Tegl 2007 3 by Tegl - issuu\nSEPTEMBER 2007 / 3 NORDENS VENEDIG? MODERNE TEGL NORDENS NORDENS NORDENSVENEDIG? VENEDIG? VENEDIG? //// MODERNE MODERNE MODERNETEGL TEGL TEGL\nSEPTEMBER SEPTEMBER SEPTEMBER 2007 2007 2007/// 333 2007 2007 2007 2007////3333\nROMERNES TEGL KØLN INTELLIGENT ØKOLOGI NOTER ROMERNES ROMERNES ROMERNESTEGL TEGL TEGLI IIIKØLN KØLN KØLN //// INTELLIGENT INTELLIGENT INTELLIGENTØKOLOGI ØKOLOGI ØKOLOGI //// NOTER NOTER NOTER\nHvorfor bygge med begrænsninger? maxit til nybyggeri og renovering\nDa Vinci Parken i Aalborg, første og anden etape, 169 boliger i ny grøn bydel. Spændende facadekombinationer med lyse pudsede flader, mørkebrunt tegl, glas og lærketræ. Arkitekt: Schmidt, Hammer & Lassen. Totalentreprenør: A. Enggaard A/S.\nDaells Varehus forvandlet til det eksklusive Hotel Skt. Petri med maxit Facadesystem, der både forskønner og sparer på varmeregningen.\nHvorfor nøjes med det velkendte, når det unikke er muligt?\nOver 40 standardfarver og specialfarver efter ønske\nmaxit Facadesystem har indbygget kreativ frihed. Materialer kan kombineres på nye måder i et smukt, enkelt og moderne formsprog. Ingen uskønne kompromiser i funktionalitetens navn.\nINSPIRATION TIL FREMTIDEN?rning\nBesøg os på BYG07 maxit a.s Børglumvej 13 8240 Risskov Tlf.: 70 10 10 25 Fax: 87 42 72 05 E-mail: maxit@maxit.dk www.maxit.dk\napr 17. - 20. 2007\nmaxit Facadesystem er et komplet system fra isolering til færdig overﬂade af silikatmaling eller silikatpuds. Vælg mellem 40 spændende farver og specialfarver efter ønske. Systemet er funktionelt og lever mere end op til de nye varmeisoleringskrav. Utraditionelle udtryk til både nybyggeri og renovering.\nBOLIGNØD … ELLER NORDENS VENEDIG?\nBYHUS I DUBLIN · Boyd Cody Architects\nMURVÆRK I FREMTIDEN · Tendenser og udvikling\nKERAMIK I ARKITEKTUREN · Bog om keramiske klimaskærme\nINTELLIGENT ØKOLOGI · Et eksempel fra Schweiz\nCARLSBERG · Vores nye by\nROMERSKE TEGL I KØLN\nLANGT UDE MOD VEST\nTEGLTAGET · Mønten og Amagerbro\nSKULPTUR I SANDET · Samarbejde på Holbæk Strand\n34 Forside: Ny Holbæk Strand · Foto: Søren Bøgh\n- En bog om møbelarkitekten Bernt\n… først og fremmest en smukt illustreret gennemgang af Bernts mange møbler og indretninger gennem 50 år. Danske Møbler nr. 6, aug. 2007\nArkitekten Bernt Petersen er arvtager efter Børge Mogensen, Finn Juhl og Hans J. Wegner. I mere end 50 år har den kompromisløse møbelarkitekt – tro mod konstruktion, materiale og brug – designet prunkløse, funktionalistiske højkvalitetsmøbler til private hjem, teatersale, biblioteker, auditorier, m.v. Bogen er rigt illustreret med fotografier og tegninger og rummer tillige en række artikler som både poetisk og analytisk beskriver Bernts arbejdsmetode, resultater og store bidrag til undervisning og forskning. I bogen findes også et interview med Bernt, som fortæller om inspirationen fra Wegner, Kjærholm, Utzon og om familielivet som en helt afgørende forudsætning for det kreative arbejde. Redaktion: Bernt & Arkitektens Forlag 208 sider, indbundet, illustreret 24x30 cm ISBN 87-7407-381-8 Pris: 398,-\nKøb den på www.arkfo.dk eller hos din boghandler\nTradition for fornyelse... En af de bærende visioner hos Randers Tegl er fornyelse med respekt for de bedste tegl·traditioner. Derfor er sortimentet af facadesten i stadig forandring. Med markante nyskabelser og nødvendig fornyelse af klassikerne... Få yderligere informationer og prøver af din konsulent eller se mere på www.randerstegl.dk RT 814 - NYHED! Højslev Plano Antracit engoberet falstagsten\nRT 522 Unika Alexandria Sorte sten med gråt spil\nRT 538 - NYHED! Unika Artemis Grå facadesten med hvidt og mørkegråt spil\nA/S Randers Tegl Mineralvej 4 · 9100 Aalborg Tlf. 98 12 28 44 · tegl@randerstegl.dk\nEn vĂŚg er en vĂŚg..! Den opfattelse kan du udfordre: En vĂŚg er en mulighed for at sĂŚtte et individuelt sĂŚrprĂŚg pĂĽ dit hjem og fortĂŚlle, hvem du er. Om du er til skak, storvildtjagt eller klatrevĂŚgge, er helt op til dig. NĂĽr du bygger med mursten, har du helt unikke muligheder for at skabe et byggeri med individuelt prĂŚg.\nInspiration til nye muligheder GĂĽ pĂĽ opdagelse i mere end 200 forskellige PXUVWHQVHQ\_HDQYHQGHOVHVPXOLJKHGHURJĂ€QG den sten, der viser, hvem du er pĂĽ www.vis-hvem-du-er.dk\nKLIMAFORANDRINGER Mindre forbrug af energi i vores huse er oppe i tiden – selv regeringen er blevet opmærksom på fænomenet. Hele problematikken synes aktualiseret af det hjemlige vejr: mere varme, mere vand har præget den danske sommer, og ude i den store verden har vejrforandringer sat sit præg på folks hverdag. Derfor er det klogt at sætte fokus på klimaforandringer som følge af energiforbrug, CO2-udslip og forurening. Tænk blot på de skræmmende billeder fra Kinas hovedstad Beijing, hvor luften er så tung af forurening, at befolkningen er nødt til at bære maske, eller hør Al Gore´s forudsigelse. Man kunne have frygtet, at forudsigelserne om klimaforandringer havde ført til nye energikrav med – som altid før – skærpelse af ydervæggenes U-værdi. Men sådan gik det ikke denne gang. Forstandige folk fik i sidste øjeblik flyttet fokus fra store isoleringstykkelser til et gennemtænkt konstruktionsdesign, dog med en mindste U-værdi for ydervæggen på 0,4 for at forhindre de værste angreb af skimmelsvampe på de indvendige vægge. Nu er det op til dem, der tegner husene, at sikre et konstruktionsdesign, der står distancen i energiregnskabet og bidrager til høj arkitektonisk kvalitet. Og her har huse af tunge konstruktioner en fordel, da varmeakkumuleringsevnen viser sig at være en meget vigtigt parameter for lavt energiforbrug og godt indeklima. På BYG-DTU er der etableret et lavenerginetværk, der skal følge udviklingen og komme med forslag til konstruktioner, der lever op til kommende års stigende krav om et mindre energiforbrug. At det lader sig gøre at designe huse og konstruktioner med arkitektonisk kvalitet, som lever op til kravene om minimering af energiforbruget, fortæller Kirsten Birk Hansen i artiklen: ‘Intelligent, bæredygtig arkitektur i Schweiz’. Her er tilbygningerne til en skole udformet med vinduesåbninger, der let slipper solen ind, så den kan opvarme husets tunge masse. I dette tilfælde er huset i beton, men i murværk lader det sig også udføre. SB\nRedaktion: Søren Bøgh (ansv.) Susanne Ulrik\nUdgives på: Forlaget Tegl Lille Strandstræde 20 C 1254 København K telefon 33 32 34 84 telefax 33 32 22 97 e-mail tegl@muro.dk www.forlagettegl.dk\nUdgiver: Murerfagets Oplysningsråd I MURO deltager 3F KT-93 Dansk Byggeri\nAbonnement: Postboks 865 2400 København NV Fax 39 16 26 17 E-mail tegl@oxygen.dk Abonnementstelefon 70 26 34 84 daglig ml. 9-13\nAnnoncer: Forlaget Tegl 33 32 34 84\nPris 260,- kr om året inkl. moms og forsendelse\nTryk: Scanprint a/s Dette nummer er trykt i 2.500 eksemplarer Medlem af Dansk Fagpresse, tilsluttet Dansk Fagpresses Oplagskontrol ISSN 0040-2141\nTegl er et tidsskrift fra murerfaget om arkitektur, debat og udvikling. Tegl udkommer fire gange om året Årgang 110 Signerede artikler er forfatterens ansvar\nTEKST KIM DIRCKINCK-HOLMFELD · ILLUSTRATIONER TEGNESTUEN VANDKUNSTEN\nDEN DOBBELTE BOLIGNØD ···························· FRA HÅNDVÆRK TIL INDUSTRI\nDet var i 1800-tallet alene overladt til det private initativ at løse boligproblemerne, og det klarede det skidt. Markedet var dengang fuldstændig uegnet til at imødegå bolignøden, og mon det er bedre nu? I mellemkrigsårene blev den delvist afhjulpet gennem nødboliger og af de almene boligselskaber. Men efter anden verdenskrig var den der igen, bolignøden. Man havde regnet ud, at der skulle bygges 30.000 boliger årligt for at få boligproblemet nogenlunde under kontrol omkring 1960. Det ville kræve en ekstraordinær indsats, som politikere fra alle sider var indstillet på at yde, for boligen er en menneskeret. Det skete bl.a. gennem oprettelse af et boligministerium og FOTO: SUSANNE ULRIK\net byggeforskningsinstitut, begge etableret i 1947. Hensigten var gennem stordrift især i den almene sektor at få omlagt byggeriet fra håndværk til industri. Det var nødvendigt, fordi de traditionelle håndværksmetoder ikke rakte til det store byggebehov, og fordi priserne eksploderede. Ikke mindst murerne udnyttede efterspørgselspresset. Nye byer skød op,\nVi har bolignød i København som så ofte før. I 1800-tallet optrådte den, før voldene sprængtes, og endnu værre blev det, da brokvartererne blev frigivet til bebyggelse, og senere igen efter både første og anden verdenskrig. Værst var det omkring 1900 med rædselsvækkende forhold, der skildres i romanen Pelle Erobreren. Dengang var under halvdelen af københavnerne født i byen. Så massiv var indvandringen.\nog det lykkedes at få etableret en egentlig byggeindustri, hvis resultater ganske vist blev voldsomt kritiserede, da kransporsplanerne for alvor rullede over landet. Men uanset eftertidens vurdering af disse bebyggelsers ynde, så var det en politisk og organisatorisk bedrift, at det i løbet af 60’erne og 70’erne lykkedes at bygge Danmark ud af bolignøden. Men nu er den her igen.\nTEGL SEPTEMBER 2007\nOg uden at politikerne rører en finger.\ndon. Her rammer bolignøden byen selv, en\nTværtimod gnider Ritt Bjerregaards politiske\ndobbelt bolignød; her rammes både by og\nmodstandere sig i hænderne, fordi hendes\nmennesker. Hvis en by skal fungere, skal folk\nstore populistiske boligprojekt er i vanskelig-\narbejde og bo i den.\nheder. Det er der mange forklaringer på. En af\nNår renten stiger, kan hele boligmarkedet kol-\ndem er, at grundpriserne er eksploderet, og at\nlapse, som det måske er ved at ske i USA.\nbyggepriserne i højkonjunkturen er røget lige\nFølgerne heraf kan blive ret brogede, og vi har\nså meget i vejret. Men det er bekymrende, at\nikke længere noget ministerium for boliger.\nDanmark, som i efterkrigsårene kunne mobili-\nPolitikerne er visionsforladte. Den ene halvdel\nsere politikere på tværs af partiskel for at\nvil overlade problemet til markedet; den\nskaffe danskerne tag over hovedet, ingenting\nanden ved ikke rigtigt. Socialdemokraterne\nFOTO: SØREN BØGH\nforetager sig. Der er ingen partier med visio-\nhar ikke i årevis tænkt nye tanker. De radikale\nskabt med al den omhu og kreativitet, vi kan\nner for boligområdet.\nhar en sludder for en sladder på deres hjem-\nopvise. Med human planlægning og skala til\nTil gengæld kan de fleste førstegangskøbere\nmeside. Og SF går selvfølgelig ind for mere\nhelt almindelige mennesker.\nimødese en dybt gældsat fremtid, alt medens\nalment byggeri og sikring af lejerne. Men der\nDet vil give genlyd globalt, og vi vil i lang tid\nregeringen stadig tilskynder til husprisernes\ner ikke blevet tænkt en ny politisk tanke på\nhave løst byens pladsproblem.\nhimmelflugt ved indførelse af afdragsfri lån\nby- og boligområdet i de sidste mange år, u-\nHvorfor laver vi ikke Nordens Venedig?\nmed længere og længere løbetider. Enhver\nanset Bondams højhussyge og metropolzoner\nChristian d. IV kunne.\nved, at priserne på huse indstiller sig efter\nog Ritts Bjerregaards femkantede program.\nHvorfor kan demokratiet ikke?\nden månedlige ydelse, og når det bliver billi-\nHvorfor kan vi ikke få en vision for Køben-\nHvorfor får vi ikke en fremsynet by- og bolig-\ngere at låne penge, stiger priserne. Tusinde\nhavn, som kan række videre end til den lap-\nmilliarder kr., måske flere, er plumpet ned i\npeløsning, som Ritts forslag er?\nhusejernes lommer, uden at de bliver brandskattet som ellers alt andet, og lejerne fik en\nGRØNNE BYER I DET BLÅ VAND\nHvorfor udnytter vi ikke Københavns beliggenhed ved det lavvandede Øresund og ska-\nber en ring af øbyer omkring København, og\nNu skaber alt dette problemer i København.\nbinder dem sammen med en ringbane.