Hvad skal jeg snakke om med min nye kæreste\nJeg er en pige på 13 år snart 14 som lige har fået min en super dejlig kæreste. Før i tiden snakkede vi om alt mellem himmel og jord, og nu hvor vi er kærester er det svært at sige noget. Jeg ved sådan set ikke så meget om ham da vi som sagt snakkede om alt mellem himmel og jord.\nVi går til en slags klub hvor vi snakkede en del før og nu ikke kan finde på noget at sige. Over sms skriver vi bare hvad laver du? og så skriver vi lidt om det og så er samtalen egentlig bare slut. Jeg har virkelig brug for at få noget man kan snakke om.. Help me! ;D\nBare lige for at få et ekstra spørgsmål ind, hvornår synes i man skal have sit første kys efter man er blevet kærester? Vi blev kærester den 03/04/2015. Så vi har egentlig ikke været kærester i ret lang tid\nTak for dit brev til brevkassen. Hvor er det dejligt for dig, at du har fået en super dejlig kæreste. Jeg håber mit svar til dig kan give nogle ideer til, hvordan I kan snakke sammen.\nDet er ikke helt klart for mig, hvad det betyder når du skriver, at før i tiden kunne I snakke om alt mellem himmel og jord. Jeg gætter på, at du mener, at I kendte hinanden inden I blev kærester og det var der I kunne tale om alt. Det håber jeg er rigtigt forstået?\nNår jeg læser dit brev, tænker jeg, at det er meget normalt, at når man er blevet kærester, at det måske kan være lidt pinligt, at tale sammen. Måske fordi man har lidt mere på spil - det er blevet vigtigere for dig eller din kæreste, hvad man siger. Måske er man bange for, at komme til at sige noget forkert, eller for, at den anden syntes det lyder dumt – ikke fordi det er det den anden tænker, men fordi det er blevet mere vigtigt for en, at den anden synes godt om en – er det mon noget du kan genkende? Det kan også være, at du slet ikke har det sådan, men at din kæreste måske har det sådan? Hvis det er derfor så tænker jeg, at når I har været kæreste lidt længere tid, og er blevet mere trygge ved hinanden, så får I mere ro på og jeres snakke igen kan handle om alt mellem alt mellem himmel og jord. Måske kan du prøve at snakke om alt mellem himmel og jord igen, og se om han er med på at snakke på den måde igen?\nNoget andet jeg kommer til at tænke på er, at man måske taler mere sammen – altså måske taler I sammen hver dag nu? Hvor I bare var venner, der talte I måske kun sammen i klubben, og måske kun et par gange i ugen? Hvis det er sådan, så er det meget naturligt, at jeres samtaler er kortere, men flere sådan lidt hele tiden og det derfor kan føles som om, at samtalerne ikke er det samme – giver det mening?\nDu skriver og vil høre om, hvad man kan tale med hinanden om. Jeg tænker om det er en idé, at du i dit hoved gennemgår de samtaler i allerede har haft. Var der noget i snakkede om, da I talte sammen om alt mellem himmel og jord, som I kan tale om igen? Var der noget af det han eller du sagde, der har ændret sig, en nyhed måske? Eller kan en mulighed være, at når i har sms’et om hvad I laver, høre, hvordan hinandens dag har været? Er der sket noget spændende, sjovt eller noget træls? Måske spørge om, hvad synes du om....? En anden mulighed kan være at se en film sammen og tale om den bagefter? Var den god eller dårlig? Hvorfor var den god eller dårlig? Var der noget i filmen som fik dig eller ham til at tænke på noget andet? Hvorfor blev du/ham mindet om det? I kan også gå en tur sammen og tale om de I ser?\nJeg har en idé om, at når man oplever ting sammen så kommer der flere emner og minder at snakke om fx ”kan du huske den gang vi….” Kan en mulighed være, at I finder noget I kan lave sammen, som I begge synes er spændende og interesserer jer for?\nTil sidst skriver du og vil høre om, hvornår man skal have sit første kys efter man er blevet kærester. Jeg tænker, at I kan kysse når i begge føler I har lyst og er parate til det. Der er ikke noget bestemt tid for, hvornår det er for tidligt. Det der er vigtigt er, at I gør det når I begge har lyst. For at finde ud af det, er det måske noget I kan tale? Det kan måske nogle gange være lidt svært at tage det første skridt eller spøger om – mon det er noget I kan sms'e om?\nJeg håber mit brev til dig, har givet dig nogle ideer til, hvordan I kan tale sammen – hvis ikke er du velkommen til at skrive ind igen, sms, ringe eller chatte til BørneTelefonen på 116111


Hudpleje for mænd » Læs apotekerens 4 tips til tør og fedtet hud!\nEr du én af de mange mænd, der døjer med tør og irriteret eller uren og fedtet hud i ansigtet? Du er ikke den eneste, og heldigvis kan du komme langt med en effektiv hudplejerutine. Her får du 4 gode råd til, hvordan du opnår en sundere og mere velplejet hud.\n”Alt sådan noget med cremer, lotions og serum, det er ikke for rigtige mænd”.\nEr det sådan, du tænker? – så kan du godt tro om igen, for en god hudplejerutine er overordentlig vigtig, også for mænd, hvis du gerne vil passe på dig selv og bevare et attraktivt ydre også i alderdommen.\nHuden er vores største organ, og vi skal passe godt på den, uanset køn. For mange mænd kan det måske være forbundet med et vist tabu at gå op i selvpleje, men du gør dig selv en bjørnetjeneste ved ikke at passe ordentligt på din hud.\nNår du tilfører fugt og vitaminer til din hud, handler det ikke kun om at få den til at se bedre og yngre ud. Det hjælper også med at holde huden sund samt at beskytte den mod sygdomme og varige hudproblemer. Her får du apotekerens bedste tips til hudpleje for mænd:\nMænd og kvinders ansigtshud er forskellig på flere forskellige parametre, og derfor kræver det på nogle punkter også forskellige hudplejeprodukter. Fælles for begge køn er dog, at huden har brug for en masse fugt i form af en god hudcreme.\nSærligt om vinteren trænger huden til ekstra fugt, og her anbefaler vi, at du bruger en god, fed creme, særligt på hænder og i ansigtet, som er ekstra udsatte områder i den kolde vind. Er du én af de mange mænd, der døjer med meget tør hud, er det desuden en god idé at bruge en lotion hele året rundt. Har du brug for råd og vejledning om hudpleje som mand, er du altid velkommen til at spørge på dit lokale apotek.\n2. Beskyt dig mod solens stråler\nAh, der er nu ikke noget som solens varme stråler, der kan lokke os udenfor på en varm sommerdag – eller en knitrende frostklar vinterdag for den sags skyld.\nUdover at være en kær ven af mange, er solens stråler dog også en rigtig farlig fjende for vores hud. Beskytter du dig ikke ordentligt, kan du ende med varige skader på huden eller i værste fald forskellige stadier af hudkræft.\nUV-indekset afgør, hvornår vi skal bruge solfaktor, og er du under danske himmelstrøg, betyder det, at du som huskeregel skal bruge solcreme fra april til september i tidsrummet klokken 12-15. Kræftens Bekæmpelse anbefaler en faktor 15 i Danmark, og en faktor 30-50 når du rejser sydpå. Men det afhænger af din hudtype, UV-indekset og hvordan din hud reagerer på solens stråler. Er du i tvivl, så spørg på apoteket.\n3. En god hudplejerutine for at undgå fedtet hud\nPå nogle parametre er det absolut en fordel at være mand, når det kommer til hudens aldringsproces. Testosteronstimulering gør nemlig huden tykkere, hvilket betyder, at mænds hud er cirka 20% tykkere end kvinders. Derudover indeholder den mere kollagen, som holder huden stram og ung, og det gør, at de gængse aldringstegn typisk optræder lidt senere hos mænd end hos kvinder.\nTil gengæld vil mænd oftere få bumser og hudorme, fordi deres hud er mere fedtet end kvinders. Derudover er hudens porrer større hos mænd. En sund rutine med hudrens, eksfoliering og fugt vil derfor for mange mænds vedkommende være en god idé, hvis du ønsker at holde huden sund og forebygge udbrud.\n>> Se udvalget af hudplejeserier til mænd her\n4. Husk hudpleje ved barbering\nDen mest åbenlyse forskel på mænd og kvinders hud er naturligvis, at mænd har en langt større og kraftigere hårvækst i ansigtet og en højere talgproduktion. Den daglige barbering kræver det rette udstyr, og foruden en god skraber eller trimmer, er det vigtigt, at du bruger aftershave for at mindske irritation af huden efterfølgende.\nBarbering er en hård omgang for huden, som kan blive synligt irriteret. Dens barriere bliver nemmere nedsat, hvilket kan forårsage et fugttab og dermed tør og skallende hud i ansigtet. Det kan både være generede og give kosmetiske gener. Derfor er det vigtigt at pleje din hud med fugt efter barbering.\n>> Læs også om udslæt i ansigtet her


AMU Filforlängelse - What is .amu and how to open? - ReviverSoft\nStartside » Filudvidelser » A » AMU File Extension\nDu er her, fordi du har en fil, der har filtypenavnet slutter i .amu. Filer med filtypen .amu kan kun blive lanceret af visse programmer. Det er muligt, at .amu filer er datafiler snarere end dokumenter eller medier, hvilket betyder, at de er ikke beregnet til at blive set på alle.\nhvad er en&nbsp.amu&nbspfil?\nKan oprettes digitale fotoalbum ved hjælp af en bred vifte af fotoredigering programmer og disse programmer butik indhold indtastet af brugeren, og gemme det i filer med proprietære filformater, og også tilføje disse output filer med fil proprietære udvidelser. AMU filendelse er et eksempel på en proprietær fil forlængelse af et proprietært filformat til digitale fotoalbum oprettet ved hjælp af PictureGear Studio software. Dette program blev udviklet af Sony og er bundlet med nogle VAIO-enheder, der kører på Microsoft Windows (VAIO produkter er også fremstillet af Sony). Brugere af Microsoft Windows-baserede systemer kan installere PhotoGear Studio at begynde at oprette projekt output filer i .amu format og kan også begynde at åbne og redigere disse AMU-filer, da AMU støtte vil blive integreret efter installation af PhotoGear Studio software. Dette program refererer til data lagret i disse AMU-filer, når brugeren ser dem, og disse stykker af data omfatter nærmere oplysninger om de billeder og formateringsattributterne indtastet af forfatteren til fotoalbummet projektet.\nhvordan man åbner en .amu fil?\nIværksættelse af en .amu fil, eller enhver anden fil på din PC, ved at dobbeltklikke på det. Hvis din fil foreninger er indstillet korrekt, at det program, der er beregnet åbne din .amu fil vil åbne den. Det er muligt, du kan få brug for at hente eller købe den korrekte anvendelse. Det er også muligt, at du har det rigtige program på din pc, men .amu filer endnu ikke er forbundet med det. I dette tilfælde, når du forsøger at åbne en .amu fil, kan du fortælle Windows, hvilket program er det rigtige for den pågældende fil. Fra da af, åbner en .amu fil vil åbne den korrekte anvendelse. Klik her for at lave .amu filtilknytning fejl\napplikationer, der åbner en .amu fil\nVær omhyggelig med ikke at omdøbe udvidelse på&nbsp.amu&nbspfiler eller andre filer. Dette vil ikke ændre filtypen. Kun speciel konvertering software kan ændre en fil fra én fil til en anden.\nEn fil udvidelse er det sæt af tre eller fire tegn i slutningen af et filnavn, i dette tilfælde,&nbsp.amu.&nbspFiltypenavne fortælle dig, hvilken type fil det er, og fortælle Windows, hvilke programmer kan åbne den. Windows ofte knytter en standard program til hver filtype, så når du dobbeltklikker på filen, starter programmet automatisk. Når dette program er ikke længere på din pc, kan du nogle gange få en fejl, når du forsøger at åbne den tilknyttede fil.\nFix .amu File Extension nu


Gitte Guldberg - FORFATTERSKABET.DK\nHome Forlagets forfattere Gitte Guldberg\nJeg startede med at skrive i september 2003, da jeg havde født min første søn Kasper, og hvor vi fandt ud af, at han havde en hjertefejl. Det var faktisk en læge, der foreslog mig at skrive dagbog hver dag.\nJeg har skrevet denne bog ”Kasper mit hjertebarn” for at bearbejde min egen sorg samt med ønsket om at hjælpe andre med at se lyset for enden af tunnelen. Se at livet kan blomstre igen, på trods af livet har været svært.\nHvilken bog arbejder du på lige nu?/Hvor mange bøger har du skrevet?\nJeg arbejder ikke på nogen bog nu. Denne bog er min debut og bliver nok ”BOGEN” for mig.\nJeg foretrækker helt klart trykte bøger, da jeg syntes, der er noget særligt over at sidde med den i hænderne, når jeg skal læse den. Min mand og mine børn er dog rigtig meget til lydbøger – især på ferier.\nJeg har ingen yndlingsforfatter. Jeg læser mest biografier og personlige fortællinger, som er skrevet af fortælleren selv eller kendte journalister. F.eks. Charlotte Bøving, Jane Aamund og Cecilie Frøkjær.\nDet ved jeg simpelthen ikke – har aldrig tænkt over det. Tænker nok lidt: ”Hver bog = Eget værk”.\nJeg laver gerne en god kop kaffe i mit yndlingskrus, inden jeg sætter mig til tasterne.\nJeg flytter tankerne til noget helt andet ved at gå en lang tur med min hund.\nJeg ser ikke mig selv som ”forfatter” men nærmere som en kvinde, der ønskede at fortælle sin historie, hvilket jeg er meget taknemmelig for kunne lade sig gøre.\nDet sværeste har været at skulle være i processen i lang tid, hvor minderne kommer op til overfladen igen, og tanker og følelser får frit løb. At skulle være så autentisk som muligt i fortællingen. At processen tager tid og at have tålmodighed.\nAt der faktisk fandtes et forlag som Forfatterskabet, hvor jeg selv kunne være medbestemmende og blev mødt med så stor interesse i netop min bog fra tvillingerne af.\nMærk efter og følg dit hjerte. Tro på, at der er en mening med din bogidé. Tro på, at der er mange derude, der gerne vil læse netop din bog.\nDu kan sende en mail til mig: gitteguldberg@gmail.com\nForrige artikelLaura Kastell\nNæste artikelGitte Herdin


