Jarl Cordua: Den næste uge kan blive afgørende for Venstres fremtid - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Jarl Cordua | 21. august 2019 kl. 12:00 | Print\nMest iøjnefaldende er tendensen, hvor folk på det mellemtunge niveau i Venstre løbende melder ud i pressen med et krav om, at de ønsker en helt ny ledelse, skriver Jarl Cordua. (Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix)\nEndnu en uge er gået i den efterhånden langvarige saga om Venstre-vikingernes vej ud af ledelseskrisen.\nDet har været en uge præget af to modsatrettede tendenser i den proces, der indtil videre kun har afgjort, at Kristian Jensens fremtid som mulig formand for Venstre er kraftigt decimeret, og at hans status som næstformand er falmet brat.\nDet er sket, efter et telefonisk forretningsudvalgsmøde i Venstre sidste onsdag skar igennem diskussionen om, hvorvidt Jensens ord har nogen vægt over for formanden. Det har det ikke, må vi forstå på mødets konklusion, der entydigt peger på, at formanden har al magt.\nJensen fremstår nu politisk kastreret, og det er svært at tale hans person op internt i partiet derfra. Det store spørgsmål er, om han vil drage nogle konsekvenser af det. De spekulationer kører nu for frit løb, og der hviskes i krogene om, at Jensen går med overvejelser om at trække sig som næstformand. Det kunne for eksempel ske op til hovedbestyrelsesmødet fredag 30. august.\nMit forsigtige gæt er, at det fragmenterede kaos og samlingen i baglandet omkring kravet om en ny ledelse inden så længe er henholdsvis det mest sandfærdige billede og den stærkeste tendens.\nMest iøjnefaldende er tendensen, hvor folk på det mellemtunge niveau i Venstre løbende melder ud i pressen med et krav om, at de ønsker en helt ny ledelse, hvor både Kristian Jensen og Lars Løkke Rasmussen trækker sig fra deres poster, så man kan vælge Jakob Ellemann-Jensen til formand.\nHan er det eneste navn, man hører nævnt som et bud på en formand, mens posten som næstformand fremkalder flere bud. Karsten Lauritzen, Sophie Løhde og regionsrådsformand Stephanie Lose nævnes i den forbindelse.\nInger Støjberg er også et navn blandt sine mange tilhængere, men omvendt er der også enighed om, at hun ikke kan samle partiet, og så er der den omstændighed, at en del tyder på, at hun engang i den kommende tid skal svare på spørgsmål i forbindelse med en dommerundersøgelse. Det er ikke just den bedste position for en V-næstformand.\nDer er lidt uenighed om, hvorvidt disse drypvise meldinger, til dels fremkaldt af medierne, som ringer rundt og spørger organisationsfolkene, er en valid temperaturmåling, der varsler et større baglandsoprør. Kommer det til et digebrud i det øjeblik, der kommer en eventuel modkandidat til ledelsen?\nStore dele af partiets organisationsfolk holder mund udadtil, men der er påfaldende mange forskellige organisationsfolk, der mener omtrent det samme: Ledelsen må væk – og Jakob Ellemann-Jensen er en åbenlys formandskandidat.\nHovedbestyrelsesmødet i sidste uge viste dog også, at dette synspunkt ikke er isoleret til små enklaver hist og pist i partiets stærke jyske bagland. Idéen om at fjerne hele ledelsen er udbredt, lever og vokser stadig i hele organisationen. Og netop den pointe gik pludselig op for Lars Løkke, der på mødet ifølge andre deltagere forekom rystet, da han erfarede, at hans formandsstol nu vaklede.\nMeget hurtigt kom Lars Løkke op i kampagnegearet med interviews i weekenden i flere aviser og medier, hvor han påtog sig ansvaret for, at der havde været uro i partiet, hvor "musene havde leget på bordet", fordi han havde sovet i timen, og han forklarede balladen med, at han ikke havde sørget for, at folketingsgruppen havde konstitueret sig inden sommerferien. I stedet var det hele kørt af sporet i intern magtkamp.\nSamtidig forlyder det, at Løkkes gamle kampagneteam fra juni 2014 med Lars Chr. Lilleholt og Troels Lund Poulsen er tilbage ved tasterne ved de gyldne telefoner for at ringe baglandets opbakning hjem til formanden. Et muligt resultat af den indsats viste sig, da Venstre i hovedstadsregionen i denne uge holdt møde, hvor man kollektivt tilkendegav opbakning til formanden.\nDet er dog langtfra alle organisationsfolk og politikere i hovedstaden, der deler dette synspunkt, er denne signatur vidende om. På den anden side er det ventet, at Løkke som absolut minimum skal kunne mønstre opbakning i København og Nordsjælland. Hvis ikke han kan regne med det, så kan han lige så godt indse, at formandstiden er forbi.\nDer er derfor to billeder af tilstanden i Venstre lige nu. Et billede af fragmenteret kaos, hvor opgivende jyske, men også sjællandske tillidsfolk kræver ny ledelse, der ikke ser ud til at stoppe og udvikler sig.\nOg på den anden side Lars Løkke, der med interviews i medierne og Facebook-optræden, blandt andet som cyklende Pride-aktivist, forsøger at give et indtryk af, at han har fuld kontrol med partiet, og at det er business as usual. Hvilket billede er det rigtige? Og hvilken tendens er den stærkeste?\nMit forsigtige gæt er, at det fragmenterede kaos og samlingen i baglandet omkring kravet om en ny ledelse inden så længe er henholdsvis det mest sandfærdige billede og den stærkeste tendens. Den kommende uge vil formentlig vise, om der kan skabes en rimelig bred konsensus om kravet om Løkkes afgang.\nI den kommende tid bør man lægge mærke til, om det allerede inden hovedbestyrelsesmødet lykkes at lave en fasttømret bred koalition i baglandet, der er stærk nok til at kræve Løkkes afgang. I baglandet hos organisationsfolk, hvor diskussionerne længe har kørt, møder man synspunktet om, at man bør have en afklaring af diskussionen allerede inden hovedbestyrelsesmødet næste fredag.\nKravet fra en sådan baglandskoalition vil i givet fald have større tyngde og lægge et større pres på Løkke, hvis Kristian Jensen selv forinden melder sin afgang som næstformand, eventuelt med en klausul eller bare en opfordring til Løkke om også at trække sig som formand. For gør han ikke det, så kan Løkke bare reagere passivt og blive siddende.\nHvordan vil Jensens hidtidige trofaste støtter i øvrigt reagere, hvis deres fraktionsleder stryger flaget? Vil de så offentligt begynde at bakke op om kravet om, at hele ledelsen skal væk?\nIndtil videre har hele laget af folketingspolitikere enten vist sig henholdende eller direkte bakket op om Løkkes fortsatte formandskab. Det så man senest med nyvalgt folketingsmedlem Christoffer Melson fra Løkkes fødeby Vejle tirsdag på Facebook. Imidlertid har de politiske journalister på Christiansborg ingen problemer med at møde Venstre-folk, der gerne ser, at ledelsen bliver skiftet ud.\nMidt i alt dette står i øvrigt jokeren Lars Løkke Rasmussen, der er uofficiel danmarksmester i at håndtere kaos og oprør med overtalelsesevner, man roligt kan betegne som legendariske. En mand, der knivskarpt ser muligheder, hvor alle andre møder en mur af håbløshed.\nKan man se for sig, at V-formanden ad brydsomme veje selv når frem til, at han bør gå nu af hensyn til fremtiden for det parti, der har kæmpet for og med ham i tykt og tyndt i 25 år? Det ligger i al fald ikke til hans natur at give op på forhånd. På den anden side så bør han også selv med sit overblik evne at se, hvis det øjeblik måtte opstå, at "fuglen ikke flyver længere".\nDet værste scenarie er, hvis det hele ender uforløst. Det kan skade partiet varigt. Den næste uge kan blive både skæbnesvanger for Venstre, men også anderledes skelsættende for partiets muligheder for at komme videre.\nForrige artikel Paula Larrain efter Trump-aflysning: Det er nu, vi skal af med forsvarsforbeholdet Næste artikel Martin Lidegaard: Det er på høje tid, at rigsfællesskabet vågner op


Hvad kan UVC desinfektion bruges til? - effektivt og miljøvenligt\nUVC-lys virker hvor det når frem og det virker ved at skade DNA/RNA i cellestrukturen. Da det er lys, kan det ikke skelne mellem god og dårlig, men istedet er vores opgave at installere det på en måde så effektiviteten er høj, men uden risiko for de personer/dyr som færdes i området.\nHelt kort fortalt kan UVC-lys anvendes til desinfektion af luft, væsker og overflader.\nAdgangssikring til høj hygiejnerum for personale, aktive og passive systemer mod vira og bakterier\nAdgangssikring af personale fra højrisiko rum\nDekontaminering af rum, i forbindelse med produktion af følsomme produkter\nDekontaminering af rum efter kontaminering, i forbindelse med produktionsstop\nDekontaminering af rum under produktion, i forhold til aerosoler, partikler mfl.\nOverfladehygiejne i forbindelse med pakning af højhygiejne produkter\nDirekte behandling af fødevarer, safter/juices/laks/pølser mm. mod f.eks. svampe og bakterier\nFælles for alle løsninger er, at de er baseret på en behovsanalyse og tilpasset løsning til det aktuelle behov, f.eks. ønske til reduktion i log 1,2,3,4, anvendelsesforhold på temperatur og fugtighed.\nVi tilbyder altid en afsluttende måling med registrering af UVC-niveau og kvalitet iht. behovsanalyse.\nKontakt os gerne for en løsning af uvc desinfektion til lige præcis dit behov.