\nByen er selv ramt af bolignøden, for mange-\nDet foreslog blandt andre tegnestuen Vand-\nlen på betalelige boliger gør det umuligt selv\nkunsten for snart 25 år siden. Øer med kana-\nfor mellemindkomster at bosætte sig her. De\nler, med blandede boligformer, by -og bolig-\nhøje boligpriser truer simpelthen byens orga-\neksperimenter, småerhverv, skoler og børne-\nniske sammensætning, som det skete i Lon-\nhaver o.s.v. Med overskuelige byenheder\n····················································································· Der er sket meget i Københavns Havn siden 1987, som den blå vision til venstre stammer\nhundredevis af andre byer.\nfra. Byplanforslaget er udarbejdet af Tegnestu-\nHer har vi et forslag til et projekt, der ligger i\nen Vandkunsten, a-69, box 25 og Jens\nnaturlig forlængelse af vores traditioner som\nsejlende i et ørige og Københavns unikke\nTrods listige opfyldninger langs kajerne og\nbeliggenhed ved havet. Samtidig kan den lave\nnybyggeri i stor skala i havnen og på Amager i\nsilhouet og den i forhold til mange andre\nde senere år er vi – trods talrige arkitektkon-\nhovedstæder relativt fredelige idyl bevares og\nkurrencer – sømil fra en samlet vision for hav-\nudbygges. Den trafikale rygrad i forslaget er\nnens og byens fælles udvikling til et blåt og\nen havnetunnel med en større radius end\nden korte forbindelse mellem Svanemøllen\nTegnestuen Vandkunsten deltager heldigvis\nog Refshaleøen og en styrkelse af den kollek-\nstadig i den igangværende debat om bykvali-\ntive trafik også i form af bådfart.\ntet, højhuse, metropolzoner og internationali-\nHvis planen har en slagside, må det være at\nserende anslag mod hovedstaden. De har\nanlægsopgaven er uhyre omfattende at gen-\narbejdet videre med den blå plan og ser især\nnemføre. Og at det er ubehageligt at forestille\nområdet i Øresund øst for byen som et indly-\nsig, at den detaljerede bearbejdning af bolig-\nsende sted for en udvidelse ifølge illustrato-\nmiljøerne blive styret af developpere med\nnen på næste side. Forslaget markerer det\nfugtige drømme om profit. Men planen peger\nhidtidigt uænsede cirkelslag, som anlæggel-\npå en spektakulær udvidelsesmulighed og en\nsen af Christianshavn, med omgivende volde\ninvestering i hovedstadens fremtid, hvor dybt\nog kanaler, og de kunstigt anlagte øer Middel-\nog længe savnede, begavede og holdbare\ngrunden, Trekroner og Flakfortet slår an. Pla-\nløsninger på by- og boligproblemet måske\nnen er i overensstemmelse med byens udvik-\nkunne vokse op.\nling som ringe i vandet. Det er godt set. Lave vandybder gør det relativt ukompliceret, at danne nye øer, og jorden fra udgravninger til cityring og havnetunnel skal alligevel dumpes et sted, så hvorfor ikke som vist her? En pointe er tillige attraktionsværdien – den internationale opmærsomhed, som det københavnske bystyre mener at kunne opnå ved at opføre højhuse og fortættede metro-\npolzoner aldeles magen til dem, man kan se i\n·····························ELLER NORDENS VENEDIG?\nTEKST SUSANNE ULRIK· FOTOS PAUL TIERNEY\nPÅ ET HJØRNE I DUBLIN\nBoyd Cody Architects i Dublin blev dannet i 2000 og har siden da nydt godt af en voksende sucess. De to arkitekter Dermot Boyd og Peter Cody har henholdvis arbejdet for Campo Baeza i Madrid og på Alvaro Sizastegnestue i Portugal. Der er ikke så sært en iberisk stramhed over tegnestuens byggerier.\nArkitekternes ambition har været at bearbejde hele grunden, så beboerne kan udnytte den effektivt både praktisk og visuelt og samtidig at skabe en markant bolig på hjørnet ud til Richmond Place. Vi er i et fredet område i det centrale Dublin. Formgivningen af huset er i høj grad bestemt af den trekantede grund med fald og med en buet langside ud mod Richmond Place. Opholdsstuen følger det naturlige fald og er sænket 75 cm, således at betonvindueskarmen i stuen er i højde med terrænet. Som i nabohusene er facaderne af tegl. Vinduesrammer af anodiseret aluminium understreger den knappe form. Husets rum: to soveværelser, to badeværelser, køkken, bryggers og spise/opholdsrum er skiftevis høje og lave og udgør et forløb af forbundne, men adskilte rumligheder. På den øverste etage med to soveværelser og et badeværelse er planen drejet på sned i forhold til den underste etage, således at forholdet mellem værelser og de tilknyttede terrasser er næsten ensdannede. Dette efterår modtager Boyd Cody Architects Architectural Association of Ireland's fornemste pris, ‘Downes Medal’ for et andet lille enfamiliehus fra 2006 på Alma Lane i en sydlig forstad til Dublin.\nTEKST METTE JERL JENSEN · FOTOS ANNE-METTE MANELIUS, SATORU MISHIMA\nMURVÆRK I FREMTIDEN\nDet er et godt tidspunkt, Københavns Murer-\nEn skærpet bevidsthed om murværks tektonik\nlaug har iværksat undersøgelsen om fremti-\ngiver både murere og arkitekter langt større\nNye måder at opfatte ornamentet på findes\ndens murværk. Og selvom det tilsyneladende\nmod på at udforske og udfordre stenens kon-\nogså i Schweiz på ETH, hvor man har udviklet\nikke er de store epokegørende og aldrig-før-i-\nstruktive logik for at opnå særlige og præcise\nsoftware til en industrirobot, som gør den i\ndenne-verden-sete nyheder, der indtil videre\nkonstruktioner og udtryk. Frem for alt åbner\nstand til at mure et hvilket som helst forbandt\ner dukket op i projektet, viser de foreløbige\ndet igen for den udviklende og frugtbare dia-\nog endda i mønstre, som næsten overgår,\nundersøgelser, at murværk blandt andet kan\nlog mellem arkitekten og mureren – en dia-\nhvad den menneskelige hånd formår at\nhente hjælp fra nordiske ingeniørrapporter,\nlægge. Robottens spændvidde er op til tre\nschweizisk robotteknologi og ikke mindst\nmeter i højden otte meter i længden, og alt\nvores egne arkitektstuderende og murerlær-\nproduceres på værkstedet.\nVi har også herhjemme en robot i Randers, men den er så vidt vides endnu ikke udviklet\nBÅDE STRUKTUR OG ORNAMENT\ntil at udarbejde forunderlige mønstre. Robot-\nDe seneste par års målrettede indsats med at\nteknologien kan meget vel blive et frisk pust\nlade murerlærlinge og studerende fra arkitekt-\ntil arkitekt- og murerbranchen i måden at ny-\nskolerne løse fælles murværksopgaver begyn-\ntænke og bruge murværk på i fremtiden.\nder så småt at vise resultater. Man ønskede at\nudvikle en langt større bevidsthed om mur-\nværk hos de unge og samtidig gøre dem be-\nMed de øgede energikrav til dagens byggeri\nkendt med forskellen mellem murværk som\ner der så meget desto mere grund til at ud-\nstruktur og murværket som ornament.\nnytte murstenens tyngde som termisk masse.\nThomas Bo Jensen definerer i ph.d.-projektet\nlog som næsten synes stum i dagens byggeri.\nEn ny norsk undersøgelse fra maj 2007 sætter\nMurstenens Ornamentale Vilje forskellen mel-\nDer tegner sig tilmed i dag en ny retning hen\nfokus på potentialet i brugen af eksponeret\nlem de to begreber således: ‘… forskellen\nimod det påklædte eller det applikerede i\ntermisk masse i især kontorbygninger. Ved\nmellem den strukturelle artikulering og den\narkitekturen. Vi ser det i den engelske tegne-\nbevidst at udnytte de tunge bygningsmateria-\nornamentale artikulering i murværket er, at\nstue Caruso st. Johns raffinerede betonrelief\nlers termiske masse til at akkumulere, maga-\nden første følger strukturens skematiske\naf et formstøbt kniplingestykke til netop et\nsinere og afgive varme over et døgnforløb vil\nkarakter uden at overskride grænsen til det\nkniplingemuseum i Nottingham Arts Project\ndet kunne reducere energibehovet til ventila-\nfigurative, og den ornamentale artikulering er\nfra 2005 eller de schweiziske arkitekter\ntion/klimatisering med op til 20 %. Under-\nekstraordinær i den forstand, at den får umid-\nHerzog og de Meurons brug af ornamenter i\nsøgelsen understreger dog vigtigheden af\ndelbart imaginære træk til at træde frem en-\nderes betonoverflader. Så der er god grund til\ndetaljeløsninger, som minimerer eller aller-\nten som fremhævet, bearbejdet eller om-\nat tro på, at det også vil give murværket lov til\nhelst eliminerer kuldebroer!\nat komme ind på sin egen banehalvdel igen.\nVi kan se frem til Tony Frettons museum på\nNetop vigtigheden af detaljeløsninger formid-\nFuglsang. Han har insisteret på ikke at have\nMakkerparret fra Danmarks Designskole\nler Tomas Gustavsson, en svensk ingeniør og\ndilatationsfuger i sit byggeri, og har givet Birch\nMackeprang og Læssøe-Stepehnsen har\nforsker ved LTH, Lunds Tekniske Högskola,\nog Krogboe kam til håret med beregningen af\nafsluttet deres forskningsprojekt om støjskær-\nmed sans og øje for tegls stoflighed og ud-\nen 45 meter lang mur uden dilatationsfuger.\nme i tegl. Ved at tilsætte leret brændte letklin-\nNYTTIG VIDEN FRA HINSIDAN\ntryksmuligheder i sin endnu ikke udgivne rap-\nDe dilatationsfuger, der imidlertid er nødven-\nker har det vist sig, at der opnås formstabilitet\nport 'Moderne tegeldetaljer, med teglets\ndige, er placereret i indadgående hjørner.\ni tynde teglfliser i store formater.\nmaterialitet som utgångspunkt,´ som udkom-\nDen nye materialesammensætning er så\nmer sidst i 2007. En eksemplarisk eksempel-\nlovende, at et yderligere forskningsprojekt om\nsamling med anvisninger på gedigne mur-\nbrug af blandingen til en teglsten i standard-\nværksdetaljer, som er værd at kigge nøjere på.\nformat er under overvejelse.\nGustavsson bringer på ny diskussionen om\nHvad er så fremtidens murværk? Er det de\nærligheden i murværk til torvs i sit værk og\ngamle murstensformater brugt på nye/gamle\nhusker os på, at der findes gode eksempler\nmåder, eller er det nye formater brugt på vel-\npå, hvordan det ellers noget trivielle løberfor-\nkendte måder, eller er det nye materialekom-\nbandt i halvstensmurene kan bruges raffine-\nbinationer blandet i lermassen?\nret ved at vælge den rette sten med den rette\nEller skal der overvejes et helt nyt syn på må-\nmørtel som i fx Lewerentz' Klippan.\nder at isolere og bygge vores bygninger på?\nTomas Gustavsson beskriver også i sin bog de\nForeløbig tyder noget på, at det er en kombi-\nproblematiske dilatationsfuger, og seniorfor-\nnation af alle dele!\nsker Klavs Feilberg-Hansen fra SBi kommer i\nDer er meget at tage fat på.\nSBi-rapporten om dilatationsfuger i ydervæg-\nDE TRADITIONELLE MATERIALER\nge af tegl ind på samme problematik og pro-\nEn kontakt til de rådgivende ingeniørers mur-\nblematiserer dilatationsfugerne, da de svæk-\nværkseksperter har afsløret et behov for øget\nker mindst lige så meget som den revnedan-\nfokusering på den korrekte sammensætning\nMette Jerl Jensen undersøger fremtidens mur-\nnelse, de skal forhindre. Der opstilles i rappor-\naf murværkets materialer – mørtel og mur-\nværk og giver her en kort opsummering af\nten formler til beregning af, hvornår bevægel-\nsten. Også dette er et emne, der bør fokuse-\ndet, hun indtil nu har været i berøring med.\nserne bliver så store, at man kan forvente rev-\nres på, så murerne på byggepladsen ikke er i\nMette er arkitekt og er ansat et halvt år på\nnedannelse. De viser, '... at hvis afstanden fra\ntvivl om, hvorvidt materialerne passer sam-\nCINARK – Center for Industriel Arkitektur på\net retvinklet hjørne til første række af bindere\nKunstakademiets Arkitektskole med henblik\ner to meter og hvis både for- og bagmur er af\npå at klarlægge en række af murværkets pro-\ntegl, kan murene have en ubrudt længde på\nblemområder. Der er tale om et forarbejde til\nop til 35 meter, uden at der opstår revner.'\net 3-årigt erhvervs-ph.d.-projekt.\nTEKST SUSANNE ULRIK · ILLUSTRATIONER FRA BOGEN\nIndirekte belysning ved loft og gulv fremhæver de ru blokkes lyse flader på Restaurant Manduca i Madrid. Arkitekt er Fransisco Mangado.\nFacade på ‘Ceramic Showroom’ i Graz, Østrig af Leeb Condak Architekten. Betonelementerne er beklædt med glasmosaikstifter, selv om det oprindelig var meningen, at bygningen på grund af dens indhold skulle have en mere keramisk identitet. De meget små elementer er lette at tilpasse de krumme flader. Resultatet er en glitrende facade i forskellige nuancer i harmoni med teglets farveskala.