• Køb Indendørs Døre online → Klik her for at se udvalget\nAdskillige netbutikker i Danmark foreslår til alt held et hav af forskellige billige leveringsudgaver til indendørs døre. En der er meget almindelig er efterhånden at afsende til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente din ordre på et valgfrit tidspunkt. Løsningen er nemlig ret overkommelig, og tit tilmed den mest billige leveringsmetode.\nDu kan tillige beslutte dig for at vælge at få sendt hjem til dig eller til dit arbejdes adresse. Den bliver mange gange en lille smule mindre billig, men på den anden side super let for indendørs døre online. Den prisbilligste leveringsmåde er uden tvivl at du selv henter pakken, som jo betinges af at du opholder dig i nærheden af webshoppens byggecenter, eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nLeveringstidspunktet på indendørs døre er naturligvis yderst afgørende når vi absolut skal bruge varen med det samme, og herved er det altså meningsfuldt at du besigtiger den anslåede leveringstid ved indendørs døre. En stor portion internet varehuse – eksempelvis Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – frembyder billig 1 dags fragt på flere produkter online, der dog stiller krav om at bestillingen fuldbyrdes forinden et besluttet klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få varen sendt afsted før pakkemedarbejderne får fri.\nEn hel del butikker på nettet frembyder fragt uden betaling på indendørs døre online, men i mange tilfælde under forudsætning af at du shopper for en konkret sum. Alternativt må man beslutte sig for den mest letkøbte leveringsversion, hvilket oftest er at få fragtfirmaet til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nEn række kæder foreslår click-and-collect hvor man bestiller billig indendørs døre derhjemme og selv henter i byggemarkedet. Fx Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Stark, Silvan, Davidsen og Harald Nyborg. Byggecentrene udlover for eksempel afhentning af indendørs døre i følgende områder:\nVærløse, Gladsaxe, Odder, Vordingborg, Korsør, Randers, Frederikshavn, Allerød, Frederikssund, Herlev, Sønderborg, København, Kokkedal, Hørsholm, Aabenraa, Vallensbæk, Svendborg, Solrød Strand, Holstebro, Vejle, Herning, Skive, Risskov, Kalundborg, Vanløse, Køge, Frederiksværk, Rudersdal, Roskilde, Skanderborg, Farum, Hedensted, Hjørring, Tårnby, Thisted, Søborg, Grenaa, Viborg, Åbyhøj, Højbjerg, Lillerød, Brønderslev, Næstved, Haderslev, Ikast, Greve, Aarhus, Brønshøj, Kolding, Birkerød, Slagelse, Hillerød, Dragør, Valby, Silkeborg, Albertslund, Glostrup, Tilst, Rønne, Hvidovre, Ølstykke, Helsingør, Ishøj, Hobro, Odense, Nykøbing Falster, Taastrup, Middelfart, Aalborg, Rødovre, Hedehusene, Varde, Ballerup, Virum, Stenløse, Jyllinge, Lyngby, Brabrand, Nørresundby, Haslev, Fredericia, Horsens, Lystrup, Nyborg, Frederiksberg, Nakskov, Charlottenlund, Esbjerg, Brøndby, Holbæk, Ringsted, Nærum, Struer, og Gentofte, .\nClick-and-collect af indendørs døre er muligt i de fleste dele af Danmark: Jylland (Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark, Midtjylland, Nordjylland, Østjylland, Sydjylland), Fyn (Vestfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn) og Sjælland (Falster, Vestsjælland, Østsjælland, Midtsjælland, Lolland, Amager, Hovedstaden, Sydsjælland, Bornholm, Nordsjælland).\nNår vi kigger i statistikkerne bliver det klart, at internetbrugere jævnligt leder efter bl.a. indendørs døre priser og billig indendørs døre. Foruden dette oplever vi typisk online shoppere søge efter for eksempel indendørs døre online, køb indendørs døre og indendørs døre tilbud, foruden de udbredte byggekæder som Stark, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Bygma og Bauhaus.\nDet er efterhånden virkelig hensigtsmæssigt for os alle at finde de bedste priser på billige indendørs døre online hos diverse internet firmaer i Danmark, og til gengæld har masser af outlets på nettet set sig nødsaget til at sænke udsalgspriserne på indendørs døre betydeligt, og i øvrigt garantere gratis fragt.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig nyttigt at eftergå nogle forskellige netbutikker efter udsalg og tilbud på indendørs døre online inden du gennemfører din handel, så man er tryg ved at indhente den mest betalelige pris. Se ikke kun hos de kendte byggemarkeder som 10-4, Silvan, Stark, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Bygma og Harald Nyborg.\nDu må ikke desto mindre være obs på, at hvis en online virksomhed afhænder billige indendørs døre online til salg for en tilbudspris som virker ekstraordinært billig, burde det ofte være et signal om en uoprigtig netshop. Betalinger med kort er imidlertid indbefattet af et lovbud, hvilket hjælper dig imod svindlende internet webshops.\nVi tilråder kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du drage nytte af et afbetalingstilbud fra for eksempel ViaBill, ifald du vil finansiere regningen på indendørs døre i flere bidder. Det tilbydes typisk ved niche webshops, men dog sjældent de store byggekæder som fx Jem og Fix, Silvan, Bygma, Bauhaus, 10-4, Stark, XL-Byg og Davidsen.\nSes der på søgedata står det klart, at netshoppere jævnligt søger efter eksempelvis indendørs døre tilbud og billig indendørs døre. Foruden dette ser man mange gange mennesker kigge efter for eksempel indendørs døre priser, indendørs døre online samt køb indendørs døre.\nTrustpilot giver dig absolut anstændige løsninger til at gøre dig bekendt med en stor gruppe nuværende køberes omtaler og af den grund går vi ind for, at du tager et kig på online forretningens anmeldelser inden du placerer din ordre på billige indendørs døre online.\nFacebook fremskaffer for øvrigt sådan set relevante chancer for at få kendskab til internet webshoppens kundetilfredshed. Tilmed møder vi endda internet outlets hvor man kan levere en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket tillige burde anvendes til at fornemme kundetilfredsheden.\nForinden nogen handler billige indendørs døre online hos en shop kunne man ideelt set gennemse deres handelsvilkår, dog er det gerne et tidskrævende projekt, specielt med de store byggemarkeder som Davidsen, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Bygma og Stark.\nEn nem løsning kunne derfor være at tjekke om netshoppen er e-mærket, fordi det ofte er et signal om at e-forhandleren retter sig efter de danske love, tillige med at e-handlen undertiden besigtiges af fagfolk der behersker vilkårene.\nDerudover tilbydes du anledning til en hjælpende hånd, hvis du møder udfordringer i processen med dit køb af indendørs døre. For øvrigt slår vi et slag for at du er klar over de mest betydningsfulde regler der kan håndhæves i forbindelse med købet af indendørs døre online, f.eks. den ombytningsrettighed e-butikken har.\nI den forbindelse er det ydermere relevant, at man når som helst bevarer ens ordrekvittering, således man altid kan eftervise bestillingen af indendørs døre, uafhængig af om man handler ved Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Stark, 10-4, XL-Byg eller Davidsen.


Op af swimmingpoolen og ned i verdens største hul | Information\nOp af swimmingpoolen og ned i verdens største hul\nMaleren David Hockney udstiller retrospektivt og helt aktuelt tre steder i Paris\nPARIS - Kunstneren David Hockney, det er ham med malerier af californiske swimmingpools og nøgne mandebagdele - som det vist ikke var meningen, at det svage køn havde adgang til - billeder i stiliseret naturalisme med temaer omkring en frejdigt erklæret homoseksualitet, der i 60'erne med et brag placerede den unge Hockney på popkunstens scene kendetegnet ved ironisk forbrugerfascination, hedonisme og seksuel frigørelse.\nI øjeblikket er der ikke mindre end tre udstillinger rundt om i Paris med den Californien-eksilerede englænders malerier og fotos, tilsyneladende uden nogen af de almindelige anledninger: Han er hverken død, fejrer jubilæum eller rund fødselsdag.\nCentre Pompidou viser en temaudstilling om rum/landskab i Hockneys maleri, MEP udstiller fotografiske arbejder, og på Musée Picasso, har man taget Hockneys fascination og vedvarende reference til Picasso op. Den 62-årige maler har selv været forbi storstaden og hængt billeder op, og koketeret med en tiltagende døvhed, som - med hans egne ord - har ændret hans syn, og forstærket fornemmelsen af rummet og farverne. Han kunne heller ikke lade være med spydigt at erklære til Le Monde at al snakken om maleriets død, blot skyldes nogle franske filosoffer, der har leget for meget med et fotografiapparat, og at det ikke har noget med maleriets faktiske tilstand at gøre. Og at billederne så i øvrigt må tale for sig selv.\nMan skal derfor granske udstillinger nøje, og bevæge sig rundt mellem de tre udstillingsteder for at opdage, at anledningen til dette pludselige Hockney-udbud ganske enkelt er noget så sjældent som maleriet selv, og især to helt nye, voldsomt store landskabsmalerier (over syv meter brede og tre meter høje), panoramaer over Grand Canyon, der har fundet plads på udstillingen espace/paysage - rum /landskab - i det intermistiske og noget åndsforladte sydgalleri på Centre Pompidou.\nBegyndere kan starte her, men selv for veltrænede Hockney-kendere er der en fornyende panoptisk indfaldsvinkel at hente til alle de andre rum- og landskabsforestillinger, der er at se på Beaubourg (og andre steder i værket, som man møder det på alverdens museer). Men også et udsigtspunkt til kunstnerens mange undersøgelser, både maleriske, fotografiske og Picasso-beundrende gennem hele værket.\nI den forstand giver de store Grand Canyon billeder lejlighed til en helt ny retrospektivitet. Uagtet de kvaliteter, der selvfølgelig ligger i de tidligere værker selv, så får de mening ud fra den maleriske indsigt, der samles i disse kollossale og farvevoldsomme panoramaer.\nGrand Canyon er som bekendt verdens største hul i jorden, og når man møder sådan et - hver gang man står over for en dal eller et rum, der breder sig ud på den måde - kan man ganske simpelt ikke lade være at stoppe op for at nyde synet. Hvis man skulle være bekymret for, hvor Hockneys 60'er-hedonisme er forsvundet hen, så er den at finde her. Hockney vil have os hen på dét sted, hvor vi nyder synet, og synet er netop noget helt andet end f.eks fotografiet eller det centralperspektivistiske maleri, der trivielt genfindes i film, video, videospil etc. For Hockney har synets nydelse altid - og ikke mindst inspireret af Picasso - været knyttet an til billedet eller motivet... Af en eller anden grund vil vi gerne se på udsigter eller den elskedes ansigt (eller bagdel), så når Hockney vil have os til at nyde synet, på præcis den måde det kan lade sig gøre på i maleriet, så maler han rum, mennesker eller landskaber.\nOg hvad er der da at nyde i Hockneys panoramaer henholdsvis "A Bigger Grand Canyon" og "A Closer Grand Canyon" fra '98 hængt op fra gulv til loft på endevæggene i udstillingens største rum, med 20,30 meters afstand, så at man kan komme godt på afstand og helt tæt på - malet med rummets disposition i tankerne? Der er i al fald en masse farver, skrigende rene og pågående, blå himle, gule, røde og violette bjerge og kløfter, grønne planter, så voldsomt, at det i al fald har blæst de fleste franske kritikere ud af rummet og tilbage til Hockneys stiliserede og mere tyste pop-pools og Californiske villaer.\nTæt på kan man konstatere, at 'maleriet' rent faktisk er delt op, det ene i 12 x 8 styks, det andet i 12 x 5. De enkelte malerier er tykt belagt af en stadig duftende oliemaling - og forbavsende abstrakte. Det samlede maleri bliver netop et panorama, en synsrejse ud over og ind i hele kløften, det fjerneste er lige så tæt på som det nærmeste, der er ingen optisk/farvemæssig billeddybde, malerierne har ikke ét, men mange (måske netop f.eks 12 x 5) forsvindingspunkter, som gør at intet forsvinder, men hele tiden rykker frem mod synet. Det er ikke malerier, der kan ses på én gang, allerede i sig selv tager de en panorering, men også i anden omgang, som maleri, tager de tid og bevægelse at se.\nSynets utrolige velvilje\nUdstillingen på Beaubourg er retrospektivt bygget op, men samtidig kan man med fordel gå rundt og rundt og derfor hente informationer fra de tidligere værker ind i Canyon billedet og tilbage igen.\nHockneys tidligste rum som feks "Arizona" fra '64, og "Rocky Mountain and Tired Indians" '65, er næsten abstrakte og utrolig flade med det rå lærrede som baggrund. Så er der popklassikerne, her bygninger "Saving and Loan Building" '67, med en himmel så fladt blå, at der ikke kan være tvivl om at det er: maleri. Også i det vidt berømte pool-billede "A bigger splash" er motivet først og fremmest den maling, der splasker lærredet til, eller som nonchalent maler himlen blå sådan ca. totredjedele hen af lærredet, hvorpå malingen slipper op, og fortsætter med den næste bøtte af en lidt anden blå - at nogen overhovedet kan tro, at dette er andet end maleri, skyldes synets utrolige velvilje. I det berømte dobbeltportræt "Mr. and Mrs. Clark and Percy" fra 1970-71 står 'hullerne' i stakittet frem som dekorerede kinesiske vaser, mens den arme kat Percy laver hul i Mr. Clark. Hele denne teknik bruger Hockney i sit kløftbillede, hvor man må konstatere, at dybet står frem og klipperne går tilbage, at forgrunden bliver hul mens baggrunden - eller himlen bliver næsten materiel.\nNår man så udvider cirkelbevægelsen, og tager udstillingen fra Picassomuseet og MEP med, så opløses billedet af pop-kunstneren Hockney efterhånden totalt og man konstaterer med undren en kunstner, der om Picasso har sagt at: "Kunsten skal søge universalitet. Et værk skal kunne opfattes og fortolkes til enhver tid. Jeg tror, at det lykkedes for Picasso."\nPå Picaosso museet ser man, hvordan Hockney arbejder sig ind i en egen forståelse af kubismen, som et virkeligt, dvs. endnu mere naturalistisk, men også endnu mere erotisk syn end det, der prægede hans egne tidlige billeder. Det er en undersøgelse, som han maler sig igennem - som i "David, Celia, Stephen and Ian" fra 1982 - men også fotograferer sig igennem, ikke ved ét fotografi, men ved at sammensætte de hundrevis af perspektiver et blik kan splittes op i - alle tre udstillingsteder byder på disse patchwork-fotos af objekter, landskaber, rum og menneske.\nPå MEP, kan man bl.a se en næsten én til én fotografisk udgave af Grand Canyon maleriet og konstatere, at det ikke hænger sammen fotografisk, mens det netop lykkes i maleriet. Man kunne måske have ønsket sig, at alt dette havde været én stor udstilling. Som det er nu, har man mægtig god tid til at tænke over maleriet og virkeligheden og synet i de lange køer foran museerne. En eftertanke, der åbner op for en en ny forståelse af en maler, der har taget det store spring fra de fashionable allerede intelligent malede swimmingpools og ind i et i bogstaveligste forstand bjergtagende maleri.\n*David Hockney, espace/paysage. Galerie Sud, Centre Pompidou, indtil 26. april\n*David Hockney, dialogue avec Picasso. Musée Picasso, indtil 3 maj\n*David Hockney photographie 1969-1997. Maison européenne de la photographie (MEP) indtil 14 marts\nCentre PompidouLe Monde