Hvordan var din barndom? - Debatten\nDato og tid er 28. jul 2017, 16:52\nIndlægaf FruDulle » 3. apr 2016, 19:10 Tryg, fuld af kærlighed, fuld af tæsk, uegnede forældre, sjov og ballade, kollektiv med 3 mødre og 4 fædre, enlig mor på 8. sal i Gellerupparken? Mulighederne er mange og man hører som oftes om de dårlige barndomshistorier. Jeg har de sidste uger brugt en del tid på at reflektere over min egen barndom og gjort op med ting der skete og truffet nogle valg ift mine forældre. Forleden så jeg så også programmet De brændte børn og det var jo intet mindre en forfærdeligt at se. Stakkels pige. Tænkte at det kunne være interesant at høre om jer andres barndom. Hvordan voksede i op og hvilken slags forældre havde i?\nTorn\tIndlæg: 1248\tTilmeldt: 29. dec 2015, 10:21\tKort karma: 78\nIndlægaf Torn » 3. apr 2016, 19:20 Jeg voksede op i en ressourcestærk familie i en større provinsby. Akademikerforældre med egne virksomheder. Søskende som jeg trivedes med. Jeg var vellidt i skolen og fagligt stærk. Mødte ikke rigtig nogen modstand i nogen form som barn. Derfor har det nok været en større udfordring for mig end for andre at møde modstanden som ung voksen.\nHappyPaww\tIndlæg: 2143\tTilmeldt: 12. aug 2015, 19:08\tKort karma: 279\nIndlægaf HappyPaww » 3. apr 2016, 19:26 Havde en rar tryg barndom i typisk kernefamilie. Vi boede i en hyggelig lille by i hus og med have - og havde først kat og senere hund.Jeg var ikke en af de populære i skolen og blev også drillet/mobbet en del i de mindre klasser, men omkring 6-7 klasse blev jeg venner med "de rigtige", som jeg havde nogle gode venskaber og oplevelser med.Jeg klarede mig godt i skolen og kom i gymnasiet efter 9. Klasse. Fik en god kæreste da jeg var 16 og jeg havde en tryg og god overgang til voksenlivet.Min far døde pludseligt da jeg var 17, og set var selvfølgelig en helt forfærdelig tid - men ellers har jeg haft en god barn- og ungdom.\nLadyFox\tIndlæg: 6275\tTilmeldt: 27. dec 2015, 19:02\tKort karma: 681\nLikede indlæg: 10047\nIndlægaf LadyFox » 3. apr 2016, 19:40 Min mor og far gik fra hinanden da jeg var baby, og der mistede jeg kontakten til ham. De første par år boede min mor og jeg lidt rundt omkring, på lejede værelser, på venners sofaaer og alt det jazz, indtil min mor fandt noget vi kunne bo i lidt mere fast. Jeg var et let barn at have med rundt omkring, så jeg kom med alle mulige steder på festivaller, til arrangementer osv. Jeg var alle i familiens yndling, og der var altid kamp om hvem der skulle passe mig - jeg var virkelig populær som barn. Min mor fik en ny kæreste da jeg var ca. 3 år gammel, og han har altid behandlet mig som var jeg hans egen - han havde en datter fra et tidligere forhold der var 4 år ældre end mig, og som bestemt ikke drømte om en bonus-lillesøster. Jeg ved ikke om jeg vil kalde min mor ressourcestærk, men det er heller ikke fordi hun har været svag, min mor er en meget sej kvinde med ben i næsen - hun kom lidt sent i gang med sin uddannelse osv. Men hun er en mønsterbryder og har haft en skrækkelig barndom i Grønland og har brudt med den sociale arv. JEG havde ikke overlevet min mors barndom i hvert fald.Jeg synes jeg har haft et tryg barndom, før jeg blev teenager.\nAnilara\tIndlæg: 1811\tTilmeldt: 12. aug 2015, 19:43\tKort karma: 228\nIndlægaf Anilara » 3. apr 2016, 19:53 Jeg voksede de første 10 år op på en gård og gik i skole i en lille landsby. Det var ret trygt - jeg elskede pladsen og at lege på markerne, i laderne, med hundene, klatre i træer osv.. Jeg har både gået til spejder, klaver, håndbold, fodbold, badminton, ridning, dans osv., og havde en del venner - kunne dog lige så godt lege alene.Min far var landmand, så han var altid hjemme. Derfor gik jeg kun i legestue og ikke i børnehave. Min mor var bankassistent. Mine forældre er vist ret gennemsnitlige. De har opdraget mig fint og givet mig gode værdier videre, været støttende med lektier når jeg bad om det og var gode til at hjælpe mig til at holde lidt fast i barndommen da jeg blev 11 (har set, at flere børn her enten er børn lidt længere, eller begynder et tidligt teenageliv). Da jeg blev 10 flyttede vi i stedet ud i en skov. Min far blev plejefar til udsatte børn, og det var lidt af en omvæltning for mig - jeg syntes ikke jeg blev hørt nok og inddraget nok i de processer det var, at få nye ind i familien. Men jeg blev samlet set kun stærkere af at være plejesøster - min tålmodighed og tolerance blev væsentlig forøget. Jeg ved det ikke, men jeg forestiller mig i øvrigt, at jeg er blevet opdraget på en måde med lidt flere regler end de fleste. Min mor var/er lidt skrap i det...Samlet, så tror jeg min barndom har været ret normal og gennemsnitlig for et barn opvokset i Dk. Jeg har også udviklet mig ret normalt og gennemsnitligt, så det passer ret godt sammen 0 Top\nIndlægaf Fru Sunshine » 4. apr 2016, 04:35 Jeg er vokset op i en lille by. Inden skolestart havde jeg det trygt og godt. Mine forældre var nok meget typiske for tiden, men min far var noget ældre end min mor. Det kunne godt mærkes. Hans værdier var nogle andre. Jeg er i øvrigt den yngste af tre og med det største temperament.Da jeg kom i 2. klasse begyndte den mobning, der senere har sat sit præg så voldsomt på resten af min opvækst og min tid som ung voksen. Jeg kan ikke huske så meget. Kun at det var et helvede og det fulgte med til stort set alle de fritidsinteresser, jeg måtte forsøge mig med. Det forstod jeg heller ikke. Jeg var ikke så smart, at jeg kunne gennemskue, at det nok hang en del sammen med den klasse"kammerat", som også gik til de ting.Jeg forstod ikke, hvorfor jeg skulle mobbes. Kun at jeg ikke var god nok, og derfor var jeg senere ved at slå knuder på mig selv for at være som andre vist nok syntes, jeg skulle være. Jeg forstod så ikke sandheden i, at hvis man ikke kan holde bare en lille smule af sig selv, er det også ret svært for andre, så gymnasiet var heller ikke specielt sjovt - eller seminariet for den sags skyld.Mobningen stoppede og jeg fik da venner igen, men skaden var sket: jeg var blevet sneglen, der opførte sig enormt mærkeligt. Og hvis jeg mødte nye mennesker, var de straks mine bedste venner uanset hvem de var. Men hjemme var der trygt og rart. Hjemme kunne jeg mure mig inde på mit værelse med mine elskede bøger og mit musik. Hjemme havde jeg min mor, der for mig repræsenterede alt, hvad der var godt og som hele tiden var der, når jeg havde det skidt. Hjemme havde jeg lysthuset og klatretræet og den store have - og jeg havde det godt der.\nMi55y\tIndlæg: 2055\tTilmeldt: 14. aug 2015, 07:16\tKort karma: 242\nIndlægaf Mi55y » 4. apr 2016, 07:31 God... Vi manglede aldrig noget og har da været på en håndfuld ferierejser uden for landets grænser. Vi boede en del år på landet, hvilket jeg elskede. Jeg kunne bruge alle døgnets timer ude i naturen og boede det meste af sommeren i telt eller i træhulen.Jeg var dog et stille barn, som var langt foran i skolen (fungerede meget af min skoletid som hjælpelærer ) og ikke så gerne ville være til besvær, hvorimod de to søskende, jeg er vokset op med, er ordblinde og havde diverse udfordringer gennem skoletiden. Jeg var et frygteligt genert barn! I Børnehaven led jeg faktisk af selektiv mutisme på trods af, at jeg plabrede løs derhjemme, men det gjorde man åbenbart ikke noget ved dengang. Min frygt for at være til besvær og min evne til altid at passe mig selv og klare mig godt gjorde, at jeg måske blev lidt glemt i søskendeflokken.Da jeg blev ældre og vores forældre gik fra hinanden, blev jeg deres fortrolige hver især, hvilket ikke var så rart som 15-årig. Gennem gymnasietiden var jeg som en mor for min bror, da vores mor havde natarbejde og sov om dagen. Da jeg flyttede hjemmefra blev jeg mine søskendes redningsplanke, når de igen-igen blev smidt ud hjemmefra eller af anden grund havde brug for et sted at være. I dag er jeg stadig den, der skal fikse alting for alle. Ofte forventes det også, at jeg planlægger og arrangerer alting - og sørger for at invitere folk til andres arrangementer Jeg mener, at jeg har haft en god barndom fordi, at jeg havde tøj på kroppen, mad på bordet, en familie omkring mig, et aktivt udeliv, gik til sportsgrene og havde veninder. Jeg kan dog godt se, at de der uudtalte forventninger, jeg altid har levet under, og tanken om, at mine problemer ikke var vigtige i forhold til andres, nok stadig sidder i mig. Jeg var en pleaser som barn, og det er jeg stadig. Men jeg øver mig at sige fra og har for nylig ofret forholdet til min halvsøster på den konto, fordi jeg ikke længere vil være hende, der bare lægger sig fladt ned for andres tantrums for at bevare den gode stemning.\n2 Frisk på brætspil i Midtjylland? viewtopic.php?f=50&t=7064Frisk på at prøve en sjov og anderledes holdsport i Århus? Tjek Kin-Ball ud - gratis 4 første træninger Top\nAngelina\tIndlæg: 2916\tTilmeldt: 11. aug 2015, 05:42\tKort karma: 416\nIndlægaf Angelina » 4. apr 2016, 07:40 Blandet. Min søster døde da jeg var 2½ år - hvilket gjorde det lidt svært for mine forældre at passe på mig midt i sorgen (dengang fik man ikke hjælp), selvom de gjorde deres bedste.Da jeg var 5 år skred min far, han fik en ny familie han synes var vigtigere end de to børn fra første ægteskab, det gav mange års svigt, som jeg stadig som voksen arbejder med.Min mor og min stedfar gjorde en ihærdig indsats for at give mig et godt liv - men jeg havde det svært, "ondt i livet" og blev mobbet - det var ikke deres skyld, de gjorde alt i deres magt for at hjælpe mig. Jeg havde i sidste ende en god og stabil opvækst med gode forældre, men stadig en meget svær barndom og opvækst, men nok mere grundet et vanskeligt sind end forældrene.