17-3. Forvaltningsret Statsforfatningsret PDF\n17-3. Forvaltningsret Statsforfatningsret 21.3\nDownload "17-3. Forvaltningsret 12.1 11241.1. Statsforfatningsret 21.3"\n1 17-3. Forvaltningsret Statsforfatningsret 21.3 Ingen hjemmel til undtagelse af IØ Fonden fra offentlighedsloven og lov om aktindsigt i miljøoplysninger I forbindelse med behandlingen af en aktindsigtssag havde en journalist rejst spørgsmål om hvorvidt bekendtgørelsen om undtagelse af Investeringsfonden for Østlandene (IØ Fonden) fra offentlighedsloven havde tilstrækkelig hjemmel i offentlighedslovens 3. Det var desuden journalistens opfattelse at IØ Fonden var omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger, og at anmodninger om aktindsigt i oplysninger hos fonden således også skulle vurderes efter denne lov. Ombudsmanden rejste spørgsmålene af egen drift over for Udenrigsministeriet og IØ Fonden. Ombudsmanden udtalte i sin endelige redegørelse i sagen at det var vanskeligt at se at betingelsen i offentlighedslovens 3 om at bestemmelserne i offentlighedslovens 7-14 i almindelighed ville medføre at en begæring om aktindsigt kunne afslås, var opfyldt i forhold til alle fondens aktiviteter. Herudover udtalte ombudsmanden at det var betænkeligt at anerkende at fonden som sådant administrativt kunne undtages fra aktindsigt på grundlag af almene overvejelser om fondens karakter og formål. Ombudsmanden mente derfor at det var tvivlsomt om Udenrigsministeriets udnyttelse af bemyndigelsen i offentlighedslovens 3, stk. 1, til generelt at undtage IØ Fonden fra aktindsigt holdt sig inden for det formål med bemyndigelsen som var angivet i lovforarbejderne. Ombudsmanden henstillede derfor at Udenrigsministeriet snarest ophævede bekendtgørelsen om undtagelse af IØ Fonden fra offentlighedsloven. Hvis ministeriet ønskede at udarbejde en ny bekendtgørelse, henstillede ombudsmanden at undtagelserne blev afgrænset og udformet på en sådan måde at de klart faldt inden for rammerne for bemyndigelsen i offentlighedslovens 3. Ombudsmanden mente det var utvivlsomt at IØ Fonden var omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger, og at fonden blev omfattet af loven i forbindelse med dens oprindelige ikrafttræden den 1. juli 1994.\n2 (J.nr ). På baggrund af en konkret sag hvor X blad havde klaget over Udenrigsministeriets afslag på aktindsigt i nogle dokumenter vedrørende Investeringsfonden for Østlandene (IØ Fonden), valgte jeg at udskille spørgsmålene om 1) hjemlen til at undtage IØ Fonden fra offentlighedsloven og 2) om fonden må anses for omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger til en særskilt sag, jf. ombudsmandslovens 17, stk. 1. Den 30. august 2005 anmodede jeg Udenrigsministeriet om en udtalelse. Jeg skrev bl.a. følgende: I den konkrete sag omtalt ovenfor klagede (X) den 22. februar 2005 til mig over Udenrigsministeriets afslag på aktindsigt i nogle dokumenter vedrørende IØ Fonden. (X) mente bl.a. at ministeriets afgørelse var i strid med Århus-konventionen der netop tilsiger, at der skal være mest mulig åbenhed i miljøspørgsmål, og fagbladet anførte videre bl.a.: Samtidig er det vigtigt for mig at understrege, at det efter min opfattelse må være i strid med offentlighedslovens regler, at de særlige udviklingsfonde, Industrialiseringsfonden for Østeuropa (IØ Fonden), Miljøinvesteringsfonden for Østeuropa (MIØ Fonden), samt Investeringsfonden for Udviklingslandende (IFU-fonden), der alle bestyres af Udenrigsministeriet, tillige har indført en begrænsning i adgangen til aktindsigt. Igen henviser jeg til de vedlagte dokumenter og artikler, ligesom det er min opfattelse at også Århus-konventionens artikler bør gælde for offentlighedens adgang til oplysninger om fondenes arbejde. Den 3. marts 2005 bad jeg Udenrigsministeriet om en udtalelse i sagen. Jeg skrev således til ministeriet: Under henvisning til vedlagte kopi af brev af 22. februar 2005 fra (X), beder jeg om en udtalelse i anledning af klagen over Udenrigsministeriets afslag på aktindsigt af 1. februar 2005 vedrørende IØ Fonden. I bilagene til klagen af 22. februar 2005 omtales en sag jeg tidligere har behandlet vedrørende anvendelsen af den statslige indkøbsbekendtgørelse. Den statslige indkøbsbekendtgørelse (nr. 4 af 4. januar 1993) var ligesom bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 om undtagelse af Investeringsfonden for Østlandene fra lov om offentlighed i forvaltningen udstedt med hjemmel i 3, stk. 1, i offentlighedsloven. Jeg vedlægger en\n3 kopi af min endelige redegørelse i sagen vedrørende den statslige indkøbsbekendtgørelse til Udenrigsministeriets orientering. Jeg beder Udenrigsministeriet om i udtalelsen at tage stilling til det spørgsmål som (X) rejser vedrørende hjemmelsgrundlaget for bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990, også efter vedtagelsen af lov om aktindsigt i miljøoplysninger. I en udtalelse af 31. marts 2005 til mig skrev Udenrigsministeriet således: Investeringsfonden for Østlandenes formål og virke Investeringsfonden for Østlandene er oprettet ved lov nr. 828 af 19. december 1994 [rettelig 1989; min bemærkning] om støtte til danske investeringer i Østlandene, som senere ændret. Investeringsfonden for Østlandene er ifølge 2, stk. 2, en selvejende institution. Det fremgår af lovens 2, stk. 1, at fonden i samvirke med dansk erhvervsliv skal fremme investeringer i Østlandene. Af bemærkningerne til lovforslaget, (Folketings Tidende 1989/90, tillæg A, spalte 1636), fremgår det endvidere bl.a., at Investeringsfonden for Østlandene skal virke efter forretningsmæssige principper og i nært samarbejde med det private erhvervsliv, og at Investeringsfonden for Østlandene vil blive etableret med Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene som forbillede. I de af udenrigsministeren den 23. februar 1998 i henhold til lovens 2, stk. 5, godkendte vedtægter er fondens formål ifølge 1 at fremme et nærmere økonomisk samarbejde mellem Danmark og de reformvenlige østlande til gavn for såvel det generelle øst/vest forhold som dansk erhvervsliv og beskæftigelse, og efter 2 kan fonden yde støtte til danske investeringer i østlandene bl.a. ved aktietegning og långivning samt andre foranstaltninger, der efter bestyrelsens skøn kan fremme fondens formål. Af 3 fremgår, at Fonden skal under hensyntagen til Østlandenes interesser og til de særlige vilkår, der gælder for investeringer i disse lande, virke efter forretningsmæssige principper og i nært samarbejde med det private erhvervsliv. Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene blev oprettet ved lov nr. 243 af 7. juni 1967 om ændring af lov om teknisk samarbejde med udviklingslandene som en selvejende institution. Bortset fra, at Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene hører under udviklingsministerens ressort, svarer bestemmelser i denne fonds lov og vedtægter til de for\n4 Investeringsfonden for Østlandene gældende. I bemærkningerne til lovforslaget (Folketings Tidende 1966/67, tillæg A, spalte 2379) er bl.a. anført: Fonden skal under skyldig hensyntagen til udviklingslandenes interesser virke efter forretningsmæssige principper og i nært samarbejde med det private erhvervsliv, hvorfor det er ønskeligt at henlægge dens administration til et særligt organ. Under behandlingen i Folketinget udtalte udenrigsministeren (Folketings Tidende 1966/67, Forhandlingerne, spalte ), at når man har villet opbygge fonden på en særlig måde med en direktør og en styrelse, er det, fordi den ikke kan behandles som en del af den almindelige statsadministration; den er udtryk for et samarbejde mellem erhvervslivet og staten, og det kræver efter min opfattelse en helt særlig styreform. Investeringsfonden for Østlandene yder således ikke tilskud til danske virksomheder i traditionel forstand, men foretager derimod forretningsmæssige investeringer i overensstemmelse med fondens formål og med henblik på en forøgelse af fondens formue. I sit samarbejde med private virksomheder adskiller fonden sig således markant fra den almindelige statsadministration, idet den reelt er at sammenligne med et pengeinstitut eller et venture-foretagende. Til orientering vedlægges kopi af Investeringsfonden for Østlandenes vedtægter som godkendt af udenrigsministeren den 23. februar 1998 samt fondens Annual Report Bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 Bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990, der undtager Investeringsfonden for Østlandene fra offentlighedsloven, er udstedt i medfør af offentlighedslovens 3, hvorefter det er muligt for den relevante ressortminister efter forhandling med justitsministeren at fastsætte regler om, at nærmere angivne myndigheder, sagsområder eller arter af dokumenter, for hvilke bestemmelserne i offentlighedslovens 7-14 i almindelighed vil medføre, at begæring om aktindsigt kan afslås, skal undtages fra loven. Udenrigsministeriet er opmærksom på at denne bestemmelse ikke giver mulighed for at skabe nye undtagelser fra offentlighedsloven eller til at udvide de eksisterende undtagelsesområder. Udenrigsministeriet er ligeledes opmærksom på ombudsmandens praksis vedrørende denne bestemmelse. Det er imidlertid ikke Udenrigsministeriets opfattelse, at Bekendtgørelse nr. 329 af 3.\n5 april 1990 har skabt nye undtagelser til offentlighedsloven eller udvidet de i loven eksisterende undtagelsesområder. Begrundelsen for udstedelsen af bekendtgørelsen skal findes i fondens status som professionel investeringspartner for danske virksomheder. For at fonden skal kunne virke som investeringspartner, er det afgørende, at fonden kan foretage dispositioner under hensyntagen til dens kommercielle samarbejdspartneres og projektvirksomheders krav om fortrolighed vedrørende de enkelte projekter. Hensynet bag bekendtgørelsen er således at give Investeringsfonden for Østlandene mulighed for at fortroligholde de oplysninger om drifts- og forretningsmæssige forhold, som fonden modtager i forbindelse med sit samarbejde med de enkelte virksomheder. Hensynet bag bekendtgørelsen er dermed identisk med hensynet bag offentlighedslovens 12, stk. 1, nr. 2. Udenrigsministeriet skal ud over ovenstående fremhæve, at det i bemærkningerne til offentlighedslovens 3, (Folketings Tidende , tillæg A, spalte 208), er anført, at denne bestemmelse navnlig kan tænkes anvendt i visse tilfælde, hvor det offentlige udøver forretningsvirksomhed. Med støtte i offentlighedslovens bemærkninger vil Udenrigsministeriet derfor hævde, at lovgiver med offentlighedslovens 3 netop havde institutioner som Investeringsfonden for Østlandene i tankerne. Såfremt bekendtgørelsen ikke eksisterede, ville Investeringsfonden for Østlandene med hjemmel i offentlighedslovens 12, stk. 1, nr. 2, stadig have mulighed for at tilbageholde langt størsteparten af sine dokumenter fra aktindsigt, idet disse vedrører forretningsmæssige oplysninger, der er af væsentlig økonomisk betydning for de virksomheder, som fonden dels investerer i dels samarbejder med. Fonden optræder aldrig som eneinvestor, og for hver investering, som fonden overvejer, vil der være mindst en