har for de fællesskaber og det samfund, man er en del af. Vi håber, at I får en livlig debat. - rigtig god fornøjelse! Anja Philip Projektchef, Kræftens Bekæmpelse og TrygFondens Solkampagne 1\n2 Indholdsfortegnelse Forord 1 Sådan bruger du e-magasinet...3 Sundhedsfaglig baggrund og fakta...7 Intro til Krop & Identitet Krop & Identitet udfordring 1 og Intro til Empati & Ansvar Empati & Ansvar udfordring 3 og Intro til Sygdom & Død Sygdom & Død udfordring 5 og Kopiark.. 28 Kildefortegnelse\n3 Sådan bruger du e-magasinet Dette undervisningsmateriale er særligt udviklet til efterskoler i et samarbejde mellem Efterskoleforeningen og Kræftens Bekæmpelse & TrygFondens Solkampagne. Materialet henvender sig til alle klassetrin på efterskolen og er udviklet, så det er prøveforberedende og opfylder en række af Undervisningsministeriet slutmål for fagene dansk, kristendomskundskab og sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. Som lærer vælger du selv vægtningen af de tre faglige dimensioner, eller om én eller to af dimensionerne skal udgå. Endelig er materialet også velegnet i forbindelse med temauger og projektarbejde. Længden af undervisningsforløbet kan varieres, dels efter hvor mange af opgaverne, man vælger at løse. Dels efter, hvor mange faglige materialer, man vælger at inddrage i opgaveløsningen. Og dels efter hvor mange af de tre faglige dimensioner, man inddrager. Materialet kan således gennemgås på 3-9 lektioner. Materialet består af tre afsnit om tre eksistentielle emner; Krop & Identitet, Empati & Ansvar og Sygdom & Død alle med en sundhedsdebat om danske unges solariebrug som omdrejningspunkt. Eleverne stilles over for seks udfordringer (arbejdsopgaver), som besvares med udgangspunkt i en bred vifte af materialer, bl.a. reklamer, kampagnematerialer, film, avisartikler, Facebook-debatter, bibelske tekster, moderne prosa, billeder og videnskabelige fakta. Fx sættes kendte tekster som Skabelsesberetningen i perspektiv ved hjælp af nutidige film, artikler og patienthistorier. For hvert af de tre emner, e-magasinet behandler, kan du bruge denne lærervejledning som en detaljeret og direkte køreplan til, hvordan du kan tilrettelægge din undervisning. Du kan selvfølgelig selv vælge, om du vil følge vejledningen helt, eller om du vil plukke og bruge uddrag. Selve undervisningsmaterialet udgøres af et e-magasin, der indeholder alle opgaverne (i magasinet kaldet udfordringer ) og de materialer, du skal bruge i din undervisning, og som kombinerer tekst, billeder, video, lyd og web. Du kan selv vælge, om undervisningen skal foregå online direkte fra e-magasinet, hvor alle elever/elevgrupper skiftevis sidder med egen computer og skiftevis indgår i plenumdiskussoner (det anbefaler vi), eller om du vil anvende én computer tilsluttet en projektor, så hele klassen kigger på samme skærm. Det sparer lidt tid og skaber en mere samlet oplevelse for klassen til gengæld er det ikke lige så interaktivt. Endelig kan du også vælge at udskrive udfordringerne og materialerne og anvende dem på en overheadprojektor kombineret med kopiark til eleverne. Husk at slå lyden til på de anvendte computere, da e-magasinet rummer mange materialer med lyd, bl.a. film. Magasinet skaber mulighed for en fleksibel undervisningsform, der kan tilpasses hverdagen på den enkelte efterskole. Undervisningsforløbet kan variere mellem gruppearbejde i klasseværelset og individuelt arbejde på værelserne. 3\n4 Materialet gennemgås i udgangspunktet af én lærer, men kan også anvendes i et (tværfagligt) forløb i en lærergruppe. Bagerst i denne lærervejledning finder du en udførlig kildefortegnelse, som kan anvendes, hvis nogle af de gennemgåede materialer skal opgives til afsluttende prøve. Endvidere finder du kopiark med uddybende spørgsmål til udvalgte materialer fra e- magasinet. Spørgsmålene er tekstnære og danskfaglige og kan fx bruges, hvis materialet skal bearbejdes analytisk. Budskaberne i materialet Materialet sætter de tre etiske og eksistentielle emner Krop & Identitet, Empati & Ansvar og Sygdom & Død ind i en sundhedsfaglig sammenhæng med henblik på at skabe rum for debat, refleksion og eftertanke hos eleverne. Eleverne føres ind i emnet ved hjælp af en række faglige materialer og skal perspektivere dem ved at sætte dem ind i en konkret og aktuel diskussion, der ligger tæt på deres hverdag. Her følger en kort gennemgang af baggrunden for at koble de tre emner med en sundhedsproblematik: Krop & Identitet Mange unge vægter udseendet højere end deres helbred. Materialet lægger op til dialog, diskussion og refleksion blandt de unge om, hvorfor de gerne vil lave om på den krop, de er født med. Dette tema behandler de sociale normer, der eksisterer i dag, herunder hvad der driver unge til at ville ændre på deres udseende, og hvordan udseende og identitet hænger sammen. Vi stiller spørgsmål og opfordrer til diskussion. For eksempel: Er det i orden, at man laver om på sit udseende, når man nu engang er født med en bestemt krop og et bestemt udseende? Hvad er forskellen på et sundt og et smukt menneske? Empati & Ansvar Over en fjerdel af alle unge følges med andre, når de går i solarium. Det gør solariebrug til en social aktivitet. Det gør også solariebrug til en aktivitet, hvor det er gruppens fælles norm, der definerer, hvilken kulør, der giver højstatus og dermed hvilken adfærd, der er den accepterede. Materialet udfordrer de unge ved at spørge, hvordan de kan udvise empati og ansvar over for hinanden og i vennegruppen. Og de bliver stillet spørgsmål, der kredser om, hvorvidt det er empatisk at blande sig, hvis en ven udsætter sig selv for en sundhedsrisiko? Sygdom & Død Modermærkekræft er en aggressiv form for kræft, som, hvis den ikke opdages i tide, kan have døden som konsekvens. Langt de fleste unge ved godt, at de udsætter sig selv for en øget risiko ved at gå i solarium. Men unges risikoadfærd hænger ofte sammen med en tro på, at de er udødelige. Materialet udfordrer de unges udødelighedsnorm. De udfordres bl.a. ved at skulle forestille sig, at de er dødeligt syge. Herved tvinges de til at tage stilling til, hvilke konsekvenser deres handlinger kan have, og om de ville træffe nogle andre valg, hvis de vidste, at det lige præcis ville være dem, der blev ramt af sygdommen næste gang. 4\n5 Faglige slutmål og prøveforberedelse Materialet dækker en bred vifte af slutmål for fagene dansk, kristendomskundskab og sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. Herunder finder du nogle udvalgte eksempler på, hvordan materialet tilgodeser de tre fag. Slutmål dansk I arbejdet med udfordringerne i e-magasinet stilles eleverne over for at skulle: lytte aktivt i samtale og være åbne og analytiske, når de vurderer deres egen og andres mundtlige fremstilling. forholde sig analytisk og reflekteret til tekster og andre udtryk fra forskelligartede medier og forskellige tidsperioder. bruge læsning af digitale og trykte tekster samt grafiske udtryk som redskab til omverdensforståelse. udvikle og udvide ordforråd og begrebsverden. gøre rede for samspillet mellem sprog, indhold, genre og situation. demonstrere et analytisk beredskab over ældre og nyere dansk og udenlandsk litteratur og andre udtryksformer. gøre rede for og vurdere etiske, æstetiske og historiske aspekter i litterære tekster og andre udtryksformer. forholde sig analytisk, vurderende og produktivt til sagprosa og andre udtryksformer. anvende informationsteknologi og elektroniske mediers muligheder bevidst og hensigtsmæssigt. Slutmål kristendomskundskab I arbejdet med udfordringerne i e-magasinet stilles eleverne over for at skulle: vurdere etiske principper og moralsk praksis i kristendommen, herunder menneskets forhold til naturen. udtrykke viden om centrale fortællinger fra Bibelen og kunne tolke dem i et nutidigt perspektiv. forholde sig til bibelske fortællingers tydning af grundlæggende tilværelsesspørgsmål. forholde sig til kristne grundbegreber som grundlag for vurdering af værdier og tolkning af tilværelsen. forholde sig til udvalgte grundbegreber inden for forskellige religioner og livsopfattelser som grundlag for vurdering af værdier og tolkning af tilværelsen. Slutmål sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab I arbejdet med udfordringerne i e-magasinet stilles eleverne over for at skulle: nedskrive fysiske og psykiske faktorer og diskutere samspil og indvirkning på sundhed. forstå og forholde sig til sociale og samfundsmæssige påvirkninger af identitet, herunder betydningen af kulturelle normer, medier og venner. opstille visioner for et sundt liv og sunde levevilkår i fremtiden. bidrage med konkrete forslag til skolens sundhedspolitik. 5\n6 opstille, vurdere og afprøve forskellige strategier i forhold til et konkret sundhedstema, fx et sundt fritidsliv og sociale netværk. udvise empati og kompetence til at hjælpe andre som individ og fællesskab. analysere og vurdere interesser bag kampagner, reklamer og anden mediepåvirkning inden for sundhedsområdet. opstille og diskutere ideer til aktiv handling for et sundt liv og sunde levevilkår i fremtiden. 