Publiceret 21/10/2019 i Liv & Mennesker/Kærlighed & sex af Inge Bjerre\nSAMLIV // KOMMENTAR – Hvorfor er vi utro? Hvorfor er lykkelige mennesker utro? Og hvad mener vi egentlig med ”utroskab”? Det der vækkede Inge Bjerres lyst til at fortælle sin egen historie var en artikel i POV af en anonym mand i fyrrerne, der beskrev sin tiltrækning af andre kvinder end den, han var gift med. Utroskab er et tabu, men vi bliver nødt til at skabe en kultur, hvor vi kan tale om det, påpeger Bjerre.\nJeg var fuldstændig overvældet forelsket, fordi jeg for første gang følte en forbindelse gennem mit køn og til mit hjerte, og så gjorde det ikke noget, at han boede i København. I løbet af et år skrev vi så mange kærestebreve, at vi fik lært hinanden godt at kende. Weekenderne brugte vi ofte i sengen, og efter tre måneder afslørede min kæreste, at jeg var hans første kvinde på den måde.\nJeg havde måske aldrig før elsket med en jomfru, men det var så godt, for han var nysgerrig og gavmild. Jeg havde ikke lagt skjul på mine seksuelle eskapader og ind imellem underholdte jeg ham med sjove oplevelser fra mit liv.\nEfter 2 år på venteliste gik vi i gang med en meget sexdræbende behandling, og i andet forsøg blev jeg gravid. Desværre uden for livmoderen. Min æggeleder sprang i femte uge, og jeg fik fjernet begge æggeledere. Jeg var stadig optimistisk, men blev ikke gravid igen, og da jeg ikke kunne holde op med at sørge over min barnløshed, fik jeg endelig sagt: ”Jeg vil have et barn, om jeg så skal stjæle det”. Hvordan, spurgte min mand, og jeg foreslog adoption. Så i december 1998 – efter 10 år – fik vi en datter på knap 4 år.\nEfter et halvt år fik vi barselsbesøg af en gammel kammerat, og jeg fik den største lyst til at kysse med en anden mand, heldigvis var han ikke overrasket og kyssede igen. Samtidig var jeg i chok over mig selv, nybagt mor og nu på vej til at være sammen med en anden end mit barns far?\nVi bliver nødt til at skabe en kultur, hvor vi kan tale om utroskab\nTags: Esther PerelSexTED Talkutroskab\nNæste artikel Next post: Kom med til POV Samtale fredag d. 25.10: USA under forandring


Viser artikler med tag: Auktion\n%PM, %17 %859 %2015 %19:%aug\nStor auktion på parti skærefolie\nDet store parti skærefolie er kvalitets skærefolie fra Arlon, i støbt og polymerisk. Vi laver denne auktion da det er et parti vi har købt efter Norma Nordic og da vi allerede har 3M og MACtac skærefolie, ønsker vi ikke flere serier på lager, fortæller Kim Harris i en nyhedsmail der blev udsendt til firmaets kunder mandag.\nHer er skærefolie til en værdi af kr. 176.968,- og auktionen starter ved KUN kr. 10.000,- for alle ruller, men allerede få minutter efter at auktionen var igang blev der budt på det store parti, som indeholder mange forskellige farver i de to serier fra Arlon 2100 og 5000. Vi håber da også at prisen kommer noget højere op :) tilføjes der i nyhedsmailen der er blev udsendt fra Kolding. Onsdag morgen kl 09.00 er det foreløbige bud på 25.000 kr. (opdat, red)\nArlon 2100 50my blank støbt skærefolie med permanent klæber 122cm x 50m. Udendørs holdbarhed sort/hvid 10 år, farver 8 år og metallic 6 år.\nArlon 5000 70my blank polymerisk skærefolie med permanent klæber 122cm x 50m. Udendørs holdbarhed op til 6 år.\nDu kan se hele partiet ved at klikke her.\nDirektør for Vikiallo Kim Harris fortæller til SkitleBranchen.dk, at Vikiallo fortsætter med at forhandle Arlon's produkter, men det bliver kun på bestilling og ikke længere lagervare.\nAuktionen slutter 21/8 kl. 16.00.\nSådan bliver du medlem af SkilteBranchen.dk's FBgruppe\nCluba SkilteBranchen medlem, hvor der er også adgang med låste artikler mm\nIkke-club SkilteBranchen medlemmer skal opfylde:\nAnsat indenfor skiltebranchen i CVR registret firma, hvoraf der er mindst 50.000 kr i årlig omsætning på skiltedelen.\nIngen adgang til låste artikler mm.\nDer optages kun personlige FBprofilnavne med mindre andet er aftalt, idet gruppens medlemmer kan se hvem der tales med.\nFor hurtigere at kunne blive godkendt bedes du sende en privat besked til vores administrationsprofil. Vi udsender i de tilfælde hvor der er tvivl en opfølgende besked - kik efter i andet i beskeder. Anmodninger, hvorpå der ikke er svaret på vores opfølgende beskeder inden 8 dage slettes


november 2017 - OfficeGuide.dk\nMicrosoft Office 2019 er på vej\nnovember 23, 2017 juni 26, 2018 Nora\nMicrosoft er et firma i konstant udvikling, der hele tiden arbejder på at forbedre deres produkter. I dag er der et hav af forskellige udbydere af software, som er udviklet specifikt til at arbejde med tekstbehandling, diagrammer, regneark og præsentationer. Der findes næsten ikke en arbejdsplads i Danmark, der ikke har brug for en […]\nnovember 22, 2017 juni 26, 2018 Nora\nLider du af migræne? Opstår det ofte når du sidder foran computeren i længere tid af gangen? Så får du her nogle gode råd, der kan hjælpe dig med at undgå migræne foran computeren. Hvis du sidder på et kontor 8 timer hver dag foran computeren, så kan det være svært at finde en løsning, […]\nnovember 20, 2017 juni 26, 2018 Nora\nDette blogindlæg er interessant for dig, som driver en virksomhed og har et ønske om at øge effektiviteten og / eller sikkerheden på din arbejdsplads. Du får hertil en masse gode råd, som du kan tage i brug allerede i dag. At skabe øget effektivitet og sikkerhed i en virksomhed kan tære hårdt på virksomhedens […]


Hvidovre IF vandt Køge Cup - Lokalbold.dk – Øst & Midt\nHvidovre IF vandt Køge Cup\nI weekenden afviklede HB Køge og Køge Boldklubs Ungdomsafdeling den årlige internationale turnering Køge Cup for eliteklubber i U/17 og U/19 årgangene.\nTurneringen har i de senere år har skiftet format til at være et opstartsstævne for elite-ungdomshold. Alle hold spillede 5 kampe á 2 x 30 minutter, så der var gode muligheder for at spille holdet sammen og give rigelig spilletid til hele truppen her kort før sæsonstart.\n“Kampene foregik generelt på et højt teknisk niveau, og selvom der blev gået til stålet havde folkene i Førstehjælpsteltet en rolig weekend med ispose-behandlinger som de dramatiske højdepunkter. Dommerne, som var spændt hårdt for med mange kampe, formåede for det meste at dæmpe overivrige spillere med diplomatisk og pædagogisk indgriben samt godt humør. Det nye team i klubbens restaurant og cafeteria præsterede ligeledes på absolut eliteniveau, såvel ernæringsmæssigt som kulinarisk, og de tilpassede sig hurtigt, når der dukkede flere end de forhåndstilmeldte op til spisning”, fortæller forretningsfører Peter Poulsen, Køge Boldklub.\nU/17 rækken, der talte 16 hold, blev vundet af Hvidovre IF der i finalen besejrede HB Køge med 3-0. FC Roskilde sluttede på tredjepladsen.\nOgså i U19 rækken, der talte 12 hold, satte Hvidovre IF en tyk streg under, at klubben fortsat formår at udvikle store talenter, og holdet besejrede i finalen det stærke svenske mandskab fra Landskrona BoIS med 2-0. Også her kom FC Roskilde ind på tredjepladsen.\nArtikel "tagged" som: HB Køge, Køge Boldklub, Køge cup,\nForfatter , 07.08.2012, 20:41 0 kommentarer


