Målet: et fyldt stadion | Debat | fyens.dk\nMålet: et fyldt stadion\nPubliceret 28. oktober 2001 kl. 01:00\nAf Benny Nybo, Kochsgade 10 A, Odense, er byrådsmedlem (S).\nMålet for OB - Odense Boldklub og Odense Byråd - må være at udfylde Stadions kapacitet optimalt året rundt. Et fyldt stadion som i lokalopgørenes tid. Men det er vist kun få, der tror på, at økonomien er til mere end ét tophold i Superligaen, sådan som professionel fodbold har udviklet sig. Derfor bør der skabes folkelig opbakning omkring OB's superligahold.\nEn mental barriere er fortiden med gyldne lokalopgør mellem OB, B1909 og B1913, der betød op- og nedture på arbejdspladser og til familiefester. Fortidens lokalopgør splitter stadig familierne, og virker som kviksand, vi ikke kan komme op af.\nFyn kan kun bære ét tophold, fordi der skal mange penge på bordet for at deltage. Prisen er, at vi dropper debatten for og imod dette tophold. Ligesom det er vigtigt, at et sportsmuseum bygges ind i Stadion. Med et rum, hvor lokalopgørenes stolthed driver ned ad væggen, hvor far kan tage sin søn i hånden og snakke om de gode gamle dage. Og derefter gå ud og heppe på det nye fynske tophold. Stå skulder ved skulder, skåle med hinanden og heppe holdet frem til et dansk mesterskab i kampen mod Brøndby og FCK.\nNår holdet skal hedde FC Fyn eller FC Odense, er det for at slippe fortiden mentalt, og springe ind i fremtiden med den nye hovedsponsor Carlsberg. Når tømmermændene har lagt sig efter tabet af Albani, vil den tilførte kapital åbne nye veje og tiltrække nye sponsorer, og forhåbentlig flere nye medlemmer. For 200 kr. om året kan man sende signalet om troen på et fyldt stadion og en fynsk fremtid i toppen af dansk fodbold. Det nye navn bør signalere: hele Fyns tophold.\nEn færdiggørelse af Odense Stadion er utrolig vigtig, og en arenaform vil være et godt alternativ til Parkens firkant, hvor tilskuerene forhindres i at få den fulde effekt af hinanden. Arenaformen kan bygges med kontorer, VIP-rum etc. i den øverste del af hjørnerne.\nArenaformen vil skabe et kanonrum til overskudsgivende musikarrangementer.\nMålet må være en økonomisk bæredygtig sportsklub, som skaber reelle arbejdspladser, sportslige resultater og en international profilering af Odense By.\nPrincipielt mener jeg, at topklubben bør eje sit eget stadion, så profileringen kan blive helt i top. De, der har set Parken, Nou Camp eller Old Trafford, har set denne profilering. Lad OB's stolte billeder fra "Miraklet i Madrid" og pokalerne komme ud, hvor publikum er. Og gerne sammen med tilsvarende fra B1909 og B1913. Jørgen Leschley Sørensens og Lars Høghs karrierer er glimrende midtpunkter i denne samling. Stadion kan også døbes om.\nEt andet scenarie vil være, at Albani fører B1909, B1913, Dalum og Korup sammen og skaber et alternativ, der kan give lokalopgør i Superligaen.\nMen min indstilling er klar, Carlsberg er hoppet på toget, Kim Brink har sat retningen for det nye tophold, forude venter et fyldt stadion på mesterskabet. Antallet af togvogne bestemmes af publikum. Billetten koster 200 kr. - for den folkelige opbakning.