6\n7 Sundhedsfaglig baggrund og fakta Dette afsnit har til formål at klæde dig på med faglig viden om de sundhedsfaglige emner, som undervisningsmaterialet berører. Hvis eleverne stiller spørgsmål, som du ikke kan finde svar på her, er du meget velkommen til at kontakte Kræftens Bekæmpelse på tlf.: og spørge efter Solkampagnen. Se eventuelt også om svaret findes på hjemmesiden Du kan også sende en med spørgsmålet til: Overordnede sundhedsfaglige mål med materialet: Eleverne skal opnå viden om, hvorfor det er skadeligt for deres sundhed at gå i solarium. Eleverne skal have en forståelse for, at solariet kan være farligt for deres sundhed. Eleverne skal reflektere over spørgsmålet: Hvorfor bør jeg ikke gå i solarium? Hvorfor? Hvorfor overhovedet beskæftige sig med kræft i huden og solarier i klasseundervisningen, tænker du måske. Derfor kan du i det følgende læse, at: Kræft i huden er den hyppigste kræftform i Danmark også blandt unge. Kræft i huden er den hastigst voksende kræftsygdom i Danmark; de seneste 30 år er antallet af nye tilfælde tredoblet blandt kvinder og mere end fordoblet blandt mænd. 1 ud af 11 danskere får konstateret kræft i huden inden 75-års-alderen danskere lige nu lever med diagnosen kræft i huden. Hver dag registreres ca. 25 nye tilfælde af kræft i huden - det svarer til én hel skoleklasse om dagen Der næsten dagligt dør en dansker af kræft i huden (282 personer årligt) Disse dystre tal bringer Danmark ind på en syvendeplads på verdensplan, når det gælder antal tilfælde af modermærkekræft, der er en af de to hovedtyper af kræft i huden. Derfor iværksatte Kræftens Bekæmpelse og TrygFonden i maj 2007 en forebyggelseskampagne under overskriften Skru ned for Solen mellem 12 & 15. Kampagnen kaldes også for Solkampagnen. Det overordnede mål for Solkampagnen er at bremse den voldsomme vækst i antallet af hudkræfttilfælde ved at begrænse antallet af solskoldninger og den samlede UV-dosis, en dansker får igennem livet. Kampagnen arbejder for at få danskerne til at omgås solen med sund fornuft, når UVindexet er 3 eller mere ved hjælp af de fire solråd: Siesta, solhat, solcreme og sluk solariet. Det er det sidste solråd, sluk solariet, dette materiale beskæftiger sig med. Kræft i huden Der findes overordnet to forskellige former for kræft i huden: 1. Almindelig hudkræft 2. Modermærkekræft 7\n8 Den hyppigste form for kræft i huden er almindelig hudkræft, som omfatter to former, nemlig basalcelle- og pladecellekræft. Den mest aggressive og dødelige form for kræft i huden er modermærkekræft. Ultraviolet stråling (herefter kaldet UV-stråling) fra solen eller solariet er næsten altid den direkte årsag til alle tre former for kræft i huden. Alle patienter med basalcellekræft bliver helbredt. Næsten alle patienter med pladecellekræft bliver helbredt, men pladecellekræft kan i sjældne tilfælde sprede sig til lymfeknuderne. Hvis det sker, kan man dø af sygdommen. Modermærkekræft er aggressiv, spreder sig hurtigt og kan være dødelig. Det er afgørende for overlevelsen, at sygdommen opdages på et tidligt stadium. I forbindelse med enhver form for kræftsygdom bliver man konfronteret med tanker om liv og død. Det er naturligt og helt centralt. Selv om man heldigvis oftest kan leve med en hudkræftdiagnose, fortæller de ramte, at der stadig er ubehagelige følger ved konstateringen af sygdommen. Behandlingen af kræft i huden kan være smertefuld og kan efterlade ar i fx ansigtet og andre synlige steder på kroppen, der resten af livet minder patienten om grundene til, at de dyrkede solen så intenst. Behandlingen kræver også, at man går til kontrol i lang tid og må ændre livsstil og fx omlægge sit udendørsliv. Almindelig hudkræft i tal Almindelig hudkræft er den hyppigste kræftform i Danmark. Over de sidste 30 år er antallet af nye tilfælde af almindelig hudkræft tredoblet blandt kvinder og mere end fordoblet blandt mænd. Årligt registreres nye tilfælde af almindelig hudkræft. Knap danskere lever lige nu med en forudgående diagnose af almindelig hudkræft. Ca. 11 procent af mændene og 9 procent af kvinderne, der har fået konstateret almindelig hudkræft, dør af sygdommen inden for de første fem år. Almindelig hudkræft udvikler sig typisk på ca. 20 år. Modermærkekræft i tal Modermærkekræft er den syvende hyppigste kræftform i Danmark dog er det den hyppigste blandt unge kvinder i alderen år og den næsthyppigste blandt unge mænd. Over de sidste 30 år er der sket en fordobling af antallet af nye tilfælde af modermærkekræft, og kurven stiger forsat. Årligt registreres nye tilfælde af modermærkekræft. Knap danskere lever lige nu med en forudgående diagnose af modermærkekræft. Ca. 18 procent af mændene og 9 procent af kvinderne, der får konstateret modermærkekræft, dør af sygdommen inden for de første fem år. På verdensplan ligger Danmark på en syvendeplads, når det gælder antal nye tilfælde af modermærkekræft, på trods af de relativt få solskinstimer vi har i Danmark. Modermærkekræft udvikler sig typisk på ca. syv år 8\n9 Modermærkekræft er i stigning især blandt unge Forekomsten af modermærkekræft i Danmark er voldsomt stigende. Tal fra Det Danske Cancerregister viser, at der over de sidste 30 år, er sket en tredobling af modermærkekræft blandt unge kvinder i alderen år og en fordobling blandt unge mænd 1. Det gør modermærkekræft til den mest udbredte kræftform blandt unge kvinder i alderen år og den næsthyppigste kræftform blandt unge mænd. Verdenssundhedsorganisationen WHO har slået fast, at der er en direkte sammenhæng mellem brug af solarium og modermærkekræft. Figur: Den livsvigtige sol Uden solen ville jorden være kold, gold og uden liv. Mennesker, planter og dyr er alle dybt afhængige af solen. Solen skaber liv, og den giver os glæde og fornyet energi. Gennem århundreder har solen været omgærdet af mystik og respekt. I mange kulturer er solen blevet dyrket som en livgivende Gud. Nogle mennesker dyrker dog solen på en usund måde, når de ligger og steger. Menneskets hud er ikke skabt til den hårde behandling, og den reagerer ved at blive rød. Derfor handler det om at omgås solen på en fornuftig og solsikker måde, så man får gavn af fordelene og samtidig skærmer sig mod ulemperne. Får man for meget sol, kan man udvikle kræft i huden. Der er to måder, det kan ske på: 1 Specialberegning af modermærkekræft på NORDCAN-data for baseret på tal fra Det Danske Cancerregister. 9\n10 Ved at blive solskoldet. Man kan ikke sige noget om, hvor mange solskoldninger, der skal til hos den enkelte, før man kan udvikle kræft i huden. Det er nemlig individuelt og afhænger bl.a. af, hvilken hudtype man har, hvornår i livet man får solskoldningerne og hvor intens sol man udsætter sin hud for. Ved at få høje livstidsdoser af UV-stråling. Hver gang man opholder sig i solen eller solariet, bidrager man til at øge sin egen livstidsdosis af UV-stråling fra solen. Man kan se det som et glas, man fylder med vand, hver gang man opholder sig i solen. I begyndelsen kan glasset godt rumme vandet, men pludselig er det fyldt og flyder over. Her bidrager solarierne betydeligt til at øge den mængde UV-stråling, den enkelte får gennem livet. Godt nok kan man udvikle kræft i huden ved en uhensigtsmæssig adfærd i solen, men der er også fordele ved solen: Når solens stråler rammer os dannes der D-vitamin i huden. D-vitamin er et vigtigt vitamin for kroppen er med til at forebygge hjertekarsygdomme og skørbug. D-vitamin findes bl.a. i æg, fede fisk og mælkeprodukter. Vi får som regel ikke nok D-vitamin fra kosten. Derfor er det vigtigt, at vi får noget sol. Heldigvis opbygges D-vitamin hurtigt: Korte ophold i solen (fx cykelture, hvor man får sol på ansigt og hænder tre gange om ugen midt på dagen) er tilstrækkeligt til at fylde vores D-vitamindepoter op. Man opbygger også D- vitamin selvom man solbeskytter sig med fx skygge eller solcreme det tager bare lidt længere tid. Sol, lys og varme lokker os udendørs, så vi får lyst til at bevæge os mere. Lys kan forebygge vinterdepressioner og giver os en følelse af fornyet energi. Lyset styrer vores indre ur, så vores døgnrytme er i trit med dag og nat. Det handler altså om at finde den rette balance mellem forfængelighed og fornuft. Alt det gode ved solen kan man få fra den naturlige sol i sommerhalvåret, uden at man behøver at gå i solarium og uden risiko for at få for meget UV-stråling og solskoldninger. Solen Solen udsender forskellige typer af stråling: Synligt lys, som vi kan se, og som giver vores omgivelser farve, infrarød stråling, der giver varme, og så den usynlige UVstråling. Vi kan hverken se eller mærke solens UV-stråling. Det er den stråling, der bruner vores hud, men også den, der kan skade huden, og som øger risikoen for kræft. Man skelner mellem tre forskellige typer af UV-stråling: UVA-, UVB- og UVCstråling. UVA-stråling UVA-stråling trænger dybt ind i huden og giver huden farve ved at øge hudens produktion af pigment. UVA-stråling fremskynder ældning af huden (rynker) og øger især risikoen for almindelig hudkræft. UVB-stråling UVB-stråling er årsag til solskoldninger, soleksem og at huden bliver tykkere (kendes populært som elefanthud). Det er også UVB-stråling, der igangsætter produktionen af D-vitamin i huden. UVB-strålingen er kraftigst ved ækvator, hvor solen står vinkelret 10\n11 på jorden. UVB-stråling øger især risikoen for modermærkekræft og når os i Danmark kun i