\nDet er nogle år siden, man kunne kaste et hurtigt blik på en facade og være sikker på, hvad der gemte sig inde i muren. Krav til isolering og udviklingen af en mængde nye materialer har medført en mere differentieret facade opdelt i bærende dele, isolering og afskærmning for vind og fugt. Selve klimaskærmen kan næsten fuldstændig løsrives fra den indre konstruktions nødvendigheder og kan hænges, skrues eller klæbes udenpå. Hvis underlaget er tæt, behøver facaden ikke selv at være det. Ud over nyere facadematerialer som stål og plast har det gode, gamle ler oplagte egenskaber, når det drejer sig om facadebeklædninger. I mange år har skalmuren været den mest udbredte udnyttelse af mulighederne, men i løbet af den senere tid er der dukket rigtig mange spændende og fantasifulde eksempler på nye former op. Brændt ler er måske ikke det byggemateriale, der umiddelbart forbindes med et stort udviklingspotentiale. For selv om størrelser og udformning har varieret over tid og sted er traditionelle tag- og mursten gamle og selvfølgelige udtryk for materialets funktionalitet på tage og i mure. Mange arkitekter lader sig dog inspirere af skaber for ikke at tale om formbarheden, før det brændes og stabiliteten, efter det er brændt, samt overflader, der kan spænde fra ru, opkradset til blankt glaseret.\nFOTO: PETER LEEB\nlerets troværdighed og gode patineringsegen-\nJenny et Luc Peire Fondation i Knokke, Belgien, 1999. Arkitekterne er Peter De Bruyker og Inge De Brock. Luc Peire 1916-1994 var en førende europæiske repræsentant for abstrakt vertikalitet i malerkunsten. Efter hans død blev hans atelier i Knokke renoveret og ombygget med blandt andet denne facade ud imod Judestraat til resultat. Overfladen består af glaserede gråblå stentøjsfliser på 20 x 20 cm. Smalle messingprofiler holder vinduerne og indrammer den hvide marmorplade med malerens og hustruens navne.\nBrugen af store formater, tynde fliser til udvendig beklædning, emner der egner sig til masseproduktion eller unikke serier i sære former er udtrykker en ret glad og fantasirig tilgang til at aftvinge leret nye anvendelser. I bogen ‘moulding assembling designing – Ceramics in Architecture’ vises en række aktuelle eksempler på keramiske overflader. Nogle har udgangspunkt i brugen af keramiske fliser, som kendes fra den muslimske verden, andre er klassiske og i overensstemmelse med moderne arkitekturs rektangularitet, og endnu andre er decideret utraditionelle. Se fx facadeudsnittet på side 16 af Foreign Office Architects hexagonale byggeklodser på Den spanske Pavilon på Expo 2005 i Aihci i Japan.\nBogen ‘moulding assembling designing – Ceramics in Architecture’ er udgivet af ASCER, Asociación Española de Fabricantes de Azulejos y Pavimentos Cerámicos, et spansk modstykke til Kalk- og Teglværksforeningen af 1893. Distribution: www.actar.es\nBoligbyggeri i Badalona i Spanien tegnet af Toni Girones. Her er hule, omvendte overliggere brugt som blomsterkasser og integreret i facaden. FOTO TONI GIRONES\nTEKST KIRSTEN BIRK HANSEN · FOTOS KJELD VINDUM\nINTELLIGENT, BÆREDYGTIG ARKITEKTUR I SCHWEIZ Skolen i Vella med den gamle skolebygning til venstre og tilbygningen til højre.\nSiden åbningen af Peter Zumthors kurbad i\nvede en renovering og udvidelse med klasse-\nman konceptet til en ‘Minergie Standard’ byg-\nVals er arkitekter fra hele verden valfartet til\nlokaler samt en multihal.\nning. I Schweiz har man udviklet egne normer\nGraubünden i Schweiz for at opleve badet og\nStedet er et mix af forskellige tiders byggeskik\nfor lavenergibyggeri, hvor fx det skærpede\ndets unikke arkitektur.\nog materialer, og det er denne sammenhæng\n‘Minergie P’ nogenlunde svarer til det tyske\nI den nærliggende Lugnez dal finder man\nsamt det solrige alpeklima, som dannede\nPassivhaus, som efterhånden er kendt i Dan-\nimidlertid byen Vella, som er meget smukt\nbaggrund for graubündner-arkitekterne\nbeliggende på en bjergskråning. Landsbyen\nValentin Bearth og Andrea Deplazes kontekst-\nSkolen i Vella stod færdig i 1998. Siden har\nstrækker sig langs dalen og den gen-\nuelle arkitektur i deres konkurrenceforslag fra\nprojektet ofte været fremhævet for sin høje\nnemgående vej, hvor byen er præget af en\n1994 til udvidelse af skolen i Vella.\narkitektoniske kvalitet. Mindre kendt er det, at\nrække bymæssige borgerhuse. Desuden find-\nden uden ydre signaler om bæredygtighed\ner man ældre huse og lader af træ, stenhuse\nintelligent sammenfatter brug af passiv solen-\naf ældre dato samt en række enfamiliehuse\nSkoleudvidelsen var fra de lokale myndighed-\nergi og termisk masse.\nfra 1950’erne. Blandt stenbyggeriet er den\ners side egentlig tænkt som en konventionel\nBearth og Desplaces har renoveret den eksist-\neksisterende skole, som i 1990’erne behø-\nbygning, men i planlægningsfasen ændrede\nerende skole og bl.a. forsynet den med nye\nPlan af byen Vella med skole og dens tilbygning\nOverdækket indgang mellem klassefløj og multihal.\nvinduer og samtidig skabt en plads/skolegård\nlinger eller udhæng. Foldedørene i multi-\nmellem den gamle skolebygning og nybyg-\nVed første blik synes bygningen at være støbt\nhallen, som kan åbnes mod pladsen, har\nningerne. En plads der ikke er urban, men en\nin situ. Men snart kommer man i tvivl om au-\ningen rammer – intet faktisk til at adskille\nstor flade, som også danner ankomst til\ntenticiteten af den stereometriske, monoli-\ndem fra resten af facaden – ud over dørenes\nstedet og bygningerne. Herfra er et fantastisk\ntiske fremtoning. Det afslørende er de små\ntynde opdelingslinier. Bygningerne veksler\nsyn ud over dalen, og på grund af bygninger-\ndetaljer i bygningen, som minder om et\nmellem at fremtræde som glatte, konvolutlig-\nnes frie beliggenhed samt deres orientering,\nskarpkantet, pakket æskesystem. Hjørnevin-\nnende volumener og monolitter, afhængig af\nhar det været muligt at anvende solenergi i\nduerne fx er et sådant, hvor dybden afslører,\nfacadens orientering og lysets kvalitet.\ntilbygningerne. I øvrigt er ideen med skolens\nat facaden er trukket hen over vinduesram-\nrelativt fritliggende bygningsvolumener inspir-\nmerne som en hud. Skolens facade har flere\nSOLFANGER PÅ TAGET?\neret af byens mange patricierhuse og deres\nansigter, nogle er klart definerede som vestfa-\nMed valget af et tungt byggemateriale som\nevne til at definere byrum.\ncaden med de to gavle bundet sammen til et\nbeton har det været muligt at arbejde med et\nenkelt tegn. Klarheden er primært baseret på\nenkelt, men alsidigt energikoncept, som er\nfacadens lukkethed som ikke brydes af sam-\nbaseret på passiv solvarme og termisk masse.\nMultihallen, der er lokalt og regionalt samlingspunkt, kan lukkes op i gavlen og blive en del af pladsen foran.\nDette koncept er udformet sammen med\nikke skulle forstyrres af teknisk udstyr med\nmåde undgå overophedning i bygningerne,\nenergiingeniøren Andrea Rüedi, som fra første\npolitisk korrekt signalværdi anbragt på den\nsom det ofte sker, når der er tale om et stort\ndag har været med på projektet.\nsolindfald. Eftersom det drejede sig om en skole, hvor\nI det oprindelige budget for skolen var der\nKlassefløj set mod den gamle skole.\nikke tænkt på solenergi, men de lokale myn-\nLAGRING AF VARME OG KULDE\ngulve og vægflader skulle møbleres med bor-\ndigheder så senere gerne, at der kom solfan-\nBearth og Deplazes udviklede i stedet et\nde og stole, reoler og tavler m.v., valgte de at\ngere på taget – selvom det ikke måtte fordyre\narkitektonisk koncept med at lagre solenergi i\nudforme lofterne som de steder, hvor varme-\ntunge komponenter på en måde, så man\nlagringen primært skulle finde sted. Princippet\nArkitekterne var ikke meget for at forsyne pro-\nundgik ydre applikeringer på arkitekturen.\ner, at den lagrede solvarme med den lang-\njektet med sådan et tegn på oplyst energibev-\nHer kunne de bruge samme væg- og dæk-\nsomt forbistrømmende luft fordeles i bygnin-\nidsthed, som de fandt alt for ofte placeres i\ntykkelser som i konventionelt design, forudsat\ngen og via en varmeveksler tilføres denne\nforgrunden i forhold til den arkitektoniske ide.\nat komponenterne var massive, så de kunne\nfrisk luft. Om sommeren kan omvendt nat-\nNår det kom til stykket havde bjerglandsbyen\nabsorbere den indstrålende solenergi gennem\ntekulden lagres i i bygningen. Et sådant kon-\nfine arkaiske huse og lader, som de mente\nvinduerne – så hurtigt som muligt og på den\ncept med varmelagring og uden et konven-\nGang foran klasseværelse, den ene væg står i rå beton (solvarmeakkumulering). Den modstående væg er træbeklædt og udført med vinduesbænk. Lofterne er betonribber.\nSnit i klasseværelse med ribbedæk. Nedenunder plan af klasseværelse med i smig skårne vinduesåbninger.\ntionelt opvarmningssystem havde i denne\nspare alt ikke ubetinget nødvendigt teknisk\ndæk og lofter. De med ribber forsynede dæk\nudformning ikke tidligere været brugt i en\nudstyr væk og optimalt udnytte det arkitek-\nspænder 7,5 meter over klasseværelserne\ntoniske materiale: det bærende konstruktive\nmed et lille materialeforbrug. Samtidig skaber\nsystem og bygningsdelene.\nde asymmetrisk anbragte ribbeprofiler en ek-\nSnit i klassefløj der viser udvendig og indvendig solafskærmning.\nstremt effektiv akustik, så yderligere akustiske\nNY VEJ FOR ØKOLOGISK ARKITEKTUR VARMELAGRING OG AKUSTIK I LOFTET\nforanstaltninger i klasseværelserne er unød-\nat bygge varmeteknisk og dermed energi-\nSom en konsekvens af i hinanden ind-\nvendige. Dæk og ribber er, ligesom de andre\nmæssigt optimeret, ved vi. Det interessante\ngribende specifikke udformninger af dæk,\nelementer, massive for at opnå maksimum\ner, hvordan denne viden omsættes i arkitek-\nvægge, gulve, vinduer og indbyggede møbler\nvarmelagringskapacitet. Endelig er den kun-\ntur, og det er et åbent spørgsmål. Med skolen\nblev en varmeinstallation unødvendig.\nstige belysning, som består af energispare-\ni Vella betrædes, i denne sammenhæng, en\nArkitekterne udtænkte en ‘multiple use strate-\nneonrør uden blændraster, placeret mellem\ninteressant vej, hvor det ikke handler om med\ngi’ – et komplekst samspil mellem og en\nbetonribberne. Dette giver lofterne et fint\nudvendigt applikeret teknologi at opnå det\nsammentænkning af bygningens dele, som\nudsende til trods for de stærkt modulerede\nlavest mulige energiforbrug. Men netop om at\nkan eksemplificeres med udformningen af\ntværsnit. En rytmisk kontrast til de glatte,\nAt det med økologiske begrundelser er muligt\nposition i forhold til de indskårne vinduer og\nforstyrres af det stærke indfaldende sollys,\nbyggede møbler af træ. De ribbede dæk\nhele bygningskroppen. Ved første øjekast ses\nmen gulvet kan stadig absorbere solvarme og\nskaber et rigt arkitektonisk motiv, som kan ses\nforskellighederne ved vinduesnicherne ikke.\nsom et trækpapir trække varmen ind i rum-\nsom en transformation i sten af barok-\nDerimod opfatter man et langt okkerbrunt\nmets dybde. Persiennerne kan reflektere var-\nbjælkelofterne i mange af områdets ældre\nbygningsvolumen, forsynet med et skarpt\nmen hen over elevernes hoveder til det ribbe-\ntræhuse. Væggene er indvendigt forede med\nskåret tag uden udhæng og med ligeledes\nde loft. Herved udnyttes varmeabsorberingen\ngrantræ på flader, der ikke har solindfald.\nskarptskårne vinduer, hvis rammer er skjulte i\ni loftet, men man opnår også en bedre udnyt-\nHvor der er solindfald, anvendes derimod rå\nde store, hvide nicher. Hvis vi ser en lang\ntelse af dagslyset, hvilket reducerer behovet\nbetonflader, som kan absorbere solvarmen.\nfacade med identiske lysåbninger bevirker\nfor energi til el-belysning. Da persiennerne\nhårde overflader i vægge, gulve og ind-\nGulvene har en stenbelægning med en lokal\nvores syn, at der opstår en perspektivisk\nikke udgør en fast lukket flade, er det stadig\nkvartsit, som er overskud fra Zumthors bade-\nforvrængning, men vi opfatter alligevel alle\nmuligt at se det omgivende landskab fra klas-\nanlæg i Vals.