Agil svarede på Forsvarsadvokat's emne i Politik & Samfund\nDet er svært at tage det alvorligt, når nogen maler et glansbillede af livet under deres idol. Amerikanerne har i virkeligheden fået det bedre hvert år siden 2010, hvor de begyndte at komme ud af finanskrisen, Det har været en eneste lang optur, hvor man ikke engang kan ane præsidentskiftet. Det er der ikke noget sært ved, for sådan plejer det at være, Højkonjunkturer og kriser har afløst hinanden i 100 år eller mere. Det er der ingen præsidenter eller partier, der kan sige sig fri for at ligge under for.\nJeg tænker bare på, at du gør højt op i, hvor stor sejren var, som om det er meget vigtigt.\nLucianone følger Kvinder er modbydelige ? 9 timer siden\nLucianone svarede på stig6499's emne i Sex & samliv\nFolk tror altid naivt, at kvinder er åh, så meget bedre og åh, så meget sødere end mænd. Det er feministerne, der har formået at gøre kvinderne til det evige offer og mændene til de evige krænkere. Reelt vil jeg tro, at kvinder hverken er værre eller bedre end mænd. Men de er bare ubehagelige på en anden måde. Mænd er mere direkte og hårdtslående. Kan ty til vold eller stærke aggressioner. Være meget kontante og uempatiske i visse situationer. Men medmindre de er hardcore psykopater (hvad nogle selvfølgelig er), vil de have svært ved at manipulere på en så subtil måde, som kvinder gør. Kvinder tyr sjældent til fysisk vold. De er også sjældent udfarende aggressive, hvor de slår hårdt i bordet og puster sig op som en Tarzan, som nogle mænd gør. Til gengæld er kvinder manipulerende på en subtil og underfundig måde, som ofte er svær at pege fingre ad, fordi de smarte nok gør tingene bag om ryggen på andre. Eller de siger ét og gør noget andet. Kvinder er rigtigt gode til at finde på en løgnehistorie for at man skal fatte sympati for dem. Det kan være i forbindelse med skilsmisse, hvor de ofte falsk anklager eksmanden for vold eller incest. Sådan noget kan være værre end fysisk vold, fordi du ikke rigtigt kan forsvare dig imod det. Det er jo påstand imod påstand. Vi ser det allerede i skolealderen. Drengene slås, når de bliver uvenner. Men bagefter bliver de ofte venner igen og tavlen vaskes rent. Pigerne, derimod, slås sjældent. Men de fører psykologisk krigsførelse. Bagtaler hinanden, manipulerer med hinanden, spiller hinanden i ud mod andre. Hvis de vil opnå sympati i en sag, finder de på en eller anden løgn, så antipatien vendes mod deres udsete fjende og så får de selv sympatien. Hvis en pige har en rivalinde og de begge kæmper om en fyrs gunst, så kan en pige finde på at finde på løgnehistorier om rivalidinden for at drengen skal miste sympati for hende. Så får hun f.eks. sat noget sladder i gang, hvor konklusionen er, at "hende Louise hun er godt nok en fed sæk. Jeg så hende veje sig i sidste uge og shit hun er 165 cm. høj og vejer 68 kg!! Det er bare så KLAMT at hun er sådan en fed ulækker so". Jeg kan sagtens huske, hvordan pigerne ofte talte meget ondt om andre piger, lige så snart den pågældende pige vendte ryggen til dem. Piger er også dem, der er værst til at mobbe (andre) piger med deres udseende. Drengene har som regel ikke noget imod, hvis en pige er lidt buttet. Så hvis en buttet pige bliver mobbet, er det som regel af de andre piger i klassen. Piger med spiseforstyrrelser, får det ofte på grund af pres fra andre piger. Jeg kan godt huske fra skoletiden, at drengene kunne være vilde og slås. Når de blev lidt større, blev enkelte af dem også kriminelle og gik og stjal i butikker o.s.v.. Men dybest set var de som regel sødere og mere ærlige end pigerne, fordi drenge er bare ikke i stand til at skjule deres dårlige sider - og så er det tit nemmere at acceptere dem, fordi de er så åbenlyse, at man bare tænker "nå, dit lille pjok, du kan vist ikke selv gøre for det!". Pigerne var tit nogle giftige slanger, man slet ikke kunne regne med. Udadtil var de pæne, smilende, moderigtige, havde de rigtige holdninger o.s.v. Men bag facaden kom deres dystre sider hurtigt frem. De bagtalte hele tiden andre og spillede folk ud imod hinanden, fordi piger generelt elsker drama.... KONKLUSION: Jeg siger ikke, at kvinder er værre end mænd - alt i alt. Men jeg siger, at de er lige så slemme, på godt og ondt. Kvinders ondskab går bare tit under radaren, fordi den er mere subtil og svær at få øje på, medmindre man har en vis psykologisk indsigt eller formår at se de små detaljer.\npeter56 svarede på mpn1973's emne i Sex & samliv\nJeg har i 3 uger af sommerferien været holdt som fange af min kæreste og 2 af hendes venner, som gav mig en ferie jeg aldrig glemmer. Jeg blev på min sidste arbejdsdag hentet at de 2 venner som stod klar på parkeringspladsen, de tvang mig ind i deres kassevogn hvor de klædte mig af og gav mig en voksenble på, og så bandt de mine ankler og håndled sammen med en stram stålkæde som de låste fast med hængelåse og så gav de mig en sort lædersæk over hovedet hvor der kun var hul til min mund, og så kørte de mig bort bastet og bundet uden jeg kunne se det mindste. Efter nogen tid standsede bilen og jeg blev båret ud af kassevognen og blev smidt ind i et bagagerum på en lille bil, og så hørte jeg min kæreste sige "jeg har pakket så lad os komme afsted med det samme". Jeg råbte hvad er meningen, men jeg hørte bare bagagerummet blev lukket og min kæreste sagde du skal de næste 3 uger af ferien bo i bagagerummet på vores sommertud, og du kommer ikke ud før du igen skal på arbejde. Jeg hørte de stod og grinede og sagde ham skal vi nok få sjov af, og han fodres 2 gange om dagen og han kan godt holde til 3 uger i den store skide-. og pisseble. Jeg græd men efter nogle dage fandt jeg ud af der var intet at gøre, de kørte rundt til mange steder, og ofte lå jeg mange timer uden at vide hvad de lavede, og jeg havde ingen fornemmelse af tiden, og fik mad morgen og aften tror jeg det var. Det stank grimt at pis og lort i bagagerummet, og pludselig en dag blev jeg løftet op og lagt i en plastiksæk som blev strammet godt til min krop så luften ikke slap ud af posen, og så gav de mig er par flade på hovedet inden de sagde så nu kan vi ikke holde din lugt ud mere, så håber du nyder at ligge fanget i plastiksækken som den lorte unge du er. Det blev 3 lange uger, men de viste ingen nåde, og langt om længe standsede de en dag og min kæreste sagde tak for en dejlig ferie i 3 uger, og så smed de mig ud af bilen og tog plastiksækken af mig og spulede mig så med koldt vand ude på plænen ved huset. Efter afvaskningen fik jeg sækken af hovedet og kæden der skar ind i mine ankler og håndled blev løsnet og jeg fik besmed på at vaskje mig ordentligt så jeg næste dag kunne tage ren på arbejde. Det er en ferie jeg aldrig glemmer, og det var slemt at ligge i det lille ubekvemme bagagerum uden at vide hvornår jeg kom ud, og så var det helvedes varmt, så det var ikke en rat ferie,. Mange hilsner fra Peter der nød årets sommerferie selv om den var hård, og min røv er stadig øm efter 3 uger med en beskidt og våd ble på.\ngumle følger Bedste Mellemstr. børnevenlig hund - som ikke fælder for meget. 10 timer siden\ngumle svarede på MorP's emne i Hunde\n9 dage er ikke nok, hvis det er en hundehvalp i vil have. Hunde kan være alene imens man er på arbejde, men med den rigtige træning og indkøringsperiode. 3 uger er absolut minimum. https://www.minhundogkat.dk/da/artikler/den-forste-tid-med-den-nye-hvalp/ Jeg kender en del som før har haft katte, anskaffer sig en hund, og seriøs forventer, at den kan være alene som hvalp efter en uge. I ALLE tilfælde har de måtte skille sig af med hunden igen. Enten fordi den bed alt i stykker, blev aggressiv, syg eller lignede. En hund er en STOR mundfuld ift. En kat.... Den skal luftes, trænes, stimuleres uanset on det har været en mega hård dag på arbejdet, man er syg osv. Som hvalp skal den lærer at være renlig, ud om natten, ja faktisk hver gang den har leget.... ift. Børn skal den lærer at omgås dem, og de skal lærer at omgås den. Jeg arbejdede selv fuld tid, da jeg fik hund ( var hjemme i 5 uger), hvorefter jeg fik hjælp udefra de første 3 måneder. En god hund kræver tid, træning, osv. Det er næsten som at få en baby på ny, man er på 24/7 specielt når der er børn i familien. Jeg er opvokset med store hunde, men alligevel fik jeg et chock over hvor meget arbejde, der ligger i at træne en hundehvalp. Jeg siger det ikke for at være sur og tvær, men så du måske afsætter lidt mere tid til hvalpen.... eller køber en voksen hund. Man kan købe voksne hunde ret billigt, specielt på facebook i de forskellige grupper. Feks er der den her https://www.dba.dk/papillon-pomeranian/id-1058553330/\nErpe svarede på Forsvarsadvokat's emne i Politik & Samfund\nMig bekendt har ingen sorte fået det bedre under Trump? Og især latinoerne har fået det langt værre.\nErpe svarede på Jojojo's emne i Politik & Samfund\nMåske. Men nu har Mette Frederiksen jo også ringet til ham og sagt pænt undskyld. Nej, vi kan ikke vide med bestemthed, om Trump ville have aflyst sit besøg i Danmark selv, hvis hun ikke havde fornærmet ham ved at kalde hans idé absurd. Men det tror jeg nu ikke, at han ville have gjort.\nOle Jensen følger Hvilke reklamer får i ? 12 timer siden\nJojojo svarede på Forsvarsadvokat's emne i Politik & Samfund\nNogen gange i livet bliver man overraskede. og den her gang kan blive en af dem, alt som jeg tror på kan blive endevendt. Jeg glæder mig til at læse Hvilken forhold er blevet bedre for de sorte under Trump.\nJonasseren er nyt medlem på Jubii Debat. 12 timer siden\nDenBruneMunk følger Hvilke reklamer får i ? 12 timer siden\nDenBruneMunk svarede på snoozz's emne i Politik & Samfund\nreklamer? Ingen. Jeg har oveni dette også NejTak+ , så ingen reklamer i postkassen.\ndna følger Hvilke reklamer får i ? 12 timer siden\ndna svarede på snoozz's emne i Politik & Samfund\nJeg bruger Firefox og har installeret Adblock Plus (plugin). Det fjerner så godt som alle reklamer. Selv på youtube-videoer får jeg ikke reklamer først. I virkeligheden har jeg sagt nej tak til reklamer. Hvis jeg ønsker at se om der er et eller flere specifikke produkter på tilbud et eller andet sted så bruger jeg tilbudssider som eksempelvis tilbudsugen.dk eller en af de andre som samler tilbudene fra de forskellige reklamer. Der kan man så søge specifikt efter lammekølle, boremaskine eller hvad det nu er man søger efter.\ndna svarede på Forsvarsadvokat's emne i Politik & Samfund\nSludder. Du ser racisme overalt, hvor det passer i dit verdensbillede. Obama var en statsmand og havde integritet og var vellidt af rigtig mange. Som person tror jeg han er et rigtig dejligt menneske. Men som præsident var han en stor skuffelse for rigtig mange amerikanere. Inklusiv mange sorte som troede de ville få bedre forhold, hvilket de så faktisk har fået under Trump.\ndna svarede på Jojojo's emne i Politik & Samfund\nDet kan du ikke vide noget som helst om. Derudover skriver han selv at mødet er udsat. Jeg tror vi kommer til at se Trump i Danmark i løbet af 2020.\nDu prøver vist ikke på meget andet end at fremprovokere en reaktion. Alt efter hvad man måler på så kan man sige at Trumps sejr var alt fra meget lille til meget stor. I antal stemmer var den lille. I den forstand at han slog alle odds, og meget tæt på alle sagde han ikke havde en chance så var sejren stor. Washington Post skrev 2 uger før valget at hans chance for at blive valgt nærmede sig nul. Jeg tænker mere at det er flovt at være Hillary Clinton. Hun er nu blevet kendt som den person, der ikke engang kunne vinde over en tosse som Trump. Som jeg har skrevet før så var valget af Trump i høj grad et fravalg af Clinton.\nJojojo svarede på Jojojo's emne i Politik & Samfund\nRolig nu Poul, nu er de to venner igen, trump er ikke de messias som mange ventede på, og Grønland kan glade sig over en ny USA ambassade med hele 7 ansatte på øen senere i år Og alt sammen takkede være Mette Frederiksen\nAlert til alle. Trump i en presse meddelelse på de G7 har meddelt at han IKKE er Gud, han er ikke som han tidligere har påstået "the chosen one " Bare til info\nM.Legaard ændrede sit profilbillede 14 timer siden\nDet vigtigste for os er, at vores statsminister er blevet utroligt populær i Danmark, i USA og i Grønland. Ja, faktisk i hele verden. Også den danske opposition roser statsministeren. Det kan man ikke sige om Trump. Her er lidt amerikansk satire:\nTror ingen stiller spørgsmål ved Trumps valg men det at de valgte manden, er nok mere spørgsmålet. Der var nogen som tale om Afrika og noget som gjorde de var mindre bemidlede, så tænker man altså sit, når Trump kan blive valgt, som en reality showman og en marionet dukke, som ingen så styrer særligt godt. Hvor Obama havde mange udenfor og i selve USA som støttede op og kunne lide personen, og det som folk skrev for manden, så er det jo stik modsat med Trump, ingen kan lide manden, og hans støtte findes kun i hjemlandet, og det har dem som valgte ham nok ikke gjort andet end tændt tv og kende manden bedre fra et tvshow end de kendte de andre politikere, og så var han valgt.\nJeg forstår ikke, hvad det er for nogen principper du skriver om??? - men jeg har lagt mærke til, at du går højt op i, hvor stor Trumps sejr var. Det kan få dig helt op på dupperne - som om det er vigtigt i dag\n- og hvem har så bedømt det?\nDenBruneMunk svarede på MorP's emne i Hunde\nOk, det er da godt at høre at der var lidt erfaring, og med de helt store i klassen. Jeg er selv mest glad for de små (gravhunde) og lidt højlydte Har dog haft bernhards og schæfer og lign. i familie dog ikke så tæt som til daglig, bare andre i familien som ejede dem.\nOK. Så forstår jeg det bedre\nMorP svarede på MorP's emne i Hunde\nTak for svar. Jeg er vokset op med en Sankt Bernhardshund - det er nok lige i overkanten Sidst min mand og jeg havde hund var en Rottweiler - hun blev desværre aflivet pga sygdom da dyrlægen efter et år med smertestillende måtte sige at der ikke var andet at gøre end smertedække hende resten af hendes liv og det synes vi var synd. Dengang var børnene for små til vi havde overskuddet til en ny og vores katte har været tilløbere som vi har fået neutraliseret gennem kattens værn. Generelt er jeg selv mest til større hunde men som du skriver kræver de ofte mere tid/opdragelse. Og jeg er meget lidt til små hunde som papillon og chihuahua Så derfor kigger vi lidt i andre rækker\nDen har jeg selv fundet på\nDenBruneMunk følger Bedste Mellemstr. børnevenlig hund - som ikke fælder for meget. 17 timer siden\nTendensen er desværre at blandinger sammenlignes med racer, og de priser som den ægte hund kan koste. Selv ægte hunde uden stamtavle men ægte som de nu kan bevise det, er også meget dyre. Så længe der er et marked for det, så bliver priserne sat op, så du kan være heldig at få dem under 5000kr , så skal du nok bare være tålmodig, for det er vel en pegepind for sælger at slå op på dba eller guloggratis, og så sættes prisen ud fra dem, så enkelt er det. Personligt mener jeg at har man været glade for katte, så skal man ikke gå ud og få en stor skt. bernhard Eller stor hund generelt, de kræver meget, meget mere, motionen for flere er jo vigtig, hvor små hunde kræver motion men de kan også overbelastes hvis vi taler dem på 2-5kg vil jeg mene, så skal man altså gå ture men nok ikke tage dem med på en cykeltur ved siden af på 15km. Så hvis katte var dig, så skal du nok holde dig i den størrelse med en hund, der er stadig mange at vælge imellem, og pavillion og lign. er populære men igen, koster stadig en del.\nHjælp en lille virksomhed :-)\naf Gæst loujunge\nHar man ikke ret til at kende sine virkelige forældre?\nStartet fredag kl. 18:44