Fotograf Oksbøl - Fotograf Jylland - Portrætfotograf\nSom professionel fotograf i Oksbøl, har vi efterhånden fotograferet mange spændende opgaver for både erhverv og private. Vi leverer altid billeder i højeste kvalitet og har igennem de sidste 8 år opbygget en masse gode referencer fra virksomheder og private i hele VestJylland.\nSom uddannet fotograf har jeg fotograferet mange forskellige spændende fotoopgaver. Jeg laver mange forskellige portrætfotos, der bruges til hjemmesider, visitkort, De sociale medier, online brug i mange forskellige udtryk. I Oksbøl og andre steder i Vestjylland har jeg lavet mange spændende erhvervsopgaver og en del familier og bryllupsfotos. Jeg har også fotograferet en del fotos af børn og gravide. Skal i bruge en professionel erfaren fotograf i Oksbøl er i mere end velkommen. Vi tager stort set alle fotoopgaver ind.\nEnhver seriøs virksomhed i Oksbøl, ved udemærket at det visuelle indtryk især online, har fået større og større større magt i takt med det store antal hjemmesider på nettet. Jeg har fotograferet mange events, foredrag, messer og konferencer. Jeg har været på halve og heldagsbesøg med mit kamera hos forskellige spændende virksomheder i området og fanget en god fortælling igennem mine billeder af virksomhedens daglige drift og samtidig lavet billeder af de ansatte til hjemmesiden og tryksager. Vi oplever mange virksomhedsejere på øjnene op for at det visuelle håndtryk skaber en god forretning.\nSom fotograf i Oksbøl eller resten af Sønderjylland, møder vi stadig flere og flere forskellige typer opgaver. Vi er idag vant til at se mange forskellige slags smukke billeder både i magasiner, blade, aviser og i tvét at vi selv ønsker at vores egne billeder får et mere personligt præg. Når vi fotografere bryllupper, mode, portrætter, kunst, bygninger, reklame, drone skud, festfoto, konfirmationer, barnedåb osv. Forsøger vi altid at skabe en lille historie med billederne. En dokumentarisk sammenhæng om du vil.\nJeg er familiefotograf, newborn, gravid fotograf og børnefotograf. Det er vigtig for mig at der lyttes til børnene og børnene får lov til at lege. De bedste billeder bliver faktisk oftest til hjemme hos familierne i Oksbøl, i vante omgivelser, hvor børnene føler sig trygge og kender stedet. Ofte især op mod jul laver jeg rigtig mange familieportrætter, billeder af babyer og børn. Det undrer og irriterer mig nok lidt at mage forældre ikke vælger at få lavet julegaverne i sommermånederne i Danmark, hvor vi har et super smukt lys og lange aftener. Jeg vil anbefale familier og andre der ønsker flotte billeder at få dem lavet udendørs om sommeren.\nFotografen i Oksbøl\nHej med dig! Mit navn er Lone Brand. Jeg er uddannet fotograf og fotograferer mange forskellige slags fotografiske opgaver. Jeg fotograferer blandt andet: erhverv, portræt, reklame, bryllup, familier, børn og babyer, gravide, boudoir. Jeg har igennem de sidste 8 år fotograferet mange spændende opgaver. Jeg laver også billeder til hjemmesider, Facebook, ansøgninger og CV. Jeg har været ude i mange virksomheder i og omkring Oksbøl og fotograferet medarbejderportrætter samt billeder af både interiør og eksteriør i og omkring virksomhederne.\nLone Brand, Fotograf Oksbøl\n2 Fotografen i Oksbøl


Intro til Skovbad - Shinrin-yoku\nVi går en tur, hvor vi retter sanserne mod naturen. Sanseøvelser skaber nærvær, og du vil mærke, hvordan kroppen slapper af og tankerne falder til ro. På denne rute vil der være en lille natur-opgave, der får dig til at reflekterer over din dagligdag. Mellem øvelserne fortæller vi lidt om, hvorfor naturen fremmer vores mentale sundhed. Ved afslutningen af introkurset får du en beskrivelse af øvelserne, så du er klar til at drage ud i naturen på egen hånd.\nFørste møde: 27-09-2021 17:00\n27-09-2021 17:00 27-09-2021 18:45 2,00 Frederiksberg Have v Pilealle og Frederiksberg Alle Frederiksberghave\nLokale: Frederiksberg Have v Pilealle og Frederiksberg Alle\n(Frederiksberg Have v Pilealle og Frederiksberg Alle)\nIndgang ved Pile Alle og Frederiksberg Alle