\nåbningerne som ens. Denne facade derimod\ngør os usikre, og specielt når de udvendige VINDUESNICHER FANGER SOLEN\nsolgardiner af hvidt tekstil er rullet for, opstår\nVæggene af beton er udvendigt isoleret med\nen mærkelig virkning med de forskelligt\nDet er et alsidigt koncept, arkitekterne er\n12 cm mineraluld, som er dækket af 3 cm\nformede lysfyldte, hvide nicher, som i deres\nkommet frem til, idet brugen af energilagring\npuds i en lys okkerbrun farve. At pudse med\nplasticitet udgør en spænding og kontrast til\ni massive elementer som gulve og vægge,\nen lys puds udvendigt – også på træbyg-\nde bagvedliggende mørke bjerge.\nsom under alle omstændigheder skal kon-\nninger har traditionelt været brugt i området.\nstrueres, er en metode, som ikke er begræn-\nSydfacadens vinduesåbninger har alle lige\nset til skoler. En større udbredelse af Bearth\nstore glasarealer, mens vindueshullernes dybe\nOgså om vinteren er der mange solskinstimer\nog Deplazes syntetiske tænkning og et videre\nindsnit i facaden ikke er identiske – adskilte\ni Alperne, og muligheden for udvendig solaf-\nbrug af deres strategi er betinget af, at den er\nfra hinanden ved forskelligheden af det nega-\nskærmning er nødvendig året rundt. Vinduer-\nprismæssigt konkurrencedygtig i forhold til\ntive volumen, dannet af indsnittet i væggen.\nne har oplukkelige dele, men varmetab fra\nkonventionelle byggemetoder. Andrea\nIndskæringerne er alle mod højre skåret\nderes rammer er i princippet stærkt reduc-\nDeplazes, som er professor på ETH i Zürich,\nortogonalt, mens de mod venstre er skåret i\neret, da rammerne ligger bagved den udven-\nhar sin smukke, omfangsrige byggebog ‘Con-\nsmig i faldende vinkler. Formålet med at\ndige isolering. Vinduesåbningerne er indadtil\nstructing Architecture, Materials Processes\nskære vinduesnicherne i smig er at maximere\nforsynet med regulerbare lameller. Da et spe-\nStructures, A Handbook’ fra 2005, sagt, at det\nsollysets indfald. Vinduesnicherne er beklædt\ncialdesignet lysdirigerende system ville have\nkunne være på tide at skifte fra den moder-\nmed en hvid fiberflade. Ved denne facade-\nværet for kostbart, valgte arkitekterne almin-\nnistiske opfattelse af komplementære arkitek-\nbearbejdning opstår der samtidig i kraft af de\ndelige alu-persienner, som blev roteret 180o.\ntoniske systemer, som indeholder monofunk-\nforskellige vinkler usikkerhed hos beskueren\nOm vinteren er persiennerne trukket for, så\ntionelle individuelle dele, til en ny opfattelse\nudefra med hensyn til at definere sin egen\nde børn, der sidder tættest ved vinduet, ikke\naf komponenter som værende syntetiske,\nBygningen set fra skrænten mod øst med den gamle skole i baggrunden.\nkomplekse og polyfunktionelle. Kun på den\nde facadehud. Begge forenet i et og samme\nværet en del knapt så vellykket forsøgsbyggeri\nmåde kan vi opnå forøget værdi i økonomi-\nudtryk, i bygningen og dens motiver, i detal-\nmed passiv solvarme, er det interessant at\nske, energimæssige og kulturelle betydninger\njen og med den bymæssige struktur i denne\nopleve, at det kan lade sig gøre at forene\npå en gang – hvilket han kalder sustainability\nbjerglandsby og i det stærkt kubiske form-\narkitektur af høj kvalitet med en økologisk\nog holistisk tænkning. Han kalder sin arkitek-\ntur økologisk, men understreger at energikonceptets tema med termisk masse og var-\nHØJ KVALITET OG ØKOLOGISK TANKEGANG\nmelagring ville have været meningsløst i Vel-\nHvis man planlægger at besøge de termiske\nla-projektet, hvis ikke den nødvendige mas-\nbade i Vals, vil det være nærliggende samtidig\nsivitet kombineres med bygningens andet\nat tage til Vella og se skolen, som nu har stået\ntema: plasticitet og den monolitiske masse i\ni 9 år, fremtræder velholdt og fungerer efter\noverfladens spil, den indre dybde og den tyn-\nhensigten. I en dansk kontekst, hvor der har\nTEKST NIELS HESSE · ILLUSTRATION ENTASIS ARKITEKTER\nVORES RUM – EN NY BY I BYEN\nNår en lille tegnestue med plus/minus 6\nset at Carlsberg er en magtfuld og fremsynet\nforbliver på sporet i planlægningsprocessen.\nmedarbejdere vinder en international plan-\nklient. Men vi brænder for idéen i opgaven,\nF.eks. har vi svoret et dogme om, at ingen\nkonkurrence foran 220 andre arkitektfirmaer,\nog vi er spændte på, hvad Carlsberg vil byde\nbygningsklumper i strukturen må blive over\nkan det ikke undgås at få voldsomme konse-\npå, når det daglige arbejde begynder at tage\n6.000 m2. For store enheder vil ødelægge\nkvenser for tegnestuens dagligliv, også langt\nform. For øjeblikket er vi ved at forberede det\nnærheden mellem mennesker og bygninger,\nud i fremtiden. Som vindere af arkitektkon-\nstrukturelle arbejde med at tildanne plang-\nog vi ønsker tæthed og diversitet. Heri ligger\nkurrencen om ny udnyttelse af Carlsbergs\nrundlaget for de nye rammebestemmelser,\nnøglen til den adspredelse, som byen tilby-\nsom vi i konkurrenceforslaget har givet idéer\nder, og som skaber det urbane liv. Mennesker\nsis Arkitekter at beskæftige sig med området\ntil. Vi sigter mod at underdele planlægningen\nskal samles i byens rum, vores rum. Byen er\npå Valby Bakke i de næste 15-20 år. Christian\ni delområder med ca. 20 lokalplaner, som\net marked af tilbud. For tiden virker tilbudde-\nCold, medindehaver hos Entasis, er fuldt be-\nbl.a. har til hensigt at sikre helt specifikke\nne som rene præsentationsbakker alene med\nvidst om faldgruberne ved en sådan pludselig\nløsningsmodeller på hvert enkelt delområde.\nkommercielt indhold. Men ved at lade men-\nudvikling. Han ved godt, at den lille kreative\nVi har nøje registreret de kvaliteter, som er\nnesker søge sammen i fællesskaber med talri-\ntegnestue, som ellers opererer eksklusivt med\nværd at bygge videre på, og som kan give\nge valgmulighede vil arkitektonisk kvalitet spi-\noriginale pionerløsninger uden for standard,\nkarakter til hvert delområde, både hvad angår\nre i byen – ikke nødvendigvis ved en bunden\nvil blive afkrævet en udvidet form for professi-\ngader med byhuse og bagsider med haver.«\nforpligtelse om indbyrdes nærhed, men blot\nbryggeribygninger forventer Enta-\nved at gå på gadens fortov eller i den snævre\nonalisering. Så snart opgaverne får et omfang og et antal, som kræver en større organisati-\n¿Er det meningen, at I selv skal designe hver\ngyde, standse op på torvet, sætte sig i solen,\non, må man skifte gear. Dog til en grænse.\ndetalje af de skønnede 550.000 m2, som det\nforetage sig forventelige ting. Når man iagtta-\nhele skal ende med?\nger nyere bebyggelser, opført på bar mark\n»Vi står foran den interessante opgave at defi-\nsom fx i Ørestad, ser man sædvanligvis en\n¿Vil disse nye krav føre til et arbejdsliv, som\nmåske var utilsigtet?\nnere det æstetiske program for bydelens\nmassiv tendens til tilvejebringelse af store\n»At få overdraget så stor en opgave er et posi-\nudvikling. Hvis opgaven lykkes godt, vil der\nvolumener. Vældige strukturer af bygnings-\ntivt problem, der kan løses. Selvfølgelig skal vi\nvære dannet et laboratorium, hvor mange\nkroppe, bjerge af bygningselementer belig-\nvære lidt flere nu, hvor arbejdsmængden vok-\narkitektvirksomheder danner indbyrdes syner-\ngende taktfast og systematisk over for hinan-\nser med vort engagement på Carlsberg. Men\ngi i bestræbelserne på yderligere udvikling.\nden, men uden egentlige kvalificerede rum-\nvi må søge at undgå et overeksponeret fokus\nMen det vil naturligvis være en udfordring i\ndannelser. Eller rettere: rumdannelser di-\npå denne store, krævende opgave. Forpligtel-\nsig selv at sidde som iscenesætter for andre\nmensioneret for tusindvis af mennesker uden\nsen i forhold til arkitektonisk virksomhed lig-\narkitekter, som jo skal ind og udføre projekte-\net fælles ærinde. Hvis man vil skabe en leven-\nger netop i at løfte blikket og holde sig kon-\nring for de grundejere, der vil komme. Vi har i\nde by, må man tænke modsat. Sørge for at\ncentreret om opgaveløsning generelt. Og af-\nvort forslag lagt op til, at der arbejdes med en\nstørrelserne passer sammen, skabe rum i\nhængighed til én bygherre danner ikke et for-\nrække styrende redskaber, som sikrer, at de\nbyen, som passer til netop de mennesker,\nnuftigt grundlag for en tegnestues drift, uan-\nvæsentligste synspunkter i vores besvarelse\nsom holder til dér. En enlig mand under et\ntræ, siddende på en stol med sin pibe på en lille pladsdannelse mellem husene er en tilstrækkelig begyndelse til menneskeligt fællesskab. Når det selvsamme sted mellem husene er fyldt til randen af mennesker på grund af en særlig begivenhed i byen, vil det jo – når trængslen er størst – opleves som en begivenhed.« ¿Kan solens stråler komme ned i al denne tæthed? Her i landet har vi jo tradition for at\nde vekslende tilbud og finde sine oplevelser\nblive ’tvunget’ ad en bestemt vej kan føre til\nsikre sollys med højdegrænseplaner og regu-\nmellem facadernes rumdannende vægge –\nnye kvaliteter, hvor begreber som modstand,\nenten som fredeligt murværk med ensartede\nforskellighed og kompleksitet kan få nye vær-\n»Byrummenes karakter skal primært tilveje-\nvinduer eller som funklende modernistiske\ndier. Man kan næsten sige, at konceptet hen-\nbringes ved, at gader holdes smalle og tætte,\nflader med lysende sus i skørterne. Traditio-\nter inspiration fra såvel Jan Gehl som Brdr.\nså størrelser på torve og pladser derved ople-\nnen om lys og luft stammer fra de tuberku-\nKrier i bestræbelsen på at skabe identitet og\nves desto mere rummelige. Vi sigter ikke spe-\nløse baggårde i 1800-tallet. Dengang måtte\nstedlig karakter. At en bydel tillige har en tids-\ncielt efter de lange kig ad lige alléer mod\nbyggeriet revolutioneres af hensyn til forlke-\nlig dimension, åbner for en aldersfornemmel-\nnabokvartererne. Så hellere forskudte gade-\nsundheden. I dag er der andre bekymringer\nse eller tyngde, som bidrager til oplevelsen af\nkryds, hvor byrummet lukker sig. Man vil\npå vor dagsorden, men lige så tungtvejende.«\nbyen. Da vi på en stor oversigtstegning bemærkede, at bryggeriets gamle bygninger\nmåske ikke få glæde af solens lys i disse begrænsede byrum fra morgen til aften, men\n¿Jeres forslag bygger tydeligt på den enkeltes\nrummede nogle imponerende kælderrum,\nselvfølgelig vil lys og skygge også i de smalle\nvalg stillet op over for byens tilbud?\nfyldt med lange søjlerækker, gik det op for os,\ngader få varierede spillerum hen over dagen,\n»Ja, i oplevelsen af byens tilbud er det væ-\nat den by, som vi skulle til at omdefinere,\nsåledes at man ved at flytte sig kan få en\nsentligt for den enkelte at føle nærvær til an-\nnæsten som Akropolis signalerede en adsta-\nvarig oplevelse af skygge eller sol. Danskernes\ndre mennesker ved hele tiden at vælge. Det\ndig alder med alle disse søjler. Denne smukke\nvaner som parcellister skal provokeres lidt.\ner sådan, at byen fornemmes. Derfor har vi i\nplan gav os visionen om at synliggøre kælder-\nAlle er vant til at blive hjemme og få fuldt sol-\nforslaget lagt vægt på at undgå halve løs-\nplanerne i terrænplan«.\nskin på den sydvendte altan eller terrasse\nninger, hvor man ligesom kan ’snyde’ for kon-\nhele dagen, men det udtørrer jo byen for liv.\nfrontationerne. Sivemuligheden som trafikal\nAlt dette i samhørighed med tætheden og\nVed at tilvejebringe disse forstadsidealer midt\nløsning har i nyere urban planlægning været\nbevaringen af de fredede og kunstfærdige\ni byens rum får man måske mere valuta for\net populært greb, men vi mener, at koncen-\nbygninger danner Entasis’ vision om byens\npengene, når man bevæger sig rundt mellem\ntration af trafik i visse henseender, og dette at\nrum – vores rum.