Der var stor interesse for at høre om renoveringsplanerne for Galgebakken på mødet på stadion tirsdag. Foto: Bo-Vest\nDer er gennemført en undersøgelse af skimmelproblemerne i Galgebakken. Resultatet blev forelagt beboerne på et velbesøgt møde tirsdag.\nboliger Det er forståeligt nok en sag, der optager beboerne i Galgebakken – boligerne er plaget af skimmel, og mange er bekymrede for om problemerne kan løses i den kommende renovering af Galgebakken.\n250 beboere i Galgebakken var tirsdag til møde på Albertslund Stadion for at høre ingeniørerne fra EKAS og NOVA5 redegøre for resultatet af deres undersøgelse.\nEKAS, et rådgivende ingeniørfirma, har brugt knapt et år på at undersøge problemerne, blandt andet omkring det såkaldte ’knudepunkt’, hvor soklen, facaden og terrændækket (gulvet) mødes. Det har især vist sig at være her, problemerne opstår, fordi luftstrømmen her skaber for lave temperaturer på oversiden af terrændækket, hvilket giver gode betingelser for skimmelvækst under trægulvene, fortæller Bo-Vest i en pressemeddelelse efter mødet.\nEt væsentligt resultat var, at Landsbyggefonden anerkender problemerne og derfor har udvidet den økonomiske støtteramme til den kommende helhedsplan i Galgebakken. Granskerne fra EKAS fremlagde tre muligheder for at løse problemet: To af mulighederne for at løse skimmelproblematikken blev dog forkastet af EKAS selv, da begge var for dyre og ikke havde tilstrækkelig sikkerhed for, at problemerne ville blive løst.\nEKAS anbefalede derfor den tredje mulighed – at etablere gulvvarme i hele boligen. Denne løsning ligger inden for EKAS’ opgave med at finde en løsning, der er så simpel som mulig og er mindst muligt økonomisk omfangsrig, som det hedder. Altså, at den er økonomisk holdbar for afdelingen og beboernes mulighed for at betale husleje fremover, fortæller Bo-Vest.\nVed at etablere gulvvarme løses også den del af EKAS’ opgave, der gik ud på at mindske kuldebroen omkring knudepunktet mest muligt.\nUdvider støtten til at løse Galgebakkens skimmelproblemer\nEfter de grundige redegørelse kunne beboerne stille spørgsmål til undersøgelsen og den kommende helhedsplan.\nDe havde mange gode spørgsmål med, og informationsmødet forløb hele aftenen i en god og konstruktiv tone. Også selvom spørgsmålene var af kritisk karakter, fortæller Bo-Vest.\nMange ville genre vide, hvordan gulvvarme-løsningen skal fungere. Skal gulvvarmen være tændt hele året?\nHer var svaret, at det afhænger af løsningerne med isoleringen af sokkel og ydervæg i den samlede helhedsplan. Ved at isolere mere, kan temperaturen i krybekælderen forhåbentlig hæves om sommeren, så det ikke bliver nødvendigt at have gulvvarme tændt hele året. Der skal laves energiberegninger der belyser hvor meget varme der skal til for at løsningen vil fungere og hvad omkostningen hertil vil være.\nDet fik andre til at spørge, om man ville kunne slukke gulvvarmen i soveværelset, og her var svaret nej. Hvis den skitserede løsning skal virke, skal gulvvarmen være i brug i hele boligen. Til gengæld vil der også komme gulvvarme i badeværelserne.\nDer blev spurgt til, om man havde taget højde for at Albertslund Kommune i 2026 går over til lavtemperatur i fjernvarmen. Her var svaret ja. Det er medregnet og taget højde for.\nKvalitet af termobeton\nDer blev også spurgt til, om man vil kunne stole på kvaliteten af den termobeton, der er tænkt som isolering mellem krybekælder og bolig. Dette er et forhold der skal undersøges mere, og hvis materialet ikke kan leve op til forventningerne, skal der findes et alternativ.\nEndelig blev der spurgt til muligheden for at gennemføre en såkaldt elementrenovering, hvor man ikke renoverer boligerne, men bygger nyt ovenpå fundamentet.\nHer var svaret, at der ikke i skrivende stund vurderes at være økonomi i helhedsplanen, selv efter Landsbyggefondens seneste tilsagn om øget støtte som et resultat af EKAS’ rapport og undersøgelser, til at elementrenovere, men at man vil undersøge de økonomiske muligheder.\nEn tilfreds formand\nLasse Crüger, afdelingsformand i Galgebakken, var godt tilfreds efter mødet.\n”Jeg synes, det var et rigtig godt møde med en masse gode mennesker. Der var mange gode spørgsmål, og det tegner rigtig godt for det arbejde vi alle skal i gang med, at der var så konstruktiv en tone på mødet,” siger Lasse Crüger og fremhæver samtidig, at det er bestyrelsens opgave at sørge for, at de mange spørgsmål bliver taget med i det videre arbejde.\n”I den kommende tid skal vores rådgiver NOVA5 vurdere projektet og indarbejde de løsningsforslag granskerteamet fra EKAS er kommet med. Hen over efteråret skal der så laves prøvehus med de løsninger, Landsbyggefonden har opstillet som krav til den kommende helhedsplan”.\nEmbedslægen ind i sagen om skimmelsvamp på Galgebakken\nPubliceret 10 May 2019 08:40


FCM fortsætter imponerende stime - www.hbold.dk\nHome » Primo Tours ligaen » FCM fortsætter imponerende stime\tFCM fortsætter imponerende stime Primo Tours ligaen\tFoto: Erik Laursen\tFC Midtjylland er med sejren i aftenens opgør mod SK Aarhus nu ubesejret i de sidste 12 kampe i Primo Tours ligaen.\nFCM er godt i gang med at sikre sig førstepladsen i Primo Tours ligaens grundspil. Den mission fortsatte de med på udebane i Vejlby-Risskov Hallerne, hvor de kom foran 1-7 efter 12 minutter.\nDet fik SK Aarhus til at forlange timeout, men lige lidt hjalp det. 4-13 viste måltavlen efter 21 minutter af opgøret. Efter FCM kom på 7-17, så lykkedes det SK Aarhus at pynte på stillingen, der ved pausen var 10-18 til gæsterne fra FCM.\nI anden halvleg benyttede FCM sig af bredden. Det betød spilletid til blandt andet unge Emma Friis, men SK Aarhus begyndte at vågne op til og fik reduceret til 17-21 med 20 minutter tilbage af opgøret.\nReaktionen kom prompte fra FCM-bænken med en timeout. Seks minutter senenere var FCM i front med 19-28, hvilket reelt set lukkede opgøret, som endte med en FCM-sejr på 27-33.\nKategorier: FCM Håndbold Primo Tours Ligaen SK Århus\tTidligere\nFC Midtjylland færdige i CL efter fornem indsats\nFC Midtjylland skulle skabe et mirakel mod makedonske Vardar Skopje i Makedonien denne lørdag efter\nViborg HK hentede onsdag aften en essentiel sejr over Odense Håndbold i deres bestræbelser på at FCM tror på avancement trods vanskelligt udgangspunkt\nFC Midtjylland spillede til tider rigtig god håndbold mod det makedonske storhold Vardar Skopje, da\nTTH-sponsorer støtter op om håndboldfest i Gråkjær Arena\nFCM før vital CL-kvartfinale: Storsejr er påkrævet\nFC Midtjylland tager i eftermiddag imod det makedonske storhold fra Vardar Skopje, der gæster Danma\nFCM-træner om CHL kvartfinaleplads: Det er kæmpe stort\nFCM Håndbold fortsætter Champions League-eventyret og spillede sig i går sensationelt i kvartfina\nMidtjylland sikkert i CL-kvartfinale\nFC Midtjylland kunne i eftermiddagens Champions League-opgør mod slovenske Krim Ljubljana reelt lev\nSilkeborg-Voel i fuld kontrol mod Skanderborg\nJørgensen: Dårligt forsvar i 1. halvleg kostede sejren\nLarvik besøgte lørdag eftermiddag Ikast og FC Midtjylland i kvindernes Champions League-mellemrund\nFCM tabte nordisk CL-duel\nFC Midtjylland tabte lørdagens nordiske Champions League-duel, da de hjemme i IBF Arena tabte med 2\nTeam Esbjerg fik en tiltrængt revanche søndag eftermiddag, da de for første gang i fem forsøg i Team Esbjerg brød dårlig stime mod FC Midtjylland\nIkke siden sidste sæsons hæsblæsende DM-finaler, eller i de seneste fire indbyrdes opgør, havde Team Esbjerg-fokus på skarphed i slutfasen\nTeam Esbjerg nåede målet at kvalificere sig til hovedrunden i Champions League, og flere omstændi\nKøbenhavn og NFH delte i brag\nFCM: Ny spiller skal erstatte Stine Jørgensen\nFCM storsejrede i Champions League\nFCM Håndbold løb fra slovenske Krim Ljubljana i andne halvleg og endte med at vinde 28-19 mod slov\nMedie: Randers-keeper på vej til NFH\nI den danske Primo Tours Ligaen er den kommende sæsons spillerskifter allerede ved at tage fat og f


17. november 2015 | Leave a Comment\nJeg leder efter det helt rigtige print, ny kunst til væggen, et portræt eller profilbillede, som er rent i sit udtryk, enkelt og nemt at afkode, men samtidig skal det også være specielt og give noget kant til det jeg ellers har hængende.\nJeg arbejdede for mange år tilbage sammen med Mette Handberg i modebranchen, og faldt forleden over hendes skønne kunstprint på nettet. Jeg er ret vild med dette One Line Female billede, som hun har malet med den samme streg i blæk, kontrasten mellem det enkle og den grove streg er bare skøn. Så enkelt og stadig super stærkt.\nEn anden meget kreativ person jeg følger er tekstilkunsteren Ditte Sørensen, som igennem sit firma Madstitch, formidler sin kunst igennem syede billeder, den fineste tråd tegner billedet og kunstværket kommer frem – og der er en masse fantastiske billeder at blive inspireret og draget af i hendes online galleri her. Jeg er personligt meget betaget af billederne i serien Disappear, som både handler om metoden billedet fremstilles på og om det faktum, at vi ikke lever evigt. Tråden er fanget imellem to transparante akrylplader og giver en fantastisk dynamik, en meget fin kontrast og dybde, som ikke ses særlig ofte.\nDen sidste kunster, som fangede min opmærksomhed på Northmodern messen i august i år, er Randi Vesterbæk Bro. Hun har lavet en serie på 4 tryk i samarbejde med Walnut Street, som alle reflekterer studier af eftertænksomme øjeblikke. Alle 4 posters er af limited edition, så det er ved at være tid, hvis man skal have en af de fine posters, som kan ses her.\nPersonligt er jeg meget draget af dette ene billede, By Yourself, der er så skøn en ro og stadig fin varme over billedet, og jeg vil nyde at have det hængende i mit hjem:)


Life cycle assessment of clothing libraries: can collaborative consumption reduce the environmental impact of fast fashion? - Tekstilrevolutionen\nStudiet sammenligner det, at købe et stykke tøj overfor at indgå i en “tøjbibliotek”-ordning hvor man kan bruge tøj og sende det tilbage.\nDet viser at tøjbiblioteker i de fleste scenarier er meget bedre end at købe nyt tøj. Det er fordi købt tøj typisk bliver brugt i meget kortere tid end det kan holde til. Her er tøjbiblioteket meget bedre fordi flere brugere tilsammen bruger tøjet langt længere tid.\nArtiklen gør opmærksom på at i særlige scenarier vil tøjbiblioteket have et større aftryk. Det er i de scenarier hvor tøjet har mange brugere i løbet af sin levetid og bliver transporteret meget i bil (andre scenarier tager cykel som udgangspunkt).\nEt kritikpunkt kan være at transporten i den virkelige verden sjældent vil være udelukkende for at bytte tøj, men kombineres med andre ærinder. Transporten ville derfor skulle fordeles ud på mange flere produkter og services, men det er meget vanskeligt at regne på.\nLink til dokument: Find det her (kræver bruger på ScienceDirect eller betaling)


Peanutbutter cookies med chokolade - LCHF opskrift\nHjem » Opskrifter » Kager » Cookies med peanutbutter og chokolade\n30. januar 2016 af Jane Faerber 27 kommentarer\nDer findes næppe noget bedre end duften af friskbagte cookies. Nogle af os bliver helt blød i knæene af den! Og peanutbutter cookies hører bare til favoritterne.\nJeg havde besluttet at teste en ny opskrift på cookies, som jeg ville dele med jer i dag, men så skete der det, at jeg slet ikke syntes, de blev gode nok. Så de skal altså igennem testmaskinen en gang til. Tough job at spise sig igennem alle de test-cookies. Jeg siger det bare! For madspild, det går vi på ingen måder ind for herhjemme.\nI stedet får du en anden af mine yndlingsopskrifter på peanutbutter cookies. Det er opskriften fra LCHF BRØD & KAGER, og de er svimlende gode!\nPEANUTBUTTER COOKIES – CA. 16 STK\n3 store spsk crunchy peanutbutter\n50 g mørkt (sukkerfri) chokolade, grofthakket\n1. Pisk det bløde smør med Sukrin Gold. Tilsæt ægget og pisk godt.\n2. Tilsæt nu de tørre dele og pisk massen godt sammen.\n3. Tilsæt peanutbutter til sidst, pisk igen og rør nu den hakkede chokolade i med en ske, så chokoladestykkerne fordeler sig rundt i dejen.\n4. Opvarm ovnen til 180 grader.\n5. Sæt dejen i toppe på en bageplade beklædt med bagepapir. Du behøver ikke presse dem flade, det gør de af sig selv inde i ovnen. Men sørg gerne for, at de har lidt plads imellem sig.\n6. Bag dem i ovnen i 10-12 minutter, eller til de er gyldne i kanterne. Tag dem ud og lad dem efterbage på den varme bageplade.\n7. Og nu kommer det svære! Disse cookies smager bedst, hvis de får lov at køle helt af i køleskab. Derved får de den frækkeste fudge-agtige konsistens og smag, så du får virkelig noget for dit mådehold her!\nMelfrie cookies bliver ikke sprøde. Det vil jeg bare lige nævne, inden du laver dem og tror, du får en knasende, krummende traditionel cookie. De bliver mere sådan faste og lidt gooey i det. Men smagen, den er god!\nSkrevet i: Kager, Lækkerier\n16. december 2019 kl. 21:55\nDet var sku en skuffelse, efter at have bagt og ladet dem køle ned, kan man ikke en gang samle dem op, de smulre bare. det er sidste gang jeg prøver opskrifer her fra\n17. december 2019 kl. 06:59\nNå æv. Mine bliver jo slet ikke sådan, kan du se. Brugte du de rigtige ingredienser?\nLuise Houman skriver\nTror du man kan bruge kokossukker i stedet for sukrin Gold?\nDet tror jeg sagtens. Kokossukker er et virkelig lækkert produkt men ift. low carb/keto desværre ikke så velegnet. Læs mere her: Sødemidler\nTak for hurtigt svar! Jeg er klar over det er erstatningen for brun farin som sukrin gold giver, men ville jeg kunne bruge en af de andre sukrin varianter i stedet for? Dem har jeg nemlig hjemme 😉\n16. juli 2017 kl. 11:18\nÅh hvor lyder de dog gode! Kan man bruge HUSK eller Pofiber istedet for mandelmel?\nMåske Pofiber. Helt sikkert ikke husk. evt. kokosfibermel, tror jeg ville fungere godt 🙂\nCharlotte Baltzar skriver\nJeg havde lavet sådan en portion her forleden, nøj de var gode! 👍🏻 brugte resten (12 stk) dagen efter som bund i en cheesecake med citron (selvfølgelig knust og tilsat smeltet smør) det var FANTASTSK GODT! 😍 det kan klart anbefales!\nGud hvor genialt! Tak for det lækre tip!\nMarilena P. Skjoldby skriver\n12. februar 2016 kl. 08:21\nMums, de er gode og super nemme at lave 😉\nHvor lang tid skal de efterbage? 😊\nJeg lod dem bare stå på pladen, til de var kolde…\nPernille Schroll skriver\n2. februar 2016 kl. 16:37\nTror du jeg kan bruge alm mandelmel altså ikke festår reduceret…\nNej, det kan du ikke. Så flyder de ud og bliver ikke til cookies. Det er fibrene i det fedtreducerede mandelmel, der gør, at det skal være den slags.\nJeg brugte alm mandelmel og de er altså blevet ret gode! 🙂\n5. februar 2016 kl. 13:02\nAltså ikke fedt reduceret?\nHvad er ca kcal Per stk hvis man laver 12\nDet ved jeg ikke. Men det kan du altid regne ud via de mange kalorietællingsdatabaser (madlog, lifesum etc.)\nKetty Madsen skriver\n30. januar 2016 kl. 21:50\nMed fare for at lyde hellig. Hvordan opbevares de bedst i længere tid? Eller skal de spises hurtigt?\nHehe, jeg tror, de er bedst i køleskabet, så de holder sig sådan lidt moisty. Ellers tror jeg godt, de kan gå hen og blive tørre 🙂\nUhh lyder lækre, men får mandelmelet den til at smage marcipan-agtige… Kan nemlig – desværre – ikke snuppe den smag…😝\nNej jeg synes ikke, der er marcipan i smagen i mandelmelet fra funktionel mad 🙂\nJeg har det på samme måde som dig Stine, kan ikke snuppe marcipan-smagen og må desværre sige at jeg faktisk synes mandelmelet fra funktionel mad giver den smag. Min pose er røget i skraldespanden nu efter at have stået på hylden til langt over holdbarhedsdato, fordi jeg aldrig brød mig om marcipan-smagen og derfor ikke fik brugt det mere end én gang. Men det er sikkert forskellige meninger om det, nu fik du min:-)\nKrise – har ikke mere mandelmel, kan jeg bruge sesammel i stedet for, eller lave hjemmelavet mandelmel?\nSesammelet tror jeg vil give en underlig smag og nej til det hjemmelavede. Kokosfibermel kan måske bruges men jeg har ikke prøvet det…\n30. januar 2016 kl. 17:41\nJa sesammelet blev også droppet 🙂 Jeg venter til i morgen og køber mandelmel…\nKære Jane , den her er ski tarvelig, nu er jeg jo nødt til at gå over og handle….. 😱