sommerhalvåret. UVC-stråling Solens farligste stråling er UVC. Den er dræbende for livet på jorden. Heldigvis absorberes UVC af ozonlaget i atmosfæren og når derfor ikke ned til Jordens overflade. Jo tættere man kommer på polerne, jo større er problemet med udtynding af ozonlaget og den mængde UVC-stråling, der slipper ned til jordoverfladen. Den kunstige sol solarium Et solarium er et apparat, der bruner huden ved at udsende kunstig UV-stråling. Solarierne i EU skal følge EU-standarderne for type og styrke af UV-strålingen, men der stilles ikke krav til inspektion og regulering af denne. I Danmark er der heller ingen formelle krav til uddannelse af personale i solarierne. Derfor kan man ikke vide, hvilken intensitet og hvilke bølgelænger det enkelte solarium udsender, eller være sikker på, at man får den korrekte vejledning af eventuelt personale. Desuden er ubemandede møntsolarier meget udbredte. Solarier kan give kræft UV-stråling fra den naturlige sol eller fra kunstige UV-kilder som solarier er kræftfremkaldende. En ekspertgruppe under verdenssundhedsorganisationen WHO har i gennemgået den videnskabelige litteratur og finder, at der er en direkte sammenhæng mellem brug af solarium og modermærkekræft. Både solens stråling og den kunstige stråling fra solarierne kan altså give kræft i huden. Desuden er strålingen i solariet meget stærk. Hvis man både bruger solarium og solbader i den naturlige sol, får man samlet en stor mængde stråling. Jo mere stråling, jo større risiko er der for at udvikle kræft i huden senere i livet. Der er en intens UV-stråling i solarier, der kan sammenlignes med styrken ved ækvator. Men mængden og sammensætningen af UV-stråling varierer for de enkelte solarier. UV-strålingen i solarier består af UVA- og UVB-stråling. I mange solarier er strålingen sammensat, så andelen af UVA-stråling er højere end i den almindelige sol. Nogle rør udsender 10 gange mere UVA-stråling, end der er i almindeligt sollys. Tidligere mente man, at kun UVB-strålingen var kræftfremkaldende. Men nu er det bevist, at både UVA- og UVB-stråling er kræftfremkaldende. På baggrund af disse undersøgelser anbefaler en ekspertgruppe under WHO derfor et forbud mod brug af solarier for alle under 18 år 3. En stor nordisk undersøgelse 4 er i tråd med WHO s konklusioner og viser, at unge kvinder har en 2-3 gange højere risiko for modermærkekræft ved bare ét månedligt besøg i solariet set i forhold til kvinder, der aldrig bruger solarium. Jo yngre man er, jo større risiko. En række lande har allerede fulgt WHO s anbefaling og forbyder nu unges brug af solarium. 2 El Ghissassi F et al. WHO International Agency for Research on Cancer Monograph Working Group. A review of human carcinogens - part D: radiation. Lancet Oncol Aug;10(8): er.pdf og 4 Veierød et al. J. Nat.Cancer Institute 2003; 95:\n12 Solarier og D-vitamin UV-strålingens sammensætning i solarierne er så forskellig, at man ikke ved, i hvilket omfang et givent solarium igangsætter produktionen af D-vitamin. Det kræver blot kortvarige ophold i den naturlige sol midt på dagen i sommerhalvåret (ca. tre gange om ugen på arme og ansigt at få tilstrækkeligt D-vitamin) eller lidt længere tid, hvis man er udenfor middagstimerne eller bruger solbeskyttelse som fx solcreme. Der skal altså ikke meget til at fylde D-vitamin-depoterne og i generationer har mennesket levet med denne årstidsvariation og naturlige opbygning. Der er dog udsatte grupper fx spædbørn, ældre samt mennesker, der går meget tildækket, som bør have et D- vitamin-tilskud. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man får D-vitamin gennem en velafbalanceret adfærd i den naturlige sol i sommerhalvåret og gennem en sund og nærende kost. Da man ved, at solarierne er med til at øge risikoen for at udvikle kræft i huden markant, fraråder både Sundhedsstyrelsen og Kræftens Bekæmpelse solarium som kilde til D-vitamin. Giver det større livskvalitet at være brun? Solarium giver for mange et kortvarigt velvære. Samtaler med kræftpatienter viser imidlertid, at patienterne ofte fortryder, at de satte deres eget udseende og kortvarig tilfredsstillelse højere end deres sundhed. Hvem bruger solarium? Det er hovedsageligt unge, der bruger solarium. Undersøgelser fra Kræftens Bekæmpelse viser, at knap halvdelen af de årige unge bruger solarium, mens 24 procent af denne aldersgruppe går i solarium månedligt eller oftere, selvom en stor andel af de unge godt ved, at brug af solarium er sundhedsskadeligt. Dét indikerer, at de unge godt kender til sundhedsproblemet gennem informationskampagner, men at gruppepres og idealer om et solbrunt look alligevel får dem til at gå i solarium. Det peger også på, at de unge ikke opfatter deres eget forbrug som risikabelt. Undersøgelserne viser også, at de unge ofte starter med at gå i solarium i en tidlig alder, idet ca. en tredjedel af de årige solariebrugere angiver, at de havde deres solariedebut inden 14-års alderen 5. Hudens bruning Kroppen har et indbygget forsvar mod UV-stråling. Når strålingen rammer huden begynder særlige pigmentceller efter nogle dage at producere farvestoffet melanin. Det er melanin, der gør huden brun. Melanin absorberer meget af den skadelige UVstråling inden strålerne trænger dybere ned i huden, og på den måde er hudens farve med til at beskytte mod kræft i huden. Når vi bliver brune er det kroppens naturlige forsvar, der sætter ind for at forhindre, at cellerne rammes af mere skadelig stråling. Det er altså ikke et sundhedstegn at være brun; det er kroppens forsvarsmekanisme. Huden er tilpasset klimaet Rundt om i verden har menneskene forskellige hudtyper, som er tilpasset det klima, den oprindelige befolkning har levet under. Jo tættere på ækvator man kommer, jo mørkere er befolkningens hud. Men i vores moderne verden opstår der nogle gange paradokser, fordi biologien ikke kan følge med kulturernes hurtige ændringer, vores høje rejseaktivitet, og at vi får børn på tværs af nationaliteter. 5 Tal er baseret på rapporten Krarup A.F. et al. Børn og unges solarievaner 2009 som offentliggøres i efteråret 2010 samt det interne arbejdsnotat Krarup A.F. et al. Danskernes solarievaner\n13 En anden af de faktorer, som huden ikke kan klare, er den intensive UV-stråling, den udsættes for i et solarium. Vores lyse nordiske hud er ikke skabt til så intense og hurtige bruninger, og derfor oplever mange at blive forbrændt i solarierne. I en undersøgelse fra oplyste halvdelen af alle de unge solariebrugere, at de havde oplevet at blive forbrændt som følge af solariebesøg. Solskoldninger er den væsentligste faktor for øget risiko for den farlige modermærkekræft. Mange mennesker udsmykker huden for at demonstrere et bestemt tilhørsforhold. Det kan fx være, at man vil vise, at man er en del af et bestemt stammefolk eller en bestemt kultur, fx maorierne i Australien, der tatoverer deres hud. I vores del af verden kan det være fx piercinger, der signalerer et bestemt tilhørsforhold til en gruppe. Andre igen bruger huden til at vise deres særlige personlighed eller skønhed. Alderen har betydning Børn og unge er særligt udsatte, når de udsættes for UV-stråling, og UV-stråling i barndommen øger risikoen for at udvikle modermærkekræft senere i livet 7. Alle de studier, som har undersøgt betydningen af en persons alder ved første solariebesøg har vist, at risikoen øges, hvis man bruger solarium som ung 8. Dette er bl.a. baggrunden for WHO s anbefaling om et solarieforbud for unge under 18 år 9. Solarier er ikke vejen til solbeskyttelse Mange begrunder deres solarieforbrug med, at de forbruner kroppen inden ferierejser sydpå, forstået på den måde at man ved at få farve fra solariet kan undgå at blive skoldet, når man efterfølgende udsættes for høj UV-stråling på sin ferie. Denne opfattelse er dog forkert. Den bruning, man får i solariet, giver kun en forsvindende lille beskyttelse mod solskoldninger Thorgaard C, Køster B, Krarup A & Philip, A. Solundersøgelsen Kræftens Bekæmpelse & TrygFondens smba (Tryghedsgruppen smba) Armstrong BK & Kricker A. Epidemiology of sun exposure and skin cancer. Cancer Surv. 1996;26: The international Agency for Research on cancer Working Group on Artificial Ultraviolet (UV) Light and Skin Cancer The association of Use of Sunbeds with cutaneous Malignant Melanoma and other Skin cancers Int J Cancer Mar 1;120(5): World Health Organisation (WHO) 2003: Artificial tanning sunbeds risks and guidance WHO Rivers et al. UVA sunbeds: tanning, photoprotection, acute adverse effects and immunological changes, British Journal of Dermatology 1989: 120;\n14 Intro til afsnit 1: Krop & Identitet I første afsnit af e-magasinet introduceres eleverne til emnet Krop & Identitet. Som psykologisk begreb handler identitet om, hvordan vi opfatter os selv, altså vores jegopfattelse. På den måde handler identitet om, hvilke ting, egenskaber, steder eller forestillinger vi føler os stærkt og nært knyttet til. For eksempel kan vores identitet være nært knyttet til forestillingen om et bestemt udseende eller en bestemt krop og på den måde være med til at give os en stærk jeg-opfattelse. Vores krop er i bund og grund noget, vi er født med. Men hvorfor er der så mange mennesker, der forsøger at lave om på deres udseende? Og