Storkommune dropper KMDs økonomisystem | Version2\nStorkommune dropper KMDs økonomisystem\nHøje-Taastrup har droppet KMD som leverandør af løn- og økonomisystemer. I stedet er valgt et konsortium bestående af Fujitsu og Silkeborg Data.\nTorben R. Simonsen Tirsdag, 22. maj 2007 - 10:43 3\nEt samarbejde mellem Fujitsu og Silkeborg Data indgået for to år siden har nu båret sin første frugt. Konsortiet har fejet konkurrenten KMD af bordet og vinde et udbud på levering af løn og økonomisystemer til Høje Taastrup Kommune.\n»Det er et gennembrud, for det er den første gang, vi har deltaget i et udbud sammen, og der lykkedes det at få en kommune til at skifte til os,« siger direktør i Silkeborg Data Mogens Jespersen.\nHan glæder sig over, at det er lykkedes konsortiet at slå ikke mindst KMD.\nBedre end KMD\n»Vi har fået oplyst, at på de fem vigtigste punkter, var vi enten på niveau eller bedre end de konkurrerende tilbud,« siger Mogens Jespersen.\nSilkeborg Data er ejet af Jyske Bank og har i over tyve år leveret lønsystemer til blandt andet den offentlige sektor. Men for to år siden fandt selskabet sammen med Fujitsu om at levere samlede løsninger til blandt andet kommunerne.\n»Vi har jo stor erfaring med lønsystemer i det offentlige og tilsvarende har Fujitsu stor erfaring inden for den kommunale sektor, så det strategisk tekniske samarbejde, vi indledte for to år siden, har nu givet resultat,« siger Mogens Jespersen.\nPrøve markedet af\nØkonomidirektør i Høje Taastrup Ole Kristensen er også tilfreds med at have indgået aftale med de nye gamle spillere.\n»Vi har haft et udbud, hvor det er gået efter bedst og billigst, som man nu skal gøre sådan noget. Vi har haft en masse krav til pris og funktionalitet, da vi blandt andet har udviklet lønsumsstyring og ud fra en samlet vurdering har vi valgt den løsning, der bedst matcher vores behov til en fornuftig pris,« siger han.\nØkonomidirektøren vil ikke oplyse nærmere om, hvor meget billigere Fujitsu-konsortiets løsning var i forhold til de øvrige tilbud.\nOle Kristensen oplyser, at kommunen bevidst valgte at følge reglerne om udbud frem for at lade serviceaftalen med KMD køre videre.\n»Vi ville gerne prøve markedet af, og selv om det er et svært område, så er der da også andre leverandører, der kan levere tilfredsstillende løsninger,« siger han.\nI forvejen er både Silkeborg Data og Fujitsu inde i Esbjerg Kommune, men her er der ikke tale om en del af det strategiske samarbejde, så Høje Taastrup er første eksempel på det nye samarbejde. Høje Taastrup har heller ikke været kunder hos de to leverandører før, men Ole Kristensen afviser, at projektet af den grund udgør en større risiko for at gå galt.\n»Vi har blandt andet set på det, de har leveret til Esbjerg, og hørt deres vurderinger, og det, vi har set, har set meget fornuftigt ud, og så er det jo to leverandører, der hver for sig har været på markedet i mange år,« siger han.\nEn anden afgørende faktor for valget af Fujitsus løsning har ifølge økonomidirektøren været de grundlæggende åbne standarder, der betyder, at data frit kan udveksles mellem systemerne.\nNetop de åbne standarder har været et vigtigt element for Fujitsu, hvor administrerende direktør Hans Iakob Estrup netop ser de åbne snitflader som interessant for mange andre kommuner:\n»Løsningen er baseret på åbne systemer med snitflader, der følger de godkendte offentlige standarder og kan også integrere til de it-systemer, kommunerne allerede har eller anskaffer sig,« siger han.\nImplementeringsarbejdet er allerede gået i gang, og deadline for overgang til de nye systemer vil være 1. maj 2008.\nRene Frank Kristiansen Tirsdag, 22. maj 2007 - 12:07\nDet er dejligt at se at der er nogle kommuner der vælger andre systemerleverandører end KMD, der i den senere tid har haft betydelige problemer, her tænker jeg på KMD Opus økonomisystem, der i flere IT afdelinger giver hovedpine og udslet.\nChancen for succes med Silkeborg data og Fujitsu Siemens tilsvarende eller større end med KMD, da SDFS jo er en privat virksomhed uden kommunale lig i lasten, hvilket må være en stor fordel.\nKMD har i lang tid tjent store summer på en næsten enevælde i den kommunale verden, årsagen er selvfølgelig deres fortid, samt et kunde kendskab der er rimeligt velfunderet.\nJeg håber at KMD vil få så meget konkurrence at deres service bliver forbedret, for det er som om der er blevet slappet lidt af i nogle år.\nJeg har et godt samarbejde med KMD, og får den service jeg har behov for.\nBenny Nielsen Tirsdag, 22. maj 2007 - 13:23\nNår der nu alligevel skal læses ekstra korrektur på første afsnit, kan man måske ændre Fujitsu Siemens til Fujitsu, da det er dette selskab der sammen med Silkeborg Data har vundet kontrakten.\nMads Gorm Larsen Onsdag, 27. juni 2007 - 12:28\nEr der nogen som ved hvem der skal undervise slutbrugeren i det nye it-system?


Råt, sofistikeret, mat eller skinnende, - alle disse muligheder gør sig gældende her. Det er en gruppe af produkter, der bl.a. kan anvendes til smykkebags og manualer. Beklædning, hvor man skal tænke på metal, vil kunne opfyldes her. Eksempelvis kan nævnes ”Metal-X” som har en metallignende finish, der kan fremstå enten med bløde penselstrøg eller hamret sølvoverflade. Af andre muligheder findes ”Illusio”, der med sine farverige changerende overflader ofte benyttes til smykkebags, bøger og æsker.\nAlle farver og overflader fra naturen er en sand kilde til inspiration og kreativ tilgang til vinklen med autentisk materiale i beklædning af produkter. ”Napura” er et gennemfarvet papir med prægning, der bl.a. illuderer bambus, kanvas, jute og sisal. Det er thermo-reaktivt og velegnet til prægning. Produktet er ideelt til æsker, skrivebordsartikler og indbinding af bøger.\nEMBALLERING I CORVON IRIDESCENTS\nEMBALLERING I METAL-X\nSHOPPING BAGS I CORVON ILLUSIO\nSMYKKEÆSKER I CORVON\nNOTESBØGER OG KONVOLUTTER I METAL-X\nÆSKER I CARBON-X


Faremærker – Soil moisture sensor\nHold altid et vågent øje med faremærkerne på etiketten, når du køber og bruger rengøringsmidler og andre helt almindelige produkter til hjemmet. De nye symboler (piktogrammer) . Skoler skal mærke kemikalier, farlige stoffer og materialer med de nye faremærker. Fra branchevejledning om fysisk arbejdsmiljø for teknisk servicepersonale . Grafisk Trykcenters online katalog med faremærker som skilte, klistermærker og magnetfolie. Hurtig overblik over priser, leveringstider og .\nVi sender dagligt faresymboler, har stort lager og giver kredit til din virksomhed. Dette websted anvender cookies for at sikre dig den bedste brugeroplevelse. Få mere at vide om, hvordan vi anvender cookies. Undgå farlige situationer.\nBland aldrig faremærkede produkter sammen Lad. Varefakta kan hjælpe guide dig gennem junglen. Faremærker er lovpligtige på nogle produkter. Alle rengøringsmidler med gamle orange faremærker skal . Det betyder at torsdag den 1.\nKroniske sundhedsskader, såsoKræft, DNA-skader og skader på forplant- ningsevnen (CMR) – alle kategorier. Spe- cifik organtoksicitet, enkelt og gentagen. I forbindelse med mærkning. Print faremærker på egen laserprinter.\nVis efter, Pris: Lav først, Pris: Høj først . En gylden regel er at: Emballage med ét eller. See what people are saying and join the conversation. Bredt udvalg af faresedler og faremærker til mærkning af farligt gods. Vi tilbyder faresedler af højeste kvalitet med hurtig og effektiv levering.\nSælger eller bruger du faremærkede produkter som for eksempel rengøringsmidler, imprægneringsmidler eller insektmidler? Virksomhederne, som bruger kemikalier, som er faremærket , bør også undersøge, om der ligger kemikaliepolitikker, instrukser eller andet materiale, som . Stærkt ætsende rengøringsmidler uden korrekt faremærkning fundet hos mere end hver fjerde kemikalievirksomhed. Miljøminister Ida Auken . Den nye faremærkning er indført, fordi man på globalt plan er blevet enige om at anvende et fælles, harmoniseret system for klassificering og . De tidligere orange faremærker er ved at blive udfaset. Formålet med kampagnen er at undgå ulykker med gør-det-selv produkter. Det skal ske ved at informere forbrugerne om de nye faremærker og samtidig få dem.\nMEDLEMSNYHED – Det her skal du huske, når de orange faremærker på kemikalier forsvinder og erstattes af bl. Deadline for udskiftning af de orange faremærker til de nye farepiktogrammer nærmer sig med hastige skridt.