dansk partner samt ofte en eller flere lokale partnere. Såvel danske som lokale partnere giver fortrolige regnskabs- og driftsmæssige oplysninger til fonden med henblik på fondens investeringsbeslutning. Ud over hensynet til fondens samarbejdspartnere vil det endvidere ofte være nødvendigt for fonden at undtage sine dokumenter fra aktindsigt ud fra hensynet til sin egen virksomhed, idet fonden vil få svært ved at udvikle sin forretning, hvis den ikke optræder med samme diskretion som andre finansielle investeringsvirksomheder. Fonden vil derfor ligeledes kunne undtage hovedparten af sine dokumenter med hjemmel i\n6 offentlighedslovens 13, stk. 1, nr. 5. Også af den grund kan bekendtgørelsen ikke som tilfældet var i forbindelse med den statslige indkøbsbekendtgørelse siges at indebære en væsentlig indskrænkning i offentlighedens adgang til aktindsigt. Bekendtgørelsen letter udelukkende fondens administrative byrde i forbindelse med aktindsigtsanmodninger. Ud over bekendtgørelsens rent administrative funktion spiller den imidlertid yderligere en vigtig rolle i forbindelse med selve fondens virke, idet den sender et signal til potentielle kommercielle samarbejdspartnere om, at oplysninger, som disse indsender til fonden, vil blive behandlet i fortrolighed. Endelig skal Udenrigsministeriet gøre opmærksom på, at hensynet til forretningsmæssig diskretion senest har motiveret, at Eksport Kredit Fonden (EKF) blev undtaget fra offentlighedsloven ved lov nr. 344 af 2. juni I forslag til lov om ændring af lov om Dansk Eksportkreditfond mv. (Folketings Tidende , tillæg A, side 4833, højre spalte), anføres der bl.a. følgende: EKF udøver sin virksomhed i tæt samarbejde med erhvervslivet, pengeinstitutter og diverse organisationer, herunder Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene (IFU), Investeringsfonden for Østlandene (IØ) og Investeringsfonden for Vækstlande (IFV). Det er her af meget væsentlig betydning for EKF s virke, at dens kommercielle samarbejdspartnere banker, eksportører, rådgivere i ind- og udland er sikret ubegrænset ret til at stille materiale til rådighed for EKF s afgørelse af enkeltsager, uden at der kan kræves aktindsigt i dette eller i EKF s afgørelser i forhold til disse virksomheder. Som finansiel virksomhed med behov for dyb indsigt i de kommercielle samarbejdspartneres økonomiske og forretningsmæssige forhold er EKF i særdeleshed følsom over for ethvert brud på den forretningsmæssige diskretion. Selv om der i dag er mulighed for at opnå undtagelse fra offentlighedslovens regler om aktindsigt, er det et markant udtrykt ønske fra især EKF s private samarbejdspartnere, at oplysninger, som videregives til EKF, behandles fortroligt uden risiko for offentliggørelse. Såvel IFU og IØ som IFV er undtaget fra offentlighedslovens regler om aktindsigt. Som det fremgår, har det været lovgivningsmagtens bevidste valg at holde Eksport Kredit Fonden uden for offentlighedslovens regler om aktindsigt. I forbindelse hermed har\n7 det været et argument, at Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene, Investeringsfonden for Østlandene og Investeringsfonden for Vækstlande også var undtaget fra offentlighedslovens regler om aktindsigt. I samme forbindelse har lovgivningsmagten ytret ønske om fortsat at lade bl.a. Investeringsfonden for Østlandene være undtaget fra offentlighedsloven. Også med støtte i almindelige retskilder vil Udenrigsministeriet derfor hævde, at der ikke knytter sig tvivlsspørgsmål til hjemmelsgrundlaget for Bekendtgørelse nr. 329 af Århus-konventionen Århus-konventionen er inkorporeret i dansk ret ved lov nr. 447 af 31. maj 2000 om ændring af visse miljølove. Med denne lov blev der foretaget ændringer i en række miljølove, herunder for så vidt angår Århus-konventionens regler om aktindsigt i lov nr. 292 af 27. april 1994 om aktindsigt i miljøoplysninger. Af 1 i lov om aktindsigt i miljøoplysninger fremgår det, at denne lov kun gælder for myndigheder, der er omfattet af 1 i offentlighedsloven. Heraf følger således, at Investeringsfonden for Østlandene ikke er omfattet af den pågældende lov. Eftersom Investeringsfonden for Østlandene yderligere ikke opfylder kriteriet i miljøoplysningslovens 1, stk. 2, om at have offentligt ansvar for miljøet, er fonden ikke omfattet af Århus-konventionen, som denne er implementeret i dansk ret. På baggrund af ovenstående finder Udenrigsministeriet, at Bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 om undtagelse af Investeringsfonden for Østlandene fra lov om offentlighed i forvaltningen befinder sig inden for rammerne af offentlighedslovens 3. I et brev af 26. april 2005 fremsatte (X) bemærkninger til Udenrigsministeriets udtalelser. (X) skrev således: IØ Fonden formidler offentlig støtte til erhvervsvirksomheder i form af aktietegning, lån og garantier. Den offentlige støtte vil typisk reducere en virksomheds risici ved investeringer i Østlande og er derfor klart attraktiv. Det klare element af offentlig støtte betyder, at IØ Fondens virksomhed har en anden karakter end private finansieringsvirksomheders. Offentlighed er vigtig bl.a. af hensyn til: - kontrol og debat om IØ Fondens virke. - forebyggelse og afsløring af eventuelle vennetjenester\n8 - styrkelse af virksomheders tillid til at ansøgninger bliver behandlet sagligt. Ad Udenrigsministeriets skrivelse af : Ifølge bekendtgørelsen er IØ Fonden generelt undtaget fra offentlighedsloven. Hjemlen for denne undtagelse skal nødvendigvis søges i offentlighedslovens 3. Den kan ikke baseres på spekulationer om, hvordan Folketinget ville have stillet sig til et forslag om udtrykkelig undtagelse ved lov. Den udtrykkelige undtagelse i loven om Dansk Eksportkreditfond med en lille henvisning i bemærkningerne til IØ Fonden kan ikke tjene som grundlag for den generelle undtagelse af IØ Fonden. Det er klart, at nogle af IØ Fondens oplysninger vil kunne undtages fra aktindsigt efter konkrete vurderinger, men ikke alle. IØ Fonden publicerer selv i årsberetninger og på hjemmeside, hvilke virksomheder, der har fået støtte. Denne publicering indicerer, at der ikke er grundlag for en generel undtagelse af hensyn til beskyttelse af de private virksomheder. Århus-konventionens anvendelsesområde er ikke identisk med offentlighedslovens. Århus-konventionen og det efterfølgende EU-direktiv definerer anvendelsesområdet med bredere kategorier for at sikre, at offentlighedens ret til miljøinformation ikke bliver påvirket af, om offentlige opgaver udføres i det ene eller andet regi. Den danske miljøoplysningslov gælder ifølge sin ordlyd dels traditionelle offentlige forvaltninger, dels for andre organer, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, og som er underlagt offentlig kontrol ( 1, stk. 2). Miljøoplysningslovens anvendelsesområde må fortolkes i lyset af Århus-konventionen og EU-direktivet, der omfatter enhver, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret herunder konkrete opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser i forbindelse med miljøet og enhver, der udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, og som er underlagt offentlig kontrol. Bemærkningerne er skrevet efter rådgivning fra Oluf Jørgensen, Danmarks Journalisthøjskole. 1. Hjemlen for at undtage IØ Fonden fra offentlighedsloven\n9 IØ Fonden er i medfør af bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 undtaget fra offentlighedsloven. Bekendtgørelsen er udstedt med hjemmel i offentlighedslovens 3, stk.1, der lyder således: Vedkommende minister kan efter forhandling med justitsministeren fastsætte regler om, at nærmere angivne myndigheder, sagsområder eller arter af dokumenter, for hvilke bestemmelserne i 7-14 i almindelighed vil medføre, at begæring om aktindsigt kan afslås, skal være undtaget fra loven. Ministeren kan som det ses, kun udnytte bemyndigelsen for myndigheder ( ) for hvilke bestemmelserne i 7-14 i almindelighed vil medføre, at begæring om aktindsigt kan afslås ( ) Efter min mening må bestemmelsen fortolkes i lyset af at der er tale om en fravigelse af det almindelige offentlighedsprincip. Det må derfor kræves at der er et forholdsvis sikkert grundlag for at antage at en konkret vurdering af ansøgninger om aktindsigt vil kunne afslås i medfør af de nævnte bestemmelser. For IØ Fondens vedkommende vil det i praksis betyde at hovedparten af dokumenterne skal kunne undtages efter 12 eller 13. Jeg har tidligere udtalt mig om denne bestemmelse, se bl.a. Folketingets Ombudsmands beretning for 1990, s. 54*, og for 1993, s. 103*, samt sag I disse sager havde myndighederne undtaget bestemte sagsområder eller arter af dokumenter fra offentlighedsloven (privatiseringssager og dokumenter om indkøbsaftaler). I nærværende sag er det i stedet en myndighed der er undtaget fra offentlighedsloven. Muligheden for efter omstændighederne at undtage bestemte forvaltningsmyndigheder fra offentlighedsloven blev udtrykkeligt lovfæstet med offentlighedslovens vedtagelse i 1985, men det antages at der også efter den tidligere offentlighedslov af 1970 kunne undtages hele organer fra loven uanset at bestemmelsen ifølge den dagældende ordlyd kun tog sigte på sagsområder eller arter af dokumenter, jf. betænkning 857/1978, s. 267, og Folketingstidende , tillæg A, sp Bestemmelsen kan navnlig tænkes anvendt i visse tilfælde hvor det offentlige udøver forretningsvirksomhed eller samvirker med private om udøvelse af forretningsvirksomhed, jf. Folketingstidende , tillæg A, sp Ifølge formålsbestemmelsen for Investeringsfonden for Østlandene, jf. fondens vedtægter 2, kan fonden yde støtte til danske investeringer i østlandene ved aktietegning,\n10 finansiering af undersøgelser vedrørende investeringsmuligheder og andre igangsættelsesforanstaltninger, långivning, ydelse af garantier og kautioner, uddannelse, rådgivning samt andre foranstaltninger, der efter bestyrelsens skøn kan fremme fondens formål. Det fremgår af vedtægternes 3 at fonden under hensyntagen til østlandenes interesser og til de særlige vilkår der gælder for investeringer i disse lande, skal virke efter forretningsmæssige principper og i nært samarbejde med det private erhvervsliv. Efter min opfattelse er det herefter klart at fonden udøver forretningsvirksomhed, herunder samvirker med private om udøvelse af forretningsvirksomhed; sammenlign ovenfor med omtale af bestemmelsens forarbejder. Som jeg anførte i sagen i Folketingets Ombudsmands beretning for 1990, s. 54, der vedrørte Finansministeriets undtagelse af privatiseringssager fra aktindsigt, har bemyndigelsen i offentlighedslovens 3, stk. 1, til formål at lette administrationen af loven. Tanken er den at hvis anvendelse af lovens almindelige undtagelsesbestemmelser der kræver udøvelse af et konkret skøn for hver enkelt dokument i sagen alligevel normalt vil føre til at der må gives afslag på aktindsigt, kan der uden væsentlig indskrænkning af offentligheden opnås en betydelig lettelse ved på forhånd generelt at angive at sagsområdet er undtaget fra offentlighed. Man sparer herved den ressourcekrævende gennemgang af sagens dokumenter, og der skal ikke