er det i orden at ændre på sin hudfarve, selvom man udsætter sig selv for en sundhedsrisiko? Det er nogle af de spørgsmål, eleverne skal arbejde med og diskutere i dette afsnit. Mål Refleksion og debat Eleverne skal: opnå forståelse for, hvad det vil sige at være blevet skabt. opnå forståelse for sammenhængen mellem vores identitet og den krop, vi bærer rundt på. arbejde med mennesket som naturens/ens forældres/guds skabning over for begreber som selviscenesættelse og selvdyrkelse. beskrive udvalgte grundbegreber i kristendommen og forholde sig til dens tolkning af tilværelsen. give udtryk for en begyndende bevidsthed om, at mennesker lever og opfatter tilværelsen forskelligt afhængigt af deres kultur og religion. Sundhedsfaglig viden Eleverne skal: have en større viden og bevidsthed om kroppen og dens reaktioner på brug af solarium på både kort og langt sigt (hvorfor har vi den farve vi har? Hvorfor har man en mørkere hudfarve sydpå? Hvorfor har kroppen en hukommelse? osv.) arbejde med at acceptere, at den hudtype man har er naturlig. arbejde med, at der findes forskellige normer for, hvordan man kan se ud og i den sammenhæng reflektere over, om eleverne grundlæggende mener, at man bør lave om på sig selv (ændre sin hudfarve ved brug af solarium) for at følge den eksisterende norm. have en forståelse for, at der kan være modestrømninger og kulturelle påvirkninger, der indvirker på deres opfattelse af, hvordan moderne hud ser ud. forstå, at der ikke er nogen facitliste for udseende. Nøglebegreber i afsnittet Skabelse, kulturforskelle, sundhed, kræft, solarium, skønhed, narcissisme, normer, kropsdyrkelse, krop, udseende. 14\n15 Udfordringer til afsnit 1: Krop & Identitet Udfordring 1 Prøv at se på dig selv med dine kammeraters øjne. Hvad ser du? Beskriv først det ydre. Beskriv dernæst det indre. Hvordan adskiller de to beskrivelser sig fra hinanden? Arbejdsform Lad eleverne arbejde individuelt (eller i grupper af to) og notere på papir eller computer. Opfølgningen foregår i plenum. Faglige materialer Artikel: Lys hud er højstatus i Indien. Kommentartekst til artiklen om Indien. Dokumentarfilm: Sabinas historie. Kommentartekst til filmen om Sabina. Tekst: Skabelsesberetningen. Billede: Adam & Eve. Tekst: Narkissos og Ekko. Billede: Echo and Narcissus. Kopiark 1 og 2 bagerst i vejledningen. Sådan gør du forberedelse Udvælg mindst to (gerne flere) materialer fra magasinet. Hvis I ikke skal arbejde online, så download og print materialerne til dine elever. Hvis du ønsker at give eleverne lektier for, kan de med fordel have læst/gennemgået materialet inden timen. Sådan gør du undervisning Har eleverne ikke forberedt sig inden timen, så sæt dem til at læse materialet igennem og giv dem samtidig den udfordring, de skal løse (så de gennemgår materialerne med udfordringen for øje). Har eleverne forberedt sig på materialerne inden timen, så gennemgå materialerne i plenum, og lad dem herpå arbejde individuelt eller i grupper af to. Lad eleverne fremlægge deres forskellige bud på, hvordan de ser ud set med kammeraternes øjne. 15\n16 Start diskussionen og diskutér de forskellige løsninger, eleverne er kommet med. Under Opsamling og diskussion herunder finder du nogle forslag til spørgsmål, der kan holde en diskussion kørende om udfordring 1. Opsamling og diskussion Hvad vil det sige at være blevet skabt? Hvordan hænger vores identitet sammen med vores krop? Betyder det noget, hvilken hudfarve mennesker har? Synes I, at det er i orden at ændre på sin hudfarve? Er det en hån mod naturen og ens forældre at lave om på sig selv? Eller er det ens eget valg? Hvorfor forsøger nogle mennesker at lave om på deres udseende? Er det i orden at ændre på sin egen hudfarve, selvom man udsætter sig selv for en sundhedsrisiko, som på langt sigt kan ligge samfundet til byrde? Er menneskets trang til at forskønne kroppen så vigtig, at den går forud for menneskets sundhed (hvis det fx ikke bliver sygt her og nu, men blot øger risikoen for sygdom)? Kan man tale om, at grunden til at nogle laver om på det ydre, er fordi, de har et lavt selvværd? Hvorfor tror I, at mennesker har så svært ved at acceptere deres naturlige hudfarve? Kan I give eksempler på modestrømninger inden for udseende (fx plastikkirurgi, tatoveringer, piercinger, sminke, solariebruning mv.)? Udfordring 2 Hvordan ser et smukt menneske ud? Lav en collage af billeder, du klipper ud af magasiner/blade eller tegn en tegning. Hvordan ser et sundt menneske ud? Lav en collage af billeder du klipper ud af magasiner/blade eller tegn en tegning. Er der forskel på de to collager/billeder. Hvilke? Hvorfor? Arbejdsform Lad eleverne arbejde i mindre grupper og lave collager på papir eller computer. Opfølgningen foregår i plenum. Materialerne til collagerne er enten papir, limstifter og gamle magasiner/aviser eller et billedbehandlingsprogram på computeren. Faglige materialer Billede: Kampagneplakat fra Kræftens Bekæmpelse. Kommentartekst til plakaten med Mascha Vang. Artikel: Jeg vægter udseendet højere end sundheden. Kommentartekst til artiklen om pigen, der vægter udseendet højest. 16\n17 Artikel: Synet på kroppen i verdens religioner. Faktaboks: Vidste du, at. Link til mere viden om solarier og kræft i huden. Kopiark 3 bagerst i vejledningen. Sådan gør du forberedelse Udvælg mindst to (gerne flere) materialer fra magasinet. Hvis I ikke skal arbejde online, så download og print materialerne til dine elever. Saml en god stak gamle magasiner og aviser/reklamer og uddel papir og limstifter til de grupper, der ikke arbejder ved computer. Hvis du ønsker at give eleverne lektier for, kan de med fordel have læst/gennemgået materialet inden timen. Sådan gør du undervisning Har eleverne ikke forberedt sig inden timen, så sæt dem til at læse materialet igennem og giv dem samtidig den udfordring, de skal løse (så de gennemgår materialerne med udfordringen for øje). Har eleverne forberedt sig på materialerne inden timen, så gennemgå materialerne i plenum. Inddel eleverne i grupper. Giv hver gruppe en udfordring (halvdelen af grupperne skal fremstille en collage over, hvordan et smukt menneske ser ud. Den anden halvdel af grupperne skal fremstille en collage over, hvordan et sundt menneske ser ud). Lad grupperne fremlægge deres collager og bed dem fortælle om, hvorfor deres menneske er henholdsvis sundt eller smukt. Diskuter de forskellige oplæg, eleverne er kommet med. Under Opsamling og diskussion herunder finder du nogle forslag til spørgsmål, der kan holde en diskussion kørende om udfordring 2. Opsamling og diskussion Hvorfor laver nogle mennesker om på sig selv? Hvor går grænsen for, hvor meget man kan lave om på sig selv (for at blive smuk eller for at blive sund)? Hvorfor tror du, at der er forskel på klassens opfattelser af et smukt og et sundt menneske? Er det mere acceptabelt at lave en forskønnelse af sit udseende, hvis det ikke er sundhedsskadeligt? Er der nogle bevæggrunde for at lave om på sit udseende, der er bedre end andre? Er det generelt i orden at lave om på sig selv? Er det i orden at lave om på sig selv udelukkende fordi, man er ked af sit udseende? Er der nogle, som vægter udseendet højere end deres sundhed? Hvorfor (samfundsnormer, mode, gruppepres mm.)? Hvad og hvem påvirker, hvordan man skal se ud (modestrømninger, Hollywood-stjerner, medierne, religion)? Kender I nogen blege mennesker, som er berømte for deres skønhed? 17\n18 Hvorfor tror I, at så mange mennesker har svært ved at acceptere deres naturlige hudfarve (hvorfor vil nogen mennesker gerne være lyse i huden, og hvorfor vil nogle gerne være brune?)? Ser brun hud sundere ud end hvid hud? Er der bestemte lejligheder, hvor I ændrer på jeres udseende (konfirmation, fester mm.)? 18\n19 Intro til afsnit 2: Empati & Ansvar I andet afsnit af e-magasinet introduceres eleverne til emnet Empati & Ansvar. Værdier dvs. de ting i tilværelsen, vi sætter pris på handler ikke kun om, hvad der kan gøre os selv lykkelige. Vores egen lykke hænger ofte tæt sammen med, om andre har det godt. For de fleste mennesker er det vigtigt at opleve, at man er en del af et fællesskab, for eksempel, at man er en del af en vennekreds, en klasse, et fodboldhold eller et familiefællesskab. Det er igennem vores fællesskaber, at vi udvikler os, men nogle gange er fællesskabet med til at holde os fast i bestemte normer. Afsnittet fokuserer på, hvordan man tager hensyn til andre både de nærmeste og dem, man ikke er så tæt knyttet til. Hvordan forvalter man som ung det at føle empati og ansvar over for andre? Og kan fællesskabsfølelsen blive en undskyldning for, at man pådutter andre mennesker holdninger, som de ikke har i forvejen? Det er nogle af de spørgsmål, eleverne kommer til at diskutere i dette afsnit. Mål Refleksion og debat Eleverne skal: opnå en erkendelse af, hvad begreberne empati og ansvar betyder. reflektere over, hvad det vil sige at tage ansvar over for sig selv og sine medmennesker. reflektere over forholdet mellem fællesskab og eksklusion. reflektere over, om gode handlinger udløses af frygt for straf eller som udtryk for omsorg for sine medmennesker. diskutere næstekærlighed, empati og ansvar som etiske begreber. samtale om og forholde sig til normer for samvær. træne argumentationsteknik og evne til at indgå i et debatforum. lære at udtrykke sig gennem alternative udtryksformer, fx kunst. Sundhedsfaglig viden Eleverne skal: reflektere over den enkeltes (og gruppens) grad af ansvar for mennesker i deres nærmeste omkreds (venner, familie etc.) i forhold til sundhedsmæssige faktorer, der har negativ indflydelse på den enkeltes livskvalitet og sundhed (graden af ansvar, hvor meget må man blande sig, hvem skal man blande sig overfor). diskutere, hvad man kan sige til sin omgangskreds for at få dem til at slukke for solariet. Nøglebegreber i afsnittet Empati, ansvar, næstekærlighed, solarium, sundhed, kræft, omsorg, straf, etik, livskvalitet, venskab, gruppedynamik, ideologi, samfundsøkonomi. 