Elsker du nail art? Leder du efter nogle flotte sømdesigner til påsken? Så er du på det rigtige sted, vi har fundet 61 søde påske søm ideer. Vi har noget for enhver smag fra yndige kaniner til stilfulde pasteller og mere. Enhver af påskens negle vil se stilfuld og sjov ud på den særlige dag.... Read More\nElsker du nail art? Leder du efter nogle flotte sømdesigner til påsken? Så er du på det rigtige sted, vi har fundet 61 søde påske søm ideer. Vi har noget for enhver smag fra yndige kaniner til stilfulde pasteller og mere. Enhver af påskens negle vil se stilfuld og sjov ud på den særlige dag.\n1. Påske Chick and Bunny Nails\nFørst på vores påskeliste er disse super søde negle. To negle har smarte prikker, en søm har kaninører, en anden har en kylling og tommelfingerneglen har et ægdesign. Vi elsker disse negle, fordi det bruger nogle af påskens mest populære temaer i et blik. Du kan genskabe negle som disse eller bare bruge en af stilarterne.\nKilde: @uendeligt poleret\n2. Levende påske Chick Nail Art\nDet ville ikke være påske uden søde gule kyllinger! Disse negle har et gulstribet design med en chick accent søm. Der er mange selvstudier online til at hjælpe dig med at oprette ungen, og der er mange forskellige stilarter, du kan prøve. Du kan også bare have gule eller hvide negle i stedet for striberne.\n3. Påske Pastel Negle\nPåsken er i foråret, og i løbet af denne friske nye sæson er pastelfarver must-haves. Du kan bære disse smukke bløde nuancer på dine negle. Denne næste idé har en anden pastelfarve på hvert søm. Vi elsker brugen af forskellige toner, da det giver manicure et trendy look. Hvis du ville have et mere subtilt design, kunne du bruge en farve.\n4. Smuk glitter og kanin negle\nGlitter er perfekt til enhver lejlighed. Vores næste negleidé er en glittermanicure med en sød kanin accent søm. Da det er påske, kan du prøve at vælge en blød farve som den, der fremhæves. Du kan bruge pink eller en anden farve som pastellgul. Der er masser af tutorials online for at hjælpe dig med at oprette påskehare -kunst, så du kan prøve det derhjemme.\n5. Påskeæg Negleart\nDernæst har vi den sødeste påskeægside! Disse negle er en blød pink med glitter og har to æg accent negle. Vi elsker denne idé, fordi den er levende og sjov. Du kan genskabe dette med ethvert farveskema, men behold det let, så det passer til årstiden. Der er vejledninger til at guide dig i, hvordan du opretter ægdesignet, eller du kan bruge en stencil eller klistermærke.\n6. Floral og Bunny Nail Design\nForåret er sæsonen med smukke blomsterblomstrer. Denne næste idé kombinerer forårsblomster med påske. Den ene søm har en super sød kanin og den ene søm har et pastelblomstret design. De andre negle har et smukt ombre look. Du kan bare bruge blomster og kaninlook med almindelige negle eller prøve ombreen. Ombre er ganske enkel at oprette med en svamp, kig online.\n7. Søde påske negle\nVores næste sømidé har et sødt påskeægdesign. Neglene er blevet malet i en blød himmelblå og har to levende æg som en accent søm. Vi kan også se nogle hvide prikker til. En manicure som denne er perfekt til alle, der ønsker at fejre lejligheden uden at gå for meget på toppen. Æggene kan håndmales, eller du kan bruge klistermærker.\nDernæst har vi en stilfuld manicure med pastellnegle med et blomstret design. Det er sådan en smuk idé til forår og påske. Negle som disse vil ikke kun være søde til den særlige dag, men vil se godt ud efterfølgende. Dette mønster passer til mellemstore til lange negle i enhver form.\n9. Påskehare og hjerter\nHvis du vil have yndige negle til påske, så kan dette være designet til dig. Neglene har et smukt hjerteprint med en kanin accent søm. Du kan genskabe negle som disse i ethvert farveskema. Pasteller og lyse farver er perfekte. Hjerter kan oprettes på negle med tandstikkere, og der er tutorials online for at hjælpe dig.\n10. Glitter påskeæg Chevron Design\nPåskeæg har ofte et levende chevron -design. Dette chevronprint har inspireret disse næste negle. Neglene er malet i forskellige pastelfarver med glitter. Ved at bruge forskellige farver skaber du et sjovt og lyst påskelook. Der er online tutorials om chevron, der hjælper dig med at skabe looket. Du kan også bare en farve med glitteret i stedet for et par stykker.\nEjendomsafbrydelser: 7 røde flag ved visning af en ejendom