foretages nogen afvejning. Samtidig gives klar besked om offentlighedslovens anvendelse på området. Det har ikke været meningen at bemyndigelsen skulle anvendes til at skabe nye undtagelser fra offentlighedsloven eller til at udvide de eksisterende undtagelsesområder, jf. kravet om at den generelle undtagelse skal angå (f.eks.) myndigheder for hvilke bestemmelserne i 7-14 i almindelighed vil medføre, at begæring om aktindsigt kan afslås. Der er principielt kun tale om en præcisering af hvad der allerede gælder. Det er i motiverne forudsat at denne præcisering, dvs. antagelsen om hvad der i almindelighed vil følge af lovens undtagelsesbestemmelser, skal hvile på indhøstede erfaringer vedrørende offentlighedslovens anvendelse på området. Jeg henviser til betænkning 857/1978, s. 22 f og s. 172 ff. I den omtalte sag henviste jeg til at bestemmelsen og den tidligere lovs 2, stk. 4, kun havde været sparsomt udnyttet i praksis hidtil. Jeg opregnede de forskellige tilfælde,\n11 herunder bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 om undtagelse af Investeringsfonden for Østlandene. Om disse undtagelsestilfælde skrev jeg sammenfattende: Den hidtidige udnyttelse af bemyndigelsen kan næppe siges at være helt i overensstemmelse med det ovenfor anførte om bemyndigelsens formål. Praksis virker spredt og tilfældig, og man får det indtryk, at formålet i et vist omfang har bestået i at sikre et bestemt områdes undtagelse fra lovens almindelige offentlighedsprincip, snarere end i en umiddelbar lettelse af lovens administration. Det samme indtryk får man i dette tilfælde. Men Finansministeriet er gået et skridt videre. Ved den tidligere udnyttelse af bemyndigelsen, har det sagsområde, som skulle undtages fra offentlighed, været klart og som regel temmelig snævert afgrænset. Sagernes forløb var velkendt, og det samme gjaldt de oplysnings- og dokumenttyper, som indgik i sagerne. Heroverfor stod specifikt definerede fortrolighedshensyn svarende til en bestemt undtagelse i offentlighedsloven. Selv om der muligvis ikke var erfaringer at bygge på, kunne man på dette grundlag foretage en forholdsvis sikker forhåndsvurdering med hensyn til udfaldet af aktindsigtssager på området. Der var en tilsvarende sikkerhed for, at der alene skete en fastlæggelse af, hvad der i almindelighed ville følge af lovens bestemmelser. Investeringsfonden for Udviklingslandene er ligesom IØ Fonden undtaget ved bekendtgørelse med hjemmel i offentlighedslovens 3, stk. 1. Investeringsfonden for Vækstmarkeder (IFV Fonden) er derimod undtaget fra offentlighedsloven ved lov, jf. lov nr. 379 af 22. maj I de almindelige bemærkninger til loven anføres bl.a. at regeringen ønsker at forbedre virksomhedernes muligheder for at etablere sig i vækstmarkederne gennem oprettelse af IFV Fonden i tilknytning til Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene (IFU) og Investeringsfonden for Østlandene (IØ Fonden). Det siges videre at med oprettelsen af IFV Fonden vil alle lande på OECD s Udviklingskomités liste over lande der kan modtage hjælp, være dækket af en af de tre ordninger (IFU, IØ Fonden eller IFV Fonden). Om baggrunden for lovens undtagelse af IFV Fonden fra offentlighedsloven siges det i bemærkningerne (Folketingstidende , tillæg A, s. 4300) at IFV Fonden skal udøve\n12 sin virksomhed i tæt samarbejde med erhvervslivet, og at det derfor er en nødvendig forudsætning for hele IFV Fondens virke at der ikke opstår mistillid til fonden som samarbejdspartner som følge af muligheden for at private kan få adgang til dokumenter i IFV Fondens sager. IFV Fonden foreslås derfor undtaget fra bestemmelserne i lov om offentlighed i forvaltningen. Ovennævnte kan efter min opfattelse vel trække i retning af at bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 om at undtage Investeringsfonden for Østlandene fra offentlighedsloven ligger inden for bemyndigelsesbestemmelsens rammer i offentlighedslovens 3. Som det imidlertid fremgår af offentlighedslovens 3, stk. 1, er det en betingelse for at kunne undtage (f.eks.) en myndighed fra loven at bestemmelserne i 7-14 i almindelighed vil medføre at begæring om aktindsigt kan afslås. Efter min opfattelse er det vanskeligt at se at denne betingelse kan være opfyldt i relation til samtlige IØ Fondens aktiviteter, dvs. ikke kun i forhold til fondens forretningsmæssige aktiviteter, men også i relation til f.eks. fondens personaleadministration mv. I den forbindelse kan det også nævnes at lov om Dansk Eksportkreditfond mv. (omtalt i Udenrigsministeriets udtalelse af 31. marts 2005), jf. lovbekendtgørelse nr. 913 af 9. december 1999 med senere ændringer, i 3, stk. 4, kun undtager den virksomhed, der udøves af Eksport Kredit Fonden fra offentlighedsloven; således vil bl.a. personalesager fortsat være undergivet aktindsigt efter offentlighedsloven (se Folketingstidende , tillæg A, s. 4833). Jeg finder det endvidere betænkeligt at anerkende at fonden som sådan administrativt undtages fra aktindsigt på grundlag af almene overvejelser om fondens karakter og formål. 3 forudsætter at vurderingen af om der kan gøres undtagelse fra reglerne om aktindsigt, hviler på de hensyn der er nævnt i offentlighedslovens 7-14 og de afvejninger disse bestemmelser er udtryk for. Generelt holdte synspunkter som risiko for mistillid til fonden som samarbejdspartner er eksempelvis ikke tilstrækkeligt grundlag for et konkret afslag på aktindsigt efter 12, stk. 1, nr. 2, eller 13. Jeg finder det derfor også usikkert om og navnlig i hvilken udstrækning betingelsen om at begæring om aktindsigt kan afslås, er opfyldt for så vidt angår fondens støtteaktiviteter. 2. Må IØ Fonden anses for omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger?\n13 Ved lov nr. 292 af 27. april 1994 om aktindsigt i miljøoplysninger gennemførtes den sidste del af rådets direktiv 90/313/EØF om fri adgang til miljøoplysninger idet de øvrige bestemmelser i direktivet allerede ansås for gennemført ved offentlighedsloven og forvaltningsloven. Direktivets artikel 3 (1) lød således: 1. Med forbehold af bestemmelserne i denne artikel drager medlemsstaterne omsorg for, at myndighederne pålægges at stille miljøoplysninger til rådighed for enhver fysisk eller juridisk person på dennes anmodning, og uden at han skal godtgøre nogen interesse deri. Begrebet myndigheder var defineret i direktivets artikel 2 (b): Myndigheder: Alle offentlige myndigheder på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som har et ansvar for, og som råder over oplysninger på miljøområdet, med undtagelse af organer med dømmende eller lovgivningsmæssige beføjelser. Direktivets artikel 6 fastsatte endvidere at medlemsstaterne traf de nødvendige foranstaltninger for at sikre at miljøoplysninger som organer med offentligt ansvar for miljøet og underlagt offentlig kontrol lå inde med, blev stillet til rådighed på samme betingelser som fastlagt i de foregående artikler, enten af de kompetente offentlige myndigheder eller direkte af organet selv. De myndigheder mv. man herefter valgte at lade være omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger, fremgik af lovens 1 der lød således: 1. Loven gælder for alle myndigheder m.v., der er omfattet af 1 i lov om offentlighed i forvaltningen. Stk. 2. Loven gælder endvidere for organer med offentligt ansvar for miljøet og underlagt offentlig kontrol. I forarbejderne til bestemmelsen er anført følgende (Folketingstidende , tillæg A, sp. 6125f): Til stk. 1 Direktivet kræver adgang til aktindsigt i miljøoplysninger hos myndighederne (art. 3). Det foreslås, at alle myndigheder, virksomheder m.v., som er omfattet af offentlighedsloven, også omfattes af det foreliggende forslag. Dette indebærer bl.a., at selskaber, institutioner, foreninger m.v., som senere måtte blive omfattet i medfør af offentlighedslovens 1, stk. 3,\n14 også omfattes af dette lovforslag. Til stk. 2 Direktivet kræver endvidere adgang til aktindsigt hos organer med offentligt ansvar for miljøet og underlagt offentlig kontrol (art. 6). Omfanget af dette begreb, som ikke er kendt i dansk ret eller i EU-retten i øvrigt, kan ikke fastlægges entydigt. I overensstemmelse med regeringens grundlæggende holdning om åbenhed i forvaltningen foreslås det at anlægge en rimelig bred fortolkning af begrebet. Ud over de virksomheder, der er omfattet af 1, stk. 1, antages de nævnte organer derfor at omfatte alle virksomheder, hvis aktiviteter kan have indflydelse på miljøet, og hvor det offentlige gennem ejerskab har en bestemmende indflydelse. Det drejer sig f.eks. om trafikselskaber, fælleskommunale virksomheder, offentligt ejede havne og lufthavne og statsselskaber som DONG, Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen. Offentlighedsloven og forvaltningsloven omfatter en del af disse virksomheder, men ikke dem alle. Lov nr. 447 af 31. maj 2000 om ændring af visse miljølove ændrede bl.a. 1, stk. 2, i lov om aktindsigt i miljøoplysninger. Lovændringen tilsigtede først og fremmest at justere den gældende miljølovgivning således at de danske regler i deres helhed var i overensstemmelse med forpligtelserne i konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsafgørelser på miljøområdet (Århus-konventionen af 25. juni 1998, Lovtidende C nr. 10 af 13. marts 2003). Konventionen definerer i artikel 2(2) offentlige myndigheder således: a) offentlig administration på nationalt, regionalt og andre niveauer. b) fysiske eller juridiske personer, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder konkrete opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser i relation til miljøet. c) enhver anden fysisk eller juridisk person, der har offentlige forpligtelser eller funktioner eller udfører offentlige tjenesteydelser i relation til miljøet, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under litra a) eller b). d) institutioner, der henhører under en regional organisation for økonomisk integration, jf. artikel 17, og som er part i denne konvention. Organer eller institutioner, der handler som dømmende eller lovgivende myndighed, er ikke omfattet af denne definition.