Holiday home Kongsbovej i Højby til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Kongsbovej\nNår du besøger Vig, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Holiday home Kongsbovej, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Holiday home Kongsbovej sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, altan/terrasse, computerspil på værelset, fjernsyn, satellit-/kabel-tv. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som boblebad, sauna, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Kongsbovej.


1 Er konservatismen en ideologi?\nEfter udgivelsen af ”Konservative 2.0” rejste der sig en debat om, hvorvidt bogens påstand om, at Konservatisme 2.0 er ikke-ideologisk holder vand. De fremførte argumenter for at konservative 2.0 skulle være en ideologi deler sig i to grupper: 1) som vedrører forståelsen af begrebet ideologi og 2) som vedrører begrebet normativ og det normatives rod i apriori.\nDet er ingen let diskussion, for den lapper ind over den tilsyneladende uendelige diskussion om moral og moralens eventuelle universelle karakter.\nDet er klart, at diskussionen bliver meget tung, hvis parterne har forskellig opfattelse af, hvad begrebet ideologi indebærer. I visse kredse synes man at have en ideologi, ligeså snart man har en holdning til samfundets indretning. Begrundelsen er, at ligeså snart man har en holdning til samfundets indretning, så har man også et menneskesyn, en erkendelsesteori og en ontologi. Dette kan jeg følge for så vidt, at nævnte holdninger, menneskesyn, erkendelsesteori og ontologi er baserede på ikke-evidensbårne ideer. Dog ligger der implicit i argumentet, at man kun kan basere et samfundssyn på ikke-evidensbårne ideer – hvilket jeg er uenig i. Nedenfor vil jeg derfor redegøre for begrebet ideologi, således at dette begreb står klart – i det mindste klart hvorledes begrebet benyttes i Konservative 2.0 sammenhæng.\nDet er i diskussionen fremført, at al normativitet hviler på apriori og ikke kan hvile på empiri. Dette er jeg uenig i og vil redegøre for standpunktet i to afsnit, det ene hvor normativitet analyseres og det andet hvor der redegøres for, at konservative 2.0’s normativer om værnet om kulturen og individets forhold til fællesskabet er baseret faktuelle forhold.\n2 Om ideologi.\nDet var den franske filosof Antoine Destutt De Tracy som først i et skrift, ”Memoire of the Faculty of Thinking”, i 1796 introducerede begrebet ”ide-ologi” (læren om ideer) og senere, i 1817/18 udgav ”Eléments d’idéologie” hvor han elaborerer begrebet som ”videnskaben om ideer”. Allerede i 1797 går han så langt (og var i en stillingsmæssig position til at kunne dette), at han omordner det franske hierarki af ”videnskaber”, så Ideologi sættes øverst, med teologi på 2. pladsen og henstiller til Frankrigs undervisningsinstitutioner, at der undervises i ideologi før der undervises i andet.\nIntroduceret som ”ideernes videnskab” var ideologi (for De Tracy) en generel betegnelse, som ikke var knyttet til noget specielt fagfelt eller emneområde, men nærmere til ”ideernes anatomi”. Målet var i overensstemmelse med oplysningstidens bærende idéer, at udskille de videnskabeligt holdbare idéer fra irrationelle forestillinger af religiøs, politisk og metafysisk art. Det må forstås som, at ideologi som defineret af De Tracy var et fag, ikke blot en betegnelse. Publikationen vakte ikke nogen større interesse – til De Tracy’s store fortrydelse. Denne (Tracy’s) brug af begrebet forsvandt tidligt i 1800-tallet, men begrebet ideologi viste sig sejlivet – og førte i eftertiden sit eget liv med skiftende og ofte omstridt indhold.\nMarx samler (midt 1800-tallet) begrebet op – og ændrer det betydeligt. Han associerer klasse og magt med ideologi – og forbinder ideer direkte med sociale forhold. Marx benytter termen ideologi som den idemæssige (tankemæssige) undertrykkelse, som bourgeoisiet udøver over proletariatet og påpeger, at ideologien er så overbevisende, at den formidler en falsk klassebevidsthed, en illusion. Den herskende klasses ideologi fungerer således som et magtinstrument, som på tilslørende og harmoniserende vis fremstiller den almene interesse som identisk med den herskende klasses interesser. Det interessante i dette er, at Marx ikke associerede sin egen ”lære” med ideologi, men som en imødegåelse af den ”falske” illuderende ideologi. Det er sandsynligvis i netop denne forbindelse, at begrebet ideologi fik sin association til illusion, altså ikke sand (verificeret) forestilling, knyttet til sig.\nEfter Marx synes begrebet ideologi ikke længere generelt (som De Tracy definerede det), men specifikt som vedrørende sociale og samfundsmæssige forhold (skønt det udmærket fortsat kunne anvendes om fx frenologi eller landbrug, som drives efter ikke-videnskabelige metoder, men overbevisning om fx økologi).\nEfter Marx glider begrebet over til at dække ide-baserede forestillinger, ofte såvel deskriptive som normative, om samfundenes indretning, herunder også Marxisme, Kommunisme, Nazisme, Fascisme – hvilket ikke ”pyntede” på begrebets omdømme. Det er dog væsentligt, at fastholde, at ideologi som prædikat primært relaterer sig til ”ideer”, ”tanker” og ikke objektet for disse. At begrebet nu om dage bruges næsten udelukkende om samfundsforhold er et sekundært forhold. Denne opfattelse af (politisk) ideologi synes at stemme med den folkelige opfattelse.\nHvis vi ser på hvad Wikipedia (dansk) skriver, så bekræftes opfattelsen af, at ideologi er bygget på ideer og idealer, ikke objektiv viden, og anviser et ”bør” for hvordan samfundet skal se ud. Der citeres: ”… er en politisk ideologi et bestemt etisk sæt idealer, principper, doktriner, myter eller symboler på en social bevægelse, institution, klasse eller større gruppe, som forklarer hvordan samfundet bør hænge sammen og tilbyder en form for politisk og kulturel plan for en bestemt social orden.”\nHvis vi ser på forståelsen af begrebet ideologi i udlandet, så anfører:\nEncyclopædia Britannica: ”Ideology, a form of social or political philosophy in which practical elements are as prominent as theoretical ones. It is a system of ideas that aspires both to explain the world and to change it.”\nWikipedia (UK): ”Ideology is a comprehensive set of normative beliefs, conscious and unconscious ideas, that an individual, group or society has. An ideology is narrower in scope than the ideas expressed in concepts such as worldview, imaginary and ontology”.\nI bogen “Ideology: An Introduction” (1991) skriver Terry Eagleton (litteraturteoretiker): ” Ideology is a system of concepts and views which serves to make sense of the world while obscuring the social interests that are expressed therein, and by its completeness and relative internal consistency tends to form a closed system and maintain itself in the face of contradictory or inconsistent experience.” (Min oversættelse: ”Ideologi er et system af begreber og synspunkter, der tjener til at skabe mening med Verden, samtidig med at de skjuler de sociale interesser, der udtrykkes deri, og ved dens fuldstændighed og relative indre konsistens har tendens til at danne et lukket system og opretholde sig i relation til modstridende eller inkonsekvent erfaring”)\nWikipedia (D): “Seit Marx und Engels bezieht sich der Ideologiebegriff auf „Ideen und Weltbilder, die sich nicht an Evidenz und guten Argumenten orientieren, sondern die darauf abzielen, Machtverhältnisse zu stabilisieren oder zu ändern“. (Min oversættelse: Siden Marx og Engels henviser ideologikonceptet til “ideer og verdensudsigter, der ikke er baseret på beviser og gode argumenter, men som sigter mod at stabilisere eller ændre magtrelationer”) Og senere i teksten: ” Auch wenn Naturwissenschaften ideologiefrei sein können, gilt dies nicht unbedingt für Gesellschaftswissenschaften. So finden sich beispielsweise in der Völkerkunde und den Sozialwissenschaften um die Wende vom 19. zum 20. Jahrhundert etliche Beispiele für ideologisch geprägte Vorstellungen. Sehr deutlich wird dies bei den sozialdarwinistischen Schulen, die rassistischen Ideen mit ihren Aufzeichnungen über angeblich „unterentwickelte Naturvölker“ nährten.“ (Min oversættelse: Selv om naturvidenskaben kan være fri for ideologi, gælder dette ikke nødvendigvis for samfundsvidenskab. For eksempel i etnologi og samfundsvidenskab ved 1900- og 1800-tallet er der talrige eksempler på ideologisk påvirket ideer. Dette bliver meget klart i de sociale darwinistiske skoler, som fodrede racistiske ideer med deres optegnelser om angiveligt “underudviklede primitive folk”. )\nUnder præsentationen af regeringens medieudspil (05-04-2018) brugte Kulturminister Mette Bock (LA) følgende ordrette formulering: ”Det er ikke bare et ideologisk udspil – det er væsentligt for TV2’s udvikling…” Det indikerer jo ret tydeligt, at ideologi ikke associeret med noget objektivt korrekt.\nI et interview definerer Patrick J Deneen ideologi som: ”A theory of politics that deliberately set out to change human reality in order to in some senses force or shape human reality to conform to those ideas”. (Min oversættelse: ”En teori om politik, der bevidst har sat sig for at ændre den menneskelige virkelighed for at i nogen henseender tvinge eller forme den menneskelige virkelighed til at overholde disse ideer”.) Denne definition indeholder et element af manipulation, som Marx også var inde på.\nFor at summere ovenstående: Ideologi vedrører (almindeligvis) ideer/forestillinger om samfundsmæssige forhold. Basis for disse ideer/forestillinger udgøres af deskriptive elementer og på disse baserede normative elementer, som anses at ville føre til det ønskede mål (eller det ønskede princip). For at de aktuelle ideer/forestillinger skal kvalificere sig til betegnelsen ideologi fordres det, at disse i et ikke uvæsentligt omfang er funderet på eller består af antagelser/forudsætninger/konklusioner, som ikke har videnskabelig status (er ”sande”) herunder ikke godtgjorte præmisser om menneskets egenskaber. Da ”analysen” (den deskriptive del) ikke (beviseligt) er baseret på objektive facts og ikke (beviseligt) er udført objektivt videnskabeligt, har den ikke (beviselig) sandhedsværdi. Da den normative del er funderet på de kausale sammenhænge, som ”analysen” forfægter, kan den normative del heller ikke tillægges objektiv sandhedsværdi – selv ikke hvis den teknisk set er konsistent (da dens fundament er usikkert). Målene for ideologien kan have sine rødder i ”analysen”, men kan også være valgt ex ante som et politisk/moralsk/filosofisk standpunkt. Målene kan være en ”sluttilstand” (fx ”alle skal være rige”) eller et princip (fx ”max individuel frihed”) uden krav til den resulterende ”sluttilstand” i øvrigt.\nLidt eftertanke: Eftersom håndteringen af ideologier sker via det menneskelige ”medium”, er der relevant at se på visse forhold i denne håndtering. Undersøgelser af menneskelig adfærd viser, at forestillinger har en betydelig tendens til at indvirke på menneskers oplevelse af deres omverden, herunder også kommunikerede data. I politisk/ideologisk sammenhæng refereres ofte til dette fænomen som ”fakta-resistens”. Fakta-resistens, individets modstand mod at anerkende fakta, som strider med dets overbevisning, omtales ofte som om den er viljes-bestemt. Meget tyder dog på, at fakta-resistens ikke så meget er et spørgsmål om velvilje/uvilje, men om ”indbyggede” mekanismer i de menneskelige kognitive funktioner. (der skal ikke yderligere elaboreres på dette her, men det bemærkes, at fænomenet ikke nødvendigvis er en ”fejl” ved den menneskelige hjerne, men måske blot en tidligere formålstjenlig funktionalitet, som i vor tid er mindre hensigtsmæssig). Med denne almindelige tendens til at se omverdenens overensstemmelser med den indtagne holdning og til at overse uoverensstemmelserne, bliver en ”valgt” ideologi (eller anden holdning) at ligne ved ”erkendelse” gennem farvede, filtrerende briller. To mennesker med forskellige holdninger/ideologier udlæser helt forskellige ”fakta” af samme objekt eller begivenhed. Essensen af dette er, at hvis/når et individ har ”købt” en given ideologi vil dette individ med stor sandsynlighed se verden i denne ideologis lys – også langt ud over, hvad ideologiens formelle kerne er. Heri ligger også en kim til ubevidst selvbedrag.\nDer er således god grund til skepsis og varsomhed i forbindelse med ideologiske ”fortællinger”. Beklageligvis har en ”god fortælling” mere almen appel end objektive facts.\n3 Diskussion: Normativitet\nNogle hævder, at al normativitet er apriorisk, altså vedrører noget, som ikke er erfaringsmæssigt, empirisk, men ligger før erfaringen, en erkendelse, som er opnået med fornuften (tanken) alene. Objektive sandheder vedrører empiri, som er aposteriori, og ikke det som er apriori. Det rejser unægtelig spørgsmålet: Kan det overhovedet lade sig gøre at være normativ uden at være ideologisk?\nLad os starte med at indskrænke diskussionsrummet lidt.\nI erkendelsesfilosofien har man fra tid til anden overvejet, om mennesket overhovedet eksisterer. Bl.a. Descartes beskæftigede sig med dette. Den diskussion vil vi lade ligge her og gå ud fra at vi eksisterer.\nMan har ligeledes beskæftiget sig med, om mennesket (overhovedet) kan erkende noget som helst og i givet fald, om en sådan erkendelse kan være sand – hvis ”sandhed” overhovedet eksisterer. Også dette vil vi lade ligge her (og overlade folk, som har mere tid end vi har her).\nDet er postuleret, at mennesket kan komme til sande erkendelser udelukkende ved fornuftens hjælp og uden at inddrage empiri. Dette turde der være sat store spørgsmålstegn ved i den seneste hjerneforskning, idet hjernen med største sandsynlighed ikke er i stand til at tænke over noget overhovedet uden empiri (erfaringer). Hjernen er biologisk fra fødslen skabt til at tænke, men kan ikke tænke over noget før den er tilført erfaringer (i bred forstand), herunder begreber – og sprog. Begrebet Tabula Rasa (den ubeskrevne tavle), optræder allerede hos Aristoteles, men er mest kendt fra Locke (brugte godt nok betegnelsen ”Hvidt Papir” om fænomenet). Tanken var, som beskrevet ovenfor, at mennesket var født med en blank tavle (”hjerne”), altså uden indbygget bevidsthedsindhold, og at al viden derfor stammer fra sansning og perception. Locke mente, at ved fødslen var menneskets bevidsthed også uden regler for at behandle data. Lidt anderledes stillede Hobbes sig, idet han mente at vi ved fødslen var udstyret med (et vist) bevidsthedsindhold, tankeregler, f.eks. med selviskhed. Sandheden ligger nok midt imellem (dog nok nærmest Locke) da vi, som alle ”dyr”, er biologisk født med instinkter (fx for overlevelse) og nogle tilbøjeligheder (som måske kan kaldes anlæg for personlighed), men ud over dette antagelig en ren tavle.\nDet leder til begrebet ”a priori”, som kommer af latin, og betyder “fra det tidligere” og forbindes især med Kant, der ræsonnerede som følger: A priori er den erkendelse, der er opnået via fornuften alene. A priori kommer altså før erfaringen. Med ovenstående (Tabula Rasa) synes begrebet a priori ret tvivlsomt.\nSelve ”fornuften” fordrer også lidt opmærksomhed. I folkemunde er fornuft noget med at agere hensigtsmæssigt, at tænke sig grundigt om, at være rationel. Det svarer til opfattelsen i den vestlige filosofi frem til midten af 1700-tallet, nemlig som en evne til objektiv og almen erkendelse. Gennem Kant, Descartes og andre blev fornuften til dels et metafysisk princip (et princip, som overskrider grænser), dels en evne til begrebsmæssig tænkning og til at opnå objektiv erkendelse, herunder også erkendelse af etiske værdier, hvilket synes at ”læne sig” kraftigt op ad apriori/syntese og transcendens.\nNår det normative kobles sammen med apriori er der to aspekter, som melder sig: 1) Normative påbud kan have sine rødder i ”fornemmelser” uden påviseligt empirisk grundlag (menneskets ret til frihed modsat menneskets trang til frihed). 2) Normative påbud hviler på en opfattelse af, at der eksisterer fx moralske love, som ikke har sit ophav i mennesker eller erfaringen, men som (kun) kan erkendes filosofisk gennem fornuften. Konklusionen på ovenstående må være, at apriori er et noget usikkert begreb, som (muligvis) kan passe ind i en ideologisk sammenhæng, men som ikke står distancen i en objektiv videnskabelig sammenhæng. Spørgsmålet bliver så, om man i ikke-ideologisk sammenhæng må afskrive sig normative fordringer?\nLige tilbage til fornuften: I det følgende vil vi afvise Kant’s, Descartes’ et al’s opfattelse af fornuften og holde fast i den gamle forståelse, svarende til den nutidige folkelige, nemlig som en evne til objektiv og almen erkendelse.