\nIndlægaf girl_beat » 4. apr 2016, 08:41 Jeg er vokset op som enebarn i en typisk middelklassefamilie; parcelhus, arbejdende forældre, husdyr, fritidsaktiviteter, overskud til ferierejser m.m. Der har aldrig manglet noget i min barndom, men mine forældre levede - og lever stadig - ret besindigt, så jeg har aldrig været vant til dyre gaver eller impulsive 'nu-tager-vi-på-restaurant-i-stedet-for-at-lave-aftensmad'.I mangel af søskende havde jeg to tætte veninder, som jeg hang sammen med som ærtehalm. Vi var med til hinandens fødselsdage, familiearrangementer, ferier og løb ind og ud hos hinanden med den største selvfølge, så jeg mindes ikke at have været ensom nogensinde 0 I don't mind living in a man's world as long as I can be a woman in it! Top\nIndlægaf Madam Pomfrey » 4. apr 2016, 08:59 Jeg har haft det som blommen i et æg. Jeg er første barn af mine forældre, og var enebarn indtil jeg var knap 5 år gammel, og vi er ialt 3 søstre fordel på 8,5 år. Vi har altid boet i det samme hus, et hus min far selv har bygget, beliggende på et lille vænge, hvor der var en del jævnaldrende børn. Og 4-500 meter hen til min farforældres hus, deres hjem var jeg meget i, og min farmor passede mig som lille, fremfor jeg skulle i dagpleje. Jeg har altid været vant til at blive inddraget i tingene, fået lov til at være med, det er noget af det jeg husker bedst. At jeg har puslet i værkstedet med min far, været med ham hos hans kammerat og min faster for at lave praktisk arbejde, køre halm og hø til loftet, skruet på biler, været med ham på arbejde på større byggepladser. Min farmor og farfar var jeg også altid med, - med i haven, med på ture ud i det blå, på familiebesøg, med til at bage, lave mad, handle. Min mor var jeg også med, med til at lave mad, med på job, jeg var med i bilen da hun tog kørekort Jeg har fået lov til det meste, hvis det syntes okay og rimeligt, er vokset op med frihed under ansvar. Jeg har haft forældre der stolede på mig og min dømmekraft, og der var stor tillid, og jeg kunne tale åbent om mange problemer.Selvom jeg var klassens tykke pige, har altid været overvægtig, så husker jeg aldrig nogensinde at have været udsat for mobning. De voksne omkring mig har gjort et godt stykke arbejde ifht at jeg har troet på mig selv, aldrig tvivlet på at jeg var god nok, lige som jeg var. og jeg har nok altid haft sådan lidt en pippi langstrømpe tilgang til tingene "det har jeg aldrig prøvet før - så det er jeg sikkert skide god til" Jeg er generelt optimistisk og positiv indstillet.Jeg har dog tendenser til at være pleaseren, hende der tager sig af tingene, hende der nok skal få styr på det. Men sådan er mine forældre også, især min far er et utroligt hjælpsomt menneske der gerne investerer sin tid i andre, uden at spekulere i om han får noget som helst igen. Så selvom det kan være hårdt, så betragter jeg det også som en menneskelig kvalitet, - bare man husker at sige fra. Jeg har aldrig været i tvivl om at jeg er elsket, jeg er blevet forkælet - meningsfyldt, fyldt op af alt godt der var at byde på, uden at blive forvent og utaknemmelig. Kærlighed har jeg mærket i handling og gerning, - vi er ikke, og har aldrig været, en familie af de store ord, men det betyder heller ikke så meget, når bare man mærker det.Vores forældre er stadig sammen, - skilsmisser eksisterer ikke i vores familie - og det har været en stående joke, at min ene søster, der er enlig mor, er familiens sorte får på det punkt Vores forældre har opfostret 3 stærke selvstændige og livsglade kvinder.\n8 "Happiness can be found, even in the darkest of times, if one only remembers to turn on the light."\nSevii\tIndlæg: 418\tTilmeldt: 19. nov 2015, 08:30\tKort karma: 76\nIndlægaf Sevii » 4. apr 2016, 10:00 Senest rettet af Sevii 21. maj 2016, 09:52, rettet i alt 2 gange.\nIndlægaf Panton » 4. apr 2016, 10:16 Kaos og druk, omsorgssvigt og vold. Kort sagt.Jeg er vokset op med alkoholisk mor og voldelige far. jeg kan ikke huske at jeg ikke fik tæv. Hver dag, grunden fandt han altid. Jeg kan ikke huske nogensinde at have fået morgenmad af en voksen, en madpakke med i skole eller en kammerat med hjem. Jeg havde aldrig en ven på besøg, for i mit hjem vidste man aldrig hvad man kom hjem til. Der var heller ikke nogen der ville, jeg blev mobbet. Jeg lugtede, gik i for småt tøj, hullet og beskidt tøj og var en meget stille pige. Jeg havde altid voldsomme blå mærker fra tæv, men ingen gjorde noget dengang. Jeg elskede skole, selvom jeg blev mobbet, for det var bedre end hjemme. Jeg klarede alt selv men fik aldrig nok mad at spise. Så jeg var et langt tyndt rad, som var indlagt 2 uger da jeg var fyldt 14 fordi jeg var undervægtig. Jeg vejede sølle 37 kg og var 176 cm, så det var slemt. Derefter stak jeg af, boede hos en venindes familie (jeg havde lært at kende gennem hestene, og her blev jeg ikke mobbet) og kørte retssag mod forældrene. 10 mdr senere fik jeg frataget forældremyndigheden og fik en værge, kom på efterskole på hemmelig adresse og har klaret mig selv fra der af. Det var min kaotiske og voldspræget historie som jeg desværre aldrig glemmer.\nkidkomb\tIndlæg: 6317\tTilmeldt: 12. aug 2015, 19:31\tKort karma: 1546\nIndlægaf kidkomb » 4. apr 2016, 10:35 Jeg er vokset op hos mådeholdne forældre fra beskedne kår, med værdierne i orden og en helt fin, men billig villa i en ellers meget velhavende by.Min opdragelse har været rigtig fin synes jeg, der blev gjort meget ud af, at være empatisk, at kunne se situationer fra flere sider, holde sit ord, være hjælpsom, ikke stjæle, ikke lyve, sige tak/tak for mad/be' om osv. Både min søster og jeg var nogle dejlige børn at have med ude eller at få passet. Høflige og søde. Dog meget generte!Desværre passede mine forældres værdier ikke lige godt med deres egen opførsel overfor hinanden. Så længe jeg kan huske har de ikke kunne lide hinanden. Det blev mere og mere sjældent med årene, at der var rart at være derhjemme. Min mor var så perfid i perioder at jeg overhovedet ikke forstår, hvorfor de ikke fattede, at det ville være bedre for alle, hvis de gik fra hinanden. (Retrospektivt kan jeg godt se, at min mor, ligesom min søster, er personlighedsforstyrret. Hendes blev muligvis udløst af en fødselsdepression, som også ville forklare, hvorfor der i min "barnets bog" kun lige er udfyldt mål og vægt og i min søsters er der tætskrevne sider, hvor der blandt andet står, at "hun er så sød og feks god til at hjælpe med at rydde op. -modsat hendes søster.")Jeg kan huske at min søster og jeg, til deres kobberbryllup (da har vi været 12 og 10 år) kiggede med overraskelse og afsky, da de kyssede hinanden mens de dansede til festen. For ingen af os var i tvivl om, at det bare var for syns skyld. Jeg kan huske at jeg tænkte at det virkelig var ulækkert at gøre sådan, kun for at få det til at se ud som om de kunne lide hinanden.Den uoverensstemmelse mellem virkeligheden derhjemme og det vi viste udadtil gjorde mange ting meget forvirrende og det blev mere og mere frygteligt at være i.Jeg følte mig tiltagende misforstået, nedprioriteret, uelsket og mindre værd end min "søde, pæne, omgængelige søster." -selvom hun er psykisk syg og det burde være relativ tydeligt for enhver der har tilbragt mere end nogle timer med hende, at der er et eller andet galt, så er det stadig sådan. Hun er den smukke, søde, venlige, overskudsagtige engel, der aldrig gør noget forkert og jeg er den tvære, besværlige, negative søster. Ingen kommer tæt nok på, til at opdage det monster hun kan være, når ingen andre kigger. Dét sammen med mine forældres dysfunktionelle forhold kørte mig fuldstændig ned.Da jeg var 13 havde jeg selvmordstanker, som jeg aldrig er sluppet af med. Mit selvhad slipper jeg nok heller aldrig 100%.Den dobbeltsidede virkelighed jeg levede i gjorde dog, at jeg faktisk, trods selvværdsproblemer, kunne hygge mig og have et liv uden for hjemmet. Det var jo sådan "man gjorde". Det var sådan mine forældre gjorde. Det var altid så rart at være ude, for så skændtes de ikke og det hele var bedre.Jeg gik i en meget harmonisk klasse, uden mobning eller nævneværdige problemer og vi havde dygtige lærere. Så min barndom var bestemt ikke kun dårlig.\nIndlægaf Pixie88 » 4. apr 2016, 11:43 Min far voksede op på Vesterbro i 50'erne og senere Christiania. Min mor er vokset op på midtsjælland i et parcelhus min morfar selv byggede. Min mor var/er dog ret flippet, hun gik på Tvind, byggede en vindmølle, kørte landet tyndt i Energibussen og jeg ved snart ikke hvad.Jeg er vokset op i en almindelig arbejderfamilie i en lejlighed i Århus C . Min far dyrkede hash i gården og bildte de andre ind, at det var fuglefrø til vores larmende kanariefugl der fucking hed Mao. Min far var alkoholiker og det har været kaotisk, men jeg husker det ikke. De gik fra hinanden da jeg var ca 5.Jeg havde en del venner i børnehaven og folkeskolen, var dygtig faglig men enormt genert og indadvendt.Kom i plejefamilie som 13 årig pga et selvmordsforsøg i fanilien, som min mor måtte tage sig af.En rigtig god plejefamilie i en kæmpe villa, i en lille bondeby. Havde mange gode venner, boede nærmest hos en af dem, fordi vi bare SKULLE være sammen. Vi sov tit på hendes mors tag eller på garagen. Andre gange sov vi nede i deres kælder. Ved ikke helt hvorfor..Min mor var økofreak før det blev normalen, min far har aldrig troet på autoritet, så det gør jeg selvfølgelig heller ikke. Jeg har ikke pr automatik respekt for en politimand eller en dommer (har godt nok aldrig mødt en) eller dronningen, bare pga deres erhverv og "magt". De kan få min respekt, når de har fortjent den. Jeg er også kritisk mht medier, kæmpe firmaer og politik, tror ikke på ret meget af det jeg læser. Men ellers synes jeg egentlig jeg har haft en ok fin barndom. Der har da været op og nedture, men det har ikke ændret på at mine forældre, trods alt, var gode forældre.\n2 I'm headin' out to South Park, gonna see if I can't unwind. Timmy, Timmy, Timmy, Timmy, Timmy, Timmy, livin' a lie TIMMY!\nIndlægaf Blonderella » 4. apr 2016, 18:26 Hvor er det vildt så forskellige baggrunde der er!Jeg er ældst af 4 søskende. Min far var selvstændig og min mor skiftede lidt imellem at være hjemmegående og at arbejde deltid med det der lige var. Min far deltog meget lidt i dagligdagen. Jeg kan faktisk ikke huske ret mange ting, han var med til, før vi alle 4 var teenagere. Det jeg husker ham for, var et sindssygt temperament. Var han presset, fik min lillebror tæv. Sådan rigtigt. Uanset om han så havde gjort/sagt noget eller ej. Jeg får stadig ondt i maven ved tanken. Da jeg blev stor nok evnede jeg endelig at sige fra. Jeg råbte og skreg af ham - så meget at han kom helt fra at ville tæve min bror. Jeg græd. Min bror græd. Min mor græd. Og jeg skrev et langt brev til ham hvor jeg fortalte ham hvad det gjorde ved mig og mine søskende når han var i det humør. En anden ting jeg husker ham for, er at han skred fra min mor et par gange. Og min mor håndterede det ikke ret godt. Det har helt sikkert været overvældende for hende at stå alene med 4 børn- men at få os til at stå og vinke til ham for at han kunne se at vi var kede af det når han endnu engang kørte op til hans elskerinde - det sidder også stadig i mig. Og har givet mig en hel række issues i mit voksenliv. Bortset fra det - så var jeg super populær i skolen, dygtig i alle fag, og god til fodbold. Så det var som det skulle væreSå - altså i forhold til min mand har jeg haft en ret god barndom. Jeg føler mig helt vildt pylret når jeg nogle gange får flash Backs til episoder hvor min far tævede min lille lillebror. Kan tude over det nu. Men når jeg så hører noget af det min mand har oplevet, er det ingenting.