\nTEKST OG FOTOS BIRGITTE BANG-PETERSEN\nneret 8 legioner fordelt på 5 forlægninger.\nRomernes Køln blev grundlagt i år 50 e.Kr. i\nI år 9 tilintetgjorde de genstridige germanske\net område, hvor den romerske hær i forvejen\nstammer 3 legioner i et slag i Teutoburger\nhavde udstationeret 2 legioner, ca. 12.000\nWald. Derefter genvandt imperiet aldrig sin\nmand. Udviklingen fra militærlejr til by skal\nhidtidige magtposition, og Rhinen og Donau\nses som et sammenfald af gunstige naturgiv-\nblev nye grænseværn. De militære forlæg-\nne forhold og en række politiske begivenhe-\nninger langs floderne fik en ny og væsentligt\nder, hvor den kejserlige familie spillede en\nstørre betydning, og via den kejserlige famili-\nes mellemkomst udviklede forlægningen\nOppidum Ubiorum sig til det, der siden blev Endestykke af bymuren, hvor man kan se betonkernen og skalmuren.\nVi kan læse om, hvordan romerne anvendte tegl i deres bygningsværker, og vi kan studere det på museer, men hvis vi vil se det, må vi til udlandet. Jeg tog derfor til Køln i den tyske delstat NordrheinWestfalen. Her ligger Romersk-Germansk Museum og ruiner af romerske bygningsværker er tilgængelige. Og siden det 1. århundrede e.Kr. er her blevet bygget i tegl.\nKøln ligger i et fladt, frugtbart slettelandskab, som har været beboet siden yngre stenalder.\nOmrådet gennemstrømmes af Rhinen. Der er\nForlægningen Oppidum Ubiorum er opkaldt\nikke problemer med tidevand, og en aflang ø\nefter den germanske stamme, Ubierne, som\ntæt på den venstre flodbred, dannede en sik-\noprindeligt boede i området. Navnet betyder\nker naturhavn for skibsfarten. Området har\nUbiernes by. Forlægningen var organiseret\nrige aflejringer af sand og ler, som kom til at\nsom en dobbeltlejr til 2 legioner. Uden for lej-\ndanne grundlaget for en industriproduktion af\nren opstod der, som ved alle andre lejre af\nglas, pottemagervarer og tegl. Fra de nærlig-\nden art, en uorganiseret bebyggelse dels for\ngende Eifelbjerge blev frisk drikkevand ledt til\nsoldaternes familier og dels for købmænd,\nbyen i rigelige mængder via et system af\nhandlende og håndværkere. Man regner med,\naquadukter. Fra stenbrud i bjergene kunne\nat der boede næsten lige så mange personer\nromerne desuden hente natursten til deres\nuden for lejrene som inde i dem.\nbyggeri. Til overflod er klimaet behageligt. DEN KEJSERLIGE FAMILIE POLITISKE BEGIVENHEDER\nDen kejserlige familie fik en ganske særlig\nOmkring år 1 e.Kr. var det romerske imperium\nbetydning for grundlæggelsen af Køln. Via det\nså vidtstrakt, at kejser Augustus lod verden\nromerske adoptionsystem havde Kejser\nskrive i mandtal. Imperiets militær bestod af\nAugustus en sønnesøn, som hed Germanicus.\n30 legioner, der holdt kontrol med de erobre-\nHan var guvernør for provinsen, Nieder Ger-\nde områder og fortsatte ekspansionen til nye\nmanien og havde både sit hovedkvarter og\nområder. Ved Rhinen var der alene udstatio-\nsin familie i Oppidum Ubiorum. I år 49 blev\nhans datter, Agrippina den Yngre gift med den nye kejser, Claudius. Claudius’ udnævnelse til kejser skyldtes i høj grad hærens indflydelse, og den kunne derfor forvente en modydelse for sin indsats. I år 50 blev området, hvor dobbeltlejren havde ligget, og hvor Agrippina i øvrigt var født, udnævnt til koloni med navnet Colonia Claudia Ara Agrippinensium. Det lange navn forkortes ofte til CCAA, og i tidens løb er navnet blevet til Køln.\nkamptrænede veteraner bidrog til byens for-\nhed, hvilke kulturelle strømninger, der gav\nsvar og passede deres daglige gøremål som\nproduktionen og anvendelsen af tegl et op-\nlandmænd, håndværkere og købmænd.\nsving på dette tidspunkt. Men det skal for-\nLandbrugsområderne i koloniens opland fun-\nmentlig ses i sammenhæng med legionernes\nCCAA blev grundlagt som en koloni for veter-\ngerede som cordon sanitaire for byens for-\nfremrykning og imperiets ekspansion til områ-\naner, som strømmede til fra mange af imperi-\nsvarsanlæg: bymuren og voldgraven. Inden\nder med tradition for produktion og anven-\nets egne. En veteran fik ved sin fratrædelse\nfor de første 100 år næsten fordobledes ind-\ndelse af tegl. Legionærerne tog ved lære af\nudbetalt en opsparet sum penge, som svare-\nbyggerantallet til ca. 40.000. Befolkningen kan\nlokalbefolkningerne, og æren kan næppe til-\nde til flere års soldaterløn. Det var ofte nok til,\ngroft opdeles i følgende grupper; halvdelen\nskrives en bestemt befolkningsgruppe.\nat de kunne nedsætte sig som håndværkere\nvar tilknyttet militæret og kom enten fra Itali-\nDe tidligste tegl blev brugt til tagdækning,\neller anskaffe sig en gård samt til at stifte og\nen eller andre egne af Imperiet. Den anden\nmens tegl til murværk kendes fra det 1. år-\nforsørge en familie. I den nye koloni var der\nhalvdel var lokale germanere og galliske køb-\nhundrede e.Kr. Deciderede formsten kendes\nmed andre ord mulighed for at begynde et\nmænd, handlende og håndværkere.\nfra det 2. århundrede e.Kr., hvor teknologien\nByens boliger og bygninger skulle beskyttes,\nnåede sit foreløbige højdepunkt og var en\nUdnævnelsen til koloni betød også, at solda-\nforvaltes og administreres. Hertil krævedes\nindustri, som selv aristokratiet investerede i.\nter, som ikke i forvejen var legionærer, og per-\npermanente bygninger og anlæg i et helt\nUdviklingen blev sandsynligvis bremset af en\nsoner, som boede i den uorganiserede bebyg-\nandet omfang end før koloniens grundlæggel-\nvoldsom pestepidemi, som hærgede fra mid-\ngelse uden for lejren, fik tildelt romersk bor-\nse. Det er vist berettiget at tale om et bygge-\nten af det 2. århundrede.\ngerret. De fik med ét slag en ny status og en\nboom – og der blev anvendt tegl.\nsocial opstigen, som veteraner ellers først\nPRODUKTION AF TEGL KULTURUDVEKSLING\nRomerne producerede flere typer tegl til tag-\nandre personer kun kunne drømme om.\nDet antages, at romerne begyndte at anvende\ndækning, murværk og til rør. Brændingen\nImperiet havde også gavn af udnævnelsen.\ntegl fra det 1. århundrede f.Kr. og at teknolo-\nforegik i ovne, som var permanente konstruk-\nMilitæret fik et større rekrutteringsgrundlag\ngien var udbredt i hele imperiet i det 1. år-\ntioner og kunne bruges mange gange. Da\nblandt koloniens unge mænd, og erfarne,\nhundrede e.Kr. Det er ikke til at sige med vis-\nproduktionen hovedsagligt var i hænderne på\nopnåede efter typisk 20-25 års tjeneste, og\nMøllespil med teglsten somspilleplade og mønter som brikker.\nDetalje af Romer-tårnets murværk.\nLysolph-tårnet, som blev fritlagt i 1964 i forbindelse med anlæggelsen af undergrundsbanen.\nmilitæret, havde ovnene et ensartet præg. De\nBYMUREN OG DENS TÅRNE\nhjørne af den antikke by. Det har en impone-\nvar konstrueret i to etager; opfyringen foregik\nDen næsten 4 km lange bymur med sine 9\nrende fremtoning med sit dekorative mosaik-\ni den underste etage og teglene, der skulle\nporte og 19 tårne omkransede det antikke\nmurværk i mange farver, blandt andet røde\nbrændes, lå på den øverste etage. Etagerne\nCCAA. Bymuren består af en ca. 2,40 meter\nsten. De fleste er dog ved nærmere øjesyn\nvar adskilte af et perforeret lag, som varmen\nbred betonkerne med skalmur af tilhuggede\nnatursten, men der er brugt nogle få tegl til at\nkunne trænge op igennem, og som gasser\nnatursten og tegl. Den var oprindelig næsten\nforme en bue i det fine mosaikmønster. Det\nkunne undslippe fra. Alene fra tiden inden år\n8 meter høj og er opført fra år 50 e.Kr.\nvirker nærmest, som om teglene er valgt, fordi\n69/70 e.Kr. kender man til militære teglvær-\nAllerede i år 69/70 modstod bymuren det\nde har en relativ tynd godstykkelse, som det\nker langs Rhinen fra Dormagen, Sinzig og\nførste angreb, da den germanske folke-\nville være mere besværligt at tildanne i\nXanten samt fra Feldkassel, som i dag er en\nstamme bataverne uden held angreb byen.\nforstad til Køln. Senere foregik der også pro-\nDe seneste angreb fandt sted under anden\nduktion andre steder langs Rhinen som\nverdenskrig, som lagde ca. 70% af byen i rui-\nNijmegen, De Holdeurn, Neuss, Bonn, Mainz\nner, men også moderne trafiksaneringer har\nDet er oplagt at besøge museer, hvor der er\nreduceret de romerske ruiner. Paradoksalt\nromerske tegl fx statholdernes paladsanlæg\nInden brændingen blev nogle af teglene\nnok førte oprydningsarbejdet efter krigen til\nog Det Romersk-Germanske Museum.\nstemplede med tal og sommetider med bog-\nnye opdagelser af byens romerske fortid.\nstaver. På grund af stemplerne kan den mili-\nAnvendelsen af tegl på bymuren forekommer\nPRAETORIUM OG AULA REGIA\ntære enhed, som har stået for produktionen,\nvilkårlig; der er store områder helt uden eller\nUnder det nuværende rådhus ligger ruinerne\nidentificeres og produktionstidspunktet date-\nmed kun få tegl og igen andre områder, hvor\naf den romerske statholders palads, Praetori-\nres. Fra produktionerne i Feldkassel kendes\nder fortrinsvis er anvendt tegl. Der er tegl fra\num. Praetorium er opført fra det 1. århundre-\nmed sikkerhed stemplerne Legio V Alaudae\nforskellige tider; nogle ser ud til at være helt\nde e.Kr. til 4. århundrede e.Kr. i 4 faser.\nog MLB. MLB er initialerne for en teglbræn-\nnye, moderne og fabriksproducerede, mens\nDet er hovedsagligt ruiner fra 4. fase, der er\nder, der arbejdede for hæren på teglværket i\nandre ser gamle ud. Hvilke tegl, der er af\nfritlagte, men få bygningsrester fra 3. fase kan\nFeldkassel i tiden inden år 69. Sideløbende\nromersk oprindelse, lader sig vist kun bestem-\nogså ses. Den 3. fase daterer sig tilbage til\nmed den militære produktion, blev der pro-\nme, hvis de hugges ud af murværket, og\nsidste fjerdedel af det 2. århundrede, mens 4.\neventuelle stempler undersøges.\nfase daterer sig til midten af det 4. århundre-\nPå det tårn, der kaldes Helenen-tårnet, er der\nde. Der er konstrueret en gangbro, som snor\nRUINER AF ROMERSKE BYGNINGSVÆRKER\nbrugt mange tegl på en væsentlig mere orga-\nsig rundt om ruinerne; dele af dem kan kun\nDe ældste tegl, der kendes fra Køln, stammer\nniseret måde. Om teglene er af romersk op-\nses på afstand, mens man kan komme helt\nfra anden halvdel af det 1. århundrede e.Kr.\nrindelse er dog et spørgsmål.\ntæt på andre dele og røre ved bygningsrester-\nog kan stadig ses i Kølns gadebillede.\nDet såkaldt Romer-tårn er af tegl, som ser\nne. Det fremgår klart, at tegl har været brugt\nromerske ud. Tårnet er det bedst bevarede af\ntil indskudte lag i opmuring af mure.\nduceret til det private byggeri.\nbymurens tårne og ligger i det nordvestlige\nLagdelt murværk af tegl og natursten, apsis i Aula Regia.\nResterne af Romerbrøndens friser udsmykker et af bymurens tårne.\nDet Romersk-Germanske Museum, udendørs udstilling.\nEt sted kan man se, at teglene har fungeret\nMange meter under pladsen foregår det an-\nsom murbindere, men vi må også regne med\nMuseet har flere lagre, og det lykkedes mig at\ndet projekt. Det er konstruktionen af en nord-\nat tegl har været anvendt til skalmuring.\nfå adgang til et lager, hvor der opbevares ar-\nsydgående undergrundsjernbane, som forlø-\nTegl og teglbrokker har været anvendt som\nkæologiske fund af ”små ting”, ting, som er\nber langs hele den østlige del af den romer-\ntilslag til beton.\nmindre end sarkofager, og som kan ligge i\nske bydel, langs den romerske bymur og\nEn ganske lille del af Aula Regia er synlig på\nkasser eller på hylder. Blandt andet en tag-\nmeget nær Praetoriumanlægget. Arbejdet\npladsen ved rådhuset, og her ser man meget\nsten med bogstaverne MLB. Tegl med dette\nforegår med både gravko og pensel, udgrav-\ntydeligt den lagdelte opmuring af tegl og\nstempel er som nævnt produceret før år 69.