\n15 Det fremgår af de almindelige bemærkninger til lovændringen i 2000 (Folketingstidende , tillæg A, s. 4659) at Århus-konventionen juridisk set var vanskelig tilgængelig, og at den gav anledning til mange fortolkningsspørgsmål. Lovforslaget byggede således i et vist omfang på en fortolkning af bestemmelser der ikke i sig selv var klare og utvetydige. Det siges videre at der er behov for justeringer af gældende ret som følge af bl.a. konventionens myndighedsbegreb og den brede definition af miljøoplysninger. I bemærkningerne til 1 (Folketingstidende , tillæg A, s f) siges således: Det foreslås, at Århus-konventionens definition af, hvilke organer der er omfattet af reglerne om aktindsigt i miljøoplysninger indarbejdes i lov om aktindsigt i miljøoplysninger. Miljøoplysningsloven blev vedtaget i 1994 med henblik på at implementere rådets direktiv 90/313/EØF om fri adgang til miljøoplysninger. Efter lovens 1 gælder de særlige regler om miljøoplysninger for det første for alle myndigheder m.v., der er omfattet af 1 i lov om offentlighed i forvaltningen. Endvidere gælder de for organer med offentligt ansvar for miljøet og underlagt offentlig kontrol. Sidstnævnte kom med i loven for at implementere direktivets artikel 6. Via henvisningen til offentlighedsloven omfattes alle statslige og kommunale forvaltningsmyndigheder, herunder særlige enheder, og hvad enten der er tale om almindelige forvaltningsmyndigheder, særlige nævn eller råd, eller særlige forvaltningsmyndigheder, som f.eks. kommunale selvstyrehavne. Tilsvarende gælder kommunale fællesskaber, når de skal godkendes efter 60 i den kommunale styrelseslov, uanset på hvilken måde fællesskaberne er organiseret. Endvidere omfattes de i offentlighedslovens 1, stk. 2, nr. 1 og 2, nævnte elforsyningsselskaber. Selskaber, der hviler på et traditionelt privatretligt grundlag, falder som udgangspunkt uden for offentlighedslovens definition. Nogle af disse omfattes imidlertid af den udvidede definition i miljøoplysningsloven. Af bemærkningerne til loven fremgår, at begrebet organer med offentligt ansvar for miljøet og underlagt offentlig kontrol ikke er kendt i dansk ret eller i EU-retten, og derfor er vanskeligt at fastlægge entydigt. Videre fremgår, at det i overensstemmelse med regeringens grundlæggende holdning om åbenhed i forvaltningen foreslås at anlægge en rimelig bred\n16 fortolkning af begrebet. Det antages herefter, at alle virksomheder, hvis aktiviteter kan have indflydelse på miljøet, og hvor det offentlige gennem ejerskab har en bestemmende indflydelse, omfattes. Der peges herunder på trafikselskaber, fælleskommunale virksomheder, offentligt ejede havne og lufthavne og statsselskaber som DONG, Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen. Der blev under lovforslagets behandling i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg redegjort nærmere for rækkevidden af begrebet. Ministeren oplyste, at den nævnte afgrænsning var foretaget for at give adgang til aktindsigt i miljøoplysninger i de virksomheder, der i stedet for en selskabsretlig organisering ligeså godt kunne være almindelig forvaltningsvirksomhed og derfor omfattet af pligten til at give aktindsigt, som f.eks. broselskaberne. Videre oplyste ministeren, at muligheden for at vælge imellem den ene eller den anden organiseringsform typisk vil være til stede for virksomheder, der ikke skal konkurrere med andre danske eller europæiske virksomheder på området. På denne baggrund gav ministeren herefter udtryk for, at kun virksomheder, som har en retlig eller faktisk monopolstilling, og som det offentlige har en bestemmende indflydelse på, er omfattet af begrebet. Det blev herefter oplyst, at broselskaberne vil blive omfattet, hvorimod virksomheder som Københavns Lufthavn og Tele Danmark ikke vil være omfattet, fordi de fungerer i blandet konkurrence og monopolstilling. Konventionens definition af en myndighed er på en række områder enslydende med direktivets. Konventionens formulering indebærer dog bl.a. den tilføjelse, at enhver anden juridisk eller fysisk person, der har offentligt ansvar for eller udfører offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, skal anses for at være en offentlig myndighed; stadig under forudsætning af, at det pågældende selskab er underlagt offentlig kontrol. Med denne tilføjelse om virksomheder, der udfører offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, forekommer det vanskeligt at opretholde ovennævnte begrænsning, hvorefter alene virksomheder med en monopolstilling omfattes. Til støtte for denne bredere forståelse af begrebet kan der peges på, at der under forhandlingerne om konventionen blev fremsat en erklæring om, at det alene skal være afgørende, om det offentlige skal godkende selskabets overordnede politik og træffe afgørelse i større sager. Monopolsituationen blev ikke nævnt i denne forbindelse. Den ændrede definition, der følger af lovforslagets nr. 1, indebærer herefter, at det\n17 fremover ikke er afgørende, om den pågældende virksomhed har et retligt eller faktisk monopol på området. Ved den fortolkning, der kom til udtryk i forbindelse med vedtagelsen af 1994-loven, jf. ovenfor, antog man, at det meget brede begreb ansvar for miljøet indebar, at alle virksomheder, hvis aktiviteter kan have indflydelse på miljøet, uden nogen nærmere præcisering var omfattet. Tilføjelsen hertil i konventionens definition offentlige funktioner eller tjenesteydelser indebærer, at området kan afgrænses noget mere præcist. Navnlig udtrykket offentlige tjenesteydelser må antages at præcisere, at konventionen sigter imod offentlig forsyningsvirksomhed. Dette indebærer, at offentlige forsyningsområder såsom affaldsområdet, trafikområdet, energiområdet, spildevandsområdet og vandforsyningsområdet omfattes. Herved vil eksempelvis DSB og DSB S-tog A/S være omfattet. Ligeledes vil eksempelvis broselskaberne (fortsat) være omfattet. En yderligere betingelse for, at organer omfattes, er at disse er underlagt offentlig kontrol. Denne del af definitionen er enslydende med den gældende lov. Afgørende vil som hidtil være, at det offentlige har bestemmende indflydelse. Det bemærkes, at der efter miljøoplysningslovens vedtagelse er vedtaget en ændring af aktieselskabsloven, hvorved der blev indsat en ny 2 a i aktieselskabsloven, om afgrænsningen af statslige aktieselskaber inden for aktieselskabslovens område, herunder præciserer, hvad der ligger i bestemmende indflydelse. Bestemmelsen kan anvendes som fortolkningsbidrag til afgrænsningen af begrebet bestemmende indflydelse. Herefter er ikke kun ejerskab, men også stemmerettigheder, vedtægter og repræsentation elementer, der kan lægges vægt på. Visse selskaber, der i dag har aktiviteter i Danmark, er underlagt bestemmende indflydelse fra det offentlige i andre lande, herunder f.eks. Statoil A/S og Telia. Henset til, at der ifølge ordlyden i øvrigt skal være tale om funktioner, der kan karakteriseres som offentlig opgavevaretagelse, falder sådanne virksomheder uden for definitionen, idet disse i Danmark har karakter af almindelig erhvervsvirksomhed. En sådan fortolkning synes også at være lagt til grund ved den gældende lov. Adgangen til aktindsigt vil alene omfatte miljøoplysninger; se hertil definitionen og den nærmere afgrænsning under bemærkningerne til 1, nr. 5.\n18 Videre bemærkes, at virksomheder, der er rent privatejede, og som udfører opgaver for en myndighed, f.eks. varetager den daglige drift af et spildevandsrensningsanlæg eller et affaldsanlæg på kommunens vegne, ikke er omfattet af den gældende 1, stk. 2, og heller ikke falder ind under lovforslaget. En anmodning om aktindsigt må i disse situationer fremsættes over for kommunen som driftsherre. Hvis der derimod er tale om et blandet offentligt- og privatejet organ, hvor det offentlige har bestemmende indflydelse, vil virksomheden være omfattet af både den gældende lov og lovforslaget. Efter lovændringen i 2000 lyder 1, stk. 2, i lov om aktindsigt i miljøoplysninger således: Loven gælder endvidere for organer, herunder fysiske og juridiske personer, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, og som er underlagt offentlig kontrol. Lov om aktindsigt i miljøoplysninger er senest ændret ved lov nr. 310 af 2. maj Ved lovændringen blev den gældende lovgivning om aktindsigt i miljøoplysninger justeret således at de danske regler blev bragt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af rådets direktiv 90/313/EØF. Direktiv 2003/4/EF gennemførte Århuskonventionens artikler om aktindsigt i og formidling af miljøoplysninger, herunder adgang til klage og domstolsprøvelse. Der blev ikke i forbindelse med den seneste lovændring foretaget justeringer i myndighedsdefinitionen. Udenrigsministeriet har i udtalelsen til mig af 31. marts 2005 anført at når det af 1 i lov om aktindsigt i miljøoplysninger fremgår at loven kun gælder for myndigheder der er omfattet af 1 i offentlighedsloven, følger det heraf at IØ Fonden ikke er omfattet af den pågældende lov. Denne fortolkning er jeg ikke enig i. Henvisningen i 1 i lov om aktindsigt i miljøoplysninger omfatter myndigheder mv., der er omfattet af lov om offentlighed i forvaltningen. Der har ikke i sagen været rejst tvivl om at IØ Fonden er omfattet af offentlighedslovens 1. Det er netop for at undgå konsekvenserne af dette forhold, bekendtgørelsen er udstedt. Ministeriets udstedelse af bekendtgørelse nr. 329 af 3. april 1990 må således forudsætte at fonden må betragtes som en del af den offentlige forvaltning.\n19 Ministeriets opfattelse er i realiteten udtryk for at offentlighedslovens 3 anvendes analogt på oplysninger der er undergivet aktindsigt efter lov om aktindsigt i miljøoplysninger. Ved bedømmelsen af om en sådan slutning kan anerkendes, må det efter min mening navnlig tages i betragtning at 3 indeholder bemyndigelse til administrativ fravigelse af offentlighedsloven. Hjemmel til derogation antages i almindelighed at kræve udtrykkelig lovhjemmel, jf. Jon Andersen m.fl., Forvaltningsret, 2. udgave (2002), s. 304ff. I forarbejderne til 1, stk. 1, i lov om aktindsigt i miljøoplysninger er der som det fremgår ovenfor, ikke taget stilling til den situation hvor en myndighed er blevet undtaget fra offentlighedsloven i medfør af offentlighedslovens 3, stk. 1. At IØ Fonden skulle være omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger synes endvidere efter min opfattelse at stemme bedst med det brede myndighedsbegreb i Århuskonventionen. Der ses således efter min opfattelse ikke at være holdepunkter i Århuskonventionen for at man har villet acceptere at offentlige forvaltningsmyndigheder ud fra overvejelser om (f.eks.) deres erhvervsmæssige karakter kan undtages fra pligten til at meddele aktindsigt i miljøoplysninger. Efter min opfattelse taler mest således for at anse IØ Fonden for omfattet af lov om aktindsigt i miljøoplysninger. 