Oversættelse af nominalkomposita fra engelsk til dansk - PDF\nDownload "Oversættelse af nominalkomposita fra engelsk til dansk"\n1 Oversættelse af nominalkomposita fra engelsk til dansk En empirisk undersøgelse af forskellige oversættelsesmetoder i tekniske forbrugertekster med særligt fokus på den ortografiske repræsentation Kandidatafhandling Udarbejdet af: Thomas Brøndel Frost Vejleder: Henrik Køhler Simonsen Institut for Internationale Sprogstudier og Vidensteknologi Copenhagen Business School Cand.ling.merc Tolk og translatør December 2011 Antal normalsider: 79,8 Antal typeenheder:\n2 Abstract Translating nominal compounds from English into Danish An empirical study of different translation methods in technical language consumer texts, with special attention to orthographic representation Nominal style is a predominant feature of both English and Danish technical language. The high frequency of complex and often very long nominal compounds in English consumer-oriented technical texts presents a problem for the Danish translator, as the possibility of nominal compounding in Danish is far more restricted than it is the case with English. The great difference between English and Danish nominal compounding is seen in the orthographic representation. Where English nominal compounds use separate orthography and hence split up a compound in separate units, Danish nominal compounds use solid orthography and are written in one word. Like in English, there are no structural limitations to the length or number of constituents in Danish nominal compounds. It must be assumed though, that in practice there is a limit for the length and complexity of such solid orthography Danish compounds, and that in some cases a translation by means of paraphrasing would be advisable. The compounds in question are often nonce formations which have not yet become established in the discourse community which the text is aimed at. Despite the fact that the formation of new words or nonce formations by means of compounding is following the orthographic conventions and is not structurally limited in neither English nor Danish, a direct translation into a Danish nominal compound may not be the most appropriate translation method when the receiver is the average consumer. This thesis examines the structure of English nominal compounds in technical consumer texts and their different possible translations into Danish. The purpose is to decide on a general method for translating English nominal compounds into Danish should they be translated directly into equivalent Danish compounds or should they be paraphrased? As a theoretical basis for the empirical study and the analysis, a great deal of attention is given to the identification and definition of a nominal compound. The difference between nominal compounds and syntactical nominal phrases is a subject of great divergence and therefore also a relevant one to examine and discuss in connection with 2\n3 this thesis. The different views on the subject form the basis of a working definition of a nominal compound, which is used for picking out compounds to form part of the empirical study. In order to find answers to the question of an advisable translation method, a study was performed. By means of a questionnaire containing a series of English nominal compounds and different Danish translations, two respondent groups were asked to rate the different Danish translations from different criteria rooted in three different translation strategies. One respondent group consisting of state certified translators and the other group consisting of randomly selected consumers. The result of this questionnaire allows for a comparative analysis of the answers from the two groups of respondents. The study shows an overall tendency of agreement between the two groups of respondents. The answers given from the criteria relevant to consumer-oriented technical texts show that to a great extent, paraphrasing of nominal compounds is the preferred solution to at translation into Danish. Despite the overall tendency of agreement between the two groups of respondents, the translators show a fondness of the direct translations into Danish nominal compounds while the layman group to some extent accepts the separate orthography compounds, which do not follow orthographic conventions for Danish language. It is concluded that nonce formation English nominal compounds should generally be translated for layman receivers by means of paraphrasing. Nominal compounds which have become lexicalized and somewhat established in the discourse community in question will have the highest acceptability when translated into this lexicalized and established compound. 3\n4 Indhold Abstract Indledning Motivation Problemstilling Problemformulering Afgrænsning Konstruktioner, som ikke behandles i dette speciale Ad hoc-dannelser og leksikalisering Metode Empiri Teori Anvendt materiale Definitioner af kompositum Det danske kompositum Det engelske kompositum den umulige definition Det engelske kompositum en arbejdsdefinition Definition af nominalkompositum Nominalkompositum eller nominalfrase? Kriterier til identificering af nominalkomposita Fonologiske kriterier Morfologiske kriterier Semantiske kriterier Semantiske relationer i nominalkomposita Sammenfatning af semantiske relationer Fire typer af nominalkomposita Endocentriske nominalkomposita Exocentriske komposita Appositionelle komposita Kopulative komposita Ortografi Engelske komposita Danske komposita\n5 2.7 Oversættelsesteori Globale og lokale oversættelsesstrategier Oversættelse af nominalkomposita Ordret oversættelse eller opløsning? Empiri Testens opbygning Oplysninger om respondent Testens indhold Udvælgelse af respondenter Fejlkilder og usikkerheder Definition af begreber i testen Rendyrket funktionel oversættelse Analyse og diskussion Præsentation og oversættelse af komposita i testen a) The browser interface language b) Manual transmission operation c) Advanced spam identification capabilities d) safety belt energy management retractors e) lemon wedges Komparativ analyse af testresultater a) The browser interface language b) Manual transmission operation c) Advanced spam identification capabilities d) safety belt energy management retractors e) lemon wedges Sammenfatning af komparativ analyse af testresultater Konklusion Bibliografi Bilag Bilag 1: Kopi af test Bilag 2: Registrering og optælling af translatørgruppens besvarelser Bilag 3: Registrering og optælling af lægmandsgruppens besvarelser\n6 1 Indledning Nominalkomposita kan være en stor udfordring i forbindelse med oversættelse af tekniske tekster fra engelsk til dansk. Denne udfordring består i, at det engelske sprog tilbyder en stor frihed i forbindelse med dannelsen af disse konstruktioner en frihed der i høj grad gøres brug af hos forfatterne af engelske tekniske tekster, og det er denne frihed, der kan ende med at volde problemer for den danske oversætter og potentielt for den endelige modtager af teksten. Det danske sprog tilbyder nemlig langt mere begrænsede muligheder for dannelsen af denne type konstruktioner. Oversætteren vil altså kun i sjældne tilfælde kunne foretage en direkte oversættelse af disse konstruktioner, men må oftest tage midler såsom orddannelse ved sammensætning, bindestreger og forskellige former for omskrivning i brug. Her er det oversætteren, der står med beslutningen om, hvornår én løsning skal vælges frem for en anden. I engelsk teknisk sprog er der som sagt en stor frekvens af ofte meget lange og komplekse substantiviske komposita. Den høje frekvens af nominalkomposita gør sig særligt gældende inden for fagsproglige tekster, hvor det forudsættes, at læseren besidder en vis viden om emnet og den dertilhørende terminologi. Her stilles der høje krav til oversætterens indsigt og evne til at tilegne sig viden om tekstens emne for at kunne formidle kildetekstens indhold på nøjagtig vis. Udover det universelle krav om læsbarhed og idiomatisk sprog er det i høj grad tekstens fagligt specialiserede indhold, der er i fokus. Det er dog ikke kun inden for den meget specialiserede fagsprogsgenre, at oversætteren støder på nominalkomposita, som volder problemer, når de skal oversættes til dansk. Også engelske tekniske tekster rettet mod den almindelige forbruger har en tendens til at lægge sig op ad fagsprogsgenren og indeholder derfor også ofte mange af disse komposita. Her, hvor emnet normalvis er mindre specialiseret, end det er tilfældet i fagsproglige tekster, stilles der krav til oversætterens evne til at formidle kildetekstens indhold, på en måde så den giver den rette mening for modtageren, som i dette tilfælde er lægmand. Der er i dette tilfælde mindre fokus på tekstens fagspecifikke indhold og større fokus på tekstens overordnede formål samt på det rent sproglige. Når tekstens modtager er lægmand skal oversætteren nøje afstemme sine valg i forbindelse med oversættelsen af disse komposita, således at han/hun formidler 6\n7 tekstens indhold på nøjagtig vis, og ikke mindst i et sprog, som giver mening for modtageren og fremkalder eventuelle påkrævede handlinger fra dennes side, hvis der er tale om appelbetonede tekster som f.eks. instruktionsmanualer. Oversætteren skal altså have flere kvalitetskriterier i spil i valget af oversættelsesstrategi og -løsning, hvor der således skal tages hensyn til ting som retskrivning, sprogpolitik fra kundens side, som kan stille krav til alt lige fra formalitetsniveau over idiomatisk sprog til tegnbegrænsning, men først og fremmest skal han sørge for, at teksten i sidste ende får en reel funktion hos slutbrugeren i kraft af, at denne ved gennemlæsning forstår tekstens indhold og dermed sættes i stand til at udføre eventuelle handlinger, som teksten har til formål at fremkalde. Det er dette valg, eller dilemma om man vil, hos oversætteren, jeg med denne opgave vil undersøge og om muligt udpege én oversættelsesløsning, der som udgangspunkt bør foretrækkes i forbindelse med oversættelse af nominalkomposita i engelske tekniske tekster, hvor modtageren er den almindelige danske forbruger. 1.1 Motivation I mit daglige arbejde med oversættelse af betjeningsmanualer, software, internettekster og lignende oplever jeg ofte, at tvivlen melder sig, når jeg skal vælge mellem den ene eller anden oversættelse af ofte meget lange engelske nominalkomposita. Jeg savner indsigt i, hvorledes modtageren af den oversatte tekst vurderer og opfatter den ene og den anden oversættelsesløsning. Motivationen for dette speciale er altså, at jeg ønsker et fingerpeg om, hvorledes modtagerne af de oversatte tekster opfatter og vurderer eksempelvis en direkte oversættelse af et kompositum over for eksempelvis en opløsning i en fri frase. Jeg håber således at kunne bruge resultaterne i dette speciale som støtte i mit daglige arbejde, når jeg støder på nominalkomposita, hvor jeg skal vælge én oversættelsesløsning frem for en anden. 1.2 Problemstilling I engelske tekster af teknisk karakter optræder der ofte meget lange substantiviske komposita, som ved direkte oversættelse til dansk sammenskrives i meget lange komposita. Disse kan blive så lange, at det kan tænkes at være vanskeligt for lægmand 7\n8 at læse dem og endog afkode deres betydning. Dette problem kan ofte omgås gennem forskellige typer af parafrasering. Ved en sammenligning af de forskellige oversættelsesløsninger vil der dog ofte være forskelle i betydning, ækvivalens med kildeteksten samt stilistiske forskelle. Forskelle, som kan have større eller mindre betydning afhængigt af kommunikationssituationen og det diskursfællesskab, målsprogsteksten er rettet mod. Jeg ønsker at undersøge egnetheden af de forskellige oversættelsesløsninger, som oversætteren kan vælge mellem ved oversættelse af nominalkomposita fra engelsk til dansk. Jeg vil undersøge, hvorvidt hhv. translatør og lægmand foretrækker en direkte oversættelse ord for ord eller den ene eller anden form for parafrasering Problemformulering Hvorledes stemmer translatørers og lægmands vurdering af egnetheden af forskellige oversættelser af engelske nominalkomposita overens? Hvordan vurderes en direkte oversættelse til et dansk kompositum over for en form for parafrasering? Kan der udpeges en metode, der generelt bør tages udgangspunkt i ved oversættelse af denne type konstruktioner, når modtageren er lægmand? 1.3 Afgrænsning Jeg beskæftiger mig i dette speciale udelukkende med nominalkomposita altså komposita, der fungerer som substantiver i en sætning. (Se udredning for denne definition under teoriafsnittet der er langt fra enighed om en definition blandt teoretikerne). Der er hovedsageligt tale om nominalkomposita, som er dannet til den tekst, de optræder i, såkaldte ad hoc-dannelser, som er hyppige i tekster af teknisk karakter (Jakobsen 1992). Derfor vil der blive lagt særlig stor vægt på dannelse og analyse af komposita, som vil blive betragtet som nye ord og mindre vægt på analyse af de forskellige typer af allerede etablerede nominalkomposita. Af praktiske grunde vil den teoretiske gennemgang dog hovedsageligt være opbygget omkring komposita, som allerede er etablerede i sprogbrugen. 