Find den flotteste trusse online\nEn flot og forførende trusse udgør grundstenen i din lingeri garderobe. En hver kvinde bør eje mindst eet par trusser som ikke hører til i kogevask afdelingen. Fine trusser – eventuelt med blonder – kan få dig til at føle dig sensuel og flirtende, selv til hverdag.\nHvordan vælger jeg den rette trusse?\nTrusserne er vores mest intime beklædning og bør således udvælges med omhu. Hvilken trusse du skal vælge er i høj grad et spørgsmål om smag og behag. Det er først og fremmest vigtigt at du føler dig godt tilpas i den nye trusse. En trusse er nemlig kun så sexet og fræk som bæreren føler sig.\nHvis den minimalistiske g strengs trusse gør dig usikker bør du vælge en anden model. En flot tanga eller tai trusse kan sagtens være ganske forførende selv om den dækker noget mere end den ultra hotte g strengs trusse. Trusser med mere dækning lever naturligt nok mere plads til alle de forførende detaljer så som blonder, lacings, sløjfer og lignende. Således kan en maxi trusse eller et par boxer shorts også være ganske flirtende i deres udtryk. Det er udelukkende et spørgsmål om design.\nI den mere casual afdeling finder du løse hipsters, briefs og boxer shorts. Disse modeller har også deres charme og kan for eksempel være udført i wet look som leder tankerne hen på fetich og blid BDSM. Løst siddende trusser med lidt dækning af ben og mave er en særlig genre som også tæller den såkaldte skovtrusse – en klassiker som er på vej tilbage, og som er meget klædelige hvis man gerne vil camouflere en hofte eller mave delle. Skovtrusser er desuden virkelig behagelige idet de som oftest er fremstillet i silkelette stoffer så som silke eller satin.\nDu kan finde et stort udvalg af flotte trusser på love-lingeri.dk


Ledelse i Folkebevægelsen mod EU må beslutte underskriftsindsamling - politiken.dk\nPolitik 27. okt. 2019 kl. 17.27\nSkal samle over 70.000 vælgererklæringer\n»Jeg tror flertallet har den holdning, at vi skal sidde i Europa-Parlamentet igen. Det var ret klart«, siger hun.\n»Diskussionen handlede mere om tidspunktet for, hvornår vi skal indsamle vælgererklæringer. Jeg kan ikke garantere, at vi gør det, men det var der stemning for«.\nNye Borgerlige stormer frem i målingerne: »Vores statsministerkandidat er ham, der tør handle på udlændingespørgsmålet«\nLive: Mette Frederiksen: Vi risikerer at må forlænge nedlukning\nHvem er det lille menneske i kanariegul dragt, der bliver hyldet som en stjerne?


Victoria House Hotel i Killarney til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMuckross Road, Castlelough-området, Killarney, Irland, V93 K0FE - Se på kort\n"Beautiful decor, helpful staff, comfort"\nMere om Victoria House Hotel\nVictoria House Hotel, som ligger i nærheden af National Events Centre, kun 1,6 km fra centrum af Killarney, har udsigt over Killarney Nationalpark. Det byder på rummelige værelser og komplet irsk morgenmad. Værelserne er individuelt indrettede i smuk landlig stil. Samtlige værelser har eget brusebadeværelse, satellit-tv, te- og kaffefaciliteter, strygeudstyr, hårtørrer og telefon. Der tilbydes desuden gratis WiFi overalt. Der serveres en varieret morgenmad dagligt, og der tilbydes friskbrygget kaffe og hjemmebagte scones samt lettere anretninger i løbet af dagen. Spisekortet til frokost og aften byder på noget for enhver smag, også vegetarer. Hotellet ligger ved det nationale cykelstisystem og diverse vandrestier, hvor man kan nyde den spektakulære udsigt over de omkringliggende bjerge og skove. Man kan også tage på udflugt i hestevogn. Cykler kan lejes i receptionen. Det venlige og opmærksomme personale, som har et godt kendskab til lokalområdet, anbefaler gerne sightseeingture og hjælper også gerne med diverse rejsearrangementer.\nBemærk venligst, at hotellet ikke tager imod debetkort som garanti af reservationer, men de kan anvendes ved ankomst til hotellet.