\nEt sted vi møder normative fordringer er i de religiøse fortællinger. De 10 Bud er et godt eksempel – eller rettere de 7 sidste af de 10, da de 3 første er religiøse i bogstaveligste forstand. Disse 7 bud er etiske belæringer, normer, til at regulere mellemmenneskelig adfærd og de er ikke specifikt kristne, men ganske almene. Dette er der en god grund til: Lang tid før egentlige religioner opstod, var der brug for sociale reguleringer i de grupper, som vore forfædre levede i. Efterhånden som disse grupper øgede i antal medlemmer steg behovet for normer, moral og sædvaner og disse udviklede sig. Disse normer, moralbegreber og sædvaner var ikke udsprunget af apriori-forestillinger, men gennem rene praktiske forhold. Sammen danner de det, vi i dag forstår ved kultur og deres ophav er evolutionen. At disse normer mm senere smeltede sammen med religionerne, gør dem ikke transcendente – alle fortællinger om stentavler mv. til trods. Vi har altså her at gøre med normer (normative fordringer), som ikke er apriori-funderede og som ikke er resultatet af en ideologisk analyse og syntese. Det er praktisk hverdagsliv gennem hele menneskets historie – en integreret del af evolutionen. Det turde herefter være påvist, at normativitet ikke behøver have apriori-rødder, være produkt af ”den rene formuft” eller være ideologisk.\n4 Kulturens, samfundets og individets bevarelse.\nHvis man ikke engagerer sig i disse spørgsmål, så vil andet eller andre styre udviklingen. Undladelse er således også en beslutning. Politik har i mange år været et væsentligt element i samfundene. Men der er sket en udvikling, som for alvor har ændret konditionerne: Mennesket har fået enorm magt. I tidligere tider levede vi overvejende på naturens præmisser. Vi tilpassede os. Med tiden, som både antallet af mennesker øgedes og ”gruppedannelserne” (samfundene, staterne) blev større, blev de natur-betingede aspekter forholdsvis mindre og de menneske-betingede aspekter forholdsvis større, for i vor tid at blive afgørende. Mennesket underlagde sig naturen og blev så at sige ”hånden på roret” – eller rettere hænderne på roret. Dette kan også opfattes som, at evolutionen gik ind i en ny fase. Problemet er, at disse ”hænder på roret” har vilje og magt, men åbenbart ikke megen indsigt (jf. Burke’s erkendelse). Hertil kommer, at der ikke er nogen overordnet, koordineret plan, men blot en masse mere eller mindre bevidste og ukoordinerede del-agendaer, hvis enkelte (isolerede) konsekvenser ingen kender og hvis samlede konsekvenser er fuldstændig uoverskuelige. Nogle af disse agendaer er ideologiske (betydende at deres sandhedsfundament er tvivlsomt) andre er blot trends og endnu andre er teknologiske nyskabelser, ofte uden nogen videre overvejelser ang. samfundsaspekter. Oven i dette, måske kan man kalde det en trend, er individualiseringen en fragmenterende faktor.\nMan skal vist være overordentlig optimist for at tro, at dette ”går godt af sig selv”. Og at tro dette er et ideologisk standpunkt, da det ikke hviler på noget verificeret fundament. En modpol til dette standpunkt er, at det ikke spiller nogen rolle ”om det går godt eller ej” – altså at det er ligegyldigt. En anden modpol er, at der ikke er objektivt belæg for, at afgøre hvad som er godt eller dårligt – hvilket der kan være et vist filosofisk belæg for.\nDet leder til spørgsmålet om hvorvidt det i det hele taget er værd at sikre en kulturs, et samfunds eller en nations overlevelse/fremtid? Og vil et sådant ønske eller mål i givet fald være ideologisk? Ser man dette spørgsmål i traditionel filosofisk lys, er det et spørgsmål om normativitet og al normativitet er apriorisk, så i det lys ville et sådant ønske/mål være ideologisk. Men hermed lukkes sagen ikke, for filosofien er en spekulativ disciplin om det værendes natur og tilværelsens (større) problemer, hvor empirien ikke er så stærk, at den kan give svarene ”videnskabeligt”. Men netop i spørgsmålet om overlevelse eller ej har objektet, mennesket, selv et svar, dels i menneskets biologiske selvopholdelsesdrift og dels i sin mening om spørgsmålet. Man kan mene, hvad man vil, om hvorfra mennesket mon har sin mening om overlevelse, det ændrer dog ikke, at det er en konkret mening (et normativ), som ikke kan tilsidesættes af filosofiens ideer om apriori/aposteriori, syntese/analyse eller kombinationer af disse. Mennesket ønsker og vil overleve – og mennesket er centrum i og forudsætning for både filosofien og videnskaben. Det betyder også, at det ikke har mening at klassificere dette normativ som ideologisk.\nMen der er et stykke vej endnu, for hvad er forbindelsen mellem det enkelte menneskes ønske (drift) om at ”overleve” og samfundet som sådan? Der er flere. Når hvert af individerne i et samfund har samme ønske, så er det jo også (hele) samfundets ”ønske” og dermed mål. Skønt vi går ud fra de enkelte individers ønske, så befinder disse sig i forskellige faser af deres livscyklus (nogle har fx 10 års (biologisk) horisont, andre 70 år) hvorved ”ønsket” bliver et kontinuerligt rullende ønske – og dermed uden ”forfaldsdato”. Næste aspekt er forholdet mellem individet og samfundet. Lige siden vi mennesker blev til, har vi levet i og været afhængige af fællesskabet, men da vi forlod skoven og drog ud på savannen blev vi endnu mere individuelt afhængige af det – og fællesskaberne blev større. Vi ”opfandt” nye aspekter af (samværs)kulturen for at kunne klare udfordringerne – ikke mindst de i os selv iboende (temperament, egennytte mm). Religionsvidenskaben mener, at dette var begyndelsen til den del af religionen, som foreskriver samværs-adfærd (moral) – altså en normativ ”lære” og en del af kulturen. Der var/er ikke kun én måde at arrangere dette på, så kulturen kunne tage forskellige veje i de forskellige grupperinger. Et var/er imidlertid klart: Den samværs-normative kultur måtte gælde homogent indenfor hver gruppering – ellers kunne den jo ikke opfylde sit formål. Om denne homogene kultur i én gruppering var magen til den i en anden gruppering, spillede ingen rolle – med mindre de to grupperinger mødtes. Over tid har menneskene i en kultur således udviklet sig (evolutionært) i nær interaktion med kulturen i det aktuelle fællesskab. Børn fødes ind i kulturen og ”flaskes op” med den, så de kan begå sig i fællesskabet, bidrage til det og drage nytte af det. Det er forudsætningen for deres liv. Kulturen er forudsætningen for deres liv. Kulturen er ikke et individuelt anliggende, men et kollektivt. Den udvikles og formidles over tid af og i fællesskabet. Fællesskabet er en forudsætning for individets overlevelse og trivsel. Skal individernes overlevelse og trivsel derfor sikres er normativet: Fællesskabet, kulturen bør sikres. Fællesskaberne med de indbyrdes forholdsvis homogene kulturer betegnes ”nationer”. Normativet kan derfor også formuleres: Nationerne bør sikres.\nEn logisk konsekvens af ovenstående er, at for at sikre en flerhed af individer (fællesskabet) så skal kulturen prioriteres over enkeltindividet. Dette er naturligvis ikke en tilsidesættelse af individet, blot en konstatering af, at 1. prioritet kun kan tildeles ét aspekt (objekt).\nFor at summere: Kulturen skal værnes for at værne om fællesskabet, som er en forudsætning for at individet overlever og trives.\nMen hvad indebærer værnet om kulturen? Er det et normativ om, at kulturen skal bevares i en statisk tilstand? Nej – af flere grunde. For det første kan man ikke objektivt udpege én specifik kultur eller stade for en kultur, som den optimale – der er ikke noget sandhedsgrundlag, på hvilket en sådan bedømmelse kunne finde sted. For det andet ændrer konditioner og omverden sig, så hvad som måtte være optimalt på et tidspunkt vil ikke være det på en senere tidspunkt. Værnet om kulturen relaterer sig til samspillet med de borgere, som lever i kulturen. Kulturen er (evolutionær) dynamisk, altså ændrer sig over tid, men det sker ”ikke af sig selv”. ”Aktivatoren” til ændringerne er primært fællesskabet, som gennem ændrede omverdensparametre og/eller erkendelser udvikler den kollektive subjektive sandhed, kulturen. Sådanne ændringer i den kollektive subjektive sandhed giver en ”usikkerhed”, mangel på klarhed i det ”kollektive”, idet noget af befolkningen holder fast i ”det gamle”, medens andre omfavner ”det nye”. Ret og vrang på det specifikke område bliver uklart og det skaber et gab i befolkningen, en revne i fællesskabet. Sådanne revner er prisen for dynamikken, evolutionen. Man kan måske endog sige, at det er den evolutionære kulturs pendant til den biologiske mutation. Almindeligvis er sådanne gab, revner, forholdsvis små, skaber ikke væsentlige interne konflikter og lukker sig helt uformelt over tid – en ny kollektiv subjektiv sandhed har etableret sig, kulturen har ”muteret” og mutationen enten overlevede eller forsvandt. Problemerne opstår imidlertid hvis de kulturelle ”rystelser” er for store, for mange, for hurtige eller ikke er genereret internt i kulturkredsen, men ”påtrykt” eksternt eller ”fra oven”. Sådanne ”rystelser” er potentielle trusler mod sammenholdet i fællesskabet og dermed fællesskabet. At værne om kulturen/fællesskabet er derfor at modvirke for store, for mange, for hurtige eller påtrykte ændringer. Hvor grænserne for disses kritiske indvirken er, vides ikke, så forsigtighed er påkrævet – ”better safe than sorry” – helt på linje med Burke’s standpunkt.\nOvenstående omhandlede primært værdier, normer og sædvaner, men også andre forhold kan udfordre fællesskabet. Dette gælder fx den ”indre solidaritet”. Der synes at råde et rimeligheds-aspekt (fairness) som, når det overtrædes, resulterer i fragmentering af den ”solidaritet”, som er en væsentlig del af samfundets ”lim”. Afhængig af kulturens værdier, moral og normer kan forskelle i borgernes materielle velstand, privilegier, magt mm tolereres op til en vis grænse, uden at dette opfattes som urimeligt eller unfair. Overskrides denne grænse opstår utilfredshed med fællesskabet og viljen til at bidrage falder. Eventuelt kan den konkrete mangel på at bidrage udløse en reaktionsvrede hos ”resten”, hvilket kan eskalere situationen. Dette er ikke så problematisk, hvis det vedrører en lille minoritet, men i større omfang kan det splitte fællesskabet. Der er altså grund til at være på vagt overfor urimeligheder og andet, som kan true fællesskabets relative stabilitet. Forsigtighed er påkrævet, men også opmærksomhed. Dette normativ er således baseret på historiske erfaringer, evidens. Det er ikke udsprunget af noget apriori eller ideologisk.\n5 Konklusioner om ideologi og normativitet.\nAf ovenstående kan konkluderes:\nIdeologi vedrører (almindeligvis) nogenlunde sammenhængende og omfattende ideer/forestillinger om samfundsmæssige forhold og knytter sig til grundlæggende erkendelsesmæssige spørgsmål.\nSådanne idésystemer indeholder beskrivende analyser af, hvordan samfundet er indrettet og fungerer, og normative vurderinger af, hvordan samfundet bør se ud.\nFor at disse ideer/forestillinger skal kvalificere sig til betegnelsen ideologi fordres det, at de i et ikke uvæsentligt omfang er funderet på eller består af antagelser/forudsætninger/ konklusioner, som ikke har videnskabelig status (er ”sande”) herunder ikke godtgjorte præmisser om menneskets egenskaber.\nNormativer kan være baserede på såvel apriori, ideologi som faktuelle forhold, empiri. Normativer, som kun er baserede på empiri, faktiske forhold, er ikke ideologiske. Normativer, som er baserede på apriori eller ideologisk analyse er ideologiske.\nSe fortsættelse: “Konservative 2.0, ikke en ideologi”\n Ontologi er den gren af filosofien, der beskæftiger sig med de grundlæggende måder, hvorpå noget kan være til. Forstås normalt som en mere speciel undersøgelsesform eller en abstrakt beskrivelse af værensformer eller -måder\n Dette vækker nok nogen protester fra liberalistisk side, men de bedes erindre, at deres egen holdning er klart ideologisk og uden fundament i andet end forestillinger om en naturtilstand, som aldrig har eksisteret (Locke, Hobbes, Rousseau).\n Antoine Destrutt de Tracy: https://en.wikipedia.org/wiki/Antoine_Destutt_de_Tracy\n Ideology – Antoine Destutt de Tracy to Karl Marx: https://www.youtube.com/watch?v=0GDWnZqg7GM\n Dette ligger ikke langt fra den liberalistiske fortælling om, at bare markedet får lov at virke frit og virksomhederne incl kapitalen får bedst mulige vilkår, så bliver ”alle glade”, velfærdsstaten kan finansieres osv (”trickle down”). Motivet (det mulige) til fortællingen er tydelig.\n Læren om kraniets formrelation til psyken, Franz Joseph Gall (1758-1828).\n I Gyldendals Samfundsfag C (https://samfundsfagc.systime.dk/index.php?id=135 ) er definitionen: ” En ideologi er en samling af sammenhængende meninger om, hvordan samfundet er, og hvordan samfundet bør være.” Her fremstilles ideologi, som et følelsesmæssigt valg i den ledsagende tekst.\n Kilde: https://da.wikipedia.org/wiki/Politiske_ideologier . Oplister en mængde ideologier.\n Political Liberalism and its End: https://www.youtube.com/watch?v=7v3btC8yW2U ca 1:50 (til ca 2:30).\n Ganske afvigende fra konservatisme, som netop (generelt) ikke vil ændre eller har en målsætning om at ændre.\n Og den ligger meget langt fra Konservative 2.0\n Det vil næppe være hensigtsmæssigt, at tolke i henhold til ”jomfru-kriteriet”, altså at selv en ubetydelig andel af ikke-videnskabelige elementer skulle dømme ”hele pakken” som ideologisk.\n Ved videnskabelig ”sandhed” skal her forstås som anerkendte teorier om tingenes beskaffenhed/tilstand. Anerkendt refererer til accepten som videnskabelig redelig af det internationale videnskabssamfund på pågældende område. Som grundregel er videnskabelige sandheder temporære, subjekter til løbende tests, forsøg på falsificering.\n Se fx https://politiken.dk/kultur/art6223219/Du-gav-dem-din-stemme-i-tirsdags.-Nu-giver-politikerne-fanden-i-fakta.-Og-hey-Det-g%C3%B8r-du-ogs%C3%A5-selv\n David Hume og Immanuel Kant var afgørende i at skelne mellem syntetisk/apriori (via tankevirksomhed alene) og analytisk/aposteriori (gennem erfaring, empiri).\n Der ligger en vis erkendelse i, at du sidder og læser noget jeg har skrevet.\n Og naturligvis sanse, styre motorik (som også skal indlæres fra bunden) osv.\n Påstanden svarer til, at en nybygget computer indeholder viden (data) og håndteringsmekanismer (regler) for denne før den forsynes med software Billedet er naturligvis lidt forenklet. Mennesket er født med instinkter, som udløser visse handlinger på basis af visse stimuli. Om det så er tankevirksomhed kan man diskutere.\n Kant brugte erkendelsen af rum og tid som eksempler på apriori viden/erkendelse. Skønt det ikke kan påvises, at forståelsen af rum og tid er aposteriori (erfaringsbaseret) så kan man ikke bare slutte, at det er apriori. Spørgsmålet må stå åbent – og måske er det en blanding..\n Tvivlsomt i den forstand, at der er et apriori indhold, men naturligvis ikke tvivlsomt i den forstand at der definitorisk kan være et før/efter (apriori/aposteriori) uanset om ”før” måtte være indholdsløst.\n Se fx Den store Danske Ordbog.\n Egentlig har forløbet formet sig som en interaktion, således at bedre normer mm også muliggjorde større grupper.\n Man skal ikke opholde sig i fællesskaber ret længe før det står klart, at det ikke fremmer den generelle orden hvis man ”låner” andres koner eller kvæg.\n Religionsvidenskaben kan forklare hvordan normerne indlejrede sig i religionen og styrkedes af denne.\n Dette er lidt af en vridning af begrebet evolution, da denne fortsat fungerer som før. Situationen er dog nu, at et af objekterne (mennesket) nu i hidtil uset omfang selv er aktør.\n Det er helt umuligt, at overskue hvor fx liberalismen vil bringe os hen, selv om både Tocqueville og Deneen har bud på dette. Og når så fx en Kinesisk stats-kapitalisme agerer samtidig på samme scene ved ingen hvad ”forestillingen” samlet bringer. Migrationen (kun mulig grundet teknologi) er også en aktør.\n Selv hvis vi bortser fra menneskers ønsker for deres børn, så rækker det normative ud i en ”uendelig” rullende fremtid.\n I visse perspektiver er denne afhængighed måske endnu større i dagens store, industrialiserede, specialiserede samfund, hvor næsten ingen kan klare sig uden interaktioner med resten af samfundet. Hvor ville storbymennesket få sine fødevarer fra, hvorfra sin energiforsyning osv.? Bogstavelig talt kan ingen i vore vestlige samfund ”melde sig ud” og overleve – selv ikke hjemløse kan klare sig uden det som ”falder af fra samfundet”. (frihed er reelt en illusion).\n Se fx. Turner, Maryanski, Klostergaard Petersen og Geertz: ”The Emergence and Evolution of Religion” (Routledge 2018).\n Dette har manifesteret sig i mange forskellige kulturer, herunder religioner.\n Bemærk at nationer ikke er synonymt med (national)stater. I heldige tilfælde omfatter en stat det samme territoriale område, som nationen bebor.\nDette har da også været praksis gennem tiderne og på tværs af kulturer fx som udtrykt i straffelovene, som sanktionerer individer, som overtræder normerne, moralen, sædvanen.\n Se nedenfor om eksternt inducerede påvirkninger, som ”ovenfra” interfererer med fællesskabet\n Grelle eksempler kan findes i religiøse stridigheder fx Kristendom, Jødedom, Islam opstået i samme område/kulturkreds, men også abortspørgsmålet i fx USA. Problemerne omkring ”nationbuilding” og overnationale konstruktioner er andre eksempler.\n Der kan ikke sættes objektive mål på ”urimeligheder eller andet”. Den dom fældes i situationen og tiden, empirisk.