3. Anmodning om en udtalelse På baggrund af det ovenfor i pkt. 1 og 2 anførte beder jeg Udenrigsministeriet om en udtalelse. Jeg beder ministeriet om forinden at indhente en udtalelse fra IØ Fonden. Af udtalelse af 12. oktober 2005 fra IØ Fonden fremgår bl.a. følgende: 1. Lov om offentlighed i forvaltningen og undtagelsesbekendtgørelserne for IØ og IFU Der er i offentlighedslovens 3, stk. 1, udtrykkelig hjemmel til at undtage myndigheder som IFU og IØ, og undtagelserne er, som forudsat i lovforarbejderne, netop begrundet i fondenes udøvelse af forretningsvirksomhed i nært samarbejde med erhvervslivet. Det bemærkes, at fondene har noteret, at Ombudsmanden, side 8 og 10 udtaler, at det er klart at fonden udøver forretningsvirksomhed, herunder samvirker med private om\n20 udøvelsen af forretningsvirksomhed. Fondene er ud fra deres forudsætninger ikke enige i, at adgangen til at undtage myndigheder primært må være begrundet i den administrative lettelse ved ikke til stadighed at skulle behandle og begrundet afvise anmodninger om aktindsigt, når resultatet reelt er givet på forhånd, selv om dette naturligvis er et meget vægtigt hensyn. Det helt afgørende hensyn for undtagelsen af fondene er derimod fondenes samarbejdspartneres tillid til, at fortrolige oplysninger behandles fortroligt, også efter udlevering til fondene. Tilliden er netop helt afgørende for fondenes udøvelse af deres virke, som er baseret på forretningsvirksomhed i overensstemmelse med fondenes formål. Bemærkningerne til lovforslaget og betænkningen tilstræber naturligt, at sådanne hensyn kan varetages. Bemærkningen om, at en forøget anvendelse af aktindsigtsreglerne, særlig fra pressens side, vil gøre det velbegrundet at bringe undtagelsesbestemmelsen i 3, stk. 1, i anvendelse, taler ligeledes herfor. Lovgiver har desuden to gange udtrykkeligt omtalt og bekræftet bekendtgørelserne om undtagelse af IØ og IFU i forbindelse med undtagelsen ved lov af henholdsvis en tilsvarende og en nært beslægtet offentlig enhed, der ligeledes skal virke på forretningsmæssige vilkår og i nært samarbejde med erhvervslivet. Begge gange har lovgiver lagt afgørende vægt på spørgsmålet om tillid og diskretion. Første gang var i 1996 i forbindelse med oprettelse af den tredje søsterfond til IØ og IFU, Investeringsfonden for Vækstmarkeder (IEV). IFV blev oprettet ved lov nr. 79 af 22. maj 1996 om fond til investeringer i vækstmarkeder m.v. Fonden havde, som anført i vedtægterne godkendt af erhvervsministeren den 19. december 1997, til formål at forbedre erhvervslivets muligheder for at etablere sig i vækstmarkeder med henblik på at styrke virksomheders internationalisering samt bidrage til en positiv og miljømæssigt forsvarlig erhvervsudvikling på de pågældende markeder. Det er i lovens 3 bestemt, at lov om offentlighed i forvaltningen ikke gælder for IFV. I bemærkningerne til lovforslaget (Folketings Tidende , tillæg A, side 4298) er bl.a. anført, IFV påtænkes at skulle virke i tæt samarbejde med IFU, og (side 4300) at fonden skal virke efter forretningsmæssige principper og i nært samarbejde med det private erhvervsliv. IFV s udgangspunkt er at forbedre det danske erhvervslivs muligheder på\n2009 17-2 Aktindsigt. Identifikation. Meroffentlighed. Vejledning om mulighed for indsigt efter retsplejelovens regler En journalist bad industrialiseringsfonden for udviklingslandene (IFU) om aktindsigt


Hyra stuga/semesterhus - Ringkjøbing Gymnasium\nRingkjøbing Gymnasium is a small gymnasium (secondary school) in the town of Ringkøbing, Denmark.\nStuga - Semesterhus i Alrum/Stadil, Danmark (A4240)\nLangt fra menneskemylder og larmende musiksteder, ligger dette hyggelige sommerhus, med god plads til seks personer. Huset er pænt indrettet med køkken åbent mod stuen med bl.a. brændeovn og adgang til den dejlige terrasse, tre soveværelser samt et lækkert badeværelse med spa. Huset ligger i det idylliske område Alrum. Her bor I, i ro og fred, tæt på naturen, med højt til "loftet", fuglekvidder og et rigt dyreliv. Trods den skønne, fredelige beliggenhed, er der ikke langt til feriebyen Søndervig, hvor der summer af liv om sommeren. Her finder I specialforretninger, cykeludlejning, et mindre badeland, bowlingcenter, caféer og restauranter, legepladser mm. Fra Søndervig kommer I lige ud til Vesterhavet, som bør opleves uanset vejret, da det er ganske specielt på alle årstider. Ligeledes ligger den lokale købmand i Stadil tæt på. Nær sommerhuset ligger naturområdet Vest Stadil Fjord med cykelstier, fugleskjul og fugletårn. Især om for- og efterår kan I se kæmpestore flokke af gæs, ænder og mange andre trækfugle. I bor tæt på Ringkøbing Fjord, hvor alle der vil surfe, kan møde ligesindede af mange nationaliteter, både begyndere og eksperter, der nyder det lave vand, vinden og friheden ved at suse hen over vandoverfladen. Området byder også på gode muligheder for at fiske med stang, da her en del fiskesøer. Mange tager også til Hvide Sande, som er en gammel fiskerby med et livligt havneliv, eller Thorsminde som også er en fiskerby. Den er dog noget mindre end Hvide Sande, men bestemt ikke mindre hyggelig og med en speciel beliggenhed på den smalle landtange, mellem Vesterhavet og Nissum Fjord. Langt fra menneskemylder og larmende musiksteder, ligger dette hyggelige sommerhus, med god plads til seks personer. Huset er pænt indrettet med køkken åbent mod stuen med bl.a. brændeovn og adgang til den dejlige terrasse, tre soveværelser samt et lækkert badeværelse med spa. Huset ligger i det idylliske område Alrum. Her bor I, i ro og fred, tæt på naturen, med højt til "loftet", fuglekvidder og et rigt dyreliv. Trods den skønne, fredelige beliggenhed, er der ikke langt til feriebyen Søndervig, hvor der summer af liv om sommeren. Her finder I specialforretninger, cykeludlejning, et mindre badeland, bowlingcenter, caféer og restauranter, legepladser mm. Fra Søndervig kommer I lige ud til Vesterhavet, som bør opleves uanset vejret, da det er ganske specielt på alle årstider. Ligeledes ligger den lokale købmand i Stadil tæt på. Nær sommerhuset ligger naturområdet Vest Stadil Fjord med cykelstier, fugleskjul og fugletårn. Især om for- og efterår kan I se kæmpestore flokke af gæs, ænder og mange andre trækfugle. I bor tæt på Ringkøbing Fjord, hvor alle der vil surfe, kan møde ligesindede af mange nationaliteter, både begyndere og eksperter, der nyder det lave vand, vinden og friheden ved at suse hen over vandoverfladen. Området byder også på gode muligheder for at fiske med stang, da her en del fiskesøer. Mange tager også til Hvide Sande, som er en gammel fiskerby med et livligt havneliv, eller Thorsminde som også er en fiskerby. Den er dog noget mindre end Hvide Sande, men bestemt ikke mindre hyggelig og med en speciel beliggenhed på den smalle landtange, mellem Vesterhavet og Nissum Fjord.\nStuga - Semesterhus i Tim, Danmark med havsutsikt (C81331)\nStuga - Semesterhus i Alrum/Stadil, Danmark (C81025)


Tre ting, der motiverer cykelholdet til at fastholde hardcore træning i et almindeligt liv – SeierFitness\n/ Forside / Blog / Tre ting, der motiverer cykelholdet til at fastholde hardcore træning i et almindeligt liv\nTags: Cykling / Holdtræning / Motion /\n1) Fokus på det sociale og det sjove\nAlle på holdet har en baggrund som cykelryttere med træning på eliteniveau. Men efterhånden som de alle har fået karriere og familie, er seriøsiteten gledet lidt i baggrunden, og nu træner de mere for at være sunde og for at have det sjovt. Som de siger, så har de prøvet at træne 20 timer om ugen af pligt. Den dag i dag kan de stadig godt træne 20 timer om ugen – men nu har de fokus på, at det skal være drevet af lyst:\n”Cykelholdet er en måde, hvorpå vi stadig kan komme ud og lugte lidt til savsmulden i manegen, selvom der ikke er tid til at køre professionelt længere. Det skal være sjovt for enhver pris!”\n2) De rigtige samarbejdspartnere\nDerudover har været vigtigt for Team Bordman Briancon at have nogle samarbejdspartnere, der passer til deres DNA:\n”For os er det vigtigt, at det både handler om seriøsitet og livsnydelse, og at det er lokalt. Som sponsor har vi en bager, der laver gourmetbrød, og en kaffebar, der serverer kvalitetskaffe.”\n3) Stærke træningsmuligheder\nKvalitet, seriøsitet og livsnydelse er ligeledes vigtigt, når holdet skal vælge træningscenter. Derfor vægter holdet også højt at have et træningscenter med indoor cycling-timer, der ikke bare handler om at stå op i 45 minutter og få høj puls, men hvor man rent faktisk bruger cyklen til at køre på cykel på.\n”Her gør man det på den rigtige måde. Man har tænkt over, hvad det er, man vil. Og det gør det faktisk muligt at træne seriøst – også om vinteren, når vejret ikke lige er til cykelløb. Med noget udstyr, der er i orden, instruktører, der ved, hvad de laver og nogle rammer, der indbyder til, at man bliver bagefter og får en kop kaffe. Og det passer rigtig godt til vores behov.”\nDerudover skal træningscenteret ikke bare være et sted, man kommer for at træne, men også et sted, det tager hånd om de sociale relationer:\n”At komme ind og få den her atmosfære – det er noget helt andet. Det bliver socialt at træne. Det er et sted, du tager hen for at være godt tilpas.”\nOg med disse ord takker vi cykelholdet for en hyggelig eftermiddag og en god snak. Og hvis du skulle være blevet fristet til at prøve kræfter med vores Indoor Cyckling – et hold for alle niveauer – kan du læse mere om det her: http://seierfitness.dk/vi-tilbyder/holdtraening/


Billie Holiday - Classic Lady Day - Limited Edition Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her - Gucca.dk\nClassic Lady Day fra det amerikanske sangikon Billie Holiday! Denne samling byder på hele fem vinylplader spækket med Billie Holiday numre. Detter er den ultimative opsamling der samler hele fem... Læs mere.\nClassic Lady Day fra det amerikanske sangikon Billie Holiday! Denne samling byder på hele fem vinylplader spækket med Billie Holiday numre.\nDetter er den ultimative opsamling der samler hele fem af sangerinden studiealbummer. Fordelt på de fem plader er albummerne Velvet Mood (1956), Solitude (1956), Lady Sings The Blues (1956), A Recital By Billie Holiday (1956) og All Or Thing At All (1958).\nDenne udgivelse indeholder i alt 56 numre, hvoriblandt der også er velkendte klassikere som Blue Moon, God Bless The Child, Good Morning Heartache og mange, mange andre!\nA1: East Of The Sun (West Of The Moon)\nA2: Blue Moon\nA3: You Go To My Head\nA4: You Turned The Tables On Me\nA5: Easy To Love\nA6: These Foolish Things (Remind Me Of You)\nB1: I Only Have Eyes For You\nB3: Everything I Have Is Yours\nB4: Love For Sale\nA1: If The Moon Turns Green\nA3: Autumn In New York\nA4: My Man\nA5: Lover, Come Back To Me\nA6: Stormy Weather\nB2: He's Funny That Way\nB3: I Can't Face The Music\nB4: How Deep Is The Ocean\nB5: What A Little Moonlight Can Do\nB6: I Cried For You\nA1: Prelude To A Kiss\nA2: When Your Lover Has Gone\nA3: Please Don't Talk About Me When I'm Gone\nA4: Nice Work If You Can Get It\nB1: I've Got A Right To Sing The Blues\nB2: What's New\nB3: I Hadn't Anyone Till You\nB4: Everything I Have Is Yours\nA1: Lady Sings The Blues\nA2: Trav'lin Light\nA3: I Must Have That Man!\nA4: Some Other Spring\nA5: Strange Fruit\nA6: No Good Man\nB1: God Bless The Child\nB2: Good Morning Heartache\nB3: Love Me Or Leave Me\nB4: Too Marvelous For Words\nB5: Willow Weep For Me\nB6: I THought About You\nA1: Do Nothin' Till You Hear From Me\nA3: Ill Wind\nA4: Speak Low\nA5: I Wished On The Moon\nA6: But Not For Me\nB1: All Or Nothing\nB2: We'll Be Together Again\nB4: April In Paris\nB5: Say It Isn't So\nB6: Love Is Here To Stay\nVi har den klare indstilling, at Internethandel er nødt til at være hurtigt, sikkert og billigt for brugerne.\nSikkerheden i e-handel anser vi som helt essentiel, og den er selvfølgelig altid i fokus hos Gucca. For at give dig tryghed når du handler hos Gucca, anvender vi selvfølgelig kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Derfor er handel og betaling hos Gucca 100% sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i returretten. Vi tilbyder 30 dages fuld returret på alle typer varer. Det betyder ganske enkelt, at hvis du af en eller anden grund ikke ønsker din vare, så returnerer du blot varen, og vi sender dine penge retur. Du er naturligvis altid velkommen til at tage kontakt til os, hvis du måtte have spørgsmål, inden du returnerer et produkt.