Fra mark til marked. bæredygtig forsyning med bioenergi i Region Midt. Enercoast: - PDF\nDownload "Fra mark til marked. bæredygtig forsyning med bioenergi i Region Midt. Enercoast:"\n1 Enercoast: Fra mark til marked bæredygtig forsyning med bioenergi i Region Midt Det rykker nu alle sejl er sat til for at mobilisere vore ressourcer i landskabet til energi. Virksomheder, landmænd, lokalpolitikere, kommuner, Region Midt og regeringen er enige: kursen er sat mod en biobaseret fremtidig økonomi. Af projektleder Knud Tybirk, Agro Business Park, Projekt Enercoast har i fire år stimuleret denne udvikling i et tæt samarbejde mellem forskere, virksomheder, planlæggere og energisektoren i Region Midt i samarbejde mellem Agro Business Park, Århus Universitet og Randers, Norddjurs og Syddjurs kommuner. Og verden har udviklet sig kraftigt i mellemtiden. Bioenergi med meget mere Biomasserne i Region Midt skal ikke kun bruges til energi i fremtiden. Pilen peger i dag på bioraffinering, hvor man - ligesom i et olieraffinaderi - tager en hel plante som råvaren og skiller ad i en række mindre komponenter. Delene kan derefter raffineres videre til en række værdifulde produkter som indgår i mad, kosmetik, medicin, bioplastprodukter, husdyrfoder mv. Enercoast har især fokuseret på restprodukter i værdikæden fra bioraffinering - nemlig bioenergi og biobaseret gødning, som der er allerede er et stort og stigende marked for. Det er det logiske og mest virksomhedsnære at tage fat i, mens forskerne udvikler mere raffinerede teknologier til fremtidens biobaserede økonomi. Projektet har inspireret til en række nye innovative tiltag. Bæredygtige forsyningskæder Enercoast har holdt fokus på at de løsninger man peger på skal være bæredygtige hele vejen fra mark til markedet. Hvert led i værdikæden skal være mere bæredygtigt økonomisk, miljømæssigt og socialt/etisk - end alternativerne. Det er ikke altid let at holde tungen lige i munden og at bevare overblikket - i den til tider ophedede danske debat om bioenergi. Bæredygtighed har været grundlaget for at udvikle den biobaserede økonomi og er et fagligt meget inspirerende udbytte af projektet. 1\n2 Projektet har haft 5 fokusområder: Metodeudvikling til biomasseopgørelser, Miljøforskning/udredning, Bioenergimarkedet og jobskabelse, Forretningen for virksomheder og Kommunal bioenergi-planlægning Bio-værktøjer Enercoast har udviklet et konkret værktøj til at opgøre landskabets biomasser: hvor og hvor meget er der og hvilken energimæssig kvalitet har det. Conterra har lavet værktøjet, som i Enercoast er anvendt på de tre deltagende kommuner: Randers, Norddjurs og Syddjurs. Værktøjet kan bruges både som virksomhed hvor meget gylle er der til biogas i dette område? eller hos myndigheder. Værktøjet er i dag til rådighed og Conterra har som lille virksomhed fået mulighed for at åbne en ny forretning: bioenergi-opgørelser med kunder fra ministerier, kommuner og rådgivervirksomheder. Denne type opgørelser er centrale fx når Energistyrelsen skal vurdere om der er halm nok til varmeværkerne, eller fx om Måbjerg kan finde nok biomasser i nærheden til 2. generations ethanol. Et andet værktøj, som er videreudviklet i projektet er Kogebog for Etablering af Biogasanlæg Siden førsteudgaven i 2010 har den været brugt flittigt hos planlæggere og biogas interessenter og en ny udgave har opdateringer med de nye muligheder for biogas efter energiforliget i foråret Bio-energiens miljøeffekter Hvis bioenergi produceres fx på tørvejorde i ådale er der risiko for negative miljø- og landskabspåvirkninger. Derfor har Enercoast igangsat forskning og udredninger på området og desværre findes der ikke meget viden om flerårige energiafgrøder på lavbundsjorder. Forskerne på Århus Universitet i Foulum vidste på forhånd, at flerårige energiafgrøder som pil eller græsser på almindelig landbrugsjord har en rigtig god effekt for vandmiljøet ved at nedsætte udvaskningen af nitrat. På lerjord kan man mindske udvaskningen med kg N/ha/år og på sandjord kg N/ha/år. Men det kræver mange langsigtede forsøg at dokumenterer udvaskning fra lavbundsjorde, som der ikke var ressourcer til at igangsætte i Enercoast. Forskning i Enercoast har vist at klimagasudledningen fra dyrkning af korn og flerårige græsser i Nørreådalen afhænger mere af grundvandsstanden/dræning end af om jorden pløjes hvert år. Forskerne havde forventet, at pløjningen var den vigtigste faktor, og den nye viden kan i fremtiden give anledning til nye anbefalinger om forvaltningen af vore ådale og måske bræmmerne langs vandløb. 