TILBAGE TIL SKOLEN - Tilbud til udskolingsbørn med skoleværing\nTILBAGE TIL SKOLEN er et tilbud til udskolingsbørn med skolevægring, hvor vi arbejder med eleven udfra den enkeltes forudsætninger og med afsæt i vores viden om mennesker med en autisme spektrum profil (ASF).\nElever med ASF oplever ofte stress, depression og angst som reaktioner på en for stor belastning. Reaktionerne betyder i virkeligheden ofte en større og mere indgribende barrierer end den egentlige funktionsnedsættelse for at eleven kommer i skole.\nVed at identificere og minimerer de barrierer, eleven oplever, kan vi sammen med den unge finde nye veje til at deltage i skoleaktiviteter. På den måde får den unge en ny mulighed for selvstændigt at bruge sine kompetencer i praksis. Efter endt forløb skal eleven være i stand til at genoptage sin skolegang.\nVi kan levere individuelt tilrettelagte forløb målrettet elever med en autisme spektrum forstyrrelse med skolevægring eller elever i målgruppen, der har brug for modning.\nTræning af mødestabilitet og fremmøde\nTræningen foregår 1 – 10 timer pr. uge med gradvis øgning i tid\nTræning i at begå sig socialt\nOpkvalificering af personlige og sociale kompetencer, der har betydning for at kunne begå sig på en skole, fx i forhold til almindelige sociale omgangsformer, kommunikative kompetencer, at kunne samarbejde, konflikthåndtering, personlig fremtræden, hygiejne samt stress-håndtering\nIdentificering af støttebehov\nLangsom indfasning i skoletilbud\nHar du spørgsmål eller lyst til at komme på besøg i Aarhus ?