8\n9 1.3.1 Konstruktioner, som ikke behandles i dette speciale Der er visse ordforbindelser, der ofte betragtes som komposita, men som ikke vil blive behandlet i dette speciale. Det drejer sig mestendels om konstruktioner, hvor der er uenighed om hvorvidt de kan klassificeres som komposita eller ej samt stærkt leksikaliserede konstruktioner, som kun har få ligheder med den type komposita, der optræder i det empiriske materiale i dette speciale. I det empiriske materiale optræder der næsten udelukkende komposita af typen substantiv + substantiv, som også klart er de hyppigst forekommende. De anvendte komposita er svagt eller ikke-leksikaliserede og er således ikke etableret i sprogbrugen såkaldte ad hoc-komposita. Derfor skønnes det irrelevant at gå i dybden med visse andre typer af konstruktioner, om de så måtte kunne klassificeres som komposita eller ej. Disse konstruktioner skal kort opsummeres herunder. Jeg vil kun beskæftige mig med konstruktioner, som er dannet ved komposition af leksikalske morfemer (rødder og stammer). Orddannelsesprocesser som derivation, hvor der føjes et grammatisk morfem i form af en afledning (derivativ) eller bøjningsendelse (fleksiv) til et allerede eksisterende ord eller kompositum (f.eks. -lig, -hed, -ning eller u-) og derved danner et nyt kompositum, vil ikke blive behandlet (Herslund og Jensen 2003: 130). Mange komposita dannes ved netop derivation, men denne orddannelsesproces er ikke relevant for den aktuelle problemstilling, da den som sagt er grammatisk betinget. Heller ikke konversion, hvor et ord skifter ordklasse uden ellers at ændres, vil blive behandlet. Der er altså i dette speciale udelukkende fokus på orddannelsesprocessen komposition, hvor to eller flere selvstændige morfemer eller komposita sættes sammen og derved danner et nyt ord i form af et kompositum. Andre konstruktioner som ellers må betragtes som værende komposita, f.eks. teleskopord, samdannelser, reduplikativer (Quirk et al. 1985: 1579), skabsafledninger og kryptosammensætninger (også kaldet neoklassiske komposita (Christensen et al. 2009: 38 og Plag 2003: 155)) vil ikke blive behandlet af den årsag, at disse ofte enten er grammatisk afledte eller allerede er etableret i sprogbrugen og derfor ikke er udvalgt til at optræde i det empiriske materiale, som fokuserer på ad hoc-dannelser. 9\n10 1.3.2 Ad hoc-dannelser og leksikalisering Ad hoc-komposita Ad hoc-dannelser er komposita, som ikke er etableret i sprogbrugen, men som typisk er dannet til den tekst de optræder i. Af den årsag vil disse aldrig være at finde i opslagsværker som f.eks. ordbøger, og oversætteren må derfor forsøge at udlede betydningen ud fra kompositummets enkelte bestanddele og af dets kontekst. Grunden til at disse ad hoc-komposita er særligt interessante og problematiske er, at der til stadighed vil dannes nye komposita af denne type. Dette sker typisk i tekster som medfølger f.eks. elektronik og it-udstyr eller andre tekster af teknisk karakter, hvor der grundet den konstante udvikling på området, mangler ord til at beskrive nye genstande og funktioner, som tekstens forfatter så opfinder ved komposition af eksisterende og etablerede ord. Isoleret set er ad hoc-dannelserne flertydige og semantisk vage, hvorfor oversætteren ofte må benytte sig af konteksten, for at finde ud af, hvilket indhold konstruktionen refererer til. Dette kan i sig selv være et problem, da konteksten langt fra altid er tilgængelig for oversætteren. Eksempelvis oversættes webtekster ofte i brudstykker, da der hele tiden opdateres på webstederne, og oversætteren kan således modtage en overskrift uden nogen kontekst, som består af en ad hoc-dannelse. Ydermere kan denne konstruktion bestå af uoverskueligt mange konstituenter, som så giver anledning til overvejelsen om, hvordan dette overføres til forståeligt dansk uden at bryde med konventionerne for sammenskrivning af komposita Leksikaliserede komposita De leksikaliserede komposita er komposita, som er etableret i sprogbrugen, men som ikke nødvendigvis er registreret i ordbøgerne. Der vil altid være tale om forskellige grader af leksikalisering. Stærkt leksikaliserede komposita har en nøje fastlagt betydning og har været etableret i sproget så længe, at betydningen af de enkelte bestanddele kan være gået tabt, hvorfor betydningen ofte ikke kan udledes ud fra de enkelte bestanddele alene. F.eks. blackmail og gummiged (Bauer 1978: 74). Der er altså tale om en selekteret betydning, der ikke er udtrykt i de enkelte led (Jakobsen 1992). Disse stærkt 10\n11 leksikaliserede komposita vil oftest være at finde i ordbøgerne, hvilket gør dem uinteressante i forbindelse med dette speciale. De mere svagt leksikaliserede komposita vil i mindre grad optræde i diverse opslagsværker, og en eventuel selekteret betydning vil ikke kunne udledes af de enkelte konstituenter. En rent semantisk fortolkning af visse svagt leksikaliserede komposita vil således kunne give en decideret misvisende betydning. Eksempler på leksikaliserede komposita med selekteret betydning: hundekiks, citronbåd, fiskefingre. Betydningen af kompositummet indeholder altså noget mere end betydningen af de enkelte konstituenter tilsammen, og der forudsættes altså en vis viden om, hvad der er tale om. Dog vil uheldige fortolkninger af ovenstående kunne udelukkes ud fra de fleste personers almenviden. 1.4 Metode Jeg vil starte med at finde frem til en brugbar definition af undersøgelsens genstand, nemlig nominalkompositummet. Hvorledes adskiller et nominalkompositum sig fra andre lignende konstruktioner som f.eks. syntaktiske fraser? Jeg vil på grundlag af eksisterende teorier finde frem til en definition, som kan bruges i forbindelse med dette speciale, men som ikke nødvendigvis finder den store anvendelse uden for det meget afgrænsede område, der behandles i dette speciale. Jeg vil gøre rede for, hvorledes nominalkomposita dannes på henholdsvis engelsk og dansk. For at illustrere de forskellige muligheder for oversættelse af komposita fra engelsk til dansk vil jeg foretage en kontrastiv analyse af, hvordan nominalkomposita dannes på henholdsvis engelsk og dansk, hvor der lægges særlig vægt på den ortografiske repræsentation, da jeg vurderer, at det netop er forskellene i den ortografiske repræsentation af nominalkomposita på henholdsvis engelsk og dansk, der volder problemer i forbindelse med oversættelse af denne type konstruktioner. Til at besvare min problemstilling om valget mellem de forskellige oversættelsesløsninger har jeg valgt at lade translatører, som ofte er dem, der reelt træffer afgørelsen om den ene eller anden løsning til oversættelse af nominalkomposita, 11\n12 vurdere kvaliteten af de forskellige oversættelser af en række engelske nominalkomposita af forskellig kompleksitet og længde. Ligeledes har jeg ladet en målgruppe af tilfældigt udvalgte respondenter, som betragtes som mulige modtagere af målsprogsteksten, foretage samme vurdering af de forskellige oversættelsesløsninger. Jeg vil ud fra en komparativ analyse af de to respondentgruppers besvarelser kunne vurdere, om der er overensstemmelse mellem de to respondentgruppers vurdering af de forskellige oversættelsesløsninger. Jeg vil ud fra translatørgruppens besvarelser kunne udlede, om der er en løsning, der generelt foretrækkes blandt translatørerne, hvilket i sig selv kan tjene som en rettesnor, når man sidder med valget mellem den ene eller anden oversættelsesløsning. Dog håber jeg, at jeg ved analyse af lægmandsgruppens besvarelser i endnu højere grad kan finde frem til en generel anbefalet oversættelsesløsning. En løsning, jeg kan tage udgangspunkt i, hver gang jeg kommer ud for at skulle oversætte et kompositum af denne type. Jeg vil gå induktivt til værks ved at søge at opstille generelle anbefalinger på baggrund af de indsamlede data. Ud fra en kvantificering af de indsamlede data håber jeg at kunne udlede tendenser samt danne grundlag for en analyse med et mere kvalitativt præg, hvor der søges at finde årsager og sammenhænge mellem besvarelser som måtte have uventede eller på anden måde interessante resultater. 1.5 Empiri Det empiriske grundlag for afhandlingen udgøres af en test, som besvares af to forskellige respondentgrupper, hhv. translatør og lægmand. Testen består af en række udvalgte nominalkomposita af forskellig længde og kompleksitet. Der er for hvert engelsk kompositum dannet seks forskellige danske oversættelser, som respondenterne ved rangordning bedes vurdere kvaliteten af ud fra tre forskellige kriterier. De udvalgte komposita er alle uddrag fra forskellige tekster af teknisk karakter, der har lægmand som målgruppe. I udvælgelsen af kildemateriale er der lagt vægt på at benytte tekster med forskellige fokusområder, og som appellerer til en bred del af befolkningen. 12\n13 Hovedformålet med testen og med opgaven i det hele taget er at finde frem til en generel anbefaling af en bestemt løsning til oversættelse af nominalkomposita i tekniske tekster med forbrugeren som modtager. Testen indeholder en omfattende mængde svarmuligheder, som kan synes at trække i en anden retning, bl.a. særskrevne komposita, som næppe kan anbefales som løsning, da disse ikke overholder normerne for dansk retskrivning. Inklusionen af svarmuligheder med særskrivning skyldes en mistanke om, at denne løsning i høj grad vil blive accepteret af den brede befolkning, og disse svarmuligheder tjener altså det formål at sætte de korrekte svarmuligheder i relief samt at give en forklaring på en eventuel uoverensstemmelse mellem de to respondentgruppers præferencer af svarmulighederne. Disse spørgsmål og alternative svarmuligheder er altså tænkt som en række tjekspørgsmål eller sikkerhedsspørgsmål, om man vil, der kan hjælpe til at give afklaring på eventuel tvivl og undren som måtte opstå ud af svarene og vurderingen af de mere anbefalelsesværdige løsninger. Svarmulighederne, som udgøres af særskrevne komposita skal sætte de andre løsninger i relief og vise os, hvor god en løsning er i forhold til noget, som faktisk er direkte forkert (det særskrevne kompositum), ligesom disse kan give et fingerpeg om, hvorvidt særskrivning er ved at vinde indpas og accepteres af den brede befolkning. Selve testen vil blive præsenteret nærmere efter teoriafsnittet, umiddelbart før analysen af de indkomne testbesvarelser. Her vil der også indgå et afsnit med teoretiske og metodiske overvejelser i forbindelse med udformningen af testen. 13\n14 2 Teori Jeg vil i dette afsnit gøre rede for det materiale, jeg har valgt at benytte som teoretisk grundlag for dette speciale. Jeg benytter dette materiale til at afgrænse mit undersøgelsesområde samt til at finde frem til en definition af undersøgelsens genstand. Ud fra forskellige teoretikeres definitioner vil jeg forsøge at finde frem til den definition, der er den mest anvendelige i forbindelse med netop mine undersøgelser. Jeg vil i denne forbindelse præsentere nogle metoder til at skelne mellem nominalkomposita og lignende konstruktioner. 2.1 Anvendt materiale Som teoretisk grundlag for afhandlingen vil jeg hovedsageligt benytte materiale, som beskæftiger sig med komposita på engelsk. Dette virker oplagt, da afhandlingen jo beskæftiger sig med engelske komposita og oversættelsen af disse til dansk oversættelser, som ikke nødvendigvis resulterer i noget, der ville blive klassificeret som værende komposita i sin danske form. Jeg ser det i øvrigt som en nødvendighed at tage udgangspunkt i engelsk, da området forekommer forholdsvis uudforsket på dansk, hvilket dog er noget, jeg også håber at kunne give et ydmygt bidrag til med denne opgave. Teoridelen for engelsk tager hovedsageligt udgangspunkt i Laurie Bauers teorier, som præsenteres i The Grammar of Nominal Compounding (1978). Jeg har valgt at lade dette værk udgøre en stor del af det teoretiske grundlag af flere årsager. På trods af, at der siden udgivelsen (som er en forkortet version af Bauers doktordisputats fra University of Edinburgh fra 1975) er kommet meget ny viden til på området, både fra Bauers egen hånd og fra andre, mener jeg, at netop dette værk udgør et godt grundlag for at arbejde med nominalkomposita generelt, hvor senere udgivelser er mere specialiserede i forskellige retninger og derfor ikke i nævneværdig grad beskæftiger sig med nominalkomposita generelt eller for den sags skyld med oversættelse af disse til dansk. Desuden arbejder Bauer i dette værk med bl.a. dansk som referencesprog, hvilket gør det yderst oplagt at benytte i et speciale om oversættelse af nominalkomposita til netop dansk. I behandlingen af det engelske kompositum vil jeg, der hvor det er relevant, supplere med andre værker af Bauer, ligesom Ingo Plags Word-formation in English (2003) vil 14\n15 være en af hjørnestenene i det teoretiske grundlag for dette speciale. Ligeledes inddrages værker af bl.a. Judith Levi, Valerie Adams og Heinz J. Giegerich som referencemateriale. Jeg vil sammenholde teorierne for engelske komposita med gældende dansk retskrivning for dannelse af komposita og foretage en kontrastiv analyse af dannelsen af nominalkomposita på hhv. engelsk og dansk. Der lægges særlig vægt på den ortografiske repræsentation, og hvordan engelsk og dansk adskiller sig fra hinanden på netop dette område. De danske retskrivningsregler og diverse danske grammatikker vil danne grundlag for en kortere gennemgang af dannelsen af nominalkomposita på dansk. Ligesom disse, sammenholdt med generel oversættelsesteori, vil danne grundlag for at illustrere de forskellige metoder til oversættelse af nominalkomposita fra engelsk til dansk. Det overordnede oversættelsesteoretiske grundlag finder jeg i Lita Lundquists Oversættelse (2007), som har en tekstlingvistisk og pragmatisk tilgang til emnet. Dette vil sammen med gældende dansk retskrivning danne det teoretiske grundlag for min gennemgang af de muligheder, der findes for oversættelse af engelske komposita til dansk. I arbejdet med udformningen af testen, som udgør det empiriske grundlag for dette speciale, har jeg i første omgang støttet mig til Spørgeskemaundersøgelser (Boolsen 2008). En afprøvning af testen i praksis på en mindre respondentgruppe har dog givet anledning til de væsentligste beslutninger i forbindelse med den endelige udformning samt indholdet af testen. 2.2 Definitioner af kompositum Sammensætning af ord ved komposition er en af de mest produktive metoder til at danne nye ord på både engelsk og dansk. Samtidig er det et af de mest kontroversielle emner, når det gælder den sproglige analyse. Således er det også lettere sagt end gjort at finde frem til en endegyldig definition af, hvornår en konstruktion er et kompositum eller en anden lignende konstruktion. 