2\n3 Bioenergi-markedet Forsyningskæde-tankegangen tankegangen forudsætter at der er et marked for bioenergiprodukterne. Der udvikles udvikle i disse år et globalt marked for nogle bioenergiprodukter (især træpiller og biobrændstoffer), mens rigtig meget bioenergi (halm, husdyrgødning, affald) har mere regionale eller lokale markeder. Ea Energianalyse har bidraget med rapporter på området. Enercoast har partnere i Norge, England, Sverige, Tyskland og Danmark, Danmark så der har været analyseret på et nærmarked og det lokale marked. Halmværkerne på Djursland henter det de meste halm i nærområdet med aftaler med landmænd eller halmleverandørforeninger. Træflis Træflis til varmeværker leveres typisk fra et lidt større område af skoventreprenører. Verdo i Randers har et handelsselskab, der sikrer en balanceret forsyning af forskellige biomasser fra et lokalt, et regionalt (fx Baltikum Balti um og Scotland) og et globalt marked mar (fx Vestafrika). Som stor spiller er man nødt til at sikre sig leverancer, selv i en hård isvinter. Vi har gennem Enercoast også bidraget til at markedsføre danske kompetencer og teknologier på halmområdet internationalt med en halmpjece, som nu bliver blive oversat til kinesisk. Bio-forretningen Biomasse kan kun mobiliseres, hvis der er en forretning i at gøre det. Enercoast har udviklet to forretningsplaner, som eksempler på hvordan biomasserne sættes i spil. I samarbejde med Skovdyrkerne har vi udviklet en forretningsmodel for poppel til energi plantet på agerjord. Der er kommet øget tilskud til dette i 2012 og værktøjet har sat gang i Skovdyrkernes poppelbeplantninger i foråret 2012, hvor mere end 100 ha er blevet plantet og interessen for værktøjet er meget stor. Skovdyrkerne er det ideelle bindeled mellem landmænd, der traditionelt tænker på års sigt og varmeværker, der skal have aftaler med flisleverandører med stabile priser og leverancer. Biogas er også blevet mere attraktivt med Energiforliget i foråret Enercoast har i samarbejde med Randers kommune lavet 3 forretningscases for biogas i Randers kommune og bidraget til debatten om lokalisering af biogasanlæg der skal offentliggøres i kommuneplan Tilsvarende Tilsvare forløb med at udpege lokaliseringer seringer for biogas forgår også i Syddjurs og Norddjurs kommuner. Grundlaget for investeringer i biogas er ved at være på plads, så der kan komme grøn gas på nettet til at erstatte fossilt naturgas. 3\n4 Bio-planlægningen Region Midts perspektivplan for 2025 sætter ambitiøse målsætninger for bioenergien. Vi har et stærkt cleantech-cluster i regionen med mange beskæftigede, og det forventes at jobskabelsen i biomasse til energi-sektoren kan blive endog meget betydelig i fremtiden. Brøndum & Fliess har lavet en rapport om Cleantech beskæftigelsen i Region Midt. TJ PlanEnergi har analyseret biogaspotentialet i Region Midt som indspil til (tvær-)kommunal biogasplanlægning i forbindelse med Kommuneplan De tre Enercoast-kommuner har arbejdet aktivt med klimaog energiplanlægning i projektperioden. Det gælder især konkret biogasplanlægning i Syddjurs og Randers kommune, men også mere generelt i form af Handlingsplan for Djurs Energiland (2009), Klimastrategi i Randers (2010) og Klimaplan for Syddjurs i Den nationale lovgivning og de kommunale planlægningsmæssige rammer er ved at være på plads. En biomasse handlingsplan for de tre kommuner (Lavet af Ea Energianalyse og Conterra), som i realiteten samler en meget stor del af Enercoast erfaringer op, giver konkrete anbefalinger til det videre arbejde i kommunerne og i virksomhederne. Konceptet med en biomassehandlingsplan kan blive en national opgave, hvor Ea Energianalyse og Conterra er i dialog med Energistyrelsen. Bioenergien