19\n20 Udfordringer til afsnit 2: Empati & Ansvar Udfordring 3 Hvad mener du? Skriv et læserbrev til et magasin for unge. Du skal enten være for eller imod forskønnelse af kroppen med solarium. Du kan lade dig inspirere af nogle af e-magasinets materialer. Eleverne kan efterfølgende overveje, hvilket medie deres læserbrev kan sendes ind til. Klassen kan eventuelt sende et samlet læserbrev ind til et udvalgt medie. Arbejdsform Eleverne arbejder individuelt og noterer på papir eller computer. Opfølgningen og diskussionen foregår i plenum. Læg eventuelt en række ungdomsmagasiner frem i klassen til inspiration. Faglige materialer Artikel: Majas historie. Artikel: Aldrig mere solarium. Video interview med Maja Wadum. Artikel: Hvad er næstekærlighed?. To videoer fra konkurrencen Sluk solariet det kan koste dig livet. Kopiark 4 bagerst i vejledningen. Sådan gør du forberedelse Udvælg mindst to (gerne flere) materialer fra magasinet. Hvis I ikke skal arbejde online, så download og print materialerne til dine elever. Sørg for, at alle elever har papir og blyanter (eller computere) parat til undervisningen. Sådan gør du undervisning Har eleverne ikke forberedt sig inden timen, så sæt dem til at læse materialet igennem og giv dem samtidig den udfordring, de skal løse (så de gennemgår materialerne med udfordringen for øje). Har eleverne forberedt sig på materialerne inden timen, så gennemgå materialerne i plenum. Sæt eleverne til at arbejde individuelt med læserbrevet i minutter. Alternativt kan eleverne få opgaven for som en aflevering. Lad på skift eleverne læse deres læserbreve højt for hinanden i grupper af 3-4, og lad derefter læserbrevene være grundlag for en debat i plenum. Under Opsamling og diskussion herunder finder du nogle forslag til spørgsmål, der kan holde debatten kørende. 20\n21 Opsamling og diskussion Hvor meget kan man blande sig i, hvad andre mennesker gør? Er det i orden, at nogen mennesker blander sig, mens andre ikke må? Og hvem mener du må blande sig (staten, forældre, bedsteforældre, venners forældre, venner, klassekammerater, andre)? Synes du, at næstekærlighed forpligter én til at blande dig, hvis en af dine venner gør noget ved sig selv, der kan skade ham/hende? Hvordan kan man blande sig (ved at skrive et læserbrev, gennem Facebook, ved at tage en snak med personen, ved at gå til forældrene, andre)? Overvej de samfundsøkonomiske aspekter af solariedebatten. Hvis man selv har valgt at gå i solarium og udvikler kræft i huden, er det så også ens eget ansvar at finansiere helbredelse? Solariedebatten er også en ideologisk debat. Hvad er ens eget ansvar og hvad er samfundets? Hvornår skal man opstille rammer for folks liv og lovgive om solarier? Hvad er mest effektivt: Oplysning eller lovgivning/forbud mod solarier? Filosoffen K.E. Løgstrup har engang sagt: Vi har en lille smule af hinandens liv i vores hænder. Hvad mente han med det? Udfordring 4 Læs lignelsen om Den Barmhjertige Samaritaner og lav en moderne fortolkning af historien. Forestil dig, at historien bliver fortalt til nutidige personer og udtryk dig kreativt gennem fx en lommefilm, et rollespil, en sang, et digt, et foto, en skulptur, en tegneserie eller andet. Inddrag nogle af elementerne fra de tekster, I har læst om solariebrug og modermærkekræft. Lav eventuelt en fælles udstilling på skolen. Inddrag nogle af elementerne fra de tekster, I har læst om solariebrug og modermærkekræft. Arbejdsform Lad eleverne arbejde i mindre grupper under en valgfri arbejdsform og med valgfri materialer (computer, telefon, kamera, papir og blyant etc.). Grupperne bør inddeles efter elevernes kunstneriske interesseområde. Faglige materialer Film: Viralfilm med Mascha Vang. Kommentartekst til filmen. Link til at deltage i solariedebatten på Facebook. Faktuel tekst: UV-stråling er usynlig. Link til at læse mere om kræft i huden. Bibelsk tekst: Den barmhjertige samaritaner Særligt om lommefilm De elever, der vælger at optage en lommefilm på mobiltelefonen kan hente inspiration på undervisningskanalen på portalen 21\n22 Undervisningskanalen er en støtte til lærere og elever, der arbejder med lommefilm i undervisningen, og giver inspiration til alle led i arbejdet med mobilfilmen. På Lommefilm.dk ligger en instruktionsfilm, der guider dig igennem de tekniske faser i filmproduktionen. Derudover giver Lommefilm.dk en række gode råd til arbejdet med lommefilm, og der er mulighed for at downloade et storyboard til at strukturere sin fortælling. Sådan gør du forberedelse Udvælg mindst to (gerne flere) materialer fra magasinet. Teksten Den barmhjertige samaritaner er obligatorisk for at kunne løse denne udfordring. Hvis I ikke skal arbejde online, så download og print materialerne til dine elever. Hvis du ønsker at give eleverne lektier for, kan de med fordel have læst/gennemgået materialerne inden timen. Sådan gør du undervisning Har eleverne ikke forberedt sig inden timen, så sæt dem til at læse materialet igennem og giv dem samtidig den kreative opgave (så de gennemgår materialerne med opgaven for øje). Har eleverne forberedt sig på materialerne inden timen, så gennemgå materialerne i plenum. Inddel eleverne i grupper og lad dem arbejde med deres produkt. Denne proces kan eventuelt gennemføres over flere dage som et arbejde uden for timerne. Lad eleverne fremlægge deres produkter for hinanden eller gennem en fælles udstilling på skolen. Lav en opsamling på dagens undervisning med de væsentligste pointer inden for udfordring 4 og lav en kobling til elvernes produkter og fremlæggelser. Under Opsamling og diskussion herunder finder du nogle forslag til spørgsmål, der kan holde en diskussion kørende. Opsamling og diskussion Hvor går grænsen for, hvornår man udviser næstekærlighed eller bare er nysgerrig? Hvornår blander man sig i andre mennesker liv? Og hvornår udviser man empati og ansvar, når man er oprigtigt bekymret? Når vi gør noget, der skader vores helbred, så skader vi også vores nærmeste (familie, venner), fordi de bliver bekymrede for os og bange for, at vi bliver syge. Er det næstekærlighed at kende til denne angst? Eller er det at bruge angsten til at få os til at holde op med at bruge solarium? Man kunne jo også sige, at næstekærlighed ville være ikke at blande sig? Eller hvad? Har du nogensinde hjulpet et andet menneske, der ikke lige var en del af din nærmeste vennekreds? Hvad kan man gøre for at vise andre unge, at de ikke bør gå i solarium? Hvis alle dine venner gik i solarium, turde du så stå uden for gruppen? Har du nogensinde pålagt dine venner at mene noget bestemt? Gør du det fx ved at sige, hvad der er in, og hvad der ikke er? Synes du, at det er din pligt at fortælle dine venner om faren ved solarium? Ifølge de kristne budskaber om næstekærlighed, hvad ville så være det rigtige at gøre? 22\n23 Intro til afsnit 3: Sygdom & Død I tredje afsnit af e-magasinet introduceres eleverne til emnet Sygdom & Død. Modermærkekræft er en dødelig sygdom, hvis man ikke opdager den i tide, og kan være en afledt konsekvens af et overdrevent solarieforbrug. Hvordan forholder man sig til, at noget man gør for sin forfængeligheds skyld kan have så stor en konsekvens som døden? De fleste mennesker har svært ved at forholde sig til, at man kan blive ramt af sygdom og dø. Og det bliver måske endnu sværere, når man ikke her og nu kan føle på sin egen krop, at den tager skade af at gå i solarium. Det er nogle af de problemstillinger, eleverne skal diskutere i dette afsnit. Mål Refleksion og debat Eleverne skal: opnå forståelse for betydningen af begrebsparret dødelighed/udødelighed. reflektere over sygdom, lidelse og død ud fra et etisk perspektiv og diskutere, om det er et anvendeligt perspektiv i deres dagligdag. opnå evnen til at veksle mellem skiftende synsvinkler og perspektiver. Sundhedsfaglig viden Eleverne skal: opnå forståelse for, at sygdom og død også rammer unge mennesker, og at de kan gøre noget for at forebygge kræft i huden (modermærkekræft), som er den hyppigste kræftform blandt unge kvinder mellem år og næsthyppigste blandt unge mænd. opnå forståelse for, at deres handlinger har konsekvenser og at brug af solarium kan have døden som konsekvens. have kendskab til, hvilke redskaber man kan bruge for at forebygge kræft i huden. Nøglebegreber i afsnittet Sygdom, solarium, død, kræft, lidelse, helbredelse, sorg, straf, etik, ansvar, livskvalitet. 