Salme 1 DN1933 - Salig den Mand, som ikke går efter - Bible Gateway\nJob 42Salme 2\nSalme 1 Dette er Biblen på dansk (DN1933)\n1 Salig den Mand, som ikke går efter gudløses Råd, står på Synderes Vej eller sidder i Spotteres Lag, 2 men har Lyst til Herrens Lov, og som grunder på hans Lov både Dag og Nat. 3 Han er som et Træ, der, plantet ved Bække, bærer sin Frugt til rette Tid, og Bladene visner ikke: Alt, hvad han gør, får han Lykke til.\n4 De gudløse derimod er som Avner, Vinden bortvejrer. 5 Derfor består de gudløse ikke i Dommen og Syndere ej i retfærdiges Menighed. 6 Thi Herren kender retfærdiges Vej, men gudløses Vej brydes af.


» 24K Magic ▷ Bedste webshops\nDe fleste butikker på nettet foreslår på nuværende tidspunkt diverse forskellige fragtløsninger. Det mest populære er p.t. levering til et afhentningssted, hvor du kan afhente de købte varer lige når det passer dig. Denne er jo ultra nem, samt endda tilmed den prisbilligste fragttype ved køb af 24K Magic.\nDu kan alternativt afveje for og imod at bestille ordren til levering til din private bopæl eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden er typisk en tak dyrere, men også i høj grad enkel. Den billigste løsning til levering vil dog utvivlsomt være at hente pakken selv, men det afhænger af at du befinder dig tæt på internet forretningens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden på er naturligvis ekstremt bestemmende forudsat man behøver din ordre fluks, så af den grund er det uden tvivl væsentligt at du undersøger leveringstidspunktet ved det aktuelle produkt.\nTemmelig mange internet shops udlover levering på næstkommende hverdag på en række varenumre, eksempelvis 24K Magic, men vær på vagt da det stiller krav om at transaktionen gennemføres inden et bestemt klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få ordren klargjort før pakkepersonalet får fri.\nFlere butikker på nettet lover gebyrfri levering, men oftest kun når man shopper for en fastsat sum. Alternativt kan man snuppe den mest letkøbte leveringsmodel, som ofte – hvad end man befinder sig nær Næstved, Frederiksværk eller Vejen – er at få dem til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er i dag ekstremt smart for folk at vurdere prisniveauet på flere firmaer på nettet, og ergo har masser af e-forretninger ikke kunne lade være med at tvinge salgsværdien på varerne – til børn, og samtidig til voksne – kolossalt, og endda nogle gange sikre fragt uden gebyr.\nDog kan det immervæk blive smart at undersøge et par forskellige netbutikker efter rabat på 24K Magic forinden du placerer ordren, således at du er skråsikker på at indhente den laveste pris.\nDu bør blot være klar over, at når en netshop annoncerer en vare til en udsalgspris som kan virke helt fantastisk billig, kunne det undertiden være et faresignal om en uoprigtig internet handler. Handler med kort er trods alt dækket ind under en bestemmelse, der værner os overfor falske internet butikker.\nVi foreslår generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du drage nytte af en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, forudsat du foretrækker at betale omkostningerne over tid.\nForinden nogen shopper i en forretning på nettet burde de sådan set løbe igennem deres vilkår, men det er uden tvivl ikke særlig morsomt.\nEt nemt alternativ kunne være at bemærke hvorvidt internet selskabet er tilsluttet e-mærket, da det generelt er en antydning af at e-butikken føjer de opstillede regler, foruden at e-forhandleren løbende kigges til af fagfolk som har nøje kendskab til bestemmelserne på området. Dette er en god chance for at blive hjulpet, hvis du forvoldes vanskeligheder som følge af din shopping.\nHerudover går vi ind for at kunden er påpasselig med de mest vitale betingelser der indvirker på købet, eksempelvis den byttepolitik netshoppen tilbyder. I den forbindelse er det samtidig relevant, at man når som helst gemmer sin faktura e-mail, så man til enhver tid kan bevidne sit køb af 24K Magic, hvad end man er dreng eller pige.\nTrustpilot byder på i højeste grad fine chancer for at studere en stor gruppe nuværende kunders betragtninger og herved er det klogt, at du gennemgår online firmaets anmeldelser af 24K Magic før du lægger din bestilling.\nFacebook medfører lige så vel uden sammenligning anstændige genveje til at få indsigt i internet firmaets kundefokus. Her er der en række online webshops hvor du kan registrere en omtale af deres køb, som desuden kan udnyttes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper flere internet virksomheder da vi promoverer forretningernes tilbud, og indhenter provision såfremt en bruger fra vores side udfører en transaktion.\nFakta angående produkter og e-forhandlere vedligeholdes fra tid til anden, men man kan ikke stille os ansvarlig for ændringer der er blevet iværksat efter sidste opdatering af websitets informationer.


Kongeligt ægteskab - Wikipedia, den frie encyklopædi\nEt kongeligt ægteskab eller et dynastisk ægteskab er et ægteskab, hvor begge parter er af fyrstelig afstamning, dvs. at begge ægtefæller er født ind i regerende, afsatte eller mediatiserede fyrstehuse.\nDer er dog enkelte tilfælde, hvor et medlem af en morganatisk slægt har fået lov til at indgå et dynastisk ægteskab.\n3 Morganatiske ægteskaber\n3.1 Sophie Chotek\n4 Ikke-jævnbyrdige ægteskaber\n4.2 Bernadotte, greve af Wisborg\n5 Norge og Storbritannien\nI den feudale tid blev reglerne for kongelige ægteskaber oftest reguleret af fyrstehusene selv i deres huslove, men i 1800-tallet blev tendensen, at landenes regeringer og folkevalgte parlamenter kom til at bestemme reglerne for dynastisk ægteskab.\nI de afsatte og mediatiserede fyrstehuse er fortsat de private huslove, der gælder. Her er det slægtens overhoved, der administrerer reglerne.\nIndtil slutningen af 1900-tallet var det kun børn, der var fødte i dynastiske ægteskaber, der kunne indgå i arvefølgerne til tronerne på det europæiske fastland. Dengang blev fyrstelige titler (som fx prins eller prinsesse) nedarvet gennem dynastiske ægteskaber.\nI et morganatisk ægteskab er den fyrstelige ægtefælle fortsat medlem af det fyrstelige hus. Dette betyder, at han eller hun beholder sin status som en fyrstelig person og sin eventuelle (personlige) arveret. Den ikke-dynastiske ægtefælle er fortsat borgerlig eller lavadelig. Denne ægtefælle får ofte tildelt en adelig (dvs. en ikke–dynastisk) titel, som nogle gange kan arves af parrets børn (evt. kun af den ældste søn).\nBørn, der er fødte i morganatiske ægteskaber, har ikke arveret til tronen. Børnene arver en evt. titel fra den af forældrene, der ikke har en dynastisk titel.\nI nogle tilfælde har medlemmer af morganatiske slægter giftet sig kongeligt. Dette gælder fx for Mary af Teck (britisk dronning i 1910–1936) og for Louise Mountbatten (svensk dronning i 1950–1962 ).\nEt eksempel på et morganatisk forhold er det ægteskab, som den østrig-ungarske tronfølger ærkehertug Franz Ferdinand (1863–1914) i år 1900 indgik med med grevinde Sophie Chotek (1868–1914).\nFranz Ferdinand beholdt sin arveret og sine titler, men hans gemalinde og deres børn fik hverken kongelige eller kejserlige rettigheder.\nFranz Ferdinand ville være blevet kejser, hvis han havde overlevet kejser Franz Joseph 1. af Østrig-Ungarn (1830–1916).\nSophie Chotek grundlagde Hertughuset Hohenberg. I år 1900 fik hun tildelt titlen fyrstinde af Hohenberg. I 1909 udnævnte kejseren hende til hendes højhed hertuginden af Hohenberg.\nSophie Chotek var gemalinde til ærkehertug Franz Ferdinand, men hun kunne aldrig blive ærkehertuginde, dronning eller kejserinde. Hvis Franz Ferdinand var blevet konge og kejser, så måtte hertuginde Sophie stadig nøjes med at være gemalinde (og ikke–dynastisk hertuginde).\nSophie Choteks og Franz Ferdinands børn var (ikke–dynastiske) adelsprinser og adelsprinsesser af Hohenberg. Den ældste søn blev hertug af Hohenberg. Børnene havde ikke arveret til tronen, og de kunne ikke blive østrigske ærkehertuger og ærkehertuginder.\nDer er flere gange sket, at et ægteskab, der oprindeligt var morganatisk, senere er blevet anerkendt som et dynastisk ægteskab.\nEt eksempel på dette er fra 1949, da den bayerske tronprætendent kronprins Rupprecht anerkendte sin søns og svigerdatters ægteskab som dynastisk.\nSønnen arveprins Albrecht af Bayern og grevinde Maria Drašković von Trakošćan havde indgået et morganatisk ægteskab i 1930.\nAnerkendelsen betød, at Albrechts og Marias sønner indtrådte i den bayerske arvefølge, og at deres ældste søn Franz (født 1933) blev tronprætendent i 1996.\nEt ikke-jævnbyrdigt ægteskab er ægteskab, hvor den fyrsteligt fødte ægtefælde udtræder af fyrstehuset. Dette betyder, at han eller hun frasiger sig sine fyrstelige titler og giver afkald på arveretten for sig selv og sine eventuelt kommende børn.\nNogle gange tildeles ikke-jævnbyrdige ægtepar adelige (dvs. ikke–dynastiske) titler. Der kan være tale om personlige eller arvelige titler.\nI 1937 blev den tidligere konge Edward 8. af Storbritannien og hans hustru (Wallis Simpson) tildelt ikke–dynastiske titler som hertug og hertuginde af Windsor.\nHvis ægteparret ikke har eller får en adelig titel, så er de borgerlige, dvs. at de kan kalde sig hr. og fru.\nBernadotte, greve af WisborgRediger\nI 1888 giftede den svensk-norske kongesøn Oscar Bernadotte (1859–1953) sig med den adelige hoffrøken Ebba Munck af Fulkila.\nHan måtte udtræde af kongehuset og give afkald på sine titler som prins af Sverige og Norge samt som hertug af Gotland. Han måtte også afstå sin arvet til de svenske og norske troner.\nI stedet fik Oscar Bernadotte og Ebba Munck personlige (ikke-arvelige) titler som prins og prinsesse Bernadotte.\nI 1892 tildelte Oscar Bernadottes morbror storhertug Adolf 1. af Luxembourg parret arvelige (ikke–dynastiske) luxembourgske titler som greve og grevinde af Wisborg.\nI 1937 giftede Carl Bernadotte (1911–2003), der var brorsøn til Oscar Bernadotte, sig med grevinde Elsa von Rosen (1901–1991). Han måtte udtræde af kongehuset og give afkald på sine titler som prins af Sverige og Norge samt som hertug af Östergötland. Han måtte også afstå sin arvet til den svenske og trone.\nCarls svoger kong Leopold 3. af Belgien tildelte Carl Bernadotte og Elsa von Rosen personlige (ikke-arvelige) belgiske adelstitler som prins Carl Bernadotte og prinsesse Elsa Bernadotte . Deres datter (Madeleine (født 1938) blev ikke prinsesse. Så længe, at hun var ugift, var hun belgisk grevinde.\nI 1932, 1934, og 1946 giftede tre af kong Gustav 5. af Sveriges sønnesønner sig med borgerlige kvinder. Det var Lennart (hertug af Småland), Sigvard (hertug af Uppland) og Carl Johan (hertug af Dalarna).\nDe udtrådte af kongehuset, mistede deres arveret samt deres titler som prinser og hertuger. I stedet bestemte regeringen, at de fremover skulle bruge de borgerlige titler hr. Bernadotte, mens deres hustruer skulle tituleres fru Bernadotte.\nI 1951 tildelte deres slægtning storhertuginde Charlotte af Luxembourg dem arvelige (ikke–dynastiske) luxembourgske titler som grever og grevinder af Wisborg.\nNorge og StorbritannienRediger\nI 1821 blev det bestemt, at den norske adel skulle afskaffes. Derefter er kongen og kronprinsen samt deres gemalinder og børn de eneste nordmænd, der har ikke-borgerlige titler. Kong Harald 5. af Norges søstre og deres efterkommere har aldrig haft arveret til den norske trone.\nFra 1990 har alle kong Haralds mandlige og kvindelige efterkommere arveret til tronen. De sidste i arvefølgen er kongens datterdøtre (prinsesse Märtha Louise af Norges tre døtre). De har ingen fyrstelige titler.\nI reglerne om den britisk tronfølge har der aldrig været noget krav om dynastiske ægteskaber. Dvs. at arveretten ikke forsvinder ved morganatiske eller ikke-jævnbyrdige ægteskaber. Siden 1772 har kongen (eller den regerende dronning) dog haft mulighed for at nedlægge veto mod visse ægteskaber. Derimod mistede katolikkerne (med ægtefæller) deres arveret i 1701. Tronen kan dog stadig nedarves gennem katolikker.\nElizabeth 2. af Storbritanniens datter Prinsesse Anne af Storbritannien var gift med den borgerlige Mark Phillips. Deres børn (Peter Phillips og Zara Tindall) har arveret til tronen, men de har ingen kongelige eller adelige titler. Tilsvarende er der andre arvinger til den britiske trone, der også har status som borgerlige.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Kongeligt_ægteskab&oldid=10125137"\nSidst redigeret den 11. november 2019, klokken 15:51\nDenne side blev senest ændret den 11. november 2019 kl. 15:51.