udvikler landdistrikterne Enercoast afholdt vellykket slutkonference i Grenå i juni Her var fokus lagt på jobskabelseseffekter af bioenergien i kommunerne. Biogas i Tyskland beskæftiger i dag personer primært i landdistrikterne hørte vi fra Enercoast projektlederen fra Universitetet i Oldenburg. Tilsvarende effekter på beskæftigelsen kan forventes ved at mobilisere mere bioenergi og sætte gang i bioraffinaderier i Danmark. Alene biogasområdet har et potentiale på 4200 jobs frem til 2025, hvis man går efter at udnytte 75 % af al husdyrgødning til energi som skitseret i Biogasperspektivplan for Region Midt - lavet i Enercoast. Brændselsforbrug til el og varme 2009 Reference Scenarie Scenarier for bioenergi i 2020 i Norddjurs Kommune. Halm Flis Anden bioenergi Biogas Husholdningsaffald Naturgas Man skal dog være opmærksom på mulige negative følger af bioenergien, hvor borgerne kan være skeptiske: lugt og trafikpåvirkninger i nærmiljøet. Kogebog for Etablering af Biogasanlæg 2012 er et centralt redskab til planforløbet, inklusive borgerinddragelse. Bioenergien har mange muligheder, men også sine udfordringer. Bioenergien giver jobs på landet, det reducerer miljøpåvirkninger og fremtidens økonomi er afhængig af at vi kommer videre med biomobiliseringen i samspil med EU s landdistriktspolitik. Kul Diesel 4\n5 Vejen Videre Enercoast tankegangen med bæredygtige forsyningskæder lever videre i en række nye initiativer på området både inden for EU (Interreg Østersø projekter som Baltic Manure), KASK-programmet (Projekt Implement) og Region Midts Erhvervsudviklingsprogram (fx projekt i samarbejde med Måbjerg Bioenergi) og flere ansøgninger på vej. Projektets skriftlige produkter kan ses nedenfor. Alle peger i dag mod et biobaseret samfund. Med omtanke og bæredygtighedskriterierne som roret kan vi godt rebe sejlene ud mod fremtidige grønnere horisonter i Region Midt og de tre Enercoast kommuner. Her er projekt Enercoast skriftlige produkter: 1. Conterra GIS værktøj til biomasseopgørelser, Klik her o Tybirk, K. & Larsen, P Få overblik over biomasserne med nyt GIS værktøj. Teknik & Miljø / September 2011, s Århus Universitet, Rapport på udvaskningseffekter af flerårige energiafgrøder. Klik her o Jørgensen, U. & Schelde, K Energiafgrøder en joker? Momentum 1, S Århus Universitet, Klimagasbalancer for bioenergi dyrket i Nørreådalen - delmængde af ph.d. på Århus Universitet o Lærke, P.E., Kandel, T. og Tybirk, K Paludikultur: Klima- og miljøvenlig drift af landbrugsarealer i ådalene. Miljø og Teknik 2012 (under udgivelse) 4. Agro Business Park Halmteknologirapport klik her 5. Agro Business Park Biomasse mobiliseringsrapport (international), klik her o Tybirk K Energibonden i Østfriesen. Jord og Viden, August 2010, s 7-9 o Tybirk, L. (red.) Mobilization of Bioenergy Supply Chains in North Sea Region, 6. Ea Energianalyse Markedsrapport (engelsk med dansk sammendrag), klik her o Tybirk, K Handel med biomasse har brug for krav. Bioenergimagasinet, Juni 2010, s Ea Energianalyse Forsyningskædeanalyse/SSCM report, (engelsk med dansk sammendrag), klik her. o Tybirk, K Tre kommuner går foran. Bioenergimagasinet, august 2010, s o Tybirk, K, Bæredygtige forsyningskæder for bioenergi. Kap 11.5 i Børsens Ledelseshåndbog. (Redaktion: Jensen, J.O, Johansen, J. & Arlbjørn, J.S.) s Børsen Forum/Børsen Ledelseshåndbøger 8. Brøndum & Fliess Cleantech analyse for Region Midt Klik her 9. Planenergi Biogas perspektivplan for Region Midt, Klik her 10. Tybirk K, Fra Mark til Marked. Bæredygtig forsyning med bioenergi i Nordsøregionen. Agro Business Park. og Tybirk, K. Bioenergi er det bæredygtigt? AgroBusiness Park/ Enercoast Tybirk K, & Mortensen, C Biogasmuligheder i Randers Kommune. Forretningsmodeller for biogas. Agro Business Park. og Tybirk K. & Mortensen, C Fra Mark til Varmeværk. En forretningsmodel for poppelflis dyrket på landbrugsjord. Agro Business Park. og Tybirk, K (red.). Kogebog for etablering af biogasanlæg Agro Business Park Ea Energianalyse Biomassehandlingsplan for Randers, Norddjurs og Syddjurs kommuner, udgives ultimo september 2012, 5\nAfslutningsrapport september 2012. Resultatkontrakt Vedrørende\nAfslutningsrapport september 2012 Region: Resultatkontrakt Vedrørende enercoast Biomasse på kommuneniveau Region Midtjylland (RM) Regional Udvikling Skottenborg 26 8800 Viborg Ean-nr: 5 798 002 763 850\nNotat om Enercoast projektstatus Juni 2011 og en skitse af de sidste faser af projektet\nNotat om Enercoast projektstatus Juni 2011 og en skitse af de sidste faser af projektet Indhold Indledning...1 Baggrund...1 Formål...2 Faglig status...2 Opgørelse af biomasser, der kan anvendes til energiformål...3