23\n24 Udfordringer til afsnit 3: Sygdom & Død Udfordring 5 Forestil dig, at du er syg af modermærkekræft. En journalist stiller dig disse fem spørgsmål: Hvordan føles det at være syg? Hvem hjælper dig? Hvordan har du det med, at du selv kan være skyld i din sygdom? Tror du, at andre ser anderledes på dig nu, hvor du er syg? Hvor kommer du hen, hvis du dør? Skriv dine svar ned. Hvordan ville du formulere dine svar, hvis: - det var din mor, der spurgte? - det var en læge, der spurgte? - det var en præst, der spurgte? Skriv også disse svar ned (det behøver ikke at være de samme svar, du giver til de forskellige personer). Arbejdsform Lad eleverne arbejde individuelt og notere på papir eller computer. Opfølgningen foregår i plenum. Faglige materialer Kommentartekst: Følelsen af chok og håbløshed er helt normal. Billede der illustrerer sorg (person under træ). Digt: For evigt borte. Novelle: Den dansende dreng. Kampagnefilm: Torturkælderen. Kopiark 5 bagerst i vejledningen. Sådan gør du forberedelse Udvælg mindst to (gerne flere) materialer fra magasinet. Hvis I ikke skal arbejde online, så download og print materialerne til dine elever. Hvis du ønsker at give eleverne lektier for, kan de med fordel have læst nogle af teksterne inden timen. 24\n25 Sådan gør du undervisning Har eleverne ikke forberedt sig inden timen, så sæt dem til at læse materialet igennem og giv dem samtidig den udfordring, de skal løse (så de gennemgår materialerne med udfordringen for øje). Har eleverne forberedt sig på materialerne inden timen, så gennemgå straks materialerne i plenum: Hvordan tolker eleverne teksterne og de øvrige materialer? Giv eleverne den udfordring, de skal klare. Eleverne har 15 minutter til at klare udfordringen og besvare de fem spørgsmål ud fra de forskellige perspektiver (den nære familiære vinkel, den sundhedsfaglige vinkel og den religiøse vinkel). Lad eleverne fremlægge deres bud og diskuter, hvorfor svarene kan være forskellige alt efter hvilken person, der spørger. Er der mere tid tilbage så fortsæt diskussionen, men løft den op på et mere generelt plan. Få inspiration til diskussionen under Opsamling og diskussion herunder. Afslut undervisningen ved at lave en opsamling på dagens diskussioner med de væsentligste pointer inden for udfordring 5. Opsamling og diskussion Hvad vil det sige at passe på livet? Opfører du dig anderledes over for mennesker, der er blevet syge og måske skal dø? Opfører mennesker, der skal dø, sig anderledes, end de normalt plejer? Tror du, at sygdom er selvforskyldt? Eller er det en straf (fx Guds eller skæbnens straf)? Eller er det tilfældigt? Hvordan tolker du vendingen der er et liv før døden? Hvis du kun havde én måned tilbage at leve i, ville du så leve anderledes, end du gør nu? Udfordring 6 Opstil en solarievision for hele skolen. Kan klassen udbygge visionen og blive enige om en konkret solariepolitik for hele skolen? Forklar eventuelt eleverne forskellen på en vision og en konkret politik. Solarievisionen handler om det mål, klassen gerne vil opnå. En vision behøver ikke at være realistisk i den forstand, at den beskriver noget, der med sikkerhed kan opnås den er nærmere en ledestjerne. Den konkrete solariepolitik er konkrete forslag til, hvordan man kan nå visionen, fx et mundtligt eller skriftligt regelsæt. Arbejdsform Lad eleverne arbejde i mindre grupper og notere på papir eller computer. Opfølgningen foregår i plenum. Faglige materialer Kampagnefilm om kræft og solarium. 25


Posted on 24.11.2015 24.11.2015 by www store bryster com kulturhuset aarhus\nmar Sexede piger - Home, facebook Kulturhuset, skanderborg, cinema, frække Bryster / Dansk Piger, kulturhuset, aarhus / Store Patter Sexede. maj Palads aarhus kulturhuset skanderborg cinema. Bikini store bryster palads aarhus. Store bryster n gen palads aarhus. Escort i stjylland palads. aug Solrød Bio Program, kulturhuset, aarhus / Stor Pik Lene, beier og Gun-Britt hopper nøgne i baljen billed-bladet Bryster, pas Foto Horsens.\n: Www store bryster com kulturhuset aarhus\nWww store bryster com kulturhuset aarhus Ved indsprøjtning af gelen kan kroppen formes uden brug af kirurgi. Når man får børn, skal det virkelig give mening at gå på arbejde Hun har prøvet Sophie Klem fra Hillerød har valgt denne løsning, og hvis du synes, du har stødt på navnet stor pik i små fisse japansk pornostjerne, kan det være fordi, hun har medvirket i tv-programmet Paradise Hotel. Derfor var muligheden for en ikke-permanent operation interessant for mig,« forklarer Sofie Klem, der er 19 år. De skal suppleres efter et-to år, ligesom vi kender det fra Botox. Det var det første sted i Danmark, hvor denne behandling blev tilbudt.\nWww store bryster com kulturhuset aarhus 72\nBILLIGE TØS WWW PUSSYGALORES COM Prøv digital adgang i en måned for 49,. Forsømt Himmelbjerg trænger til et løft Vis flere. Der er opstået en fejl: Der bliver ingen ar, og man kan gå hjem med det samme,« forklarer Ole Momsen, der er speciallæge i plastikkirurgi på Aros Privathospital i Aarhus. Medier i flok laver gigantisk selvmål\n0 thoughts on “Www store bryster com kulturhuset aarhus”\nHakke Adam og Eva swing klub\nLOGSTOR bio trans massage København


"Netop nu!" - med et glimt i øjet - VL-grupperne\n“Netop nu!” – med et glimt i øjet\nGeneralforsamlingen den 29. september tog kortere tid end beregnet. Det gav en længere pause og de ca. 250 deltagere udnyttede tiden. Det er altid en god anledning til at møde gamle venner, forretningsforbindelser og bekendte under afslappede forhold.\nSom sædvanligt er der meget at tale om, så direktør Bjørn Karlsholt gik rundt med klokken for at få medlemmerne ind i auditoriet, hvorefter ”Netop nu!”-konferencen kunne påbegyndes.\nFormanden Jens Wittrup-Willlumsen introducerede ”Netop nu!” . Imens ventede en oplagt Finanskommentator Ole Krohn fra TV2 Finans, der glædede sig over at være med igen til denne del af generalforsamlingsdagen; ”Jeg troede kun det var Rollings Stones, der fik lov til at optræde igen og igen…” indledte han med et glimt i øjet, og så var eftermiddagens konference i gang.\nDer var besøg af Bestyrelsesformand Lars Frederiksen, Matas, CEO Thomas Borgen, Danske Bank; CEO Rickard Gustafson fra SAS og Finansminister Bjarne Corydon.\nDe tog alle udgangspunkt i, hvad der ligger på deres skrivebord, og hvordan de ser verden. Det blev et fokus på udfordringerne, som de alle står med, og hvad de vil gøre for at positionere sig i forhold til en omverden, hvor forandringerne sker hurtigere og hurtigere. Deltagerne fik forklaret, hvad Thomas Borgen fra Danske Bank vil gøre for at få kundetilfredsheden tilbage, og hvordan Finansminister Bjarne Corydon vil få dansk økonomi tilbage på sporet.\nBestyrelsesformand Lars Frederiksen startede med at prikke til optimismen; ”Hos Matas kan vi ikke se, at dansk økonomi går bedre”, startede han med at fortælle om en af Danmarks mest succesfulde detailvirksomheder. I følge Matas-formanden står udviklingen i dansk økonomi stille, og derfor er den eneste måde, de kan opnå vækst på er ved at tage markedsandele fra konkurrenterne med en forretningsmodel, som er stærkere end konkurrenternes.\nDernæst var det topchefen for Danske Bank, Thomas Borgen, der overtog scenen, og som med et glimt i øjet fortalte, at det glædede ham som nordmand at tale før en svensker. Tonen var hjertelig, og der var lagt op til sjove bemærkninger på konferencen.\nSAS topchefen Rickard Gustafson havde en skarp præsentation, hvor han tog fat i de udfordringer, som kendetegner en virksomhed i et marked, hvor globalisering og internationalisering er en del af hverdagen. Også her er der mange nye initiativer på vej, som skal sikre indtjeningen i fremtiden.\nDagens sidste indlægsholder var Finansminister Bjarne Corydon, som også var med sidste år. Han fokuserede – som de øvrige talere – på, hvad der skal til for at få dansk økonomi op i gear. På trods af den langsomme økonomiske udvikling, er Finansminister Bjarne Corydon en ukuelig optimist med hensyn til udsigterne for dansk økonomi. Her var budskabet, at de reformer, der er foretaget, vil bringe dansk økonomi på ret køl.\nEfter et par timer i godt selskab blev dagen rundet af, og der var endnu en gang tid til den fornemste VL-Disciplin: at mingle.\nLæs også eksklusivt interview med Lars Frederiksen


Cock's & Cows Gammel Strand - Burgerguiden.dk\nNye, større lokaler (meget tæt på de gamle) i 2013, med mulighed for udeservering. Tidligere topscorer, men nu nedgraderet til 4 stjerner. Cock’s & Cows er et gennemført burgersted, der leder tankerne hen på en “american diner”. Her er adskillige spændende varianter at vælge mellem – vi har prøvet de fleste, og de har alle været meget velsmagende. På billedet ses deres herreburger ‘The Governator’, et prangende udstyrsstykke og en stensikker mavepine! Cock’s & Cows holder desværre ikke længere helt det høje niveau, som de i sin tid åbnede med, men serverer dog stadig ganske hæderlige burgers!\nFritterne er gode, men mange af dem er stadig nogle små stumper, som kun kan komme ned i den lidt overpriced dip, hvis man medbringer pincet. Det generelle prisniveau er en smule for højt: En burger med fritter, dip og cola, nærmer sig faretruende hurtigt 200 kr. Langsom service ved seneste besøg, indtil vi var NÆSTEN færdige med maden: Så kunne det faktisk ikke gå hurtigt nok med at få tallerkenerne ud.