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du som kunde får dit produkt leveret hurtigt og sikkert. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Den præcise lagerstatus er synlig ud for hver enkelt vare. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstiden? Så tøv ikke med at tage fat i os.\nDu har i vores shop mulighed for at betale på flere forskellige måder. Du skal selvfølgelig benytte den mulighed, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsform du vælger, kan du trygt og sikkert købe hos os. Du ser alle betalingsmuligheder her. Når du vælger at betale med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi afsender din vare.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, når du besøger Gucca.dk, er du altid velkommen til at tage kontakt til os. Vores kundeservice er åben på hverdage imellem klokken 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at spore din ordre, når du køber hos Gucca.dk. Du kan besøge din personlige ordreside, så snart købet er gennemført. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine produkter, på ordresiden. Vi sender en mail med leveringsinformation, lige så snart vi har afsendt din ordre.\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path__forside path__andreafdelinger path__vinyl/lp path__jazz path__lp path__jazz path__billieholiday path__billieholidayclassicladydaylimitededition\n99,95 krBillie Holiday - Lady In Satin - Cd\n129,95 krBillie Holiday - The Best Of Billie Holiday - Cd\n109,95 krCassandra Wilson & Billie Holiday - You Go To My Head & The Mood That I'm In - Vinyl / LP\n159,95 krBillie Holiday - Lady Day - Vinyl / LP


Villa Vang Vieng Riverside i Vang Vieng til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDeluxe Værelse med bjergudsigt - Seng\nBan Viengkeo, Vang Vieng Flodbredden, Vang Vieng, Laos - Se på kort\nAfstand til lufthavn 104,4 km\nVil du vide mere om Villa Vang Vieng Riverside?\nMere om Villa Vang Vieng Riverside\nVilla Vang Vieng Riverside ligger i det smukke område Vang Vieng Flodbredden og har en fremragende beliggenhed i centrum af Vang Vieng, hvor der er god adgang til sightseeing, romantik, sport. Med en placering kun 0.8 Km fra byens liv tilbyder dette 3.5-stjernede hotel en fremragende beliggenhed og nem adgang til byens største attraktioner. Inden for nem rækkevide er der også Provinshospital, Vang Vieng Hospital, LV Natural Tur.\nVilla Vang Vieng Riverside tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gratis trådløst internet på alle værelser, 24-timers sikkerhed, trådløst internet i fællesområder, parkering, restaurant er blot nogle af de faciliteter der adskiller Villa Vang Vieng Riverside fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda håndklæder, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, aircondition, skrivebord, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som udendørs pool, massage, have. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Villa Vang Vieng Riverside.\nAgoda Anmeldelser (494)Booking.com Anmeldelser (23)\nFlot udsigt af bjergene med floden i forgrunden. ”\nBeliggenhed lige ned til floden, hotellet har en pool, snacks var gode til rimelig pris\npoolen badeværelset udsigten\nHotel værelset var bestilt med tv og wifi, ingen af delene virkede. Det blev påtalt uden effekt.,så jeg havde betalt for noget som jeg ikke fik. Det eneste jeg fik var et "sorry you want upgrade".\nChayabhon fra Thailand\nSankerdas fra Laos\nMarco fra Laos


Bestyrelsens beretning Generalforsamling Grønbechs Gård - PDF\nBestyrelsens beretning Generalforsamling Grønbechs Gård\nDownload "Bestyrelsens beretning 2013. Generalforsamling Grønbechs Gård 11-03-2014"\n1 Bestyrelsens beretning 2013 Generalforsamling Grønbechs Gård\n3 Omsætning på kr. Omsætning DKK Marts April Maj Juni Juli Aug Sept Okt Nov\n4 Besøgstal for 2013 Vi lå i år højere end både 2012 og Den nye strategi har blandt andet som mål at tilføre nye brugergrupper og dermed højere besøgstal fremover.\n5 Besøgs tal på i 2013 Grønbechs Gård har haft et besøgstal på Med en entreindtægt på DKK er vi tilbage til indtjenings- og besøgsniveauet fra 2009, som er vores forventning til Vi har modtaget et årligt tilskud fra BRK på DKK Antal besøgende Persone r Marts April Maj Juni Juli Aug Sept Okt Nov\n6 Museumsbutik Butikkens formål at understøtte vores udstillingerne. Kunstnerne får her mulighed for at udstille deres kommercielle arbejder. Både de lokale kunsthåndværkere og udstillere fra resten af huset sælger herfra. Vi får produkter fra Grennesminde, da de har reposudstillingerne dette forår. Det vil være metalskulpturer, marmelader o.a. Meningen m/ butikken er at have endnu en indtægtskilde. Varens prisniveau og salgbarhed er derfor nøgleord. De fleste varer har vi til låns. Nye tørklæder fra Signe Emdal og de nye porcelænsfigurer er dog købt en gros, for at teste deres salgbarhed.\n7 ACAB udstillingen 2014 ACAB har fået ni nye medlemmer Mai har derfor valgt at hver medlem bliver repræsenteret med ét unikaværk eller to små værker. Siden kan medlemmerne vise værker i vores butik. Vi har mødt gæster der har følt sig forvirret på et højere niveau, da denne udstilling i de forløbne år har virket overfyldt og uoverskuelig. Det forsøger vi at råde bod på i år. Vi forsøger i det hele taget at forbedre vores formidling, således at den tilfredsstiller både vores gæster og vores kunstnere.\n8 Formidling Udstillingskoncept. Udstillingsrækken frem til 2017 indeholder 25 soloudstillinger af lokale kunstnere, hovedsageligt medlemmer fra ACAB. Valget bunder i strategien om at være platformen der kan udvikle og markedsføre de lokale kunstnere. Med et galleri for sig selv og en lang tidshorisont har kunstnere mulighed for at søge midler til at udvikle nye værker. Siden er valget af udstillingstemaer et udtryk for viljen til at nå ud til alle vores publikumssegmenter over tid.\n9 Udstillinger 2014 og frem. Vores ny strategi kommer til at udmønte sig i alle vores fremtidige handlinger, dvs. både i udstillingsfladen og i de kommende events vi værter. Vi arbejder på at opfylde både faglige, publikumsrettede og samfundsrettede aktiviteter. Dette gøres ved fortsat at virke som kreativt erhvervshus. Ved at vise en stadig bredere udstillingsflade, der indeholder både kunsthåndværk, foto og traditionel kunst. Vi samarbejder stadig med folkeskolerne om kreativformidling. Fra i år nu også med Bornholms psykiatri i et projekt under Kulturaftalen der hedder Bevægelse gennem kultur\n10 Bevægelse gennem kultur. Vi er med i projektet og er vigtige bidragydere fordi, vi gerne vi øge vores sociale profil som kulturinstitution. Det er vores sigte at kunne anvende projektet til organisationsudvikling og læring om en ny brugergruppe. Vi håber i fremtiden at kunne rekrutterer arbejdskraft eller frivillige fra gruppen af nuværende brugere. Vi håber ligeledes at kunne understøtte vores netværk af freelance kunstnere med mulige ansættelser under dette projekt, hvor kunstneren er med til at faciliterer udvikling af brugerne i tæt samarbejde med Bornholms psykiatris personale. Vi kan ligeledes tilbyde at udstille proces og produkter fra forløbet på Grønbechs Gård.\n11 Huskunstnerordningen. Vi havde i 2013 glæden af at have Abbas Alkadhim som huskunstner i 12 måneder. Alle klassetrin fra mange af de bornholmske folkeskoler deltog. Vi havde løbende fernisering af elevernes værker. I 2014 søger vi til to projekter HIPHOP med Camilla Howalt & Øyvind Traberg. Samt ODIN projektet, hvor fire bornholmske kunstnere vil arbejde med dukketeater og nordisk mytologi. Vi har pt ,- til HIPHOP projektet\n12 Medarbejdere. Fronthus personale. Vi måtte ved udgangen af år 2013 sige farvel til museumsassistent Lykke Nielsen efter et års godt samarbejde. Lykke leder efter en helårsansættelse og kommer derfor ikke tilbage til Grønbechs Gård. Vi er stadig så heldige at modtage individer i virksomhedspraktik og job med lønstilskud fra jobcenter Bornholm. Vi har i samarbejder med jobcenteret fundet en god kandidat til virksomhedspraktik og job med lønstilskud. Anita Bøgh, hun ansættelse til og med 23/11.\n13 Frivillige 2150 arbejdstimer er blevet udført af de frivillige i 2013, det er 1 ½ årsværk. Ulla har ansvar for ACAB-medlemmer og deres butik. Inger-Marie har ansvar for den øvrige butik. Flemming, Niels Erik og Fritz står hovedsageligt for det manuelle arbejde, men vi kan sagtens bruge flere. Alice, Ida, Else, Hanne og mange flere, hjalp til med at gøre huset klar. Anna, Else, Ann, Anders o.a. har hjulpet til ved konferencer. Og så er der alle jer der passer receptionen, sælger entre, kaffe og kunsthåndværk. TAK til jer ALLE! Især tak til jer der kan være weekend vagter.\n14 Medlemmer Vi kan mærke et glidende fald i vores medlemstal, således modtag vi godt i 2013 kontingenter, mod i Vi vil naturligvis gerne fortsat have mange medlemmer af Grønbechs Gård. Så lad os endelig vide hvad I ønsker og forventer af jeres medlemskab. Som pensionist medlem har man adgang til 20 udstillinger over et år for et kontingent af 100,- kr. Jeres kontingent kan nu købes via hjemmesiden, under bliv medlem. Alle medlemslister opdateres hermed elektronisk.\n15 Hjemmeside Vi gik i luften med vores nye hjemmeside sidste forår. Siden er nu opdateret med årets udstillinger, regnskabet og andre relevante informationer. Inge Holm & Peter Herstoft er forsat tovholdere på siden. JF data står for teknisk support. Markedsføring Vi er i år igen i fire trykte medier: Kort & Godt, Attraktionerne, ACAB og Denne uges Bornholm. Den sidste har vi dog kun to annoncer i da BRK i år valgte at skære ca ,- kr. i vores kommunale tilskud.\n16 Ejendommen Grønbechs Gård Jydevang er nu overdraget, som aftalt, til foreningen Columbus. Vi havde en minimal stormskade på en tagsten under Bodil, den er udbedret. Der er et vindue i Kiggenborg der skal udskiftes. Der ud over skal der males før udstillingerne åbner, samt gøres hovedrent. Tina Fra Nyker rengøring fortsætter i 2014.\n17 Økonomi Gennemgang af årsregnskab for 2013 Samt Budget for 2014 Ved bogholder Pia Gudbergsen. Spørgsmål til regnskab og budget. Andre spørgsmål.\n18 Vagtplansmøde I 2014 holder vi åbent fra den 12 april til den 23 november. Jeg håber en del af jer ønsker at være Passere igen i år. Vi mødes den 2. april kl her på Grønbechs Gård for at lave vagtplanen for 2014.\nReferat fra den ordinære generalforsamling den 8. marts 2011 i Grønbechs Gård 20 medlemmer var mødt. Bestyrelsesformand H. C. Holmstrand bød velkommen. Dagsorden fulgte vedtægterne og var udsendt sammen