Boardwalk Scoops - LUKKET\nVenlig's er her!\nFremragende service med et smil ... det er derfor, at jeg kaldte det venlige's. Fantastisk udvalg af is ville du kun vælge når du er på ferie. Beliggende langs Trailside Park med omfattende Kiddo legeområde. Også lige langs Paul Bunyan Trailfor cyklister og vandrere.\n"Søde" is Stop!\nEfter afsluttede vores middag i en Pequot søer restaurant, vi besluttede, at vi alle gerne ville have noget is. Der var de søde restaurant, Broadway ventetiden! De har så mange valg af smag og behagelige steder at sidde udenfor. Vi kunne godt lide det så...meget, at vi kom tilbage den næste nat.Mere\nVi prøvede seks forskellige varianter, og alle var lækkert! Der er masser af udvalg at vælge imellem! Den kvindelige medarbejdere var meget venlige. Det er en meget bekvem beliggenhed i byen og ved siden af Paul Bunyan Trail.


Struttende Transit Connect | Alt om varebiler - nyheder og test\nPolsk tuningsfirma forvandler Ford Transit Connect til havnens hurtigste\nFirmaet Carlex Design fra Polen har kastet al deres kærlighed på Fords næstmindste kassevogn, Transit Connect. Udvendigt har den fået hele turen, så ingen er i tvivl om, at denne Connect er den hurtigste kassevogn på havnen.\nFord Transit Connect – Custom?\nMest iøjnefaldende er den nye front med en dyb frontspoiler, som betyder, at man nok skal afholde sig fra mudrede byggepladser. Til gengæld er der store luftindtag, integrerede LED-lygter og en ændret grill. Hvis man fortsætter langs siden, er det tydeligt, at hjulkasserne er udvidet, så der er bedre plads til de store 19 tommer fælger, pakket ind i sportsdæk fra Michelin.\nDenne Connect ligner nok noget, der kan leverer pakkerne hurtigt, men Carlex Design oplyser ikke, om de har lavet nogle ændringer ved motoren, men til gengæld er modellen sænket, så den kan tage svingene med mindre krænging.\nDet udvendige design afrundes af en massiv diffuser under bagkofangeren, som kunne gøre selv en DTM-racer misundelig. På taget har polakkerne placeret en kæmpe spoiler, og så er intet ‘hurtigst på havnen’-look komplet uden dobbelte udstødningsrør.\nCarlex Design er faktisk hovedsageligt kendt for deres vilde specialløsninger til superbilskabiner, hvor de går amok i kulfiber og læder. Denne vilde Transit Connect har man dog ikke meldt noget ud, om hvorvidt kabinen også er opgraderet. Men det er heller ikke så vigtigt, når man har så struttende et ydre, som den Transit Connect.


⇒ Køb Vans Slip On i Jels – Stort udvalg\nVans Slip On Jels\nEr du på udkig efter vans slip on i Jels? Vi anbefaler følgende webshops…\nFlere online webshops tildeler i dag en hel del forskellige metoder til levering. En der er meget anvendt er efterhånden at få bragt ordren til en pakkeshop, og så henter du bare dine nye varer når der er tid til det. Muligheden er nemlig meget overkommelig, og desuden ligeledes den mest betalelige leveringsløsning.\nDu burde omvendt udse dig at få ordren bragt hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejdes adresse. Metoden viser sig i mange tilfælde en sjat mere bekostelig, men lige så vel usædvanlig enkel. Den mindst kostelige løsning til levering af vans slip on i Jels vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, som desværre afhænger af at du er tæt på vans slip on i Jels e-forhandlerens arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden er naturligvis ret så vital når du mangler dine nye produkter om et øjeblik, og herved er det selvsagt væsentligt at vi checker leveringstidspunktet på det relevante produkt.\nEn lang række vans slip on i Jels e-forretninger reklamerer med 1 dags fragt på de fleste produkter, der dog er påkrævet at ordren køres igennem inden et konkret klokkeslæt, så at de kan nå at få vans slip on i Jels klar forinden de logistikansatte tager hjem.\nVisse e-firmaer yder levering uden betaling, men tit stiller det krav om at du indkøber for et fastslået beløb. Som alternativ må du udvælge den mindst kostelige leveringsudgave, hvilket mange gange – ligegyldigt om man er i Horsens, Nakskov eller Helsinge – er at få dem til at levere produkterne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden ret nemt for almindelige mennesker at finde de bedste priser på vans slip on i Jels på diverse online butikker, og så har flertallet af internet handler i Danmark ikke kunne lade være med at tvinge salgsværdien på deres varer – til piger og drenge, og tillige også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange frembyde fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det til hver en tid være tiden værd at inspicere indtil flere internet selskaber efter vans slip on i Jels udsalg inden du shopper, således at du er velinformeret til at opnå den billigste pris.\nMan må imidlertid være årvågen med, at i tilfælde af at en netbutik afsætter vans slip on i Jels til salg for en pris som kan virke umådelig beskeden, bør det tit være et signal om en uærlig online forretning. Kortbestillinger er trods alt omfavnet af en lovbestemmelse, hvilket garanterer os imod bedrageriske online shops.\nVi tilråder generelt bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du drage fordel af en afdragsløsning som fx ViaBill, såfremt du vil klare beløbet over tid.\nFør folk køber vans slip on i Jels i en internet shop kan man utvivlsomt gennemlæse e-butikkens betingelser, men det er i reglen ikke videre interessant.\nEt andet alternativ kunne være at bemærke hvorvidt online forretningen er e-mærke tilsluttet, hvilket skulle være et sympol på at webbutikken tilslutter sig de officielle danske regler, udover at forretningen af og til besigtiges af fagmænd der har meget erfaring med vilkårene. Det er en rigtig god lejlighed til en håndsrækning, ifald du møder vanskeligheder som følge af dit køb.\nTillige rekommanderer vi at man er klar over de elementære retningslinjer i forbindelse med købet, som for eksempel hvilken returneringsret på vans slip on i Jels e-handlen bruger. På grund af dette er det samtidig essesentielt, at man stadig bibeholder ens ordremail, så man til enhver tid vil kunne vidne om ordren, ligegyldigt om man er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembringer altid fremragende genveje til at beskue en stor gruppe nuværende køberes kritik og på grund af dette støtter vi, at du beser webshoppens vans slip on i Jels anmeldelser inden du køber.\nFacebook præsterer endvidere en række stabile metoder til at få en idé om online forhandlerens troværdighed. Tilmed er der nogle internet handler hvor det er muligt at registrere en vurdering af købsoplevelsen, som desuden kan tages i brug til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har faste samarbejder med en masse e-shops i form af at vi fremviser deres varer, og indtjener betaling om vores besøgende gennemfører en transaktion.\nData om vans slip on i Jels og online forretninger opretholdes tit, men vi tager forbehold for forandringer der kan være implementeret siden nyligste opdatering af sidens data.\nVans Slip On i Jels – Køb vans slip on i Jels


Den elektriske far - politiken.dk\nDen elektriske far\nAnne Pedersen og Thorstein Thomsen er et godt makkerskab. Han er lidt rusten i mælet, og hun er god til at tegne de dunkle steder. Sammen har de kreeret billedbogen 'Den fedeste rock', der handler om én af de ældste forældresynder: en faders legesyge.\nAlbert får en rød, elektrisk spade i fødselsdagsgave. Nu skal han spille den fede rock med vennerne hen over lagkagen og colaerne. Men nej! Far har store planer. Han har også en forstærker nede i kælderen. Og inden Albert har åbnet alle gaverne, er bandet ved at blive samlet.\nEn hær af rygklappere vil skubbe Albert det sidste stykke til berømmelsen, men så siger han »Nej!«. Albert går hjem og pakker gaver op og spiller den fede sofarock med de andre børn. Far pakker Elvis-klonen og alle de andre bedagede drømme ned igen.\nDet er lige noget for Anne Pedersen. Hun ved godt, hvordan en katastrofe skal tegnes. Med glade armsving, nostalgiske farver og sørgmodige øjne. De voksne er ikke venlige. De er som besatte. Loyalt tegner Anne Pedersen en dreng og en presset situation. Det er faktisk ikke spor hyggeligt.\n'Den fedeste rock' er en blueset variation over klassikeren: Hvad lavede far den juleaften, hvor Peter fik sit elektriske tog? Den kender alle. Fædre er forstørrede børn. Det ved enhver. Hvad er mødre egentlig?