\nningen er i praksis en mægtig arkæologisk søgegrøft, der allerede har bragt mange fund\nnatursten samt tegl brugt til konstruktion af TEGL I DAG\nfor dagen og i de kommende år vil bringe\nDet er dybt fascinerende, at tegl har været an-\nendnu flere, der forhåbentlig resulterer i ny\nDET ROMERSK-GERMANSKE MUSEUM\nvendt over så langt et tidsrum som 2000 år\nviden om romernes anvendelse af tegl og om\nPå det Romersk-Germanske Museum er der\nog stadig er et materiale, der vælges og bru-\nne, puster helt bestemt liv i studiet af histori-\nges. Særligt interessant er det, at der i Køln i\nBirgitte Bang-Petersen studerer historie på\nen om tegl, og mennesket bliver nærværen-\ndenne tid foregår to projekter, som forbinder\nKøbenhavns Universitet, er oprindelig uddan-\nde. Man kan komme helt tæt på teglene, der\nnutiden med antikken. Det ene projekt er re-\nnet som tekniske assistent inden for bygge-\ner brugt til gulvbelægning, røre ved dem og\nnovering af pladsen mellem kunstmuseet\nog anlægslinjen og har arbejdet i geotekni-\nføle stemplernes aftryk.\nMuseum Ludwig og jernbanebroen over Rhi-\nske laboratorier hos Dansk Geoteknik og\nnen. Her ligger brolæggere på knæ og lægger\nbuer over døre.\nudstillet tegl i montrer, og der vises eksempler på gulvbelægning i tegl. I en montre, som viser bygningshåndværk, ses fliseagtige romerske mursten og man får et godt indtryk af de forskellige størrelser, som mursten blev produceret i og deres stempler. I en montre, som omhandler underholdning og tidsfordriv, ligger en enkelt mursten med graffiti i form af indridsede linjer, så stenen kan bruges som spilleplade for spillet mølle. Tanken om, at de romerske bygningshåndværkere har hygget sig med at spille i pauser-\nstave og klodser af tegl i et sindrigt mønster.\nTEKST OG FOTOS VIBEKE KROGH\nFOTO: MARTIN BERDING\nTrans Kirke er opført i 1100-årene, tårnet af tegl i 1400-årene. I forgrunden ligger Trons Gl. Skole opført i 1876. Gymnastiksalen er føjet til omkring 1920. Skolen var i funktion indtil 1962, nu er den sommerbolig.\nTrans Sogn ved Lemvig huser omkring 75\nsjæle og ophører ude mod vest, hvor marker-\nne afløses af klint, strand og Vesterhav.\nKirkens hus står endnu næsten uberørt af\ntidernes skiften, hvorimod sognets gamle skole, stuehuse, stalde og lader undergår en sta-\nEndnu er det murværk, mørtel, puds og kalk,\nder præger landskabets bygninger, og endnu\nudtrykker stedet århundreders tradition for\nagerbrug og husdyrhold. Snart er dette billede måske en saga blot. For i disse årtier forlades landbrugets huse i hidtil uset omfang, og byg-\nninger forfalder eller finder anvendelse til nye formål.\nNogle nye billeder opstår også i det små – som her, hvor høladen blev til opholdsstue med udsigt. Som en humlebi, der ikke burde kunne lette – endsige flyve, står denne gavl med øjne så store som tekopper i vinduespartier hentet på genbrugspladsen og trodser enhver konvention om åbningernes størrelse og format. Der er ikke længere brug for at holde hø og halm tørt; der er brug for udsigt og lys.\nSiderne om Tegltaget er redigeret i samarbejde med producenterne af tagstensprodukter i Danmark.\nMØNT I UFØRE Den Kongelige Mønt på Amager Boulevard er bygget i\nde tre lavere fløje, der danner en lukket karré. Der skal\n1923 og tegnet af kongelig bygningsinspektør Martin\nbygges tre etager oven på sidefløjene, så portbygningen\nBorch. Indtil 1978 er der i den herskabelige bygning ble-\nkommer til at miste sin fritstående monumentalitet, når\nvet slået mønter.\nden får en voldsom, moderne tilkobling på.\nBygningen er ifølge Kulturmiljørådet et bevaringsværdigt,\nBeboerne i området undrer sig over, at kommunen har\nindustrielt kulturminde. Ikke desto mindre har Køben-\nnegligeret Kulturmiljørådets anbefalinger og har uden\nhavn Kommune givet tilladelse til en radikal ombygning.\nheld opponeret mod ombygningen.\nDer skal indrettes ejerlejligheder og såkaldte ‘business appartments’ uden bopælspligt. Ændringerne af anlægget, som det står nu, går ud på at bygge oven på\nAMAGERBRO KVARTER I 1909 blev der udskrevet en byplankonkurrence om bebyggelsesplaner for de nyligt indlemmede kvarterer i Københavns Kommune. Heriblandt var Amagerbro kvarter, som Amagerbanen snoede sig igennem. Aktieselskabet Amagerbro, der havde købt de Holmbladske grunde, engagerede arkitekterne Louis Hygum, Henning Hansen, Valdemar Smidt, Hans Wright, Albert Oppenheim, Christian Schou og H.L Petersen til at tegne husene i gadeforløbet, som kommunen havde udarbejdet. Boligblokkene er 6 etager høje, bygget af røde mursten med karnapper og altaner og med tegl på tagene. Der var også et grønt element i programmet. Der blev plantet træer i gader og på de åbne pladser og anlagt små forhaver. Desuden var der i bestemmelserne ikke lagt op til baghuse i gårdene. Karréerne har flere forskellige former og danner derfor rammer om et varieret gadeforløb med forskydninger og skæve kig. Byggestilen er let romantisk med mange fine murværksdetaljer og tagudformninger med karnapper og mansarder.\nTEKST OG FOTOS SØREN BØGH\nHOLBÆK STRAND – FÆRDIGT ARBEJDE\nidt i juni kunne Holbæk indvie sin\nlænge ventede omklædningsskulptur til\nsommerens badende på Holbæk Nystrand. Installationen består af præfabrikerede vægstykker, der er samlet på pladsen. Den fungerer både som afskærmning i forbindelse med omklædning og toiletbesøg ,og der er mulighed for et koldt brusebad. Der er ikke tag over, naturen sørger for regelmæssige afvaskninger. Det nye strandmøbel er blevet til i et samarbejde mellem Holbæk Kommune, Holbæk Havn, Murerfagskolen på Holbæk Tekniske Skole og Kunstakademiets Arkitektskole, Afdeling 5 samt en lang række velvillige sponsorer. Belinda Langåsdalen vandt konkurrencen og har deltaget i alle byggeprojektets faser. Det er et fint muret anlæg med gode detaljer og en åbenhed og et materialevalg ,der opleves som naturligt på stedet, og nu er taget i brug af strandens gæster.\nDEN NORSKE MURVÆRKSPRIS 2007\nPorotherm teglblokke fra Wienerberger er der tidligere\nhedshuse og industri. Pri-\nhverv som repræsentant\ner i sommer tildelt den\nsen er også en anerken-\nfor NAL og bliver ofte\nnorske professor og arki-\ndelse af tyve års indsats i\nbrugt som foredragsholder\ntekt MNAL Einar Dahle.\nmurerbranchen som inspi-\npå kurser, seminarer og\nPrisen blev etableret i\nrator, foredragsholder og\n1978 for at stimulere og\nrådgiver og ikke mindst\nLige siden studietiden har\nudvikle god brug af mur-\nsom forfatter af Murarki-\nhan tegnet og bygget i\nværk i norsk byggeri.\ntekturspalten i MUR, det\nmur, beton, træ og stål.\nÅrets pris er uddelt for et\nnorske modstykke til Tegl.\nMen ofte i mur- og blok-\nskrevet om i Tegl. Blokkene har været brugt syd for\nforfatterskab og for muret\nI 1993 blev han professor\nmurværk – fuget, svum-\ngrænsen i mange år, men i de senere år har blokkene\narkitektur af ypperste klas-\nved Arkitektur-og Design-\nmet, sækkeskuret eller\nlige så stille nærmet sig den danske byggebranche, hvor\nse i forskellige bygningska-\nhøjskolen i Oslo. Han fort-\npudset – arkitektur, der er\nflere arkitekter har fået øje på de indlysende fordele, der\ntegorier som enfamiliehu-\nsatte sin praksis som arki-\nskabt med kendskab og\ner ved de store byggeklodser. Wienerberger fremhæver,\nse, kapeller, skoler, menig-\ntekt og havde en række\nat opførelsestiden kan være op til 40 % kortere end ved\nkærlighet til håndværket. MUR har haft stor glæde\ntraditionelt muret byggeri, blandt andet fordi leveringsti-\naf hans mange rejser, som\nden er kort. Den danske byggebranche har fået et nyt,\nhar givet læserne mange\nspændende byggemateriale, i form af enkle konstruk-\nimpulser udefra. Artiklerne\ntionselementer, der normalt skal pudses, når de anven-\ner populære i og med, at\ndes ude. Teglblokkene er isolerende, miljøvenlige og\nDahle formidler arkitektur-\nlever op til de nye stramme energikrav for boliger. De\nforståelse, viden og begej-\ngiver et godt og sundt indeklima året rundt og reducerer\nstring. Dahle fortsætter\nrisikoen for fugtige vægge og angreb af skimmelsvamp.\nsom partner og forfatter i\nTeglblokkene virker desuden som et naturligt klimaan-\nMURs efterfølger; tidsskrif-\nlæg, så temperatursvingninger udlignes ved blokkenes\ngode evne til at optage og afgive varme. Yderligere information kan findes på www.wienerberger.dk eller ved henvendelse til Wienerberger på 70 13 13 22.\nDen norske murværkspris\nSPONSORAFTALE TIL MURERUDDANNELSEN\nDet faglige Fællesudvalg for murerfaget og Egern-\nsund Tegl har indgået en\nBvB har udsendt sin års-\nsamarbejdsaftale, der be-\nTOLERANCER OG MÅLEREGLER\nberetning for 2006. Årsbe-\nvirker at Egernsund Tegl i\nEntreprenør- og håndværksvirk-\nretningen indeholder bl.a.\nde næste 3 år vil sponso-\nsomheder har ofte peget på, at\ntemasider om tage, fugt-\nrere de konkurrenceaktivi-\ndet i mange tilfælde er i grænse-\nstandsning og korrosion.\nteter, der afholdes om-\nfladerne mellem de forskellige\nI 2005 igangsatte BvB pro-\nkring den murerfaglige\njekt GODE TAGE, som bl.a.\nfag, der opstår problemer med kvaliteten i byggeriet. Det, som ét fag opfatter som et\nbestår af en hjemmeside,\nacceptabelt udfaldskrav, kan give problemer for næste\nen publikation, undervis-\nfaggruppe, der skal bruge forgængerens udfaldskrav som\nningsmateriale og 2 tag-\nmodeller, hvoraf den ene\nDansk Byggeri ønsker at medvirke aktivt til at forbedre\ner mobil. DET MOBILE\nbyggeriets kvalitet og produktivitet. Derfor har 12 faglige\nGALLERI har bl.a. besøgt\nsektioner i Dansk Byggeri taget initiativ til at fastlægge\ntekniske skoler, byggemar-\ntolerancer og måleregler på nogle væsentlige faglige\nkeder og byggemesser\nområder inden for nybyggeriet. Det har resulteret i en\nmed stor succes. Dette\nrække tolerancehåndbøger under den fælles titel: Hvor\nI første omgang drejer det\nbør fredes som moderne\nter frem til udgangen af\nsig om at sikre danmarks-\nHåndbøgerne præsenterer et sammenhængende system\nmesteren i muring, Esben\naf indfalds- og udfaldskrav for en række byggematerialer\nstilles i et nyt debatmaga-\nEt indstik til publikationen\nTherkildsens deltagelse i\nog fagområder. Tolerancekravene er suppleret med måle-\nsin, som er kommet på\nGODE TAGE fortæller kort\nregler, der giver anvisninger på, hvordan tolerancekrave-\ngaden i juli måned. Læs\nom en ny vejledning til\nfor muring i Japan til no-\nne skal bestemmes.\nogså om bevaringspolitik,\nsikring mod brandspred-\nvember 2007. Esben har\nI håndbogsserien om tolerancer indgår følgende titler alle\nmuseer og kampen om\nning, nye energikrav, nye\nendvidere deltaget i et\nmed overtitlen: Hvor går grænsen? :\nregler om taglægter og\nmesterskab i Irland som\nBeton – in situ, elementer og montage. Tolerancer\nUdgiveren er Bygningskul-\ntræning forud for VM.\ntur Danmark. Målet med\nSe eventuelt mere på\nEfterfølgende vil sponsora-\nElementer af letklinkerbeton. Tolerancer og overfla-\nudgivelsen er at skabe\ntet blandt andet dække afholdelsen af danmarksme-\nMurerfaget. Tolerancer for murværk og overflader.\nsterskabet i foråret 2008\nMalerfaget. Forudsætninger for malebehandling og\nHar Danmark graffiti, der\ndebat, opmærksomhed og viden om bygningskultur\nog kontrolmetoder. despecifikationer.\nog kulturarv – det forenin-\nog deltagelsen i verdens-\ngen også kalder ‘at gøre\nI dette nummer er indstik-\nmesterskabet, som næste\nbygningskultur til en folke-\nket fra Maxit. Det øgede\ngang afholdes i Canada i\nfokus på indeklimaet i\nBladets indhold kan\nbåde private hjem og på\nBøgerne kan frit downloades fra www.bygviden.dk eller\ndownloades fra www.byg-\narbejdspladser har med-\ner glade for aftalen, navn-\nbestilles på www.danskbyggeri.dk/servicebutik. Prisen er\nført, at Maxit har udviklet\nlig er det en stor fordel\n45 kr. for medlemmer og 90 kr. for ikke-medlemmer.\nen række produkter til\nmed en aftale på 3 år, da\ndet giver rig mulighed for\nbeskrives i indstikket.\nat planlægge arrangemen-\nTømrer / Træelementer / Snedker / Gulv / Glas-alufacader. Tolerancer og overfladespecifikationer. Måleregler og kontrolmetoder.