En masse firmaer på nettet foreslår til alt held alverdens leveringsudgaver. En favorit er for nærværende at afsende til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter de nyindkøbte produkter når du har tid. Metoden er altså yderst smertefri, og i mange tilfælde tilmed den mindst kostelige leveringsløsning.\nLeveringshastigheden kan vise sig at være ualmindeligt vigtig hvis du skal bruge dine nye produkter straks, og med det formål er det altså essentielt at man checker den forventede leveringstid på det relevante produkt.\nAdskillige e-butikker i Danmark stiller garanti om 1 dags levering på utallige varer, men som imidlertid regnes ud fra at ordren køres igennem før et givent klokkeslæt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få bestillingen betjent forud for at de lageransatte har fri.\nNogle enkelte forretninger på nettet tilbyder portofri fragt, men for det meste kræver det at du indkøber for et præcist beløb. Som alternativ kunne man beslutte sig for den billigste leveringsform, der typisk – uafhængig om man befinder sig i Herning, Svendborg eller Hammel – vil blive at få fragtmanden til at levere dine produkter til et udleveringssted.\nVi foreslår at du kigger på e-firmaets vurderinger\nDet er vældig uproblematisk for internetbrugere at sammenligne priser i blandt diverse internet varehuse og følgelig har de fleste e-forhandlere ikke kunne lade være med at trykke priserne på deres varer – til drenge og piger, og samtidig også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange byde på levering uden betaling.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive lønsomt at sammenligne indtil flere internet firmaer efter rabat inden du placerer ordren, så man ikke er i tvivl om at få den mindst kostelige pris.\nDu må imidlertid være årvågen med, at ifald en forretning på nettet reklamerer varer for en salgspris der virker enormt god, så kan det undertiden være en indikation på en uærlig e-shop. Handler med kort er dog dækket ind under en regel, der garanterer dig imod uægte online butikker.\nGenerelt går vi ind for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du bruge et afdragstilbud som for eksempel ViaBill, forudsat du higer efter at klare regningen over flere uger.\nForud for at folk køber på en webshop behøver man helt sikkert løbe igennem e-butikkens vilkår, men det er gerne et omfattende projekt.\nEt andet alternativ kunne måske være at kigge om online webshoppen er e-mærket medlem, som kan være en tilkendegivelse af at online firmaet retter sig efter de danske retningslinjer, udover at internet webshoppen nu og da revideres af fagmænd der kender til vedtægterne på området. Derudover giver det dig lejlighed til support, for så vidt du får udfordringer i processen med din bestilling.\nKontrolleres af eksperter der har meget erfaring med vilkårene på området\nTrustpilot frembyder relativt ønskværdige løsninger til at beskue en stor portion aktuelle forbrugeres kritik og derved er det smart, at du gransker online webshoppens vurderinger forud for at du placerer din ordre.\nFacebook fører til lignende visse nyttige chancer for at få indtryk af internet firmaets troværdighed. Her møder vi faktisk internet shops som giver folk mulighed for at give en kritik af deres køb, som også bør drages fordel af til at bedømme kundetilfredsheden.\nVores side finansieres af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med et hav af butikker på nettet derved at vi publicerer butikkernes tilbud, og får kommission hvis en af vores brugere laver en transaktion.\nOrientering omkring produkter og firmaer på nettet vedligeholdes jævnligt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for rettelser der kan være iværksat efter seneste opdatering af de viste data.\n1) Du bør for alt i verden ikke stå uden det nødvendige arbejdsredskaber. Tit kan det vise sig fordelagtigt at du har udstyret ved hånden når du igangsætter dit byggeprojekt. I øvrigt må du huske at medregne de her udgiftsposter i regnskabet for byggeriet.\n2) Husk at tage til overvejelse hvorvidt du selv vil klare hele projektet, eller du kan have fordel af at anskaffe eksperthjælp til færdiggørelsen af det. Ifald du køber hjælp fra en fagperson kan det være fordelagtigt at søge tilbud fra flere entreprenører.\n3) Forud for at du igangsætter byggeprocessen kan det være vildt meningsfuldt med et tilsagn om, at projektet er inden for lovens rammer. Med udgangspunkt i hvor du bor vil der gælde diverse retningslinjer omkring, hvad der er lovligt, samt hvad der ikke må laves.\n4) Du kan indhente hjælp rent økonomisk til ombygninger. Det ydes når byggeriet er energi- og miljøvenligt. Den økonomiske støtte forudsætter dermed at renoveringen har betydning for klimaet.\n5) Der ligger endeløse guides og videoer online som du kan finde hjælp i. Specielt YouTube giver meget almennyttig oplysning, i særlig grad hvis man benytter engelske ord i din søgning.\n6) Du skal på ingen måde se bort fra dit eget helbred, så husk sikkerhedstøj som fx arbejdshjelm som skåner dig imod hændelige skader. Det er essentielt at du husker dit eget helbred i byggeriet, især når du ikke køber assistance fra en professionel.\n7) Det anbefales at søge assistance til byggeprojektet, i særdeleshed såfremt det er væsentlige arbejdsopgaver. Enkelte byggerier kræver flere personer. Desuden bør det blive bedre og mere minderigt at dele arbejdet med nogen.\n8) Planlægning bliver vejen til succes med byggeriet. Du skal liste en strømlinet køreplan, der viser hvilke arbejdsopgaver du planlægger at lave på hvilke dage, og som ligeledes indeholder en kronologisk rækkefølge. Vær skarp i udarbejdelsen af køreplanen.\n9) Der viser sig utvivlsomt utidige udfordringer når det kommer til større byggeprojekter, og ergo vurderes det væsentligt at der er afsat rimelig plads i handlingsplanen, som bidrager til at man kan være tryg ved at man når det til siden.\n10) For opgaver udenfor har vind og vejr en betydningsfuld rolle. På grund af dette skal du regelmæssigt holde øje med udsigten ift. vejret i dagene op til dit byggeprojekt, så du undgår at det pludselig begynder at regne netop som du står midt i dit omfattende projekt.\n11) Muligvis kan det blive at have noget at sige at du har de nødvendige byggematerialer til rådighed i god tid før du går i gang med arbejdet. Du kan med fordel sammenfatte en enkel indkøbsliste hvoraf der fremgår det som er nødvendige, og så efterse oversigten, så du kan føle dig tryg ved at alt er som det skal være.\n12) Det kan vise sig at være essentielt at lave et regnskab for ombygningen, så du følger sig i kontrol med udgifterne. Det kan vise sig at være en god idé at tage noter til samtlige omkostninger, og dernæst dokumentere mulige tilbud på dem én og én.


Af Jørgen Kvist, Foto: Christian Blom-Bloch 14.12.18\nVi har haft et glimrende år, som toppede med et usædvanligt godt og stort Landsmøde i november. For første gang brugte vi den fælles tid på ikke bare at vedtage, men nok så vigtigt at arbejde med vores fælles mål for de næste to år.\nI de næste to år vil vi være endnu mere til i den verden, vi lever i. Vi vil lytte til børn og unge, for det er i mødet med dem, at vores formål bliver til.\nVores omverden består både af det danske demokrati, der har brug for unge med viden, vilje og tro; den skabte klode, der spørger efter mere ansvar og mindre forbrug; og vores nabo, der har brug for mere nabokaffe.\nJesus blev som bekendt ikke født på et slot, på et palads eller i et herberg. Og han blev ikke født i templet. Han blev født midt i verden, i en stald, på en mark. Det er også dér KFUM og KFUK skal være.\nStedet, hvor der er plads til det overraskende selskab af tvivlsomme lokale fattige hyrder og højtflyvende engle, der nynner 'Frygt ikke' til alle, der er ved at gå i sort af bekymringer over udsigten til et eksamensbord, for få likes, klimatruslen eller et fællesskab med kamp om pladsen.\nDet var godt, han blev født - Så vi ved, at Gud er kommet nær.\nDet var godt han blev født i en stald - Så vi ved, hvor det er, vi skal være.\nRigtig glædelig jul, og 1000 TAK for et storslået samarbejde.\nGlæder mig til 2019.\nFormål, vision og strategi


Køb den fine Up Warsaw rakethylde i natur/guld her på hjemmesiden. - Lirum Larum Leg\nForside / Up Warsaw rakethylde, natur/guld\nSuper sej hylde udformet som en raket fra Up Warsaw med antenne i toppen. Hylden kan rumme en fin samling af legetøj eller bøgerne til godnathistorien. Du kan også sætte din yndlingsbamse til at kigge ud, og lege den er på tur i rummet. Oplev magien sprede sig på børneværelset med denne fine hylde, eller brug den et andet sted i huset til at pynte op. Hylden er håndlavet, og er fremstillet i krydsfiner af birketræ, der er malet med ikke-giftig vandbaseret maling. Raketten er malet med guld på bla. vinger og bund, toppen er hvid og antennen er sølv. Hylden kan tørres af med en fugtig klud, farverne vil ikke falme.\nMåler uden antenne: H: 56 x B: 38 x D: 16 cm. OBS: Leveres uden det viste legetøj.\nHylderne fra Up Warshaw fås i flere søde modeller og er slet ikke til at stå for. Kan både anvendes til ophæng på væggen eller til at stå på en reol. Skruer til ophæng medfølger samt en fin lille guirlande.\nMål: Måler uden antenne: H: 56 x B: 38 x D: 16 cm.\nUp Warsaw rakethylde, natur/guld


Lær om Mental sundhed - Mental sundhed-CDC | Pro IFL\nLær om Mental sundhed\nfolk kan opleve forskellige typer psykiske sygdomme eller lidelser, og de kan ofte forekomme på samme tid. Psykiske sygdomme kan forekomme over en kort periode eller være episodiske. Det betyder, at den psykiske sygdom kommer og går med diskrete begyndelser og ender. Psykisk sygdom kan også være vedvarende eller langvarig.\nder er mere end 200 klassificereteksterne typer af psykisk sygdom. Nogle af hovedtyperne af psykisk sygdom og lidelser er anført nedenfor; denne liste er dog ikke udtømmende.\nDepression og andre humørsygdomme\nmennesker med angstlidelser reagerer på bestemte genstande eller situationer med frygt og frygt eller terror. Angstlidelser omfatter generaliseret angstlidelse, social angst, paniklidelser og fobier.\nAttention-deficit / hyperactivity disorder (ADHD) er en af de mest almindelige psykiske lidelser i barndommen. Det kan fortsætte gennem ungdomsårene og voksenalderen. Mennesker diagnosticeret med ADHD kan have problemer med at være opmærksomme, kontrollere impulsiv adfærd (kan handle uden at tænke over, hvad resultatet vil være) eller være alt for aktive.\nadfærdsforstyrrelser involverer et mønster af forstyrrende adfærd hos børn, der varer i mindst 6 måneder og forårsager problemer i skolen, derhjemme og i sociale situationer. Adfærdsmæssige symptomer kan også fortsætte ind i voksenalderen.\nmens dårligt humør er almindeligt og normalt passerer i en kort periode, lever mennesker, der lider af humørsygdomme, med mere konstante og alvorlige symptomer. Mennesker, der lever med denne psykiske sygdom, finder ud af, at deres humør påvirker både mental og psykologisk velvære, næsten hver dag, og ofte meget af dagen.\nDet anslås, at 1 ud af 10 voksne lider af en eller anden form for humørforstyrrelse, hvor de mest almindelige tilstande er depression og bipolar lidelse. Med korrekt diagnose og behandling fører de fleste af dem, der lever med humørsygdomme, sunde, normale og produktive liv. Hvis den ikke behandles, kan denne sygdom påvirke rollefunktion, livskvalitet og mange langvarige fysiske helbredsproblemer såsom diabetes og hjertesygdomme.