15\n16 For at afgrænse undersøgelsen er vi dog nødt til at finde frem til en brugbar definition af undersøgelsens genstand, nemlig nominalkompositum. Jeg vil starte med at finde frem til, hvad vi overordnet definerer som et kompositum, og hvorledes et kompositum adskiller sig fra eksempelvis en syntaktisk frase. Ud fra dette vil jeg finde frem til en definition af nominalkompositum, som er anvendelig i forbindelse med undersøgelserne i dette speciale Det danske kompositum I tilfældet engelsk er der stor uenighed bland de forskellige teoretikere om, hvornår en konstruktion klassificeres som værende et kompositum kontra en syntaktisk konstruktion eller en anden type komplekst ord end lige netop kompositum. Når det gælder dansk, har vi dog lidt nemmere ved at blive enige, da normen på dansk er at sammenskrive komposita og særskrive andre lignende ordforbindelser. Overordnet synes der at være enighed om en definition, og der er kun mindre formuleringsmæssige forskelle at spore i de forskellige teoretikeres definitioner (bl.a. Christensen 2009, Galberg Jacobsen og Skyum-Nielsen 2004). Sammenfattende kan man sige, at et kompositum (sammensætning) er en sammensætning af flere stammer, der optræder som ét ord. Begreberne stamme og sammensætning er de termer, der benyttes og anbefales af Dansk Sprognævn (Dansk sprognævn 1996). Jeg har dog valgt at anvende termen kompositum frem for sammensætning, da jeg mener at sammensætning nemmere forveksles med andre fænomener som eksempelvis sammenstillede substantiver eller kollokationer samt sammenskrivning. Kompositum er så at sige mindre tvetydigt. Anvendeligheden af begrebet stamme i forbindelse med definitionen af et kompositum kan diskuteres, da begrebet leksem, som også benyttes af Bauer i hans definition (1978: 54), kan siges at være mere dækkende. Ifølge Dansk Sprognævn (1996: 52) er en stamme den del af et ord der ikke er bøjningsendelse. eller en sammensætning eller afledning der indgår som del af en afledning. Hvis vi definerer et kompositum som værende flere stammer sat sammen til én enhed, udelukker vi potentielt konstruktioner, som normalt vil blive betragtet som komposita. F.eks. konstruktioner med verber i infinitiv (f.eks. gravemaskine) samt gruppesammensætninger (f.eks. gå hjem-møde, ad hoc-kompositum). Skifter vi stamme ud med leksem, får vi derimod en betegnelse, der indbefatter alle former i kraft af forskellige bøjninger samt betydninger af et ord, og 16\n17 dermed får vi en generel definition af kompositum, som favner bredere, da leksem ifølge Christensen et al. (2009: 31) indbefatter alle ordets former og betydninger. Da dette speciale ikke beskæftiger sig med komposita, som er dannet ved afledning, ville ovenstående definition altså teoretisk set være dækkende for så vidt angår definitionen af det danske kompositum. Jeg vil dog stadig mene, at nedenstående definition er mere retvisende for så vidt angår det danske kompositum. Et kompositum er en sammensætning af flere leksemer, der optræder som ét leksem Det engelske kompositum den umulige definition Blandt de forskellige forskere, der har beskæftiget sig med engelske komposita er der langt fra enighed om en definition. Mange har forsøgt at nå en endelig definition ud fra en række forskellige kriterier og videnskaber inden for lingvistikken. De færreste har dog haft held med at overbevise hverken sig selv eller andre om holdbarheden af deres definitioner. Mange har måttet konstatere, at det er så godt som umuligt at finde frem til en endegyldig definition endsige konsekvente kriterier, som gennemgående kan finde anvendelse til at adskille komposita fra andre komplekse konstruktioner. Der er altså, trods uenighederne om en klar definition af et kompositum, blandt mange enighed om hvor problematisk det er, at nå en endegyldig definition. I stedet for at opstille en række forskellige definitioner, som de enkelte teoretikere har fundet frem til ud fra forskellige kriterier og med forskellige formål, og som ikke nødvendigvis ville være relevante for problematikken i dette speciale, vælger jeg indledningsvis at komme med en række citater fra selvsamme teoretikere, som illustrerer, hvor problematisk det er, at nå frem til en endegyldig definition (disse er også citeret i Klinge (2005)): the criteria to which reference is generally made do not allow us to distinguish between a class of noun + noun compounds and a class of noun + noun syntactic constructions (Bauer 1998: 1). There is no easy answer, covering all cases, to the question of what is a compound (Adams 1973: 58). Because we have failed to identify any valid and mutually consistent criteria for isolating compounds from the set of complex nominals, the problem of ascertaining the relationship of compounds to complex nominals becomes moot (Levi 1978: 48). 17\n18 Although compounding is the most productive type of word-formation process in English, it is perhaps also the most controversial one in terms of its linguistic analysis and I must forewarn readers seeking clear answers to their questions that compounding is a field of study where intricate problems abound, numerous issues remain unresolved, and convincing solutions are generally not so easy to find (Plag 2003: 132). Ligesom Plag her advarer sine læsere mod at søge endegyldige svar og definitioner i undersøgelsen af komposita, vil jeg ligeledes benytte muligheden til at sætte betydningen og anvendeligheden af en sådan endegyldig definition i relief for så vidt angår dette speciale. Da undersøgelsen i dette speciale går på at vælge mellem den ene eller anden danske oversættelse af et engelsk kompositum, og da jeg beskæftiger mig med enkelte udvalgte eksempler, er en sådan endegyldig definition ikke af afgørende betydning. Jeg vil altså stille mig tilfreds med en definition, der er dækkende for de engelske og danske komposita, som optræder i den test, der udgør det empiriske grundlag for specialet. De adskillige forsøg på at finde frem til en definition af et kompositum går på at kunne udpege, hvornår to sammensatte engelske leksemer udgør et nyt leksem i form af et kompositum eller en syntaktisk frase. Ved oversættelse til dansk vil selv en syntaktisk frase typisk kunne oversættes til et dansk kompositum eller den ene eller anden syntaktiske konstruktion, hvilket er et valg, der træffes af oversætteren. Dette gælder i øvrigt også ved oversættelse fra dansk til engelsk. Det er altså sjældent af afgørende betydning om man har at gøre med et kompositum eller en syntaktisk konstruktion, som til forveksling ligner et kompositum (f.eks. med mange præmodificerende led), da problematikken ved oversættelse af begge disse typer konstruktioner er den samme. Nemlig valget mellem oversættelse til et kompositum eller opløsning i en syntaktisk konstruktion. Da dette speciale beskæftiger sig med oversættelsen af netop komposita, vil jeg dog for en god ordens skyld forsøge at komme nærmere en definition. Eventuelle syntaktiske konstruktioner, som har ligheder med komposita, vil som sagt ikke nødvendigvis vil blive oversat anderledes end hvis de var komposita, hvorfor resultaterne af undersøgelserne i dette speciale i mange tilfælde også vil kunne finde anvendelse ved oversættelse af disse syntaktiske konstruktioner. 18\n19 2.2.3 Det engelske kompositum en arbejdsdefinition Jeg har valgt at tage udgangspunkt i Bauers definition af kompositum. Det skyldes, at Bauer hele tiden har et realistisk syn på problematikken, da han ikke forsøger at fremtvinge en endegyldig definition, men holder så at sige sin definition åben, hvorved han helgarderer sig. Han har en bredere definition af komposita end visse andre, der afskriver mange sammensatte substantiver som værende syntaktiske konstruktioner (f.eks. Bloomfield 1933, Lees 1963, Marchand 1969, Pane & Huddleston 2002 i Giegerich 2004). I den anden grøft har vi dem, der opfatter disse sammensatte substantiver som værende komposita, dannet i leksikonet altså morfologisk afledte konstruktioner (bl.a. Levi 1978, Selkirk 1982, DiSciullo & Williams 1987 i Giegerich 2004). Det er denne skelnen mellem komposita og syntaktiske konstruktioner af typen substantiv + substantiv eller adjektiv + substantiv, der er gennemgående i diskussionen om hvordan et kompositum defineres. Bauer stiller sig kritisk over for denne opdeling i syntaks og leksikon, da det ikke kan påvises, at dannelsen af disse sammensatte substantiver er forskelligt grammatisk motiveret (Bauer 1998: 1). Bauer foreslår i stedet at behandle disse konstruktioner som varianter af samme type konstruktion, om den så er syntaktisk eller morfologisk motiveret. Bauer benytter sig gennem sine undersøgelser af en arbejdsdefinition og lægger sig ikke fast på noget endeligt. Netop Bauers arbejdsdefinition er også anvendelig som arbejdsdefinition i netop dette speciale. En tilbundsgående udredning af de forskellige synspunkter og teorier for hvorledes et kompositum defineres vil formentlig ikke bringe os meget nærmere en holdbar definition, ligesom en sådan teoretisk udredning ikke vil rokke ved resultatet af opgaven. Det er med andre ord svært at analysere sig frem til en definition. Derfor låner jeg denne arbejdsdefinition fra Bauer (1978), som i hvert fald er dækkende for de komposita, der indeholdes i opgavens empiriske grundlag: a compound is a morphologically complex unit, made up of two words (lexemes) acting as a single word (lexeme) (s. 54). Bauer (1978) bemærker i samme forbindelse: The words or (in most cases) potentially free formatives may themselves be further subdivided (s. 54). 19\n20 De to leksemer, som kompositummet er sat sammen af, kan altså selv være komposita, hvorfor denne definition ikke begrænser et kompositum til kun at bestå af to leksemer. Dog analyseres komposita altid som bestående af to og kun to sammensætningsled (Jakobsen 1992: 7). Bauer (1978) nævner også en mulig definition af kompositum som værende en sammensætning af to eller flere selvstændigt forekommende enheder (potentielt frie morfemer) til én morfologisk enhed (s. 49). Jeg undgår at bruge udtrykket potentielt frie morfemer i min definition, da dette ikke altid er tilfældet (hvilket Bauer også selv gør opmærksom i sin bemærkning til definitionen ovenfor). Undtagelsen er de såkaldte tyttebærmorfemer, som er sammensat af flere dele, hvoraf den ene del ikke kan optræde alene og således ikke er et potentielt frit morfem. I tilfældet tyttebær, er tytte et morfem uden semantik, det er form uden indhold, og der skal bruges en etymologisk ordbog for at finde en betydning. De fleste af disse morfemer har givet mening engang, og denne undtagelse er altså et resultat af den sproglige udvikling, hvorfor definitionen med de potentielt frie morfemer ikke direkte kan diskvalificeres. Med disse få bemærkninger in mente vælger jeg at bruge Bauers arbejdsdefinition som forbillede, og min arbejdsdefinition lyder således: Kompositum: en morfologisk kompleks enhed der består af to ord (leksemer), der sammen fungerer som ét ord (leksem). Denne definition af kompositum vil danne grundlag for nedenstående definition af et nominalkompositum Definition af nominalkompositum Her vil jeg også tage udgangspunkt i Bauers definition af nominalkomposita: compounds which, whatever parts of speech their elements might be, function as nouns in a sentence (Bauer 1978: 14). Altså er et nominalkompositum: 20\n! " # $ %& # ' " () * ())+\n! " #$ %&# '" ()*())+ Titelblad Specialets titel: Skal det i ét eller flere ord? Model til analyse og oversættelse af nominal- komposita i tekniske tekster fra engelsk til dansk Engelsk titel: Nominal


3 gode råd til at skære ned på cigaretterne i eksamensperioden – Forlaget-Lange\n3 gode råd til at skære ned på cigaretterne i eksamensperioden\nYou Are Currently Here:Hjem > Uncategorized > 3 gode råd til at skære ned på cigaretterne i eksamensperioden\nDet er en dårlig vane. Du begynder at kæderyge, når du er i eksamensperioden, og det er faktisk en helt normal måde at reagere på. Vi begynder at finde overspringshandlinger, og det letteste er at gå ud og tage en cigaret.\nMen nu vil du gøre noget ved det. Du er måske blevet træt af hele tiden at lugte af røg og kaffe, eller så synes du bare, det er en utrolig dårlig vane.\nDet er det også, og du kan sagtens gøre noget ved det. I stedet for at stoppe på stedet, som netop kan være svært og give tilbagefald, så trap stille og roligt ned og erstat cigaretterne med noget andet.\nE-cigaretter kan justeres og skaber større chance for rygestop\nJa, e-cigaretter er blevet en utrolig trend, der er kommet for at blive. Det er dog ingen overraskelse, at de er blevet så populære, fordi de kan faktisk skabe en rigtig god grobund for et holdbart rygestop.\nIkke nok med at du kan få de bedste kvalitetsmærker som fx Zyn, som både er passende til nybegyndere og øvede, så kan du også få nogle helt specielle rygestop pakker, som hjælper dig til netop det.\nUdfyld kedsomheden eller trangen til overspringshandlingen\nMange gange, når vi ryger mange cigaretter under en eksamensperioder, så kan det være fordi, vi bruger rygningen som en overspringshandling. Så når du får lyst til at tænde en cigaret, så kan du prøve at være bevidst om, at det er fordi, du vil distraheres.\nDu skal derfor enten prøve på at sige til dig selv, at du ikke har tid til at holde pause nu, for nu skal du læse op til eksamen. Det er ikke lige altid, at det virker, så derfor kan du udfylde trangen til en pause ved at lave noget kaffe eller spise et æble.\nDet handler altså om at få tankerne væk fra, at du gerne vil have cigaretten. fordi det faktisk ikke er det din krop har brug for. Cigaretten er bare en vane, og derfor kan du sagtens skifte den ud med et æble og en gang imellem en e-cigaret.\nKøb noget tyggegummi til at holde hjernen beskæftiget\nMange bruger faktisk tyggegummi, når de skal begynde et rygestop, og det giver også helt vildt god mening, fordi du dermed holder munden beskæftiget, i stedet for at tænke på cigaretten hele tiden.\nTyggegummi er også en rigtig god faktor, hvis man fx vil skære ned på sukkeret, fordi det giver en form for tilfredsstillelse eller tager tankerne væk fra, det man tror man har behov for.\nDerfor kan dette også kombineres med e-cigarettens virkning, fordi den også kan skabe mindre behov, men den giver stadig en form for tilfredsstillelse af vanen.\nStuk og almue fodpaneler er ikke kun for de kongelige\nmarts 26th, 2021|0 Comments\nVær god ved miljøet – køb din litteratur second hand\nmarts 14th, 2021|0 Comments\nFirmaarrangementer et vigtigt led i dit arbejdsmiljø\nmarts 12th, 2021|0 Comments\nCopyright © 2020 Forlaget-lange. All Rights Reserved.