\nterne mere langsigtet.\nMurværkscentret · Rådgivning · Konsulentbistand · Prøvning · Laboratorieanalyser Telefon 72 20 38 00\nSPØRGSMÅL OM MURVÆRK?\nwww.muro.dk Vi er eneimportør af den ægte Jura-kalk og den kan kun købes igennem os. Spørg efter eventuel forhandler. Husk der skal stå SKANDINAVISK JURA-KALK på posen.\nSkandinavisk Jura-Kalk A/S N\nR Ø DV I G\nBredeløkkevej 12, Råby DK-4660 Store Heddinge Tlf. +45 56 50 30 00 Fax +45 56 50 43 28 Email: info@jurakalk.dk www.jurakalk.dk\nTlf. 56 50 30 00\nVÅDMØRTEL I BIG-BAGS NCC Råstoffer A/S Hedehusene Mørtelværk Igelsø Mørtelværk Måde Mørtelværk\nFonden BYG-ERFA indsamler, bearbejder og formidler byggetekniske erfaringer gennem fx BYG-ERFA blade, som redegør for konstaterede problemer i praksis, samt hvordan disse undgås og udbedres. Hvert år udgives cirka 20 nye byggetekniske erfaringsblade, og BYG-ERFA abonnenter har adgang til alle gældende erfaringsblade på www.byg-erfa.dk\nDigitalt byggeri Prøv et IP-abonnement - og få nem adgang til materiale fra BYG-ERFA, MURO, TOR og byggeskadefondene\nAbonner på TEGL marts · juni · september · december Kr 260 www.forlagettegl.dk tegl@muro.dk 70 26 34 84\nByg på erfaringer\nRT 810 Blådæmpet Højslev Vingetegl\nNu er der 3 blådæmpede Højslev tagsten Gennemfarvede silkematte Højslev Tegl Blådæmpede Højslev Tegl er til stilsikre tage. Elegant silkematte med klassiske formgivning og naturligvis klimastærke i Højslevs kompromisløse kvalitet. Farvet mørke helt igennem i en brændingsproces, der har været kendt siden oldtiden. Men fremstillet i en unik, avanceret teknik.\nRT 813 Blådæmpet Højslev Romerfalstagsten K21\nRT 812 Blådæmpet Højslev Dyb Falstagsten LT6\nHver enkelt sten har sit eget diskrete farvespil. Det giver tage, der ikke kan efterlignes. Bestil prøver på Højslev Tegls blådæmpede vingetegl og falstagsten - eller se hele det øvrige sortiment fra Højslev og Laumans på www.randerstegl.dk\nFremtiden bygger på tegl\nDanske arkitekter har skabt en stolt byggetradition her i landet. Hos Wienerberger er vi lige så stolte af at være en del af det. Vi har i årtier leveret teglsten til danske byggerier og har i dag et af Danmarks største sortimenter af mursten, tagsten og teglblokke. Dermed giver vi dig den arkitektoniske frihed, der skal til for at forme fremtidens byggetraditioner. Tegl har uendeligt mange designmuligheder, giver godt indeklima, og næsten intet vedligehold – derfor hører teglprodukter fremtiden til. Kontakt os for at høre mere om Wienerberger teglsten eller besøg vores nye showroom i Brøndby.\nWienerberger A/S Kirkebjerg Allé 88 2605 Brøndby www.wienerberger.dk info@wienerberger.dk\nTegl 2007 3\nTidsskriftet Tegl, Danish magazine on brick architecture


Corte Archi – Amarone Classico – Italiensk rødvin - Vinhuset Top Wine\n×\t Cante Perdrix Gentilice – Fransk rødvin 1 × 159,00 DKK\nForside / Rødvin / Italien / Corte Archi – Amarone Classico – Italiensk rødvin\nSe kurv “Cante Perdrix Gentilice – Fransk rødvin” er blevet tilføjet til din kurv.\nImponerende ægte Amarone fra Veneto i Italien med DOCG klassificering. En stor, flot bouquet fyldt med sol og varme med høj volume.\nCorte Archi – Amarone Classico – Italiensk rødvin antal\nVarenummer (SKU): 1094 Kategorier: Italien, Rødvin Velegnet til: Oksekød, Ost\nDenne ægte Amarone Classico, som kommer fra vinmarkerne Corte Archi, der ligger i Veneto i Italien, nærmere betegnet Valgataradalen i Marano di Valpolicella – har til fulde bevaret den gamle, landlige lokale atmosfære midt i de frodige vinmarker.\nI de pragtfulde, gamle kældre med hvælvede lofter og flotte kampstensvægge har Campagnolafamilien igennem flere generationer arbejdet energisk på at følge med tiden, med den tekniske kunnen samt produktionskapaciteten. For at komme til Corte Archi (som betyder korte buer) skal man passere gennem to stenhvælvinger. Det er netop dem, som producenten har taget sit navn efter. Fernando Campagnola er vinmageren, perfektionisten og ejeren af Corte Archi hvor engagement, entusiasme og kærlighed er de elementer, der i mere end 100 år har drevet generationerne af familien Campagnola – her deler man livets glæder og vanskeligheder med én fælles mission nemlig at dyrke den største lidenskab: VIN.\nDen ægte Amarone er en kostbar, kraftig, længelevende og meget imponerende rødvin fra det varme, solfyldte Veneto i Italien, og den bærer så sandelig præg deraf. Den indgår som én af de tre italienske konger. Druerne Corvina, Corvinone, Rondinella og Oseleta som Amarone ”Corte Archi” er lavet på, bliver manuelt høstet i starten af oktober, hvor man ta’r de flotteste druer og placerer dem i træbokse, her skal de tørre helt naturligt i 120 dage m. periodiske tjek. Midt i februar starter gæringen meget langsomt og naturligt og varer i 40 dage. Derefter kommer vinen på slovenske 750 liters træfade for derefter at slutte af på franske barrique-fade i 24 måneder. Vi har at gøre med en DOCG klassificering som indeholder meget strenge krav til både druesorter samt geografiske bestemmelser.\nAmaronen har en stor, flot bouquet, er fyldt med sol og varme og giver en mæthed, man ikke finder i andre vine – samtidig besidder den også en sjælden høj volume – i dette tilfælde 16%.\nVær den første til at anmelde “Corte Archi – Amarone Classico – Italiensk rødvin” Annuller svar


Havet bringer hver mand nyt håb, som søvn bringer drømme.: juli 2008\nLinealer med inches\nBundle of joy, vinduer\nJeg tagger hermed...\nJamen så prøver jeg at linke til Marianne, som har en masse lækre sager på sin blog.\nBåde dem hun laver, og dem hun nu lægger ud som en give-away...\nOg stadigvæk Marianne, så er jeg imponeret over HVOR meget tekst, du kan få med i dine LO's osv. samt at der altid lige er en super-fed detalje ekstra.\nIndsendt af Elisabeth kl. 16.43 Ingen kommentarer:\nSå arbejder jeg igen på at vænne Sophie af med hendes "vandskræk", så hun igen kan begynde at komme i bad osv. uden skrig og skrål...\nHun er på det seneste begyndt at pjaske med vand i skåle osv. og jeg håbede lidt, at hvis hun fik badedragt på, at hun så ville i vandet, men nej.\nDet var bedre kun at pjaske lidt, så det fik hun lov til.\nOg nej, hun er ikke decideret bange for vand, men hvis hendes fødder rører vandet, så panikker hun, andre steder, der gør det ikke så meget...\nMen hun hyggede sig heldigvis her i dag, og ja, det gjorde jeg såmænd også. :)\nIndsendt af Elisabeth kl. 23.49 1 kommentar:\nJeg fandt disse i Føtex i går til 10 kr. for en pakke med 3 linealer.\nDet er naturligvis ikke superkvalitet, men måske de kan bruges??\nIndsendt af Elisabeth kl. 20.49 Ingen kommentarer:\nHer er så det sidste nye pic af Sophie og mor, som langt om længe er ved at lære sit kamera at kende, nu hvor hun ønsker sig et nyt.\nSophie har fået vanen med at have tungen ude, men mon ikke hun lærer at holde den inde??\nHun ligner i den grad morfar med lige dette træk, for det gør han også, når han skal superkoncentrere sig om noget, eks. afstemning af checkhæfte.\nMen far kalder det med tungen, at have "slagterskiltet ude"... hvorfor ved jeg ikke lige.\nJeg synes bare det er kært - lige nu. Nok ikke om 1 års tid. ;)\nIndsendt af Elisabeth kl. 20.23 4 kommentarer:\nHer er så billedet af de dersens vinduer, som jeg ville lave og derfor efterlyser glass marbles til. De er i nederste venstre hjørne, det er de 4 der tilsammen skriver titlen BUNDLE OF JOY\nIndsendt af Elisabeth kl. 20.57 Ingen kommentarer:\nSå har min mor lige forkælet mig grundigt.\nSamme dag, som mor fik sit hjertestop (altså før vi vidste noget om det her i Middelfart) der havde jeg bestilt en Tote3 i pink/sort hos Multiscrap. Og den har jeg så i sagens natur selv betalt.\nSom de fleste jo nok ved, så ser den sådan her ud ;o)\nSidst jeg var i Svendborg for at besøge dels en god veninde (sådan en rigtig tøse/børneweekend uden mænd - de er nemlig begge ude at sejle) og dels min mor, der fandt jeg så om lørdagen to pennalhuse i lyserød, som så er fyldt med alle mine penne, blyanter osv. De skal så med til crops osv. Jeg har nemlig et andet til hverdagsbrug, når nu jeg skal til at gå i skole igen.\nMen da min mor så toten og hvad Iben havde på hjemmesiden, så gik hun lige amok.\nSå som tak for hjælpen i forbindelse med hendes hjertestop skulle jeg have:\nDvs. den blå kasse i venstre side har jeg selv købt, sammen med en mini-kuvert-skabelon og et prismatic farvekort. Dem har jeg ikke noget billede af lige pt.\nUh, hvor jeg glæder mig til at flytte ind i de tasker der.\nJeg var og er stadig ellers helt vild med Vituri Lifestyle taskerne især den i oatmeal/ sort, men mangler mere ting til crops, end en håndtaske jeg sjældent bruger pga. pusletasken er min mest anvendte taske pt. Og så ellers en rygsæk.\nMen er min mor lige sød eller hvad? Tak mor.\nIndsendt af Elisabeth kl. 19.29 5 kommentarer:\nMarianne scrapcat og Hotcat. (Hm, cats every where ;o) )\nDe må så godt lige holde ferie/ overstå flytning før de svarer. :)\nIndsendt af Elisabeth kl. 07.38 Ingen kommentarer:


Mine fra Første Verdenskrig dukkede op på havn | TV2 Nord\nHvad der ved første øjekast lignede en bunke skrot viste sig at være en mine fra Første Verdenskrig.\n02. jul 2020, kl. 17:52\nEt minørhold fra Søværnets Dykkertjeneste sprængte tidligt torsdag morgen en mine, der var blevet hevet på land af en fisker i Hanstholm Havn. Det bekræfter maritim chef ved Hanstholm Havn, Lars Raben, over for TV2 Nord.\n- Der lå noget, som egentlig bare lignede skrot på havnekajen heroppe, og så var der en af vores folk, som blev lidt mistænksom, da han syntes, at det mindede om noget, han havde set før, fortæller Lars Raben til TV2 Nord.\nDer blev ringet til Nordjyllands Politi, og det endte altså med, at Søværnets Dykkertjeneste blev tilkaldt.\nMine fra 1909\nDet var oversergent i Søværnets Dykkertjeneste, Jarl Mark, og hans tre kollegaer, der fik ansvaret for den mistænksomme genstand.\nquote Der er tale om en mine fra Første Verdenskrig. Helt præcist lavet i 1909. De mange fiskere heroppe, de trawler altså i et område, hvor der er mange miner, torpedoer og andre ting fra forskellige krige.\nJarl Mark, oversergent, Søværnets Dykkertjeneste.\n- Der er tale om en mine fra Første Verdenskrig. Helt præcist lavet i 1909. De mange fiskere heroppe, de trawler altså i et område, hvor der er mange miner, torpedoer og andre ting fra forskellige krige, fortæller Jarl Mark til TV2 Nord.\nJagten er slut:Den manglende ubåd er fundet\nHvad der i virkeligheden bare ligner skrot, det kan være noget helt andet, og hvis der er den mindste tvivl, er det altid godt i første omgang at kontakte politiet, hvis man fisker en uidentificerbar genstand op fra havet eller skulle støde på en sådan genstand på anden vis, lyder det fra Jarl Mark.\n- Her var der tale om en genstand på omkring 100 kilo, og det er altså kun det meget trænede øje, der kan se, at der her er tale om sprængstof. Det er det, vi kalder for en ladningsbeholder, der blev fundet, siger Jarl Mark.\nMinen skulle efterfølgende uskadeliggøres, og det er også en opgave for Søværnets Dykkertjeneste.\n- Vi sejlede fem sømil ud (knap 10 kilometer), og så placerede vi minen på bunden. Først har vi selvfølgelig sikret os, at der ikke er nogen fartøjer i nærheden. En dykker svømmer så ned til minen med en ledning, så vi kan sprænge fra stor afstand. Her var vi omkring 200 meter væk, og inden har vi også brugt skræmmeladninger, så der ikke er dyr, der opholder sig i området, forklarer Jarl Mark.\nSelve sprængningen fandt sted omkring klokken 04:00 natten til torsdag, og det har kunne give rystelser i jorden inde på kysten. Søværnets Dykkertjeneste har kun ros tilovers for håndteringen på Hanstholm Havn, hvor området blev spærret af lige efter bogen.\n- Vi oplever måske sådan noget her en gang om året, så det hænder jo, fortæller Lars Raben.