Fra Limfjordens bredder...: juni 2012\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/30/2012 08:48:00 AM 0 kommentarer\nJordbærrene er røde, men knap så søde\nÅrets første jordbær af egen avl.\nEfter en god uges tid med lidt spredt fægtning og enkelte smagsprøver sprang jordbærbeddet ud i dag - og nu begynder høsten af de de lækre, røde bær i større stil.\nJeg har i alt noget, der ligner en små 40 meter jordbær, og dagens høst var bestemt ikke prangende, men en begyndelse - og den slags er som bekendt altid svær. Det blev til et lille kilo af egen avl - og det er såmænd rigeligt til Dina og mig som dessert.\nDesværre er bærrene ikke så søde som andre år - og forresten heller ikke så store. Det er den seneste måneds kulde, der har sat sit præg på jordbærrene - og før den tid havde vi også en periode med tørke, så alle odds har sådan set været imod årets høst. Men nu er de der - og de kan spises.\nMed sammenlagt 40 meter jordbær siger det sig selv, at vi i de kommende dage vil komme til at høste langt mere, end vi kan overkomme at spise. Det gør ikke noget, for det er med velberåd hu, at vi har så mange jordbær. Der skal nemlig også være til fryseren.\nJordbær er gode at fryse - og på den måde har vi til sunde og sukkerfri desserter det meste af vinteren. Det er kun en måneds tid siden, at vi tog de sidste jordbær fra sidste år.\nOg apropos sukkerfri, så har jeg netop købt et par stevia-planter, der på det seneste i medierne er udråbt som lidt af et vidunder-sødemiddel. Jeg vil nu prøve at få gang i planterne - og håber selvfølgelig at blive selvforsynende med kunstige sødemidler, men nu skal vi jo ikke sælge skindet, før bjørnen er skudt - eller spise sukkerknalden, for sukkeret er knaldet...\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/27/2012 09:04:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/25/2012 02:33:00 AM 0 kommentarer\nSlagfærdig engelsk premierminister.\nEn mig ubekendt digterinde - Christina Hagen - beklager sig over mænd i lørdagens udgave af Morgenavisen Jyllands-posten. Hun er blandt andet citeret for at sige: "Det er svært for mig at forstå, at mænd kan synes, at der er i orden at spørge mig om, hvor meget det koster at komme i seng med mig".\nUmiddelbart er jeg ikke så imponeret over artiklens eksempler på hendes såkaldte digterkunst, så man kunne måske forestille sig, at mændene spørger af ren medlidenhed - men det er nu ikke det, som er mit ærinde her. Nej, jeg kom til at tænke på en af mine yndlingshistorier om Winston Churchill - denne slagfærdige og drikfældige livsnyder og store engelske premierminister fra krigens tid.\nVed et selskab var Churchill blevet lidt overrislet og i almindeligt overmod spurgte han borddamen om, hvad hun skulle have for at gå i seng med ham.\nDet bekom naturligvis ikke damen vel - og hun udbrød forarget: - Jamen Mr. Churchill - hvad anser De mig for at være?\nChruchill svarede roligt: - Det har jeg jo lige sagt. Nu er det prisen, vi diskuterer...\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/25/2012 02:06:00 AM 0 kommentarer\nNår øboerne fester\nTraktorsnak blandt store drenge.\nDe seneste dage har stået i øfestens tegn. Mange af aktiviteterne er (heldigvis) rettet mod børnefamilierne, så det er ikke fordi, jeg sådan har brugt for meget tid på festen. Men lørdag middag var jeg da en tur nede på festpladsen bag medborgerhuset.\nDet var en højst blandet affære med loppemarked og fodboldturnering. Men så var der selvfølgelig traktorerne - og det er da altid en fornøjelse, når egnens traktorentusiaster stiller op til parade.\nSelvindsigt i høj klasse.\nJeg har ikke meget forstand på det, men jeg kunne da forstå, at der er to retninger inden for denne hobby. Den ene gruppe er dem, som tager et gammelt vrag, giver det den helt store oppudsning og møder op med en skinnende blank traktor, der fremstår som ny. Og så er der en anden fraktion, der ikke går så meget op i udseendet, men som til gengæld lægger vægt på, at den gamle traktor stadig indgår i driften. Det giver sig selv, at det resulterer i et noget uensartet, men broget skue - men hvad gør det? For en god gang traktorsnak blandt makrøve kan det altid blive til.\nJeg vidste for eksempel ikke, at den skinnende blå Fordson Super Dexta blev produceret stort set i samme periode, som jeg blev født. Den var ment som en konkurrent til Fergusons berømte grå model 20 - og de første eksemplarer af Super Dexta lignede da også så meget, at der blev nedlagt fogedforbud mod produktionen. Efter nogle få kosmetiske og konstruktive ændringer kom Super Dexta'en dog på benene igen - men helt så populær som model 20 blev den nu aldrig.\nRød Aalborg løsner, renser og smører stemmebåndet\nså effektivt som Pronto rustfjerner.\nNej, gamle traktorer er nok værd at hygges om - og snakke om. Det behøver jo ikke bare at være ren mekanik. Jeg kom lige til at kigge i værktøjskassen på en godt slidt Bukh fra Sønderjylland -og der hvor der plejer at ligge tot tvist og en dåse Pronto rustfjerner (løsner, renser og smører), lå der sørme en flaske Rød Aalborg - hyggeligt!\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/24/2012 01:57:00 PM 0 kommentarer\nEn Himmerlandshistorie fra det virkelige liv\nDen gamle Farsø-dreng og nobelpristageren Johannes V. Jensen var i centrum, da Farsø Ældreboligselskab onsdag eftermiddag kunne afsløre en ny udsmykning af salen i fælleshuset.\nUdsmykningen består af tre relieffer i teaktræ med motiver fra Johannes V. Jensens Himmerlandshistorier, blandt andet fortællingen om syvsoverne.\n- Syvsoverne er i virkeligheden kommet hjem, da boligselskabet holder til på Syvsovergården i Gråbølle, fortalte Mogens Hansen, der er formand for Farsø Ældreboligselskab.\nFormand for Farsø Ældreboligselskab Mogens Hansen\nog områdedirektør Brian Otte, Den Jyske Sparekasse,\nmorer sig over fortællingen om syvsoverne, der\nblev holdt for nar nytårsmorgen..\nDe tre relieffer er skåret af billedhuggeren Franz V. Hansen og har været en del af udsmykningen i Sparekassen Farsøs hovedsæde.\nSparekassen Farsø er nu fusioneret med Den Jyske Sparekasse – og det var derfor denne sparekasses områdedirektør Brian Otte, der overrakte reliefferne til formanden for Farsø Ældreboligselskab Mogens Hansen.\n- Reliefferne har været opmagasineret siden ombygningen af Sparekassen Farsø for et par år siden. Vi kunne desværre ikke finde plads til dem i de nye lokaler, og vi tøvede derfor ikke med at sige ja, da Farsø Ældreboligforening spurgte, om man kunne få reliefferne, sagde Brian Otte.\nOverrækkelsen fandt sted ved en lille festlighed for Syvsovergårdens beboere. En af dem, tidligere skoledirektør Frank Borup fortalte om Johannes V. Jensen og læste op af Syvsoverne.\nUdover Syvsoverne fik boligselskabet også et relief med Tordenkalven og et, der viser en episode fra novellen Prangeren. Reliefferne er en del af et større udsmykningsarbejde fra 1964, hvor Sparekassen Farsø renoverede tårnbygningen på hjørnet af Stationsvej og Nørregade.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/22/2012 09:51:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/21/2012 11:50:00 PM 0 kommentarer\nÅrets længste dag er Grønlands nationaldag\nIngen grønlandsk nationaldag uden korsang.\nSå har vi passeret sommer-solhverv, og det går igen mod mørkere tider. Men forhåbentlig bliver det da til et par gode sommermåneder endnu - inden vi skal til at finde vinterfrakken frem og stille uret tilbage igen.\nÅrets længste dag - lysets kulmination - var også valget, da Grønlands unge hjemmestyre i begyndelsen af firserne skulle vælge landets nationaldag. For en nation, der aldrig har været i krig eller oplevet voldsomme konflikter, men som altid har levet i pagt med naturen, var det naturligt at vælge den dag, hvor lyset kulminerer.\nValget kan være problematisk, for i Grønland er det endnu tidligt på sommeren - og jeg har da oplevet snevejr i Nuuk på nationaldagen. Men i dag flaskede det sig rigtig godt - og - hvad der faktisk er en sjældenhed - så var vejret godt både i Danmark og Grønland.\nI det stille sommervejr kan det være svært\nat se forskel på Dannebrog og Erfalasoq.\nSom det efterhånden er en blevet en tradition, fejrede jeg dagen i Det Grønlandske Hus i Aalborg. Her var festlighederne rykket udendørs i det gode vejr - og vi startede festlighederne med at hejse flagene og så lidt grønlandsk korsang.\nMai-Britt Iversen har arbejdet i Nuuk som tandlæge.\nNationaldagstalen blev holdt af rådmand Mai-Britt Iversen, Aalborg. Og for en gangs skyld synes jeg, at det var værd at høre på en politiker. Mai-Britt har selv arbejdet i Grønland som tandlæge - og for en gangs skyld var det mennesket og ikke politikeren, der optrådte på talerstolen. Ganske flot gjort.\nEfter talen var der brunch sponseret af Royal Greenland - og jeg slubrede grønlandske rejer i mig, det bedste jeg har lært. For det er altså en delikatesse i verdensklasse. Smagen er fantastisk og overgår langt alle andre rejer. Grønlandske rejer er ikke billige - men her står vi med et af de sjældne tilfælde, hvor man virkelig får noget for pengene, hvis man ofrer lidt ekstra på kvaliteten.\nPosten skal ud i Aalborg - også selv om\ndet er den grønlandske nationaldag.\nDesværre var jeg nødt til at gå ved middagstide - men også herhjemme skinnede solen, og det grønlanske flag vajede da også over det lille hus på Øland - selv om det nu kan være svært at se forskel på Dannebrog og Erfalasoq i stille vejr.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/21/2012 11:36:00 PM 0 kommentarer\nHvad mutter gør, er altid det rigtige\nOnsdag formiddag fik mine forældre besøg i haven af svanerne\nfra Farsø Sø. En af svællingerne hang næsten bogstavelig\ntalt i mors skørter. Det er vist det, man kalder svanegang.\nDet er en af svællingernes første ture uden for redens trygge\nrammer. Så er det jo godt, at man har mor til at lære sig,\nhvordan man selv skaffer sig føden.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/21/2012 07:38:00 AM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/18/2012 01:43:00 AM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/15/2012 11:12:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/14/2012 12:44:00 AM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/10/2012 09:37:00 PM 2 kommentarer\nKøbenhavn byder på paraplyer i mange farver og mønstre\nFredag var jeg en tur i København - kun ganske få timer - men efter frokosten skulle jeg da lige en tur gennem Strøget som så mange gange før.\nParaplyen er et vigtigt hjælpemiddel i Kongens by.\nStrøget, gågade-systemet som forbinder Rådhus-pladsen med Kongens Nytorv - var i sin tid en historisk nyskabelse. Gågaden har på mange måder stadig sin charme med et mylder af mennesker - og især i Kongens Nytorv-enden en række butikker af de dyrere. Det er en lidt fremmed verden, men bestemt ikke uspændende, så længe man ikke skal have muldvarpeskindet frem. For undertegnede er det da også et hit, når gaden patruljeres af ridende politi. Den slags ser man alt for lidt af i vore dage - og da især her på landet.\nDesværre var fredag eftermiddag ikke den mest velvalgte til en strøgtur. Regnen silede ned - og det bedste sted i gaden var under baldakinen på en af de mange restauranter. Men regnen var også med til at understrege storbyens mangfoldighed. Ikke så meget i etnicitet og mærkelige tungemål, men simpelthen i et utal af paraplyer i mange farver og mønstre.\nFortovsrestauranternes beskyttende baldakiner gav ly\ntil bloggeren og andre, som havde glemt paraplyen.\nSjovt nok er de mange paraplyer - så forskellige de end er - samtidig med til at understrege et fællesskab. For uanset hvem vi er - om vi er født i Gentofte ellerTimbuktu, Langbortistan eller det såkaldte Udkants-danmark - så er regnen et fælles vilkår, som vi skal leve med - og af. For regnen er livgivende - og det var en fryd at komme hjem til Øland om aftenen og se, hvordan haven havde fået nyt liv. For regnvejret denne dag var ikke bare i København, men over hele landet.\nDet tjener også regnen til ære, at den holdt Strøgets mere irriterende personager hjemme. På en sådan regnvejrsdag var Strøget nemlig som blæst for tiggere, gademusikanter, tricktyve og andet pak - og på den måde gør regnen også nytte.\nSå på trods af regnen en god eftermiddag på Strøget.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/09/2012 11:20:00 PM 0 kommentarer\nLandsvaler blev vandsvaler\nBloggeren har været en tur på Mors - og sejlede i den forbindelse med det gode skib Mary, der utrætteligt hver halve time dag efter dag sparer trafikanterne for den lange tur syd om Skive Fjord - Limfjordens blindtarm.\nLandsvalen tog et hvil på Marys bagklap.\nVejret var sådan lidt småsnusket. Der var regn i luften - og svalerne fløj lavt over land. Et par af svalerne havde tilsyneladende fundet ud af, at der nok ikke var så mange insekter i luften over fjorden - og benyttede derfor Marys bagklap til et lille hvil, mens de gratis blev transporteret mellem Himmerland og Salling.\nSvalerne var landsvaler - tydeligt genkendelige på den røde plet på halsen - men i de maritime omgivelser er det unægteligt fristende at kalde dem for vandsvaler.\nMary - Limfjordens utrættelige slider.\nLandsvalen er ikke lige den fugl, man normalt forbinder med færger. Traditionelt var det jo store fede måger, der i gamle dage fulgte storebæltsfærgerne. Som barn har bloggeren selv prøvet at fodre Storebælts måger på en af de utallige ture mellem landsdelene - før broen gjorde Sjælland fast til resten af landet.\nTorsdag var der ikke mange måger i luften. Mon ikke de ligger på æg i øjeblikket? Så der blev altså plads til en enlig svale - eller to - på Marys bagklap.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/08/2012 03:47:00 AM 0 kommentarer\nJordbærsæsonen nærmer sig\nHalm mellem jordbær-rækkerne\nholder ukrudt og snegle væk.\nPå engelsk hedder jordbær jo "Strawberries". Hvorfor ved jeg egentlig ikke, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, om det måske har noget at gøre med det gode, gamle trick med at lægge halm - strå, straw - ned mellem rækkerne, når jordbærrene begynder at blomstre.\nDet er i hvert fald et af de tricks, som jeg bruger i mine bestræbelser på at få mange - og gode jordbær. Halmen er for det første med til at holde ukrudtet nede, for det andet holder det på fugten, for det tredje er sneglene ikke så glade for halmen, og for det fjerde betyder det, at jordbærrene ikke bliver snavset i voldsom regn. Især den sidste egenskab er en god ting, for så kan man jo gå og spise bærrene ude i bedet - og der er altså ikke noget, der smager så godt som jordbær spist i bedet. Og under alle omstændigheder tager en skylning af bærrene altid lidt af den friske smag - så der er sådan set ikke noget at betænke sig på.\nJordbærrene blomstrer fint - nu mangler\nvi bare lidt regn og varme.\nNår sommeren er forbi, er halmen godt travet igennem og halvrådden i bunden. Så er det bare på kompostbunken med den. I løbet af det næste års tid kan det lægges mellem jordbærrene igen - denne gang som jordforbedring eventuelt sammen med lidt hestegødning.\nDet er tæt på at være økologisk - men man skal jo ikke være fanatiker, og jeg lægger altså også vægt på et stort udbytte, så jordbærrene får altså også lidt kunstgødning og lidt kalk i forårssæsonen.\nDer er bare et problem med gode og store jordbær- og det er jo fuglene. Men den sag klarer vi også snildt og økologisk. Når bærrene begynder at modne, dækker jeg hele bedet til med fuglenet.\nNu mangler vi bare lidt varme og lidt regn - helst begge dele i den kommende uge - så kan vi snart sætte egne jordbær på bordet.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/07/2012 08:40:00 PM 0 kommentarer\nMåske ikke verdens bedste billede, men her er\nVenuspassagen kl. 04.34, som den så ud fra min baghave.\nVenuspassagen kl. 04.35 i en superhurtig eksponering.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/06/2012 05:08:00 AM 1 kommentarer\nGrundlovsdag i gode venners lag\ni et skovbryn ved Lindholm Høje..\nDagen begyndte med et tåbeligt indslag i Nordjyllands Radio. Her interviewede en håbefuld ung reporter den sædvanlige ekspert fra universitetet og stillede det begavede spørgsmål: Er danskerne gode nok til at fejre Grundlovsdag?\nDet er et ualmindelig tåbeligt spørgsmål, for det må da være op til den enkelte, hvordan man eventuelt vil fejre grundloven. Det er vel ikke en konkurrence nationerne imellem om, hvem der er bedst til at fejre nationaldagen - Norge, Frankrig eller Danmark???\nPersonligt har jeg det i hvert fald fint med den temmelig afdæmpede stil, vi ynder her i landet - og jeg har det ærlig talt lidt svært ved andre landes store massepsykotiske optog, hvor man konkurrerer om at vise, hvem der er mest fædrelandskærlig. Jeg mener, at det netop er så karakterisk for den danske model, at det er op til den enkelte, hvordan man gør tingene.\nSom sædvanlig parterede Niels Erik\ngrisen med kyndig hånd.\nJeg hopper heller ikke på politikernes tale om, at Grundlovsdag er en hyldest til demokratiet. For dagen er jo ikke demokratiets, men netop Grundlovens fødselsdag. Og det er værd at tænke på, at Grundloven for eksempel ikke nævner de politiske partier med et eneste ord. For den danske Grundlov er nemlig folkets - og ikke politikernes - Grundlov. Faktisk er Grundloven i ånd og bogstav danskernes væsentligste værn mod politikerne - og det er vel af samme grund, at mange af politikerne godt kan tænke sig at modernisere Grundloven.\nI min lille verden hører gris og Grundlovsdag sammen.\nGrundloven er god nok, som den er - og jeg håber, at den dag er fjern, hvor politikerne får magt, som de har agt. Skal Grundloven endelig moderniseres, må det være i en retning, der fjerner politikernes - og ikke mindst EU's indflydelse på den almindelige danskers hverdag. Men det er næppe sådanne våde drømme, der plager politikerne, når de drømmer om at modernisere Grundloven.\nI øvrigt blev dagen fejret på sædvanlig og behørig vis i gode venners og gamle spejderes lag med den obligatoriske helstegte pattegris. Griseturen er en årlig tilbagevendende begivenhed på Grundlovsdag - og netop i år holdt vi den på Lindholm Høje, hvor der har boet danskere i flere end 1.000 år - og mere velvalgt sted til Grundlovsdagen kan man vel næppe finde.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/05/2012 10:20:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/05/2012 02:17:00 AM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/04/2012 04:50:00 AM 0 kommentarer\nPladsen er truet...\nStatus quo er genoprettet - og\nAdam henvist til Dinas TV-stol.\nAlfa-hannen er den førende han i flokken - og der skal ikke herske tvivl om, at her i huset er jeg alfa-hannen. Det er nemlig ikke så svært, når man er den eneste mand i huset.\nMen i den forløbne uge har vi haft besøg af Dinas barnebarn Adam - og det gjorde mig pinlig bevidst om, at pladsen som alfa-han kun er til låns - og at den skal forsvares, når de unge hanner kommer i nærheden.\nHelt konkret betyder min alfa-stilling, at jeg selvfølgelig sidder i husets bedste (og ældste) TV-stol med det mest slidte fåreskind som tæppe. Som et symbol på magten har jeg fjernbetjeningen som et andet scepter - og kan dermed bestemme, hvad der skal ses.\nMen næppe var unge Adam kommet ind i huset, før han med største selvfølgelighed besteg mandens TV-stol og skubbede fåreskindet på gulvet, idet han fandt det temmelig ulækkert og kløende. Med samme selvfølgelighed bestemte han, at fjernsynet naturligvis skulle være indstillet på DR-Ramasjang.\nEn sådan opsætsighed og biden alfa-hannen i haserne kan naturligvis ikke gå upåagtet hen - og indtil videre har jeg da beholdt min alfa-status. Men det var et varsel om, at titlen har man kun til låns - og en dag er det forbi.\nMen efter den lille magtkamp, fandt den små Adam sig dog til rette i Dinas TV-stol - og under resten af opholdet her på Øland hyggede den lille gut sig rigtigt, mens Ramasjang gled over skærmen...\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/03/2012 11:10:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/01/2012 11:48:00 PM 3 kommentarer