Der findes i alt 4 forskellige årstider, og disse er større inddelinger af året, og består hver især af 3 måneder hver. Året bliver inddelt i forår, sommer, vinter og efterår. Når man snakker om hvilke måneder forået, sommeren, vinteren og efteråret er i, så er det sådan at der er 2 forskellige inddelinger af disse - der er den sydlige halvkugle, og den nordlige halvkugle.\nGrunden til at der overhovedet findes årstider er simpelthen fordi det tager jorden 365 dage (et år) om at bevæge sig rundt om solen. Jordens rotationsakse, hælder omrent 23,5 grader, i forhold til baneplanen omkring solen.\nNår solen så bevæger sig rundt om solen, kommer der et tidspunkt på året, hvor Nordpolen hælder mod solen, og her er det så vi kalder det sommer på den nordlige halvkugle. Der opstår endvidere et tidspunkt på året, hvor Nordpolen vender væk fra solen, og omvendt er det så vinter på den nordlige halvkugle.\nTraditionel årstid for den nordlige halvkugle\nDecember Marts Juni September\nTraditionel årstid for den sydlige halvkugle\nMaj August November Februar\nJuni September December Marts\nJuli Oktober Januar April


» Bedste Co2 Måler fra de bedste danske webshops – Klik her\nFlere e-butikker yder til alt held et bredt udvalg af billige leveringsmuligheder til co2 måler. En af de mest populære er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, så du selv kan hente dine nye produkter når det passer ind i din hverdag. Fragttypen er nemlig super uproblematisk, og oftest ydermere den mest prisbevidste metode til levering.\nDu kan lige så vel beslutte dig for at bestille produkterne til levering hjem til din privatadresse eller til adressen på dit arbejde. Muligheden viser sig tit en sjat mindre billig, men omvendt usædvanlig nem ved køb af co2 måler online. Den mindst kostelige mulighed for levering er unægtelig at hente pakken selv, som dog stiller krav om at du bor med kort afstand til internet forretningens byggecenter, eksempelvis Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på co2 måler kan være ekstremt væsentlig såfremt vi står og skal bruge produktet fluks, så i det øjemed er det helt klogt at man checker det estimerede leveringstidspunkt ved co2 måler. Temmelig mange e-handler – fx Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – annoncerer billig 1 dags fragt på de fleste varenumre online, men vær vagtsom da det beroer på at bestillingen indsendes forinden et konkret tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer ud af døren forud for at de lageransatte har fri.\nNogle enkelte internet virksomheder præsterer levering uden gebyr på co2 måler online, men ofte afkræver det at man bestiller for et konkret beløb. I øvrigt kan du overveje den mest letkøbte fragtform, der i mange tilfælde er at få dem til at bringe din bestilling til et afhentningssted.\nAdskillige byggemarkeder frembyder click-and-collect hvor du køber billig co2 måler hjemmefra men afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Harald Nyborg, 10-4, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Silvan, Bauhaus og Bygma. Byggecentrene udlover eksempelvis afhentning af co2 måler i disse områder:\nGlostrup, Rønne, Lystrup, Næstved, Skanderborg, Hobro, Ballerup, Struer, Rødovre, Tilst, Værløse, Hvidovre, Risskov, Stenløse, Taastrup, Dragør, Gentofte, Nakskov, Grenaa, Brønderslev, Brønshøj, Farum, Greve, Ishøj, Lillerød, Hillerød, Brøndby, Gladsaxe, Hørsholm, Aalborg, Frederikssund, Nørresundby, Rudersdal, Frederiksberg, Nærum, Slagelse, Roskilde, Haslev, Solrød Strand, Varde, Nyborg, Kokkedal, Fredericia, Jyllinge, Skive, Vejle, København, Åbyhøj, Sønderborg, Korsør, Holstebro, Brabrand, Herlev, Middelfart, Haderslev, Holbæk, Lyngby, Hedehusene, Vordingborg, Helsingør, Silkeborg, Thisted, Kalundborg, Ringsted, Vanløse, Odder, Frederiksværk, Albertslund, Kolding, Ølstykke, Svendborg, Frederikshavn, Valby, Hjørring, Odense, Charlottenlund, Aarhus, Esbjerg, Birkerød, Nykøbing Falster, Viborg, Randers, Herning, Højbjerg, Køge, Søborg, Aabenraa, Allerød, Hedensted, Ikast, Vallensbæk, Horsens, Tårnby, og Virum, .\nKlik-og-hent for co2 måler er en mulighed i alle regioner af Danmark: Jylland (Nordjylland, Midtjylland, Vestjylland, Østjylland, Syddanmark, Sydjylland, Sønderjylland), Sjælland (Hovedstaden, Amager, Falster, Vestsjælland, Lolland, Midtsjælland, Sydsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Bornholm) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn).\nNår man kigger i tendenserne fremstår det klart, at folk jævnligt kigger efter bl.a. co2 måler online og co2 måler priser. Vi ser desuden ofte internet shoppere søge bl.a. køb co2 måler, co2 måler tilbud samt billig co2 måler, foruden de store byggemarkeder som Silvan, Bauhaus, Stark, Bygma, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Davidsen og Jem og Fix.\nFind den bedste pris på co2 måler\nDet er ekstremt overkommeligt for internetbrugere at finde de laveste priser på billige co2 måler online på flere internet selskaber, og til tak har en lang række online webshops ikke kunne lade være med at formindske priserne på co2 måler kolossalt, og derudover sikre fragt uden omkostninger.\nDet kan dog trods alt være udbytterigt at kontrollere indtil flere internet butikker efter tilbud og rabatter på co2 måler online forud for at du bestiller, så man er skudsikker på at modtage den bedste pris. Kig ikke kun på de velkendte byggemarkeder som Stark, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Bauhaus og 10-4.\nDu må lige meget hvad være så påvagt, at når en webshop afhænder billige co2 måler online for en udsalgspris som kan virke overordentlig fordelagtig, kunne det mange gange være et kendetegn på en uægte webshop. Handler med kort er heldigvis dækket ind under en bestemmelse, som værner os imod uærlige firmaer på nettet.\nGenerelt foreslår vi betalinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du bruge en afbetalingsordning som fx ViaBill, forudsat du foretrækker at honorere prisen på co2 måler ude i fremtiden. Det tilbydes som regel i nichefokuserede netbutikker, men sjældent de velkendte byggemarkeder som eksempelvis Bauhaus, 10-4, Davidsen, Stark, Jem og Fix, Bygma, Silvan og Harald Nyborg.\nVed indkig i statistikkerne fremstår det klart, at mennesker ofte søger efter eksempelvis køb co2 måler og co2 måler tilbud. Foruden dette ser man typisk internet shoppere kigge efter blandt andet co2 måler online, co2 måler priser samt billig co2 måler.\nTrustpilot genererer en del sikre løsninger til at udforske en lang række nuværende køberes ratings og af den grund er det klogt, at du bliver klogere på internet selskabets omtaler før du færdiggør din shopping med billige co2 måler online.\nFacebook præsterer ligeledes fuldstændig sikre muligheder for at få indsigt i internet firmaets popularitet. Desuden ser vi nogle netshops hvor man kan offentliggøre en vurdering af deres køb, som på samme måde kan bruges til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nForinden folk bestiller billige co2 måler online hos en webbutik kan de for at være på den sikre side gennemgå virksomhedens regler, men det er gerne en tidskrævende opgave, især hos de store byggecentre som Silvan, Bygma, XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Davidsen og 10-4.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at kigge hvorvidt online firmaet er medlem af e-mærket, fordi det burde være en angivelse af at e-handlen overholder de officielle regler, og at e-forhandleren løbende gennemses af fagfolk som er meget fortrolige vilkårene.\nDette er desuden din mulighed for hjælpende service, for så vidt du bliver udsat for vanskeligheder i processen med dit indkøb af co2 måler. Tilsvarende er det smart at kunden er sat ind i de mest centrale reglementer der influerer på købet af co2 måler online, eksempelvis den byttepolitik internet butikken anvender.\nI relation til det er det tillige essesentielt, at man når som helst gemmer sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden kan bevise bestillingen af co2 måler, uafhængig af om man shopper fra Davidsen, Jem og Fix, Stark, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4 eller Bygma.