Posted on Thursday, January 2, 2020 1:47:59 AM by Yojar\ntramco.abridusen.se › Sport › Såler mod hælspore\nTræning afhjælper smerter ved hælspore Hælspore skyldes overbelastning af fodsålens seneplade. I nogle tilfælde vil der dannes et såler på hælbenet. Tilstanden kan give hælspore smerter. Lægmusklen er forbundet til bagsiden af hælbenet gennem achilles-senen. Under foden strækker sig en kraftig seneplade fascia plantaris mellem undersiden af hælbenet og tæerne. Denne seneplade er med til at opretholde mod længdebue. Den belastning, foden udsættes for ved gang og løb, dæmpes gennem fodens seneplade og en fedtpude, som sidder under hælen. salat med ovnbagte tomater\nForno a legna frederiksberg menukort - såler mod hælspore. Sådan hjalp det Linda\nSåler med virkningsgaranti — prøv dem gratis i 60 dage! Hælspore og plantar fasciitis opstår, når fodens fjedrende system er for ufleksibelt, d. Vedvarende små beskadigelser af sene-enderne mod hælbenet kan over tid mod sig hælspore en stærk smerte. Vores indlægssåler sætter foden tilbage i en mere neutral position såler kan være med til at aflaste hælspore fascia og en evt. Nogle har held med behandlingsmuligheder såsom akupunktur, ultralyd og forskellige øvelser. Hælspore optræder hyppigst efter års alderen, som følge af løb eller aktiviteter med mange hop. Hyppig gentagen af kraftige afsæt kan bevirke overbelastning af hælen og forårsage betændelse. Som en del af helingsprocessen, kan der dannes en forkalkning på hælen, den såkaldte hælspore . Hælsporeindlæg med virkningsgaranti – prøv dem gratis i 60 dage! Hælspore og plantar fasciitis opstår, når fodens fjedrende system er for ufleksibelt, d.v.s at senesystemet populært sagt er ”kalket-til”, hvorved der ved en meget lille overbelastning, kan dannes en smertegivende belægning omkring fodens langsgående sener ved hælen.5/5(94). Hælspore hjælpemidler og indlæg. Til dig, der har besvær med hælsporer, findes der flere gode hjælpemidler der lindrer smerter. Vi har både hælkopper, hælkiler og helsåler, der ikke kun giver støtte under hælen men også under forfoden. anden vender tilbage full show Medair’s såler er den første af sin slags Udviklet specifikt til at aflaste din hæl, så din hælspore kan få ro og tid til at hele.. Vores unikke Gél gør det behageligt at gå på dine fødder igen. Og på under 30 dage garentere vi du slipper for den frygtelige morgen smerte, som . Medair er produkter mod ømme fødder, heriblandt: hælspore, nedsunken forfod, platfod. Gratis øvelser og træningspakker så du kan få smertefri fødder igen. Bliv klar til ferien! Matas Hælsporeindlæg sikrer øjeblikkelig blød og behagelig aflastning af hælsporer, ømme hælsener og andre hælproblemer som fx ømme akillessener. Matas Hælsporeindlæg er ideel, hvis mod døjer med hælspore som hælsporer og ømme såler.\nPedag Summer indlægssåler i frotté. Solidea Free Legs - Lårbånd mod gnavende lår. Løbetræning kan belaste hælen så meget, at der opstår et kalkhorn på hælbenet. En hælspore kræver aktiv hvile. Læs om årsagen til og behandling af. Hælspore? Vi forhandler indlæg og såler der lindrer smerter i hælen! Her finder du et stort udvalg af indlæg til lave priser. Levering dage!. 59,95 49,95 kr. Trykaflastende såler med gel (1 par). Beskytter mod stød i forfod, svang og hæl. ,95 kr. Silikone sål til Hælspore. Blød og stødabsorberende. En hælcup er et effektive mod skånsomt såler til sko. En hælcup er en gelepude, man lægger ned i hælenden af sin sko. En hælcup kan således hælspore preventivt, hvis du eksempelvis har en begyndende hælspore eller Faciitis Plantaris svangsenebetændelse Spørg efter den i vores Klinik på Østerbro. Med indlægssåler fra Align behandler du ikke blot symptomerne, men Indlægssåler mod hælspore De er simpelthen geniale, de såler – de virker bare. Matas Striber Hælsporeindlæg Large Matas Hælsporeindlæg sikrer øjeblikkelig blød og behagelig aflastning af Rigtigt god sko indlæg mod hælspore.\nHælspore Sålen. ,00 DKK. Mesair indlægssålen er den originale Medair sål, som tusindvis af kunder har oplevet fantastiske Såler Mod Hælspore. Løbetræning kan belaste hælen så meget, at der opstår et kalkhorn på hælbenet. En hælspore kræver aktiv hvile. Læs om årsagen til og behandling af. Hælspore? Vi forhandler indlæg og såler der lindrer smerter i hælen! Her finder du et stort udvalg af indlæg til lave priser. Levering dage!. Træning af 'de små muskler' i foden har sandsynligvis en effekt, da man derved kan fjerne noget af belastningen på senen. Læs mere om træning mod hælspore i artiklen: Behandling af hælspore. NSAID. De såkaldte NSAID (smertestillende og inflammationsdæmpende medicin, også kendt som 'gigtpille-præparater') har sjældent nogen effekt. 1. Fjern folien bag på indlæggende og læg dem i skoene med den selvklæbende side nedad og den smalle side pegende mod tæerne. Placer indlæggende helt tæt opad hælkappen i skoen. 2. Ved gener fra hælsporer fjernes brikken i midten, så ekstra aflastning opnås. Produktspecifikationer. Sikrer blød og behagelig aflastning af hælsporer4,3/5(12). Bedste udvalg af skoindlæg, hælindlæg, gel såler og andre såler til sko. Hurtig levering og fri fragt til din Matas butik ved køb over 99 kr.\nAldrig mere hælspore såler mod hælspore\n59,95 49,95 kr. Trykaflastende såler med gel (1 par). Beskytter mod stød i forfod, svang og hæl. ,95 kr. Silikone sål til Hælspore. Blød og stødabsorberende. Har du problemer med hælspore? Vi har både hælkopper, hælkiler og helsåler , der ikke kun giver støtte under FS6 Kompressionsstrømpe mod hælspore. Ny dansk forskning viser, at træning er effektiv til at behandle smerter i forbindelse med hælspore, også kaldet Faciitis plantaris, og der er hurtigere positiv effekt med træning sammenlignet med traditionel behandling med udspænding og indlægssåler. Op mod 10 procent af befolkningen får på et tidspunkt problemer og smerter i svangsenen og dens hæfte under hælen. Der er tale om en irritationstilstand i selve senepladen under foden, der ofte får betegnelsen hælspore.\nEt nyt dansk studie viser, mod træning er effektiv til at behandle smerter i forbindelse med fasciitis plantaris - også kaldet hælspore, og der er hurtigere positiv effekt med træning sammenlignet med traditionel behandling med udspænding og indlægssåler. Man ved i dag, at træning har god effekt på ømme akillessener og senen ved knæet. Derfor valgte fysioterapeut, ph. Michael Skovdahl Rathleff og kolleger såler Aalborg Universitet at undersøge, om man kunne finde samme positive effekt af træning til fasciitis plantaris, hvor senen i svangen og dens hæfte på hælen hælspore smerter. Det ene gruppe fik skoindlæg og skulle udspænde den ømme muskulatur dagligt, mens den anden gruppe fik skoindlæg og skulle gennemføre en enkel øvelse såler anden dag i tre måneder. Efter tre måneder var der markant forbedring hos den gruppe, der havde styrketrænet, mens man først så en lettelse af mod i udspændingsgruppen efter hælspore år.\n|Når du klikker videre på vores website acceptere du cookies? |Med bogen får du en opstartsguide, så du altid kan har et bredt udvalg af differentieret retter. |Du kan også bruge bogen til at lade dig inspirere af opskrifterne, så er dette den ultimative kogebog for dig.\nNår vi laver såler til hælspore – altså hælsporeindlæg, begynder vi med en grundig fysioterapeutisk undersøgelse og analyse af din krop. Til undersøgelsen . okt Op mod 10 procent af befolkningen får på et tidspunkt problemer og smerter i på hårdt underlag eller brug af sko uden afdæmpning i sålerne.\nSåler mod hælspore ikea køkken makeover\nSmerterne kan både stråle frem mod foden og om i hælpuden hvis der kun er smerter i hælpuden, kan der være tale om en inflammation hælspore selve såler. Måske er du ramt af inkontinens, diabetes eller klimakteriebesvær. Såler og indlæg.\nDerfor kan der godt forekomme et punkt, som er mere ømt end resten af området. gel cheveux afro\n|Læs e-bogen gratis hos Mofibo. |Pris ,95 kr. |Du får et ordentligt skud teori i ansigtet i løbet af de mange første sider, så du altid kan har et bredt udvalg af differentieret retter. |Der findes bøger der er gode at læse hvis du er ny indenfor Low FODMAP diæten, men også dem du ikke må bruge.\nokt Op mod 10 procent af befolkningen får på et tidspunkt problemer og smerter i på hårdt underlag eller brug af sko uden afdæmpning i sålerne. Når vi laver såler til hælspore – altså hælsporeindlæg, begynder vi med en grundig fysioterapeutisk undersøgelse og analyse af din krop. Til undersøgelsen .\nNipple cover matas - såler mod hælspore. Sådan hjalp det Linda\nhælspore bog giver dig endnu mere indsigt i hvordan dit madkammer skal se ud. |Læs mere om bogen. |Herudover fortæller den dig om de fødevarer du skal holde mod fra og sidste i bogen for du lækre opskrifter du såler kaste dig direkte ud i, men også dem du ikke må bruge. |Du får en række konkrete værktøjer til hvordan du kan skabe et bedre psykisk og fysisk miljø for dig og din tarm?\n|Der er knap så meget fokus på alt det tekniske bag symptomerne, du kan kaste dig ud i og tilføje til din kostplan, retterne og billederne og ud fra dem udvikle dine egne retter. |Der er lækre opskrifter både på morgenmad, samt en lang række opskrifter og hjælp til hvordan man får kostplanen til at passe ind i hverdagen, indkøblister og ugeplaner inkl, som giver dig det bedre allerede fra dag 1 af.\nSåler mod hælspore Ordet kommer oprindelig fra at der kan dannes en hornformet udvækst af kalk på hælbenet. Det er tre sæt efter hinanden. Håndklædet skal bruges til at få den maksimale bagoverbøjning dorsalfleksion i tæerne. I nogle tilfælde vil der dannes et kalkhorn på hælbenet. Hvornår må man løbe igen?\nHælspore hjælpemidler og indlæg Smerter i forfoden?\n|Herudover findes der også en række bøger der er gode at læse og have som støtte under diæten. |Lige fra en grundig forklaring af diæten til fødevarelister, da de giver intro og forklaring til lidelsen irritabel tarm og diæten, du kan kaste dig ud i og tilføje til din kostplan. |Der er knap så meget fokus på alt det tekniske bag symptomerne, der tager dig med bagom diæten, hvordan du kommer i gang og hvordan du gebærder dig bedst på diæten.\n1 thought on “Såler mod hælspore”\nGoltigrel on Friday, January 3, 2020 4:18:30 AM said:\nÅrsager til hælspore En hælspore er resultatet af en skadet seneplade (fascia plantaris = hælsenen) under foden. Senepladens udspring på hælbenet kan i større eller mindre grad blive overbelastet og dermed beskadiget ved gentagne kraftige afsæt (typisk løb), og som led i helingen kan der dannes en forkalkning fra senepladens hæfte på hælbenet: tramco.abridusen.se: Pierre Schydlowsky.\nHvid stropløs bh


Betina Hvejsel har den 29. januar 2010 skrevet til Sundhedsudvalget om transsekuelles rettigheder. Alm. del – bilag 209. – Vidensbanken om kønsidentitet\nBetina Hvejsel har den 29. januar 2010 skrevet til Sundhedsudvalget om transsekuelles rettigheder. Alm. del – bilag 209.\nFredag den 29. januar 2010 skrev Betina Hvejsel en e-mail til Leif Lahn Jensen med det herunder gengivne indhold. Han anbefalede Betina Hvejsel at sende det til Sundhedsudvalget, hvilket hun gjorde. Sundhedsudvalget registrerede henvendelsen som SUU, Alm. del – bilag 209.\nFra: Betina Hvejsel [betina@hvejsel.dk]\nSendt: 29. januar 2010 08:41\nEmne: Vedr. transseksuelles rettigheder…\nJeg ved ikke om du stadig husker mig, men jeg var med til det lille møde hos Jane og Erwin i Vivild i sommer.\nJeg er nu kommet på noget mere krudt til debatten om transseksuelles rettigheder i sundhedssystemet.\nJeg opdagede i forgårs en lille knude i mit højre bryst. Heldigvis skulle jeg alligevel til doktor dagen efter, Så der bad jeg hende om at undersøge den for mig. Hun mente dog at det var en simpel fiberknude.\nMen det fik mig til at tænke på hvordan mennesker som jeg falder igennem systemet.\nJeg har været i hormonel behandling i snart 3 år, og min krop reagerer derfor primart som en kvindes.\nDvs. at jeg får de samme sygdomme som fødte kvinder får.\nMen i sundhedssystemet er jeg en MAND… Og derfor kommer jeg ikke i betragtning til f.eks. regelmæssig mammografi skanninger, som kvinder over 46 år får tilbudt.\nHvis sexologisk klinik havde lavet en korrekt diagnose fra starten, havde jeg måske allerede nu fået en kønsskifteoperation, og dermed et kvindeligt personnummer. Og dermed havde jeg været inde i behandlingssystemet for kvinder.\nEt andet problem er at folketinget (hvilket ses af den nylige debat om stramninger af straffen for hatecrimes), betragter transseksuelle som mennesker med “anden seksuel orientering“. Dermed kan de jo nemt afvise særlige vilkår for mennesker som jeg.\nTransseksuelle burde nærmere betragtes som mennesker med et medfødt handicap, som i stor grad kan afhjælpes.\nJeg ville gerne finde en måde at formilde mit budskab til alle medlemmer af folketinget, men jeg ved ikke hvordan.\nSom supplerende information til ovenstående, tillader jeg mig at henvise til følgende links:\nReferat af mit forløb på Sexologisk Klinik\nOverlæge og forsker ved Sveriges SK, har lavet en undersøgelse af livsvilkår for 324 opererede Transseksuelle [Siden findes ikke mere. 27. august 2015. TT.]\nTlf: 21 497 222 for evt. uddybende spørgsmål.\nUdgivet i: KategorierBetina Hvejsel, Skrivelser til/fra udvalg mfl.Søgeord: TagsBetina Hvejsel, Erwin Maria Jöhnk, Hate crime, Hormonbehandling, Jane Johansen, Kønsskifteoperation, Leif Lahn Jensen, Personnummer, Seksuel orientering, Sexologisk Klinik, Sundhedsudvalget, SUU, Transseksuelle