\nspiseforstyrrelser involverer obsessive og undertiden foruroligende tanker og adfærd, herunder\nreduktion af fødeindtagelse\nfølelser af depression eller nød\nbekymring for vægt, kropsform, dårligt selvbillede\nalmindelige typer spiseforstyrrelser inkluderer anoreksi, bulimi og binge-spisning.\nmennesker med personlighedsforstyrrelser har ekstreme og ufleksible personlighedstræk, der forårsager problemer i arbejde, skole eller sociale forhold. Personlighedsforstyrrelser omfatter antisocial personlighedsforstyrrelse og borderline personlighedsforstyrrelse.\nen person kan få PTSD efter at have levet igennem eller set en traumatisk begivenhed, såsom krig, en orkan, fysisk misbrug eller en alvorlig ulykke. PTSD kan få nogen til at føle sig stressede og bange, når faren er forbi. Mennesker med PTSD kan opleve symptomer som at genopleve begivenheden igen og igen, søvnproblemer, blive meget ked af det, hvis noget forårsager minder om begivenheden, konstant på udkig efter mulige trusler, og ændringer i følelser som irritabilitet, udbrud, hjælpeløshed, eller følelser af følelsesløshed.\nmennesker med psykotiske lidelser hører, ser og tror på ting, der ikke er virkelige eller sande. De kan også vise tegn på uorganiseret tænkning, forvirret tale og forvirret eller unormal motorisk adfærd. Et eksempel på en psykotisk lidelse er schisofreni. Mennesker med schisofreni kan også have lav motivation og stumpe følelser.\nstofbrugsforstyrrelser opstår, når hyppig eller gentagen brug af alkohol og / eller stoffer forårsager betydelig svækkelse, såsom sundhedsmæssige problemer, handicap og manglende opfyldelse af større ansvar på arbejde, skole eller hjem. Stofbrugsproblemer kan være fatale for brugeren eller andre. Eksempler inkluderer dødsfald i beruset kørsel og overdosering af stoffer.\npsykiske sygdomme og stofbrugsforstyrrelser forekommer ofte sammen. Nogle gange kan en lidelse være en medvirkende faktor til eller kan gøre den anden værre. Nogle gange forekommer de simpelthen på samme tid.\nPrevious PostPrev Post Lær det grundlæggende i Algebra i kun en artikel!\nNext PostNext Post Dodge Chrysler Jeep Ram City / Jeep forhandler i Burlington, NJ


Få 5 gode forslag til babyshower gaver til mor\nPå devlcorg.info finder du et stort udvalg af personlige og praktiske gaver til Hvis den kommende mor døjer med mange gener, vil forkælelse og luksus være . En lækker barselsgave til den kommende mor, ville Det er også en mulighed at den kommende mor har haft. nov Til et Babyshower bliver den kommende mor forkælet med gaver til sig selv, og til sit kommende barn. Et Babyshower er også en god måde for.\n: Gave til kommende mor\nECCO SKO BØRN UDSALG Gave til kommende mor har en længde på 13 cm. I kanterne sidder små labels og en hale med knude, der er sjove at røre ved for små fingre og ideelle til at øve finmotorikken. Under skyerne er der oommende sat filt dråber på. Se udvalget af lækre bodystockings her Uro: Fold kaninørerne op og nu har du en rabat på legetøj i føtex, lille kanin! Lav formularer til alle gæsterne, som de kan skrive deres gæt i. Gavee og stofdyret er ØkoTex mærket Pris:\nGIV EN REJSE I GAVE Netto tilbudsavis uge 7\nLang weekend rejse Billig gave til kæresten\nEn lækker velvære oplevelsesgave som kunne være forkælelse af fødderne, eksklusive spa eller lignede, er nok noget de fleste gravide kunne bruge i tiden der kan være en prøvelse — Se det store udvalg ved Duglemmerdetaldrig her Ammetøj: Gave til kommende mor skaber afslapning i en ellers maksimalt presset krop. Ved Kidsworld finder du gode ammepuder som du kan se lige her Fodbadesalt: Den fås i flere forskellige print med enten dyr eller mønstre. En gave til kommende mor mange flotte uroer, du kan give som gave til gravide. Måske indeholdte vores liste ikke noget du synes passede som gave til den gravide.\nNem DIY gave♡\nDette indlæg blev udgivet i Gave til den 16.12.2017 af Mezigore.\n3 tanker om "Gave til kommende mor"\nShaktidal 26.12.2017 kl. 08:53\nDoushura 01.01.2018 kl. 10:02\nMazujas 03.01.2018 kl. 09:23\nSjove lege i skolen\nGave til konen 40 år\nRejsetilbud i april\nFaezragore til Gave til kommende mor


Haukur: Ny buejæger | Svendborg Buejægere 2022\nHaukur Gudjonsson indleder lige med at præsentere sin nye status som\nI slutningen af 2013 besluttede jeg mig for at få mig et jagttegn, så jeg surfede lidt rundt og fandt et e-learning kursus der blev afholdt her på Fyn.\nEfter at jatgttegnet blev indløst, skulle jeg til ”kan-du-ramme-prøven”/Haglskydeprøven som jeg bestod nærmest perfekt. Jeg havde en riffel i forvejen og derfor var det oplagt at tage riffelprøven som jeg også fik gjort. 6 måneder senere havde jeg også uddannelse som riffelinstruktør og har været en aktiv af slagsen i Rødskebælle Jagtforening siden.\nDet har altid været et mål for mig fra start at være en buejæger, for jeg synes, det er den ultimative jagtform, og her har jeg ikke taget helt fejl…\nAt være buejæger er nærmest et privilegium; at opleve vildtet på klos hold fremfor på 150 meters afstand igennem riffelkikkert. Der findes ikke noget bedre, og jeg vil vove at sige, det er bedre end sex.\nNu har jeg været på buejagt 3 gange før i Glorup-konsortiet, heraf 2 gange, hvor det kun var mig og Steffen. Her blev jeg behandlet som en konge, kørt ud til poster samt fodret med en førsteklasses ostemad á la Steffen. Imellem såter blev der udvekslet røverhistorier.\nDen sidste Glorup-jagt var kombineret tryk- og anstandsjagt, afholdt d. 10. oktober som nyjægerjagt. Her startede dagen med indtagelse af morgenbrød samt snaps og en af jægerne havde medbragt en hjemmelavet honningsnaps, som er egentlig mjød med godt 30 i alkoholprocent. Her var det fristende at drikke mere end man burde, men jeg nøjedes med blot to glas.\nNu vil jeg ikke beskrive denne jagt i detaljer, men ved første såt (plads 2-2) oplevede jeg noget meget sært.\nEfter at have siddet på drejestolen i ca. en time, hører jeg en gren knække. Jeg drejer kroppen langsomt, så jeg havde den rigtige side til kilden af lyden. Havde glemt at fjerne grene fra platformen, så jeg selv kom til at knække par af dem. Jeg venter… og kigger.\nDér, på ca. 30-40 meter, ser jeg par store ører flappe. Det var en rå.\nMit hjerte begynder at hamre en smule (faktisk mindre end forventet) og jeg venter på, at råen kommer nærmere. Det gør den ikke, men det gør det lam den tilsyneladende havde med.\nNU kan jeg ligefrem HØRE mit hjerte slå!\nDet kommer nærmere, hvor det til sidst stiller sig med siden til præcis 9 meter væk fra mig og den ligesom siger til mig ”Her er jeg, skyd mig for fanden”! Jeg har allerede en pil på med en G5 Montec 100 grain klar til at blive anvendt til formålet. Lammet anede ikke min tilstedeværelse og det faktum, at det bogstaveligt talt havde placeret sig i en yderst farlig situation.\nBuen spændes, jeg tager sigte (husker at sigte en smule lavere for at kompensere for at det dukker under skudafgivelse), jeg slipper og skyder ca 100mm OVER lammet.\nHvad skete der? Det skal jeg fortælle: Jeg fik bukkefeber!\nNu burde det være slut, vel? Men nej, efter at lammet gik i total panik over larmen fra min buestreng og det ukendte objekt, der fløj over det, så stillede det sig IGEN præcis samme sted foran mig ligesom intet var sket.\nHer skulle jeg tage en vigtig beslutning: at prøve igen med en ny pil, eller lade være. Jeg gjorte det sidste.\nI tænker sikkert: han må være åndsvag?\nNej ikke rigtig, jeg kender mine begrænsninger og var usikker på, hvad der gik galt ved skudafgivelsen og ville ikke risikere at anskyde dyret, hvis jeg ikke var blevet rask pga. den tårnhøje bukkefeber jeg fik 20 sek før.\nI stedet tog jeg fat i mit kamera fra lommen (her blev lammet først opmærksom på mig) og tog en video af det i stedet.\nMen alt i alt fik en god dag ud i naturen og det kan man godt tage med…\nBilledet ser sløret ud, men det viser, at der er godt skub i lammet… (red.)


3 tips til at spare penge, når du er på SU - Coffee to go\nHome Uncategorized 3 tips til at spare penge, når du er på SU\n3 tips til at spare penge, når du er på SU\nadmin16. januar 2021Kommentarer lukket til 3 tips til at spare penge, når du er på SU\nNår man er på SU, har man ikke altid så mange penge at gøre godt med sidst på måneden. De fleste af pengene går til faste udgifter som husleje, forsikringer, fitnessabonnement og abonnement til diverse streamingtjenester. Når disse er betalt, er der ikke så mange penge tilbage til alt det sjove.\nDer er mange måder, man kan spare penge, og det gælder om at skære på de ting, som man bedst kan undvære. For nogle vil det være at spise mindre takeaway, mens andre måske vil skære ned på deres tøjforbrug. Herunder kommer tre tips til, hvordan du kan spare penge på ting, som du højst sandsynligt ikke kan undvære: kaffe, a-kasse og mobilabonnement.\n#1 Spar penge på kaffen\nRigtig mange studerende er dybt afhængige af kaffe i den ene eller anden form. Nogle sværger til filterkaffe, mens andre elsker en god cappuccino med masser af skum. Hvad end man kan lide, så kan kaffe være ret dyrt – i hvert fald, hvis man altid køber sin kaffe på en kaffebar. Det er dog forholdsvis nemt at skære ned på sit kaffebudget, hvis man følger et par simple regler.\nFor det første kan du spare mange penge, hvis du selv tager din kaffe med hjemmefra, når du skal til undervisning. Mange er forfaldne til at købe kaffe i kantinen i pausen, og selvom kaffen ofte er ret billig, så løber det hurtigt op, hvis man gør det fem dage om ugen. Hvis du skal ud og drikke kaffe med dine venner, kan du også spare penge, hvis du hjemmefra researcher lidt på kaffepriserne. Kaffe kan være rigtig dyrt, men nogle kaffebarer specialiserer sig i at lave billig kaffe, som stadig smager rigtig godt. Dem kan I med fordel besøge.\n#2 Vælg en billig a-kasse\nDengang du startede på studiet, er du helt sikkert stødt ind i nogle repræsentanter fra de forskellige a-kasser og fagforeninger, som ønsker at hverve dig som medlem. I stedet for at melde dig ind i den første og bedste du ser, kan det godt betale sig at undersøge priserne hos de forskellige a-kasser. Det er dog også vigtigt, at du finder en a-kasse, som rent faktisk passer til din uddannelse.\nDet nytter for eksempel ikke at vælge en a-kasse for læger, hvis du er ved at uddanne dig til historiker. Det er dog svært at skabe sig et overblik over de forskellige a-kasser og deres priser, men du kan se a-kasserne her og danne dig et overblik.\n#3 Find et billigt mobilabonnement, som passer til dine behov\nEn ting du helt sikkert også bruger penge på hver måned, er dit mobilabonnement. Det første du skal gøre, er at få afdækket dine abonnement behov. For eksempel om du taler meget i telefon, om du bruger meget data til at streame serier eller spille spil, når du er på farten. Søg på nettet og find de billigste mobilabonnementer og spar penge hver måned, så der er penge til lidt mere af det sjove.\nByg dit drømmehus nu Previous post\nIndret det perfekte køkken trods lidt plads Next post\nPrioriter en sikker transport af dit indbo ved indflytning\nDe lækreste restauranter i Italien\nGiv spændende oplevelser i gave