kensho.dk - Tolkning\nDr�mme tager mange forskellige former og det m� arbejdet med dem derfor ogs�. P� den baggrund har jeg fors�gt at skitsere en tolkningsmodel, som kan hj�lpe forst�elsesprocessen. Som det fremg�r af figuren er modellens centrum i sagens natur et billede, en fantasi eller en dr�m. Med dette billede eller denne dr�m kan man s� g�re forskelligt og det skulle s� gerne bringe �n videre. Nogle retninger vil v�re mere nyttige at g� i end andre, men det er min erfaring, at bare det, at man g�r noget, har afg�rende betydning. Bare det, at man aktivt forholder sig til dr�mmene, har en afg�rende indvirkning p� �ns psykiske velbefindende.\nF�r vi ser n�rmere p� modellen, er det vigtigt at v�re opm�rksom p�, at dr�mme - ganske som alle andre naturf�nomener - har en vis ukr�nkelighed over sig. Enhver dr�m er unik, fortjener respekt og m� tages alvorligt p� dens egne pr�misser. At �ve vold p� en dr�m er i sidste ende at �ve vold p� sig selv. Derfor m� man holde i mente, at en tolkningsmodel er og bliver en model. Den kan m�ske inspirere og give overblik, men ganske som et luftfoto er det lident relevant, hvis man interesserer sig for detaljer. Og det er netop hvad man m�, n�r man arbejder med sig selv. Dr�mmene kommenterer altid ens konkrete liv og levned og derfor kan man ikke tage sig selv alvorligt ved at abstrahere sig ud af problemerne. Hertil kommer, at en dr�m sj�ldent har �n bestemt eller "rigtig" tolkning. Dr�mme er mange-tydige og det er en charme, som man ikke skal tage fra dem. Hvis man vil have en entydig facitliste p�, hvad dr�mme betyder, kan man v�re sikker p�, at man kv�ler dr�mmens naturlige spontanitet og kreativitet. Og dermed g�r nogle af de v�sentlige ressourcer, som dr�mmen kan byde p�, tabt.\nModellen tager udgangspunkt i, at man arbejder alene med sig selv eller sammen med en eller f� andre. Midlet er prim�rt dialog, enten med sig selv eller en anden. Modellen kan s� inspirere til, hvad denne dialog kan handle om. Med dette sagt at der er mange muligheder for at bearbejde dr�mme som ligger udenfor eller ved siden af denne model: tegning, psykodrama, etc.\nF�rste skridt er at vie dr�mmene opm�rksomhed. Hvis man ikke viser sine dr�mme opm�rksomhed, kan man selvsagt ikke arbejde med dem. Det kan her v�re nyttigt at ind�ve et ritual: Om aftenen, lige inden man l�gger sig til at sove, skal man bede sig selv om at kunne huske sine dr�mme i en form, som er let at huske og skrive ned. Alene denne man�vre vil p� kort tid �ge antallet af huskede dr�mme, forudsat at man faktisk pr�ver at v�re opm�rksom p� dem om morgenen. Det er vigtigt at udvise en vis disciplin med hensyn til at skrive dr�mme ned - det er slet og ret en m�de at tage sig selv og sine dr�mme alvorligt.\nSom allerede n�vnt vil bare det at vie sine dr�mme opm�rksomhed have en virkning p� ens psykiske stofskifte. Man beh�ver som s�dan ikke at forst� eller tolke for at der sker noget. Opm�rksomhed er og bliver den basale teknik, som udg�r fundamentet for det videre arbejde. Uden tilstr�kkelig opm�rksomhed kan analyser og tolkning let blive en blindgyde. Man farer vild i ord, man ikke selv forst�r, istedet for at pr�ve at v�re opm�rksom overfor, hvad det ubevidste pr�ver at vise �n i dr�mmene.\nVed at vie sine dr�mme opm�rksomhed vil der ske en udvikling. Alene opm�rksomheden i sig selv vil kunne foranledige forandring og dermed kan man sige, at det vigtigste best�r i at forholde sig til dr�mmenes udtalelser snarere end at abonnere p� en bestemt tolkningsmodel. Tolkningsmodeller kan dog bidrage til, at man mere pr�cist og kvalificeret kan forholde sig til dr�mmene, s� �nkser man at forst�, hvad der sker og hvorfor det sker, s� m� man n�dvendigvis ogs� studere tolkningens kunst.\nDet er vigtigt at fastholde, at tolkninger er levende. Hvad der ved f�rste �jekast ligner en farlig slange, kan ved n�rmere eftersyn vise sig at v�re et reb, og den truende mand i m�rket kan vise sig at v�re en p�l. Ting er ikke altid, hvad de f�rst ser ud til at v�re og da slet ikke i dr�mme. Forvandling er en del af dr�mmenes v�sen og det er i vid udstr�kning, hvad de kan hj�lpe os med: at blive opm�rksomme p� kreative processer i vort indre, som kan hj�lpe n�dvendige forandringer p� vej.\nEt sted, hvor man kan tage fat er i dr�mmens f�lelser. Med nogle dr�mme er dette helt oplagt: Stemningen fra en dramatisk dr�m kan hvile over �n hele dagen. F�lelsen fra dr�mmen er s� at sige ikke til at komme af med. Ergo m� man enten k�mpe imod den eller se den an og pr�ve at acceptere den. V�rkt�jet er det simple, at man s�tter sig stille ned og bevidst forholder sig til f�lelsen. I f�rste omgang m� dette ske netop med f�lelsen. M�rk. Tag et par dybe afslappede �ndedrag og fald lidt ind i dig selv. Vis f�lelsen opm�rksomhed, lad den v�re der. Giv den al den plads, den beh�ver - eller hvis det i sig selv er sv�rt: s� meget plads du kan. Brug lidt tid p� at m�rke. Hvis det er en st�rk dr�m, kan du let bruge 5-10 minutter p� denne m�de.\nN�r du s� at sige er m�t af at m�rke f�lelsen, kan du g� videre. Nogle gange bliver det kun til at "pr�vesmage", men s�dan m� det nok v�re. I hvert fald kan du fors�ge dig med at stille sp�rgsm�l til f�lelsen. Nogle vil nok komme spontant, andre vil ikke give mening. Tag det, du kan bruge og lad ikke resten bekymre dig. Det kan forekomme lidt underligt at snakke med sig selv p� den m�de, men det er nok en vanesag. De fleste vil imidlertid have stort udbytte af, at sp�rgsm�l og svar udveksles med en anden. Det er kun de f�reste, som kan f�re en s� intens samtale med sig selv, at f�lelserne og de f�lelserne svarene udl�ser for alvor bliver n�rv�rende. Det er meget lettere, n�r man sidder ansigt til ansigt med en anden. Selvsagt m� denne anden v�re �n, som man f�ler sig tryg ved og som er indforst�et med, at man arbejder med dr�mmene.\nEksempler p� sp�rgsm�l:\nHvordan opstod f�lelsen?\nHar jeg f�lt s�dan overfor andre i mit v�gne liv?\nBryder jeg mig om f�lelsen?\nKan jeg acceptere, at jeg har den - rumme den?\nVed jeg, hvordan jeg skal h�ndtere f�lelsen?\nT�r jeg vise f�lelsen overfor andre? Eventuelt bestemte andre?\nEt andet sted man kan tage fat er i ord, ordvalg eller ordspil. Dr�mme er billedlige og v�lger ofte billedlige metaforer. Disse metaforer kan v�re med til at opklare dr�mmens betydning.\nFor eksempel dr�mte en kvinde, at hun gik tur med en hund. Den begyndte at l�be og tog magten fra hende. Den trak hende rundt og rundt om en bygning. Hvordan skal vi nu forst� dette? Med en lille reformulering kan man sige, at hunden l�ber om hj�rner med hende! Da kvinden h�rte denne metaforiske udl�gning kendte hun straks betydningen, for hun havde netop haft fornemmelsen af at hun l�b om hj�rner med sig selv.\nP� denne m�de kan ordvalget og de metaforer, som optr�der, hj�lpe forst�elsen p� vej.\nDr�mme kan knytte an til bestemte erindringer. Typisk vil dette ske ved, at dr�mmen har en dagsrest - dr�mmen handler delvist om, hvad man lavede dagen op til dr�mmen. Man kan for eksempel dr�mme, at man er en tur hos k�bmanden, ganske som man var det den p�g�ldende dag. Dagsrester kan imidlertid ikke forklare dr�mme, for ikke alle, der var hos k�bmanden, dr�mmer om det om natten. S� her m� man g�tte p�, at turen hos k�bmanden kan symbolisere et betydningsfuldt tema i �ns personlighed.\nOfte dukker der barndomserindringer op. Pludeslig er man tilbage i barndommens gade og der sker s� forskellige ting, som har relation til nutiden. S�danne dr�mme har ofte et "surrealistisk" pr�g, da de sj�ldent viser den konkrete virkelighed fra dengang. Skolen kan i dr�mmen optr�de som en livsfarlig fabrik og s� videre. S�danne �ndringer af virkeligheden er psykisk betragten reelle nok og er givetvis mere et udtryk for, hvordan vi oplevede situationen end hvordan, den faktisk var. Det er det velkendte problem med, at vores stemninger p�virker vores opfattelse af virkeligheden: Er man angst og m�rker�d bliver et stump tov let til et giftslange og p�len i det fjerne m� bestemt v�re en undsluppet fange...\nDr�mme er fulde af symboler og faktisk har vi allerede defineret dr�mmen som et symbolsk selvportr�t. Et symbol er et billede med en bestemt v�rdi og i dr�mme er denne v�rdi eller betydning ofte meget tydelig. I dr�mme ved man, at situationen er kritisk, at kvinden er �ns udk�rne, at skatten er lige om hj�rnet, at X er efter �n. Vi har med andre ord billeder af ting og personer, deres betydning st�r os klart og som regel er det ogs� klart, hvad der er at g�re. Symbolets betydning bestemmer s� at sige vores rolle i forhold til det p�g�ldende element i dr�mmen.\nEn s�rlig gruppe af symboler kaldes arketypiske. Det er symboler, som ikke er personlige, men som optr�der hos alle mennesker. Man kan her tale om en medf�dt v�rdi-matrix, som ligger til grund for hele den menneskelige virkelighed. Eksempler er jeget, skyggen, anima og animus, visdommen. F�lles for disse ting er, at vi intuitivt ved, hvad der tales om. Alle ved, hvad det vil sige at have et jeg. Alle ved, hvad det vil sige at have en skyggeside - eller, hvis vi taler om det ydre liv, en ven eller fjende. Alle ved, hvad modsatk�nnethed vil sige og at personer af det modsatte k�n har en s�rlig betydning for os. Og alle ved, at nogle er klogere p� livet end andre, at noget er visere at g�re end andet. Arketyperne er med andre ord en r�kke fundamentale kategorier, som vi oplever verden gennem.\nArketype-begrebet er abstrakt i den forstand, at det ikke siger noget om hvem vi konkret opfatter som udfyldende arketypen. Forelsker jeg mig, vil min udk�rne klart udfylde anima-arketypen - jeg ser hende som kvinden i mit liv og er ikke i tvivl. Hun har en helt bestemt betydning for mig. Men denne betydning er og bliver subjektiv - hun har denne betydning for mig. Kun de, som m�tte dele min forelskelse, vil se hende i samme lys. N�r man p� denne m�de ser andre (og eventuelt indre dr�mmeskikkelser) i en arketypes lys, er deres rolle klar og man har ligesom f�et stillet en opgave af livet, nemlig at leve op til det, man ser. I eksemplet h�r m� jeg vinde hendes hjerte.\nAlle mennneskelige grund-situationer afspejles i arketyperne og dermed er der en vis medf�dt vejledning til, hvad man g�r i s�danne situationer. Det betyder ikke, at dette skal adlydes blindt - for ofte vil det praktiske liv kr�ve noget andet - men grundl�ggende vil en vis lydighed og respekt v�re n�dvendig for at opn� en f�lelse af at v�re levende, lystfuld og opfyldt af mening.\nDer kan opf�res et st�rre katalog over arketypsike symboler, men dette er ikke stedet at g�re dette. Her m� jeg henvise til biblioteket, hvor man kan finde mange gode b�ger derom (se ogs� litteraturlisten).\nGennem perioder af �ns liv kan s�rlige temaer g� igen i dr�mmene. Man kan s�ledes have serier af dr�mme, som alle handler om den samme grundkonflikt. Det mest tydelige eksempel er dem, som h�vder, at de dr�mmer det samme hver nat. Har kan man sige, at det ubevidste h�rdnakket fors�ger at f� personen til at tage et bestemt tema op til overvejelse. Mere almindeligt er det dog, at man i perioder dr�mmer en r�kke forskellige dr�mme, men som alle har et gennemg�ende tema. Det kunne for eksempel v�re forholdet til det modsatte k�n, hvor dr�mmene fors�ger at belyse dette forhold fra mange vinkler ved at introducere en r�kke forskellige kvinder eller m�nd p� den indre scene. Temaet udspiller sig da ved at en r�kke forskellige roller eller holdninger afpr�ves overfor en r�kke forskellige figurer. Tager man lektien til sig, vil man l�re at forholde sig mere nuanceret til det modsatte k�n.\nTemaer er altid personlige i den forstand, at hvad der for mig er et problem, er det ikke for dig. At Sofus igen og igen l�ber ind i den samme type pige og at det igen og igen g�r galt af de samme grunde, er alene noget som falder tilbage p� Sofus: Han slipper sikkert f�rst udenom den tematik, n�r den konfronteres mere bevidst.\nModsat temaerne er scener af mere almen art og som regel har de et mytologisk forbillede. Det kan v�re �dipus-myten, bibelske fort�llinger eller lignende. F�lles for denne type dr�mme er, at det personlige element er enten frav�rende eller er kraftigt minimeret: Dr�mmen fokuserer ikke prim�rt p� �n selv. S�danne dr�mme er ofte s�rligt intense og har skels�ttende karakter. Tilsvarende kan man sige, at de i udstrakt grad b�rer arketypsike pr�g og ofte vil de fascinere dr�mmeren i lang tid efter.\nN�r mytologiske scener dukker op i dr�mme kan det efter alt at d�mme tjene to funktioner. Dels kan det handle om en slags indvielse: Man introduceres til et nyt livsafsnit eller tildeles en ny livs-myte, man f�r noget nyt at leve for. Og dels kan det handle om ny-vundet indsigt, at man har fundet frem til essensen af en grundkonflikt i �ns liv. Et tema oph�jes dermed til en scene, idet problemet ikke l�ngere prim�rt ses som personligt, men nu pludselig ses i den samlede menneskeheds perspektiv. At man havde en heks af en mor forst�s og tilgives let, hvis et h�jere perspektiv p� tingene viser, at hendes livsomst�ndigheder vitterligt var ut�lelige. Selvsagt kr�ver det en lang og omfattende bearbejdning at n� dertil - man m� kunne rumme al sin frustration og sine f�lelser af svigt, forladthed etc. Men perspektiveres en tematik p� denne m�de, kan man v�re sikker p�, at verden pludselig ser anderledes ud og at �ns kontakt med andre mennesker vil blive mere rig og mangfoldig.\nIgen kunne der laves et katalog, men her m� jeg henvise til forskellige mytologiske leksika og b�ger med psykologiske tolkninger af eventyr, fabler og lignende. Se ogs� litteraturlisten.\nI nogle dr�mme er der klart fokus p� kroppen. Typisk betyder dette, at en legemsdel fremh�ves s�rligt. Det kan ske p� forskellig vis: summen og kildren, smerte, amputation, varme eller kulde, bekl�dning, tilsv�rtning og s� fremdeles. N�r dr�mmene viser hen til et bestemt kropssted, er det relevant at vie dette kropsted intensiveret opm�rksomhed og det kan man i al t�nkelig simpelthed g�re ved blot at s�tte sig afslappet ned og koncentrere sig om kropsstedet. Dette vil givetvis aff�de reaktioner af forskellig art. Det er nemlig s�dan, at kroppen opbevarer psykiske indhold - kroppen husker s� at sige. Denne kropslige hukommelse er meget dyb og selv helt tidlige ting som f�dselen husker kroppen. S�danne hukommelsesspor aktiveres ved forskellige lejligheder og kan v�re kilde til angst, depression, ubehag og lignende.\nSom supplement eller alternativ til koncentrations�velsen kan man benytte styrketr�ning eller str�k. P� den m�de vil man p� en gang aktivere musklen og det, den gemmer p�. Dette giver p� sigt en �get bev�gelighed b�de fysisk og psykisk. Derfor er motion generelt et godt supplement til selvudviklingsarbejde og helt sikkert en af de bedste veje til en god og sund selvf�lelse.\nMere teknisk kan man pr�ve at vurdere, om de aktuelle muskler er undersp�ndte eller oversp�ndte. En undersp�ndt muskel vil v�re bl�d og slatten, mens en oversp�ndt muskel vil v�re h�rd. For undersp�ndte muskler g�lder det, at man m� "v�kke dem til live" og det sker lettest ved styrketr�ning - selv har jeg gode erfaringer med v�gttr�ning i slow-motion, som virkelig "tvinger" muskelfibrene igang. Her m� man v�re opm�rksom p�, at n�r en undersp�ndt muskel aktiveres, kan det ofte ledsages af f�lelser af tomhed, opgivenhed, forladthed og lignende. Opgaven er s� at rumme disse f�lelser i den periode, det m�tte tage at bearbejde dem og ikke blot lade dem blive en undskyldning for at droppe tr�ningen. Er f�lelserne omvendt for sv�re at h�ndtere, kan man reducere tr�ningsintensiteten, men som med alt s�dant arbejde, er det altid en god id� at have �n fortrolig, som kan hj�lpe �n med de ting, som dukker op. Oversp�ndte muskler skal modsat bringes til at "slippe", s� de igen bliver sp�ndstige. Her er massage eller str�k det mest oplagte og lettest at g� til, men ogs� afsp�nding eller s�kaldt autogen tr�ning kan v�re relevant.\nKropsterapeuter har lavet forskellige kortl�gninger af, hvordan kroppen husker, men her m� jeg igen henvise til litteraturen.\nI s�rlige tilf�lde kan det v�re relevant at se dr�mme i forhold til en model af det menneskelige energisystem. S�danne modeller omfatter typisk beskrivelser af chakrasystemet og auraen og selvsagt kan en s�dan model rumme og forst� f�nomener, som kan v�re vanskelige at forholde sig til udfra andre, mere simple - og for den sags skyld mere jordn�re - modeller.\nOplagt er det selvf�lgelig, n�r chakraer eller auraen direkte indg�r i dr�mmen. Er der en s�dan direkte henvisning til et chakra eller en sted i auraen, kan man med udbytte vie det opm�rksomhed ved ganske simpelt at lukke �jnene og tage kontakt til det p�g�ldende sted, eventuelt hjulpet p� vej af dr�mmens billeder.\nP� et mere subtilt niveau reflekterer alle dr�mme energi og med et passende kendskab til dr�mmenes symbolsprog vil det v�re muligt at relatere stort set alle dr�mme til bestemte chakraer eller auriske f�nomener. En simpel m�de at g�re dette p�, er ved at tegne et "auragram" - man starter med et ark med en menneskelig skikkelse p� og derefter indtegner man en r�kke vigtige dr�mme p� passende steder. Derved opst�r der et portr�t af �ns "dr�mmeaura", som udem�rket kan danne basis for meditation. Mere avanceret kan dr�mme eller auragrammer overs�ttes til egentlige energi�velser, hvor man mediterer p� forskellige punkter, forbindelser og sammenh�nge i chakrasystemet. Dette kr�ver imidlertid en vis specialviden, som man blandt andet kan finde beskrevet hos Bertelsen. Endelig kan visse clairvoyante direkte se aura og chakraer og p� den baggrund anvise �velser - s�danne mennesker har ofte en intuitiv forst�else af sammenh�ngen mellem dr�m og energi.\nBertelsen, Jes : Dr�mme, chakrasymboler og meditation. Borgen.\nBertelsen, Jes : Energi og bevidsthed. Borgen.\nFranz, Marie-Luise von : S�gningen efter selvet. Individuation i eventyr. Gyldendal.\nHvid, Tove : Kroppens fort�llinger. Modtryk.\nHvid, Tove : Kroppens fort�llinger i billeder. Modtryk.\nJung, Carl Gustav : Mennesket og dets symboler. Lindhart & Ringhof.\nJung, Carl Gustav : Den analytiske psykologis grundlag og praksis. Gyldendal.\nKristiansen, Kristian : Lademanns Mytologi Leksikon. Lademann.\nPetersen, Kim Bach : Den meditative indsigt. Kan downloads h�r.\nVedfelt, Ole : Dr�mmenes dimensioner. Gyldendal.\nWillis, Roy (red.) : Verdens mytologier. Munksgaard/Rosinante.