Hospitalsteknisk assistentuddannelse kan gennemføres med eux. Eux giver dig både erhvervskompetence og studiekompetence, og dermed mulighed for både at arbejde som faglært og at læse videre. Du får bevis som hospitalsteknisk assistent og bevis for en gymnasial eux-uddannelse.\nNår du vælger eux skal du bestå en række grundfag i uddannelsen på HF-niveau. Du skal samtidig bestå de samme uddannelsesspecifikke fag som de ordinære elever.\nHospitalsteknisk assistentuddannelse med eux varer 3 år og 9 måneder og er altså længere end det ordinære forløb, så du kan få tid til at læse de ekstra fag.\nEux-grundforløb for hospitalsteknisk assistentuddannelse\nHar du lyst til at udfordre dig selv, kan du vælge at tage grundforløbet med eux. Grundforløb med eux svarer til den undervisning, der gennemføres i 1.g blot med en toning, så du også får adgang til hovedforløbet på hospitalsteknisk assistentuddannelse. Grundforløb med eux har samme varighed som ordinære grundforløb (1 år).\nDu skal gennemføre følgende grundfag i løbet af grundforløbet:\nEux-hovedforløb for hospitalsteknisk assistentuddannelse\nNår du har bestået grundforløb med eux, kan du og din arbejdsgiver vælge at indgå en uddannelsesaftale med eux på hovedforløbet. I kan også vælge at indgå en ordinær uddannelsesaftale. Du skal have løn under hele hovedforløbet som ved den ordinære uddannelse.\nHovedforløb med eux varer 2 år og 9 måneder.\nHovedforløb med eux indeholder både de obligatoriske uddannelsesspecifikke fag og en række gymnasiale fag. Praktikuddannelsen er den samme og har samme varighed som ved ordinært forløb.\nHovedforløb med eux indeholder følgende gymnasiale fag:\nsamt valgfag, fx Matematik A\nPå grund af det lille elevtal på hospitalsteknisk assistentuddannelse har skolen svært ved at samle et eux-hold.\nSpørg hos studievejlederen på Syddansk Erhvervsskole om der er mulighed for at følge eux-fag.\nFor neurof- ysiologiassistenter\nAnalyse af behov for efteruddannelse\nVesterbrogade 6D, 4. sal, 1620 København V, tlf. 3817 8290, www.fuha-info.dk, fuha-info@sevu.dk CVR-nr.: 19215644


Profil-sponsor | Skanderborg Golf Klub\nBy tsking | Profil-sponsor\nHvis man er glad for rødvin, vil man på et tidspunkt støde på en irritation over at man skal købe 6 stk eller 12 stk af 1 slags rødvin, for at få den til en overkommelig pris, når man er på jagt ude i de evige rødvinsmarker, efter en ny og spændende rødvinsoplevelse. Derfor stiftede vi et selskab som skulle sælge rødvin, hvor enkelt styks prisen matchede de andres flerstykspris. Med dette vil vi gerne give vores kunder muligheden for at smage rødvin fra nær og fjern, og prøve det hav af forskellige druer man dyrker vin på. Du skal derfor ikke købe 6 eller 12 flasker af samme vin, for at få den gode pris. Du kan med frihed vælge og vrage igennem alle vine, blande af rødvine til din nysgerrighed og stadig få dem til en god pris. Du finder derfor nemmere din favorit, om det er rødvin, hvidvin eller mousserende vin, samt portvin. Sammensæt din vin menu, uden at skulle købe 6 af hver, det er en frihed for alle livsnydere! Selvom man kun køber en rødvin ad gangen, er BayVine stadig nogle af de billigste på markedet, og vi garantere at kvaliteten følger med. Vi har et bredt udvalg af forskellige vine i sortiment, hvor det vigtige for os er, at det er gode vine som vi kan tilbyde til fornuftige priser, så man kan få lov at smage noget forskelligt. Der er også mulighed for, at booke smagninger, hvor vi kan sammensætte den smagning der er mest relevant for netop jer. Bayvine er udelukkende onlinebaseret, så vi ikke har udgifter til butik og bemanding, så derfor kan vi tilbyde de gode priser – Vi kommer med konkurrencedygtige priser til alle vores kunder.\nSpecielle forespørgsler kontakt os på mail.\nBayVine.dk – din online-leverandør af https://bayvine.dk/collections/rodvin.


Køb af brugt cykel | TJM Forsikring\nHvis du står og har brug for en cykel, er der ofte penge at spare, hvis du kan finde en brugt model. Der er dog visse forhold, som du skal være opmærksom på, hvis du vælger at købe en brugt cykel.\nVi giver dig gode råd i forhold til købet, men også på sigt, hvis din cykel bliver stjålet, og du vil bruge din forsikring til erstatning.\nFå en slutseddel fra sælgeren, når du køber\nKvitteringen skal indeholde informationer om cyklens stelnummer, mærke og model, prisen og købsdatoen. Derudover er en underskrift fra både dig og sælger også nødvendig.\nUndersøg vha. stelnummeret, at cyklen ikke er meldt stjålet\nDet kan gøres, ved at du henvender dig til os, eller direkte på politiets app.\nFå, hvis det er muligt, den originale kvittering med fra sælgeren\nDet er den bedste dokumentation, vi kan få, fordi den indeholder oplysninger om den oprindelige købsdato, stelnummer og ekstraudstyr.\nTag et billede af hele cyklen og et billede specielt af stelnummeret\nStelnummeret sidder typisk ved krankboksen eller på sadelrøret. Dette er især vigtigt, hvis du ikke har fået dokumentation med fra den tidligere ejer, men det er også for din egen skyld.\nKontakt politiet, hvis stelnummeret ikke følger dansk lovgivning\nPå de nye betingelser dækker vi danske stelnumre. De starter med W (hvis cyklen er importeret), efterfulgt af en bogstavkode og et afslutningsbogstav. Er cyklen importeret fra udlandet, skal den derfor have et dansk stelnummer, før vi kan give erstatning.\nGem kvitteringer på ekstraudstyr, du selv tilføjer cyklen\nHvis cyklen trænger til at blive opgraderet med ekstraudstyr, skal du gemme kvitteringerne på dette. Så er du også sikret erstatning for disse dele. Bemærk, at det kun er egentlige opgraderinger, vi dækker - ikke dele, som skal udskiftes pga. slid.\nSkal du bruge en cykelforsikring?\nVi dækker din nye cykel på din indboforsikring. Vi dækker tyveri, men ikke skader eller hærværk. Få dækket mere end bare cyklen med "Udvidet cykelskade", så er du dækket for fremtidige skader og tyverier.\nVælg "Udvidet cykelskade" på Min side eller ring til din forsikringstillidsmand.\nFind din forsikringstillidsmand her\nVil du vide mere om cykler og forsikring?\nAnmeld tyveri af cykler\nHer kan du nemt og hurtigt anmelde tyveri af din cykel. Brug dit NemID.\nHar du en kostbar cykel?\nEr du ejer af en dyr cykel, anbefaler vi "Udvidet cykelskade", så du kan få dækket et større beløb.\nCykel - en del af dit indbo\nDin cykel er dækket på din indboforsikring. Se mere her.