Køkkenvasken, vandhanen og anden sterilisering, nyd et sundt liv - Viden - Taizhou Boyuan Sanitetsartikler Co, Ltd\nsterilisering køkkenvask, vandhane og anden sterilisering, nyd et sundt liv.\nLevende bakterier er overalt i vores\nlivet. Nogle gange er det rent, men det skjuler mange bakterier. Dette gør os opmærksom på bakterieproblemet. Så hvor er det mest sandsynligt at være smittet med bakterier? Svaret er køkkenkraner og dræn.\nDet er rapporteret, at der er mere end 500.000 bakterier i køkkenvasker, hvilket er 1.000 gange det gennemsnitlige antal bakterier på badeværelset. Dette skyldes, at vasken er våd og ofte indeholder skrald. Hvis det ikke kan rengøres i tide, vil bakterierne vokse i skjulte huller. Det betyder, at tallerkener, køkkenartikler og lige hænder kan være forurenet. Derfor skal affaldet i køkkenet drænes i tide. Det er bedst at hælde det samme dag for at undgå bakteriel spredning.\nVaskene og vandhanerne i køkkenet bruges hver dag for at gøre området vådt og blive en ideel yngleplads for bakterier. Hvis du ved et uheld rører et vandhaner med en snavset hånd, eller hvis vandhanen er forurenet med mad, kan de ligesom mange menneskers dårlige vaner vaske det røde kød direkte med en vandhane, sprøjten sprøjter. Kimene på råkød er de mest almindelige. Som følge heraf vil bakterierne opdrætte på vandhanen og til sidst danne en biofilm, der vil blive knyttet til den, og den mikrobielle membran bliver større og revnet, falder på mad og retter og truer menneskers sundhed.\nDet kan ses, at der er mange fantastiske bakterier i køkkenet, som alvorligt påvirker folks sundhed. Dette kræver, at vi steriliserer køkkenkraner og dræn. Metoden til sterilisering er meget enkel. Mindst ugentligt bruges fortyndet blegemiddel eller desinfektionsmiddel til at vaske vandvasken, vandhanen og køletætningen. Køkkenaffald skal drænes samme dag. Brug køkkenpapirhåndklæder til at tørre opvask og ugentligt vask to gange med varmt vand og desinfektionsmiddel\nEt par af:Hvad kan vi gøre, hvis hanen er brudt i røret?\nNæste:Vandhaner skal også være opmærksomme på vedligeholdelse


The Quarry Anmeldelse - Gamereactor\nÅh ja, 90'erne. En tid med tyggegummimusik, store forventninger til fremtiden, og Casper og Mandrilaftalen. Sikke en tid. Noget der også definerede 90'erne var slasher horror-film, som Scream, og I Know What You Did Last Summer, som begge havde en masse smukke kendisser på rollelisten, og som en efter en blev myrdet på den mest brutale måde. Ah ja, det var tider. Supermassive Games, som har udgivet Until Dawn og The Dark Pictures-samlingen af spil, har mere eller mindre egenhændigt valgt at bringe 90'erne tilbage igennem deres spil, og The Quarry er det nyeste skud på stammen, og jeg har igennem det sidste døgn eller to forsøgt at holde mine unge mennesker i live i en interaktiv 90'er slasher-film.\nHistorien er meget vigtig i et spil som The Quarry, da man i sagens natur spiller for at træffe valg, og for at påvirke historien i en retning som gør at ens karakterer overlever. Derfor starter The Quarry også med to unge mennesker, som er på vej til en sommerlejr dybt i det amerikanske bøhland. De kører af vejen, og møder en skummel politibetjent, som siger de skal finde et hotel, men det ignorerer de, og kører til lejren alligevel. Lejren er tilsyneladende forladt, hvor "tilsyneladende" er det vigtigste ord, for en af de to bliver slæbt væk af et væsen, i en pøl af blod, og den anden bliver stukket i halsen af en kanyle, hvorefter alt bliver sort. To måneder efter møder vi en nye flok unge mennesker, som har været lejrledere i Hackett's Quarry, som lejren hedder, hen over sommeren. Børnene har forladt lejren nu, og de ni lejrledere er ved at gøre klar til at gøre det samme. Det tumpede og stereotypiske kødhoved Jacob saboterer bussen de skulle køre i, i et forsøg på at have en sidste nat sammen med Emma, som efter en vild sommerromance har droppet ham som en dårlig vane.\nManden der står for lejren, Chris, går i panik, da han ved mere om hvad der sker med lejren når sommeren går på held, og prøver derfor at finde en anden løsning, og forlader de unge mennesker, som beslutter sig for at holde en sidste fest, inden de bliver hentet næste dag. Det kan jo kun ende på en måde, ikke sandt?\nDer er dog mere til historien end det, men det vil jeg ikke spoile, da historien er det fedeste ved spillet. I starten føles det meget som Until Dawn gjorde, hvor en morder jagter de unge og meget stereotypiske mennesker. The Quarrys historie er dog mere varieret, og har flere lag end Until Dawns historie havde. For eksempel er de unge mennesker mere realistiske, og ikke så karikerede som de var i forgængeren. Specielt kunne jeg godt lide Emma, selvom hun var ret hård ved Jacob i min gennemspilning. Jeg kunne også virkelig godt lide Ryan, som er en stille nørd, der lytter til paranormale podcasts, og Abigail, som er sød og stille, men som vokser igennem historien. Bare disse tre gør spillets historie god, men i samme åndedrag skal skuespillere som David Arquette, Lance Henriksen, og Ted Raimi nævnes, som fuldender en fantastisk rolleliste. Specielt vil jeg igen fremhæve Ted Raimi, som er helt fantastisk som den skumle betjent Travis, som spiller en meget stor rolle i historien til et punkt hvor jeg vil kalde ham hovedrolleindehaveren. Jeg ved godt man normalt ser ham i serier som Xena og Hercules, som man ikke ligefrem kan kalde Oscar-værdige serier, men han kan faktisk godt spille rigtig godt, når han ikke skal spille det stereotypiske fjols han i mange årtier er blevet typecastet som.\nSå generelt er historien fantastisk underholdende, og jeg sad limet til skærmen igennem de 10 timer min gennemspilning tog. Nogen vil måske tænke at man ikke gider at se en klassisk slasher-historie, men jeg vil mere sige at historien minder om noget man kunne finde i The X-Files, hvilket er en rigtig lækkerbisken for en der har hele serien på Blu-ray. Skal noget kritiseres, så er det at jeg fandt en par plothuller, som tog mig ud af handlingen, men det passer egentlig meget godt med de 90'er film spillet er baseret på, hvor handlingen mere afhang af hvad der skabte stemning, og ikke så meget på om det hele gav mening.\nPå designsiden så er det her meget som Supermassives Dark Pictures-serie, hvor man skal træffe valg, overleve quicktime-sekvenser, og udforske de områder spillet foregår i. Personligt har jeg det ret stramt med quicktime-sekvenser, da jeg for det første ikke er den bedste til dem, og for det andet føler jeg tit at jeg går glip af historien, som foregår mens man skal trykke på de anviste knapper. Man kan dog undgå dem, hvis man vil, da sværhedsgraden kan justeres alt efter hvad man bedst kan holde ud. Man kan spille normalt, eller man kan får spillet til selv at klare disse sekvenser, hvilket til gengæld gør spillet ultra let, og jeg vil ikke anbefale at spille sådan, da udfordringen helt forsvinder ved det.\nNoget jeg er virkelig begejstret for, er at de valg man tager har så meget indflydelse på historien. Så er der en sekvens hvor man ikke redder en af karaktererne, så vil det kunne føles i resten af spilletiden. Dog var der i min gennemspilning nogle små irritationsmomenter hen mod slutningen af spillet, hvor flere af karaktererne blev sat ud på sidelinjen, uden egentlig at have en rolle. Det var synd, specielt fordi det var Emma og Abigail, som jeg rigtig godt kunne lide. Jeg ved så ikke om det er på grund af de valg jeg tog, at de pludseligt ikke spillede den store rolle mere, eller om de kommer mere i spil, hvis man tager andre valg. Det vil en endnu gennemspilning sikkert vise. Jeg må i gang.\nDet sidste aspekt af spillet er at udforske områderne ens karakterer befinder sig i. Der er ret mange sekvenser, hvor man bare skal gå rundt med sine karakterer, og finde ting og sager, som giver baggrundhistorie til lejren, og områdets fortid generelt. Man kan også finde disse kort rundt omkring, som i spillets mellemsekvenser viser små bidder af det der sker i næste afsnit. Det var dog ikke rigtig brugbart, da de scener som blev vist, var så korte og ude af kontekst, at jeg faktisk ikke kunne træffe valg baseret på det jeg havde set. Det var lidt synd.\nThe Quarry er et superflot spil, til det punkt hvor jeg ikke kunne kende forskel på spil og virkelighed. Supermassive anbefaler man spiller med 30 billeder i sekundet, og det er nok for at det hele skal ligne en film, men kan man, så vil jeg anbefale at man gør det i 60fps. Det ser fantastisk ud når man gør det. Musikken og stemmeskuespillet er også glimrende, og understøtter den gode historie fantastisk.\nSå alt i alt er The Quarry en stor succes, og jeg kan på det varmeste anbefale spillet. Udover at spille selv, kan man også spille med venner på forskellige måder, og jeg kan kun forestille mig at spillet bliver endnu bedre af det. Jeg skal i hvert tilfælde prøve det sammen med en ven en dag.\nFantastisk historie, solidt skuespil, det flotteste Supermassive-spil, ret fine multiplayer features.\nPlothuller hist og her, kedelige quicktime-sekvenser.\nANMELDELSE. Skrevet af Claus Larsen den 11 juni 2022 kl. 11\nThe Quarry og High on Life var originalt Stadia-spil\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 20 juni 2022 kl. 13:13\nSikke noget rod, hva'?\nHvor er Gamereactors anmeldelse af The Quarry?\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 8 juni 2022 kl. 15:02\nDesværre folkens, her er ingen anmeldelse i dag.\nDette kræver The Quarry af din PC\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 30 maj 2022 kl. 09:43\nKan din maskine trække det?\nNy trailer fortæller dig alt du skal vide om The Quarry\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 29 maj 2022 kl. 16:22\nNYHED. Skrevet af Magnus Groth-Andersen den 27 maj 2022 kl. 08:57\nPREVIEW. Skrevet af Claus Larsen den 26 maj 2022 kl. 15\nSamme karakter som Until Dawn der også var et ret godt spil.\nSkal da prøves når det er kommet ned i pris\nJa i tabte mig ved alle deres QTE. Jeg kan ikke udtrykke mig hvor meget jeg hader QTE.\nSyned deres ly i det er mega weird.. Og ham der spiller Ryan er imo elendig


⇒ Busktomater Friland » Fri fragt\nEn del netbutikker i Danmark tilbyder i dag diverse forskellige leveringsmåder. Et hit er i dag udleveringssteder, som giver dig mulighed for at hente din nyindkøbte vare når der er mulighed for det. Leveringstypen er nemlig meget problemfri, og oftest desuden den prisbilligste leveringsmåde ved køb af Busktomater Friland.\nDu kan tillige foretrække at bestille ordren til levering til din bopæl eller til når du er på job. Fragtmuligheden viser sig jævnligt en anelse mere bekostelig, men ligeledes i høj grad smart. Den billigste fragtløsning vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente produkterne, som desværre stiller krav om at du bor i kort afstand af online virksomhedens lager.\nAntal dages levering på kan vise sig at være særdeles udslagsgivende hvis man har brug for produkterne inden for få dage, og med det formål er det ret meningsfuldt at vi checker den anslåede leveringsdato for den relevante vare.\nMasser af butikker på nettet byder på dag-til-dag levering på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Busktomater Friland, men vær påpasselig da det nødvendiggør at bestillingen gennemføres tidligere end et bestemt tidspunkt, så de har en chance for at nå at få varen skippet afsted før de logistikansatte drager hjemad.\nNogle få e-firmaer garanterer portofri levering, men i de fleste tilfælde er det betinget af at du køber for en konkret pris. Alternativt burde du snuppe den mest letkøbte form for levering, som typisk – uden hensyn til om man er nær Vejle, Lillerød eller Hinnerup – vil blive at få fragtmanden til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er efterhånden usædvanlig problemfrit for folk at sammenholde priser på diverse butikker på nettet, og altså har massevis af online webshops fundet det nødvendigt at reducere salgspriserne på en række af deres produkter – til babyer og børn, og desuden også til voksne – betydeligt, og endda nogle gange tilbyde gebyrfri levering.\nDet kan til hver en tid være indbringende at udforske forskellige online outlets efter tilbud på Busktomater Friland inden du færdiggør din shopping, således at man er sikret at antage den bedste pris.\nDu må ikke desto mindre ikke overse, at når en netshop markedsfører en vare til salg for en udsalgspris som er helt fantastisk beskeden, så er det undertiden være et faresignal om en svindel online virksomhed. Køb med betalingskort er imidlertid omfavnet af et regelsæt, hvilket forsvarer køberen imod bedrageriske internet webshops.\nVi anbefaler generelt handler med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du bruge en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, ifald du efterspørger at afdrage betalingen i flere bidder.\nForinden folk bestiller i en e-butik bør man faktisk læse dens forretningsaftale, det er dog oftest ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning kan være at tjekke hvorvidt e-firmaet er verificeret af e-mærket, hvilket kan være en tryghed om at online virksomheden efterkommer de officielle danske regler, tillige med at shoppen jævnligt vurderes af jurister der kender vedtægterne på området. Desuden tilbydes du lejlighed til at blive assisteret, når du bliver udsat for besvær i forbindelse med din handel.\nTilsvarende er det prisværdigt at køberen er vaks omkring de mest vitale vedtægter der kan have indvirkning på bestillingen, som fx den ombytningspolitik internet forhandleren benytter. I relation til det er det samtidig relevant, at man stadigvæk bevarer ens kvitteringsmail, så man fremadrettet vil kunne bevise sit køb af Busktomater Friland, uanset om man skal købe en gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot medfører evigt pålidelige chancer for at efterforske diverse andre konsumenters tanker og derved er det at foretrække, at du verificerer internet webshoppens kritik af Busktomater Friland inden du lægger din bestilling.\nFacebook giver dig ligeledes immervæk fordelagtige genveje til at få en idé om online webshoppens troværdighed. Her er der en del netbutikker hvor man kan udforme en bedømmelse af deres køb, hvilket også kan anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en række online varehuse idet vi introducerer firmaernes produkter, og høster provision ifald en af vores besøgende foretager et køb.\nData vedrørende tilbud og online forhandlere vedligeholdes hyppigt, men vi kan ikke garantere imod korrektioner der er implementeret siden vi sidste gang opdaterede vores data.