Hvad har chakra med chokolade at gøre? (mere end du tror) - I LOVE BEAUTY / Charlotte Torpegaard\nDet kan man give på mange måder.\nYoga, meditation, massage eller urter.\nEller du kan læne dig tilbage og nyde et stykke chokolade, der er skabt specifikt til at nære de forskellige chakraer.\nSom Toasted Coconut & Turmeric, målrettet solar plexus-chakraet som knyttes til vitalitet og handlekraft. Den indeholder mandler, kokosolie og ristet kokos, samt gyldne krydderier som gurkemeje, overtrukket med rå, mørk 75% chokolade. Som en sund, mindre sød og let krydret Bountybar.\nEller Cashew & Matcha, målrettet hjertechakraet som forbindes med kærlighed og glæde. Den indeholder cashewnøddesmør og den velkendte grønne matcha, overtrukket med rå, mørk 75% chokolade. Cremet, med den dybe, grønne matchasmag – og meget fin farve.\nDer er 7 forskellige varianter – en til hvert chakra (og en fin æske med dem alle samlet, hvis du ikke kan vælge).\nMen du behøver selvfølgelig på ingen måde at gå op i den slags for at nyde disse fine chokolader. Du kan også bare vælge efter nysgerrighed eller dine yndlingssmage.\nVi har i al fald ikke smagt mage; chokoladerne er både luksuriøse, velsmagende og mættende, og spækket med sunde ingredienser.\nSe om du kan vælge blandt dem lige her<<\nDen 21. april 2022 • Af Charlotte Torpegaard\nForrige indlæg En genistreg af en læbepalet\nNæste indlæg Værsgo, her er Top 3 bestsellers i 2022


Er du en af landets bedste Butikschefer? - 881491 | Jobindex\nEr du en af landets bedste Butikschefer?\nCHANGE of Scandinavia A/S, København, Nordsjælland, Midtjylland og Århus\nEr du en passioneret leder, og kan du få dit team til at performe på højt niveau – hver dag? Tænder du på, at resultatet af din indsats kan ses direkte – også i din egen lønpose? Vil du have en karriere og ikke bare et job, så er CHANGE Lingerie stedet for dig.\nSom Butikschef hos CHANGE Lingerie kommer du ind i en passioneret virksomhed i en rivende international udvikling og med masser af solide uddannelses- og udviklingsmuligheder. Vi har i løbet af det seneste år investeret et større millionbeløb i helt nye IT-systemer, som bringer Change Lingerie helt frem til førerfeltet, når det gælder optimal udnyttelse af samspillet mellem butik og web-salg.\nKan du indfri vores forventninger, tilbydes du en særdeles attraktiv løn-pakke, som afspejler vores ambitionsniveau.\nJob hos CHANGE of Scandinavia A/S (2)\nJob i Region Midtjylland kategoriseret i Detailledelse (59)\nJob i Storkøbenhavn kategoriseret i Detailledelse (72)\nJob i Nordsjælland kategoriseret i Detailledelse (31)\nJob i Region Sjælland kategoriseret i Detailledelse (31)