Pille beholder til Scotte - Side 3 - Stoker Pro\nIndlæg af Troldmand. » 28 jul 2008 19:55\nDet er nok bare mig.....\nTemperaturføleren på faldrøret - hvad sikre den imod???\nKører fyret perfekt og giver masser af god varme, kan man risikere at faldrøret bliver så varmt, at den slukker fyret helt. Det er jo lidt "øv".\nFor der var jo ingen tegn på noget unormalt overhovedet. Har prøvet det nogle gange.\nSneglen kører nu af pommern til og fyret går nærmest død/ud - ""kun næsten"" - fyret falder i temperatur, som får styringen til at vælte piller ned, for nu skal der jo varme til.\nFaldrøret fyldes hurtigt helt op til sneglen med piller, og den går fast på grund af de mange piller, kender I det???? Sikkert.\nSmå gløder i herden har overlevet og starter nu en tilbage brand op i faldrøret.\nJamen inden varme når op til temperaturfølere som forøvrigt nu er godt isoleret af piller, kan den da godt slukke fyret men hvad hjælper det, når faldrør og slange er fyldt helt op med piller. Jeg fatter den ikke.\nNok bare mig....\nEneste sikre måde at sikre mod altødelæggende tilbage brand, er en optisk føler der sikrer at faldrøret ikke kan fyldes helt med piller. Er det ikke sådan det er???\nKoster godt nok en femhundred seddel men den giver 100% sikkerhed mod tilbagebrand op til slangen.\nIndlæg af Ole S. » 28 jul 2008 20:05\nJo jo trold det kan du da have ret i, men sådan er det jo med regler, det er jo ikke altid os dødelige helt har fattet den dybere mening.\nHos mig er faldrøret ved termoswitchén aldrig blevet særlig varmt uanset, hvor hårdet der blir fyret.\nIndlæg af Fyrteknik » 28 jul 2008 21:24\nNedfaldsrøret skal ikke blive mere varmt end at man godt kan holde hånden på det.\nOg hvis mit fyr går ud, så køre sneglen ikke mere end ca. 2 dl, piller ind, før styringen\nslår fra, så der er ikke ret stor risiko for at det vil brænde tilbage.\nJeg har også tit tænkt på at der er et lovkrav til at der skal være en føler, men der står\ningen steder hvor på faldrøret den skal side på faldrøret.\nHvis den sider næsten helt oppe ved slangen, så kan der jo komme godt gang i en evt.\nPS. dine vare bliver sendt i morgen.\nIndlæg af Troldmand. » 28 jul 2008 22:15\nJ.P. skrev: Hej Trold\nTakker for det J.P. (det med varen)\nKører lige lidt i det\n""Nedfaldsrøret skal ikke blive mere varmt end at man godt kan holde hånden på det."""\nDet er det som regel også, men - er man kommet nogle dage bagud med rensning af fyret kan det godt blive lidt lunt i nedfaldsrøret. Især hvis man har en del røgvender i. Som du ved uden røgvender er viadrussen lidt en pillesluger.\n""""Og hvis mit fyr går ud, så køre sneglen ikke mere end ca. 2 dl, piller ind, før styringen\nHvordan hulen har du fået den til det??? Hvis fyret går ud pumper den da piller ind til rør og slange er fyldt.\n"""Jeg har også tit tænkt på at der er et lovkrav til at der skal være en føler, men der står\nGætter på, du har kigget på den optiske føler på mit hjemme byg..\nhttp://www.postimage.org/gx2BOkuA-9159d ... 3b47cb.jpg\nJo - men tilbagebranden forbliver i metalrøret. Husk også på, at efterhånden som pillerne bliver brændt i nedfaldsrøret, synker de jo stille og roligt længere længer ned i røret.\nPlacering af føleren er ganske enkel - når pillerne bryder lysstrålen, er det slut med flere piller, og det er uanset varme eller ej. Man bestemmer selv hvor højt op man vil tillade tilbagebrande når man montere den optiske føler.\nProblemet med den optiske føler er, at jo længere ned på røret man sætter den, jo større chance er der for at den bliver ødelagt af varmen. Min er sat relativt højt af samme grund - kommer måske længere ned med med tiden/erfaringen.\nAlt er selvfølgeligt venligt ment\nIndlæg af Fyrteknik » 28 jul 2008 22:33\nJa du er skam en venlig mand trold\nNu renser jeg jo fyret ca, hver 14 dag, så derfor sker det ikke for mig, at det bliver varmerer end ca. 35 grader.\nVedr. stop af pilletilførelse, så er det Bio 18 styringen, som føler på en anden måde, end ulti styringen.\nDet har noget med røgtemperaturen, kontra kedeltemperaturen at gøre.\nOg ja jeg har fulgt med i dine forsøg, men det var nu den termoføleren jeg mente, på bio18 sidder den jo helt nede på brænderhoved.\nIndlæg af jievo » 05 aug 2008 18:05\nFik godkendt mit fyrrum d. 12-6. spurgte fejer hvor mange piller jeg måtte have i rummet,\nhan sagde 2 tons på paller, og ingen snak om låg på silo eller lign. ( fyrrum er ca. 15m2)\nP. S har lige skåret toppen af en 1200 ltr olietank, lidt vand i og skar den medens den stod op, så kommer evt. dampe ud af hullerne, ingen problemer, det røg sgu ikke engang.\nIndlæg af jesperrl » 06 aug 2008 20:42\nHar lige krejlet mig til en gammel foder silo som jeg vil bruge til Scotten. Der kan være små 2 m3 i den. Går det an bare at save et hul i siden af siloen og så stikke sneglen ind i bunden i en vinkel på ca 40 grader. Det jeg tænker på er om der er en maks grænse for hvor mange piller der må stå direkte oven på åbningen i sneglen og på selve sneglen?\nIndlæg af Ole S. » 06 aug 2008 21:33\njesperrl skrev: Har lige krejlet mig til en gammel foder silo som jeg vil bruge til Scotten. Der kan være små 2 m3 i den. Går det an bare at save et hul i siden af siloen og så stikke sneglen ind i bunden i en vinkel på ca 40 grader. Det jeg tænker på er om der er en maks grænse for hvor mange piller der må stå direkte oven på åbningen i sneglen og på selve sneglen?\nNej umiddelbart kan jeg ikke se noget problem i den store mængde piller ovenpå sneglen.\nMEN MEN skal dit brændselsmagasin/silo stå i samme rum som fyret????? Så skal du nok lige kontakte din fejer først, og høre om det er ok med ham. For det er vist ikke helt lovligt med så stort et magasin.\nJeg har lige sakset lidt fra skorstensfejermesteren´s indlæg længere oppe i tråden:\n(Det skal hermed nævnes at magasinet for at virke som sikring skal placeres min 50 cm fra alt brændbart materiale, og udføres som anført i BTV 32. Det må således også kun indeholde maks. 0.75 m3 brændsel)"\nIndlæg af jesperrl » 06 aug 2008 22:28\nDer er tidligere skrevet "Befinder forbrugslageret sig i fyrrummet må der maksimalt befinde sig 4 m3 brændsel i dette." og det holder jeg mig under.\nJeg anser det da som forbrugslager og ikke som brændselsmagasin.\nDen ene sikring på scotten er faldrøret og den anden sikring på en Scotte er ifølge producenten en thermoføler der afbryder forbrændingen såfremt temperaturen i faldrøret bliver for høj.\nIndlæg af Ole S. » 06 aug 2008 23:03\njesperrl skrev: Der er tidligere skrevet "Befinder forbrugslageret sig i fyrrummet må der maksimalt befinde sig 4 m3 brændsel i dette." og det holder jeg mig under.\nDen tror jeg du må længere ud på landet med, men lad os da få en update hvis du lykkedes med projektet.


Billig kloakrenovering Gadstrup: Få 3 gode tilbud\nBillig kloakrenovering i Gadstrup\nVil du gerne have et tilbud på en billig kloakrenovering i Gadstrup, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud.dk, som vi reklamerer for.\nEn autoriseret kloakmester i Gadstrup har erfaringen, uddannelsen og værktøjet til at bedømme omfanget af skaderne på din kloak. Han vil fx ofte benytte sig af en tv-inspektion for at besigtige problemerne. Kommer en kloakrenovering på tale, kan han fx vurdere, hvilken løsning der vil være den mest hensigtsmæssige. Måske kan problemerne klares ved en kloakrenovering uden opgravning. Løsningen kan fx være en strømpeforing, hvor man lægger en lang pose af glasfiber ind i kloakrøret for at fore det. Det kan man fx gøre, hvis der er tale om fejl på et kloakrør, der ligger et sted, hvor det er svært at komme til som fx under din bolig.\nNår du har beskrevet din opgave, vil du blive kontaktet af 3 kloakmestre i Gadstrup og omegn. De vil hver især give dig et tilbud med en pris på din opgave. Du kan så i ro og mag sammenligne deres tilbud og vælge det, som passer dig bedst.


Region politianmelder ansat efter sexvideo - RADIO4\nI en sag om seksuel chikane i Region Syddanmark har en medarbejder delt en video med seksuelt indhold med tidligere kollegaer. Sagen er overdraget til politiet.\n”Jeg kan ikke udtale mig om specifikke personalesager, men det er rigtigt, at vi har en sag, som har været overdraget til politiet, og sagen er afsluttet. Jeg kan sige det sådan, at når vi får sager om seksuel chikane, så undersøger vi dem, og så laver vi en juridisk vurdering og kører en personaleproces,” siger hun til Radio4.\n”Der bliver indkaldt vidner, der bliver lavet en juridisk vurdering, og så vil der blive taget de foranstaltninger, som man vurderer, er passende,” siger Jane Kraglund til Radio4.


Sidsel & Lasse Aarhus i sort/hvid - Sidsel & Lasse\nVind Somersby til sommerfesten\nVi lavede vores egen "Gin Fizz - Rhubarb Edition", da vi var i Horsens for at besøge K\nAarhus i sort/hvid\nForleden spurgte en kollega mig, om jeg ikke havde nogle gode sort/hvid billeder af Aarhus liggende – “det måtte jeg jo have, med alle de billeder, jeg hele tiden tager til bloggen”. De skulle bruges til en folder, vi laver hos Minimum. Først tænkte jeg, at jeg egentlig ikke havde ret mange af sådan nogle liggende – Sidsel og jeg tager jo mest billeder af mad og af hinanden ;) Men da jeg lige fik kigget arkiverne igennem, var der egentlig nogle meget fine billeder alligevel. Det er ikke fordi der er nogen større historie bag indlægget her, jeg tænkte bare, at I måske synes det var sjovt/fint/interessant at se dem. De er alle taget inden for de sidste 1½ års tid – måske kan I selv genkende nogle af stederne/motiverne? :)\nJeg er vild med vandbilleder i sort/hvid!\nJeg er vild med billedet fra Northside! Hvor er det fint, og fanger stemningen så perfekt.\nTusind tak :) Jeg spottede dem lige i græsset og syntes virkelig også, det var et godt motiv!\nFine billeder :) Ved I forresten, hvad der skete med de cykelhjelme, som I skrev om her på bloggen?\nTak Mathias :) Ja, de nåede desværre ikke deres mål på Kickstarter. Virkelig ærgerligt! Så jeg tror ikke, de producrer cykelhjelmene. Så skal de i hvert fald ha’ fundet en anden løsning.\nVi lavede vores egen "Gin Fizz - Rhubarb Edition", da vi var i Horsens for at besøge Karoline og Morten i deres fine, nye hus …