Miljø - og Fødevareministeriet begrænsede laksefiskeriet i Østersøen i 2004, fordi undersøgelser af lakseprøver viste, at EU-grænseværdien for giftstoffet dioxin var overskredet.\nEU-kommissionen har i samarbejde med Østersølandene udarbejdet nye retningslinjer for håndtering af østersøfisk på grund af forhøjet dioxinindhold i Østersøen. Østersøfisk, der forhandles i Danmark og EU, skal overholde EU's grænseværdier.\nØstersølaks fanget i ICES-områderne 24 – 26 i vægtklassen 2,0 kg – 5,5 kg kan med stor sandsynlighed overholde grænseværdierne, såfremt de har gennemgået en dybdetrimning. Ved en dybdetrimning fjerner man alt synligt fedt.\nØstersølaks fanget i ICES-områderne 24 – 26 i vægtklassen 5,5 kg – 7,9 kg kan markedsføres uden analyse, såfremt de har gennemgået en dybdetrimning og fjernelse af laksens ventrale del. Når man fjerner den ventrale del af laksen, fjernes laksens bug.\nØstersølaks fra Danmark i ICES-områderne 24 – 26, som er større end 7,9 kg, må således ikke omsættes inden for EU uden analyse.\nØstersølaks fanget i ICES-områderne 27 – 32 over 2 kg kan kun markedsføres, såfremt partiet analyseres, og dioxinindholdet er under grænseværdien. Reglerne tillader dog eksport af disse laks til tredjelande, såfremt myndighederne i modtagerlandet giver en accept af forholdene og indholdet af dioxin.\nSærlige regler om eksport til tredjeland\nLaks, der er fisket eller fanget i Østersøen, kan eksporteres til lande uden for EU (tredjelande), uanset hvor meget de vejer, hvis myndighederne i tredjelandet er indstillet på at modtage fisken ud fra en sundhedsmæssig vurdering.\nVirksomhedslederne skal indføre systemer og procedurer i deres egenkontrolprogram, der gør det muligt at identificere, hvilke laks der markedsføres i EU, og hvilke der markedsføres i tredjelande.\nI egenkontrolprogrammet skal indgå den nødvendige dokumentation fra de kompetente myndigheder i importlandet, hvor den tunge fisk markedsføres, om at man er indstillet på at modtage den.\nNødvendig dokumentation kan være en skriftlig accept fra myndighederne i modtagerlandet, eller at det fremgår af det pågældende lands lovgivning.\nHvorfor må svenskerne, finnerne og letterne fange store laks i Østersøen?\nSverige, Finland og Letland har fået dispensation fra EU-reglerne. Det betyder, at de har lov til at fange fisk med et højere indhold af dioxin og PCB og markedsføre dem på deres hjemmemarked. Til gengæld må de ikke eksportere fiskene til andre medlemslande, og desuden skal de sikre, at forbrugerne i de pågældende lande er fuldt orienterede om deres kostråd omkring østersøfisk med forhøjet indhold af dioxin og PCB.\nHvilke regler gælder for de andre Østersølande?\nDe øvrige baltiske lande, Polen og Tyskland skal på lige fod med Danmark overholde EU's grænseværdier for dioxin og dioxinlignende PC B, da de ikke har modtaget dispensation. De skal derfor tilsvarende sikre, at EU's grænseværdier ikke overskrides.\nHvem fastsætter grænseværdien for dioxin i laks?\nGrænseværdien er en fælles EU-grænseværdi. Hvis fødevarer indeholder højere mængder af giftstoffer end grænseværdien, er de ulovlige. Grænseværdierne revideres løbende i EU-regi og omfatter både dioxin, dioxinlignende PCB og ikke-dioxinlignende PCB.\nRapport om trimningseffekt på dioxin i fisk\nRapport af 4. april 2007 om trimningseffekt på dioxinindhold i laks II.\nBekendtgørelse nr. 1487 af 5. december 2016 om risikostyringsforanstaltninger ved markedsføring af visse fiskearter med oprindelse i Østersøen.


▷ Køb Badeværelsesskab i Ullerslev – Se udvalget\nEr du på udkig efter badeværelsesskab i Ullerslev? Vi anbefaler følgende webshops…\nTemmelig mange internet shops giver nu til dags diverse leveringsmodeller. Den mest anvendte er for øjeblikket levering til et afhentningssted, hvor du kan afhente din nyindkøbte vare på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsmetoden er jo temmelig ukompliceret, samt mange gange også den billigste fragtløsning.\nDu burde tillige tænke over at bestille varerne til levering til din hjemmeadresse eller ud til din arbejdsplads. Den er gennemsnitligt en smule mere omkostningsfuld, men ydermere rigtig praktisk. Den mest letkøbte leveringstype af badeværelsesskab i Ullerslev vil dog altid vise sig at være at du selv henter produkterne, men den løsning afhænger af at du lever tæt på badeværelsesskab i Ullerslev netshoppens adresse.\nFragtperioden kan vise sig at være meget essentiel i tilfælde af at du skal bruge din ordre øjeblikkeligt, og med det formål er det fuldt ud på sin plads at vi kontrollerer leveringstiden ved den respektive vare.\nDe fleste badeværelsesskab i Ullerslev webshops yder levering på næste hverdag på massevis af varer, men som ikke desto mindre er regnet ud fra at orden realiseres tidligere end et aftalt tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få badeværelsesskab i Ullerslev klar forinden de logistikansatte får fri.\nNogle enkelte online selskaber garanterer fragt uden beregning, men undertiden kun ifald der købes for en præcis sum. Alternativt kan man beslutte sig for den billigste form for fragt, hvilket gerne – uafhængig om du bor ved Køge, Grenaa eller Skjern – er at få dem til at bringe pakken til et afhentningssted.\nDet er jo i høj grad ukompliceret for alle og enhver at finde frem til de bedste priser på badeværelsesskab i Ullerslev fra forskellige e-handler, og følgelig har massevis af internet firmaer set sig tvunget til at reducere salgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, og tillige også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange garantere gratis fragt.\nTrods dette kan det trods alt vise sig fordelagtigt at studere nogle få internet butikker efter badeværelsesskab i Ullerslev udsalg før du gennemfører din handel, så man er sikker på at opnå den skarpeste pris.\nDu skal ikke desto mindre ikke undervurdere, at når en e-shop markedsfører badeværelsesskab i Ullerslev for en pris som virker kolossalt fordelagtig, kunne det mange gange være et signal om en uærlig netbutik. Bestillinger med betalingskort er trods alt omsluttet af et regelsæt, der dækker dig som kunde overfor uægte outlets på nettet.\nVi tilråder køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du udnytte en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, såfremt du ser en fordel i at finansiere omkostningerne over en længere periode.\nForud for at folk køber badeværelsesskab i Ullerslev på en e-butik burde man i og for sig tage stilling til webbutikkens forretningsvilkår, det er dog bare ikke særlig spændende.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at undersøge hvorvidt online butikken er støttet af e-mærket, grundet at det længe har været et billede på at e-butikken tilslutter sig den officielle danske lovgivning, og at internet webshoppen løbende vurderes af jurister der har megen viden om reglementet på området. Desuden giver det dig chance for en hjælpende hånd, hvis du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din bestilling.\nDesuden går vi ind for at man er hensynstagende til de mest betydningsfulde vilkår der kan håndhæves i forbindelse med købet, fx den ombytningspolitik på badeværelsesskab i Ullerslev internet firmaet lover. I den relation er det i øvrigt relevant, at man til enhver tid beholder sin e-mail kvittering, så man altid kan eftervise handlen, hvad end du skal købe en gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot fremskaffer regulære passende genveje til at gennemstøve ganske mange forhenværende køberes erfaringer og derfor tilrådes det, at du beser netbutikkens badeværelsesskab i Ullerslev anmeldelser før du bestiller.\nFacebook bringer dig ligeledes temmelig passelige muligheder for at få indsigt i internet webshoppens troværdighed. Herinde er der mange internet forretninger hvor kunder kan aflevere en kritik af købsoplevelsen, som desuden kan benyttes til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside finansieres af reklamer. Vi samarbejder med masser af internet forhandlere når vi promoverer firmaernes tilbud, og opnår godtgørelse under forudsætning af at de brugere vi sender videre foretager et køb.\nViden om badeværelsesskab i Ullerslev og online selskaber værnes om hele tiden, men vi tager forbehold for reguleringer der er lavet siden vi senest opdaterede de viste oplysninger.\nBadeværelsesskab i Ullerslev – Køb badeværelsesskab i Ullerslev


Muslingeopdræt i Limfjorden skal gøres rigtigt | dagbladet-holstebro-struer.dk\nRasmus Prehn (S), minister for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri. Foto: Emil Helms/Ritzau Scanpix\n04 mar. 2021 kl. 07:29\nAf Rasmus Prehn, minister for fødevarer, landbrug og fiskeri\nLæserbrev: Der har i 2020 og starten af 2021 været overvældende interesse i at tilegne sig en kulturbanke til opdræt af muslinger i Limfjorden.\nDet er positivt, at mange ser muligheder i muslingeopdræt. Ikke blot er muslinger sunde og en dejlig spise. De er også klimavenlige og et naturligt rensefilter, der fjerner kvælstof og gør vandet renere. Det er blandt andet derfor, at skalddyr også er nævnt i de nye kostråd.\nMen det har aldrig været meningen, at så store arealer af havbunden skulle udlægges til privat brug.\nJeg forstår det derfor fuldt ud, når en samlet gruppe af afdelinger fra Danmarks Naturfredningsforening omkring Limfjorden i Folkebladet Lemvig skriver, at der skal gøres op med "muslinge-Klondike" i Limfjorden.\nDerfor har jeg allerede trukket i bremsen. Og vi har indført et midlertidigt stop for ansøgninger til nye tilladelser. Men stoppet betyder ikke en udsættelse eller afvisning af de ansøgninger, som allerede er modtaget, selvom Danmarks Naturfredningsforening ønsker det.\nVi har som myndighed pligt til at sagsbehandle alle 40 ansøgninger efter de regler, som de er ansøgt under. Det betyder, at hver eneste ansøgning vil blive vurderet. Og hver eneste ansøgning vil komme i offentlig høring.\nVi kan endnu ikke sige, hvornår et nyt regelsæt er klar. Men det skal bero på en bedre planlægning, og vi skal have langt større inddragelse fra lokale interessenter og erhvervet.\nBetyder det så, at alle 40 ansøgninger vil blive godkendt? Og at et areal svarende til 800 fodboldbaner vil blive til kulturbanker på bunden af Limfjorden? Det ved vi naturligvis ikke.\nDanmarks Naturfredningsforening er bekymrede for Limfjordens fremtid. Og det forstår jeg godt. Derfor bruger vi også den kommende periode på at gentænke regelsættet for kulturbanker.\nHvad betyder kulturbankerne for ålegræsset? Og hvad med levestederne for skaldyr og fisk?\nKulturbanker vil forsat være en vigtig produktionsform i den grønne omstilling af det danske muslinge- og østersfiskeri. Og der produceres muslinger af høj kvalitet.\nMen det skal gøres på den rigtige måde, så der er plads til alle.\nVi skal finde den rette balance.\nAlle børn skal kunne mærke, at der kommer flere voksne\nKære ansvarlige politikere: Håber I følger vanrøgtsagerne til dørs\nMangel på sundhedsplejersker udfordrer børns mentale og fysiske sundhed\nFødevarearbejdspladser er dansk, når det er bedst\nFemte gang lykkedes det for Guardiola