Perleplader - www.kreativtid.dk\nher har en elev lavet et broderi på mit broderi program, men da vi ikke kunne printe ud på skolen printer, tog vi bare et billede, og tegnede det over på ternet papir, og så blev det lavet på en perleplade.\nDu kan købe et perleplade program, hvor du kan overføre tegninger, og så lave dem på perleplade. Det er virkelig sjovt, og kan være noget man laver sammen, for tegningerne kommer ofte til at fylde 6 kvadrater i perlepladerne\nmønstre fra broderi kan bruges på perleplader, hvis der ikke er alt for mange pixel farver. her er der brugt et broderimønster, som er for nybegynder og for børn og barnlige sjæle. du finder mønster her pris 10 kr kopier link og sæt op https://www.saxo.com/dk/bamsebroderi-moenster-til-boern_pdf_9788...\nHer perleplademønstret som også egner sig til broderi for børn og nybegynder pris 10 kr kopier link op så finder du det https://www.saxo.com/dk/bamsebroderi-moenster-til-boern_pdf_9788740478082\nHer prøvede jeg at sætte et billede ind af mig selv. Det er ret vildt, hvad programmet får ud af det, og det ligner :-) Men det er også en meget svær opgave, da der er mange pixel farver. men hvad, det er vel bare en udfordring?\nPERLEPLADER OG BRODERI, det ligger ikke særligt langt fra hinanden. Så jeg har eksperimenteret lidt med begge dele.\nBroderi i et moderne udtryk, men også i den lidt mere klassiske form, som kan bruges til billeder, puder, tasker, på tøj, hvor du customizer tøjet eller andet sjov.\nDu kan se meget mere broderi her\nDet som gælder for begge udtryk, perleplader eller broderi, hvis vi taler om korssting er, at mønstrene kan bruges begge steder.\nEn julegave med et perleplade program, bliver brugt til at lave tegninger og billeder om til broderi mønstre, eller til at lave på perleplader. Nogle billeder i arkivet er der blevet eksperimenteret med. Det er sjovt, som i vildt sjovt.\nMønstret du ser her, findes lige her til 10 kr\nHvis du af en eller anden grund gerne vil i kontakt med mig, fordi du vil høre om muligheden for at købe nogle af mine ting, høre om foredrag, kurser eller workshop, eller noget helt andet, kan du enten skrive eller ringe.\nRinger du er det vigtigt at du lægger en besked på svareren, hvis jeg ikke tager telefonen, så jeg ved hvad det drejer sig om. Jeg ringer nemlig ikke tilbage til telefonnumre, jeg ikke kan finde på nettet, så det ville da være ærgerligt, hvis du sad og ventede.


King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm - Diskret Levering\nForside / Butik / Dildo Vibrator / King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm\nVarenummer (SKU): 603912737752 Varekategorier: Dildo Vibrator, Dildoer, King Cock, Kvinder, Mærker, Sådan vælger du den rigtige dildo, Vandtæt Vibrator, Vibratorer, Vibrerende Dildo, XL Dildoer\nSexlegetøj bruges efter hånden af størstedelen af alle i Norden. Når der skal leges med sexlegetøj og eksperimenteres lidt, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er der mange gode bud fra Pipedream og der er mange, der har haft stor fornøjelse af denne King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm. Der er ingen grund til at være nervøs eller bange for at lave sin køb i shoppen, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, og ingen kan se, om det er tøj, en boremaskine eller en dildo, der ligger i pakken.\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm er efter stor efterspørgsel tilføjet i kategorien Kvinder,Mærker,Vibratorer,Dildoer,Vandtæt Vibrator,Dildo Vibrator,Sådan vælger du den rigtige dildo,King Cock,XL Dildoer,Vibrerende Dildo. Og hey – du får jo også lige hele 365 dages returret med når du køber King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm i den kendte webshop Sinful.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm. Når du handler online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøber du produkter i forskellige webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n57 anmeldelser af King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 25 cm


Code.dk | Udvikling af- og undervisning i programming og spiludvikling\nMit navn er Christian “Code” Skriver Kragegaard og jeg har en stor passion for at skabe ting – alle mulige slags digitale ting.\nFra da var jeg lille, gik jeg fra at lege med LEGO creator til at lave baner i counter-strike. Da jeg blev ældre, fik jeg interesse i hvordan jeg kunne programmere og udvikle spil.\nTil daglig er jeg ansat i UngAalborg, hvor jeg arbejder med unge mennesker indenfor programmering & spiludvikling. Her har jeg også GameLab en gang om ugen hvor jeg hjælper dem med at udvikle spil i Unity.\nJeg arbejder også med Danmarksmesterskabet i spiludvikling som bliver afviklet som 2 gamejams årligt.\nUdvikling af apps og spil i Unity\nHar du brug for en udvikler til at realiserer din appidé eller spil?\nJeg kan udvikle prototyper eller færdige apps & spil efter aftale.\nUndervisning i Unity\nGennem mit arbejde med Unity har jeg undervist på mange forskellige skoler og niveauer.\nHar du brug for en underviser til at lave en inspirerende weekend med jeres elever? Så er jeg den rette.\nHvis jeg ikke kan løfte din opgave, så kender jeg sikkert én som kan.\nJeg har også kontakt til mange unge spiludviklere der også har færdighederne og interessen for at udvikle spil for andre.\nUdvikling af apps & spil\nJeg startede med at bruge Unity i 2011 og har siden arbejdet med programmet mange steder, både privat og professionelt.\nJeg er uddannet kandidat i medialogi med spil specialisering og efterfølgende fik jeg 2 års erfaring med at udvikle spil i mit tidligere firma “Red Ocean Games” fra 2013-2015.\nSiden 2015 har jeg undervist unge i at udvikle spil i Unity.\nPå sidelinjen har jeg udviklet prototyper og færdige spil til forskellige firmaer, som kan ses i mit portfolio.\nUanset din opgave vil jeg gerne hjælpe!\nJeg har muligheden for at hjælpe jer fra jeres idé til færdigt produkt, lave et “proof of concept” produkt eller bare være en del af faserne i jeres produktion.\nGennem mit arbejde har jeg også dannet mig et godt netværk af spiludviklere. Hvis jeg ikke selv kan løfte opgaven, forsøger jeg gerne at spørger mit netværk om der er nogen som kan hjælpe med jeres projekt.\nEt uddrag af nogle af de ting jeg har lavet 😊 (I hvert fald dem som jeg må vise 😉)\nEn læringsapp lavet til Niels Bohr instituttet om atomers opbygning. Den blev lavet da jeg stadig var i Red Ocean Games.\nEt mobil asynkront multiplayer spil lavet med en hund og kat som spiller imod hinanden. Bygget med Photon.\nPrototype af en spilidé jeg engang havde.\nLavede et spil i UngAalborg til julen 2017 til android og iOS.\nHopper Tales Prototype\nEn prototype af en interaktiv børnebog lavet for Laszlo Marcell.\nSun Creature Studios Prototype\nLavede en prototype af et kampspil til Unity da jeg var i Red Ocean Games.\nEt projekt for Dollswalls som ville have en prototype til at teste deres koncept af.\n3D Unity kursus\nEt kursus i hvordan man laver et lille First Person Survival spil med Unity. Lavet til Nemprogrammering.dk.\nLavet for Amar Medic. Et spil på 3 minutter hvor du skal undgå de indkommende blokke.\nEn prototype iOS app bygget med Unity. Lavet for Jam Company – https://www.jamcompany.com/.\nPrototype for Amazu Media\nEt projekt jeg arbejdede på i sommeren 2015 for Amazu Media.\n2D Unity kursus\nEt kursus i hvordan man laver en 2D sidescroller jeg har lavet for NemProgrammering.\nEn børnebog lavet i Unity i samarbejde med Andreas Husballe.\nJeg har en bred erfaring med at lave undervisning og workshops i spiludvikling med Unity. Jeg har undervist i forskellige niveauer fra folkeskoler og op til universiteter.\nJeg har også været med til at opkvalificere andre lærere i hvordan de kan bruge Unity i undervisningen.\nGennem nemprogrammering.dk har jeg også to online undervisningsforløb med spiludvikling i Unity.\nSøger du undervisning til unge i Aalborg Kommune kan du gøre dette gennem UngAalborg på 93 52 09 10 eller på christian@ungaalborg.dk.\nEllers kontakt mig på min mail under kontakt.\nErhvervserfaring & uddannelse\nTryk her for at se mit erhvervserfaring, uddannelse og kompetencer.\nProjektudvikler i Spiludvikling, Programmering & Esport\nDecember 2015 – i dag\nCode.dk – Hobbyvirksomhed\nJanuar 2018 – i dag\nUnderviser i Spiludvikling & Appudvikling\nAugust 2015 – November 2015 (4 måneder)\nJuni 2015 – Juli 2015 (6 uger)\nJan 2015 – Juni 2015 (6 måneder)\nHouse of Technology, Mercantec, Viborg\nJan 2013 – Feb 2015 (2 år og 1 måned)\nCEO & Unity Programmør\nNovember 2014 (1 måned)\nJuli 2014 – Nov 2014 (4,5 måned)\nNiels Bohr Institutet, opgave i Red Ocean Games\nSep 2013 – Feb 2014 (6 måneder)\nMaster of Science i Medialogi med spil speciale\nBachelor i Medialogi\nSep 2018 – Jun 2011\nJeg har brugt Unity til adskillige projekter og undervisning siden 2011.\nJeg har en generel forståelse af hele pakken, men jeg er absolut stærkest i Photoshop og Premiere Pro. Jeg har også erfaring med at lave animationsfilm med Adobe Animate.\nGoogle IT Løsninger\nJeg har arbejdet med løsninger med brug af Googles forskellig værktøjer. F.eks. har jeg programmeret værktøjer i Google Apps script som har gjort arbejdsbyrden mindre ved at automatisere arbejdsgange.\nDu er velkommen til at kontakte mig ang. projekter eller undervisning på min mail:


Rekordår på Øresundsbron - STANDBY.dk\n2016 havde et forbedret resultat og en ny rekord for vejtrafik på Øresundsbron. Resultatet blev et overskud på 1.020 millioner kroner. Det er en stigning på 121 millioner kroner i forhold til 2015.\nVejtrafikken fortsatte med at stige i hele 2016. I juli blev der sat to rekorder: Antal køretøjer på ét døgn (31.483 den 30. juli) og antal køretøjer på én måned (834.534). Vejtrafikken for 2016 viser rekord med 20.283 køretøjer i gennemsnit pr dag. I alt passerede 7.424.000 køretøjer broen i 2016. Også det er ny rekord.\nI alt steg vejtrafikken med 5,1%, hvoraf estimeret 1-2 procentpoint skyldes grænsekontrollen mellem Sverige og Danmark.\nFritidstrafikken steg mest – med 373 køretøjer (6,6%) pr dag. Den øgede grænsekontrol kan også have påvirket den positive udvikling i fritidstrafikken. Business trafikken er steget med 344 køretøjer pr dag.\nAntallet af kunder med BroPas Fritid er nu 400.551. Øresundsbron har i alt 445.665 aftalekunder.\n”Vi har i de seneste år målrettet arbejdet med at markedsføre de mange fritidstilbud, hvilket stimulerer fritidstrafikken. Vores SmutTursrabat er et eksempel på en vellykket satsning”, siger Caroline Ullman-Hammer, adm. direktør i Øresundsbro Konsortiet. Det store antal fritidsrejsende over sundet er et godt eksempel på integration.\nVejtrafikindtægterne steg med 75 millioner kroner til 1.346 kroner. Indtægterne fra jernbanen, som er en fast afgift, blev reguleret i takt med prisudviklingen og steg med tre millioner kroner.\nDriftsomkostningerne faldt med fire millioner kroner til 275 millioner og resultatet før renter blev 1.307 millioner kroner, hvilket er en forbedring på 81 millioner kroner.\nRenteudgifterne faldt i perioden fra 327 til 287 millioner kroner. Det skyldes det fortsat lave renteniveau og en lav inflation. Dertil kommer, at den rentebærende nettogæld fortsat mindskes – i 2016 med 1.301 millioner kroner.\nI efteråret opjusterede konsortiet det forventede resultat for 2016 til 1.000 millioner kroner. Væksten var højere og de finansielle omkostninger lavere end forventet. Det endelige resultat blev et overskud (før værdireguleringen) på 1.020 millioner kroner, hvilket er en stigning på 121 millioner sammenlignet med 2015.\nMed den seneste prognose regner Øresundsbro Konsortiet med, at virksomhedens gæld kan være tilbagebetalt i 2034. I beregningen indgår, at ejerselskaberne modtager udbytte fra år 2018.