Konservativ politiker kalder Zanka for 'en abe' på Facebook | BT Superligaen - www.bt.dk\n13. feb. 2017 - 18.54 | Opdateret 13. feb. 2017 - 20.20\nKonservativ politiker kalder Zanka for 'en abe' på Facebook\nMathias 'Zanka' Jørgensen er nu igen genstand for hadbeskeder på internettet - denne gang fra en politiker. Foto: Liselotte Sabroe\n'Hvem kan tage den abe seriøst'.\nSådan skriver næstformanden hos Det Konservative Folkeparti i Horsens, Heidi Milo, om Mathias 'Zanka' Jørgensen.\nFra sin private Facebook-profil har Milo kommenteret på en artikel i gruppen 'FCK - Byens Stolthed.' Gruppen har delt en historie fra Ekstrabladet.dk med følgende rubrik: 'Zanka' til Brøndbys fans: Ærgerligt, at I ikke kommer...'\nI artiklen udtaler Mathias 'Zanka' Jørgensen sig om det faktum, at to store fangrupper fra Brøndby IF har valgt at boykotte søndagens storkamp i Telia Parken, fordi de er utilfredse med de forhold, de bliver mødt med af FC København.\nDet er i den forbindelse, at Heidi Milo leverer kommentaren 'Hvem kan tage den abe seriøs', som det fremgår af det nedenstående screenshot, hvor øvrige bidragsydere til debatten fremstår censurerede.\nScreenshot fra Facebook-gruppen 'FCK - Byens Stolthed.'\nKommentaren har affødt et væld af kritiske kommentarer til politikeren, som kommer i strid modvind hos en række brugere, der finder hendes kommentar for racistisk. Det er langt fra første gang, at 'Zanka' bliver udsat for kommentarer af den type.\nBT har forsøgt at få en kommentar fra Heidi Milo, men hun ønsker ikke at tale med os. Til Ekstra Bladet siger hun dog følgende:\n»Jeg sidder bare og tænker; 'hold da op, hvor er folk nærtagende'. Det er intern fodboldsnak, og jeg kan stå inde for alt, hvad jeg har skrevet. Jeg ikke fordrage Zanka,« siger hun.\nFormanden for Det Konservative Folkeparti i Horsens, Finn Gade Knudsen, vil dog gerne stille op til interview.\nHvad mener du om sådan en kommentar her fra din næstformand?\nHvis jeg så må spørge dig personligt, hvad synes du så om udtrykket en abe? Hvad siger det dig?\n»Det er et dyr, der blandt andet lever i Afrika.«\nJa, det er et dyr. Men mange bruger det også i en racistisk sammenhæng, og sådan kunne det godt lidt se ud her, synes du ikke?\n»Det har jeg ikke nogen kommentar til, om det er brugt i en racistisk sammenhæng.«\nFlere personer i kommentarfeltet lader i hvert fald til at synes, at det er en uheldig og forkert udtalelse at komme med. Det synes du ikke?\nMen bare fordi du ikke går op i sport, kan du vel godt tage stilling til, om noget er racistisk eller ej?\n»Jo, det kan man da godt, og hver især begår man jo sine beslutninger, når man skriver noget på internettet. Nogen er selvfølgelig drevet i, hvad man kan skrive i hvilke positioner man har, men jeg vil ikke afgøre, om det her er racistisk. Jeg har ikke snakket med Heidi endnu, så jeg ved ikke, hvad der ligger til grund for hendes kommentar.«\nOkay. Du har ikke selv skrevet kommentaren, men nu er du formand, og derfor vil jeg da gerne spørge dig, om det er den gennemgående holdning hos de Konservative i Horsens, at Mathias ’Zanka’ Jørgensen er en abe, som er svær at tage seriøs?\n»Undskyld, men jeg arbejder med journalistik til daglig. Det dér er da det mest tåbelige spørgsmål, som jeg nogensinde har hørt.«\nHvorfor er det tåbeligt?\n»Tror du helt seriøst selv, at jeg ville svare 'ja' til det spørgsmål?«\nDet ved jeg da ikke. Min opgave er jo bare at stille dig spørgsmålene?\n»Det er fair nok, men så svarer jeg selvfølgelig nej til det spørgsmål.«\nHvad mener du så om, at din næstformand skriver sådan her på en måde, som folk tilsyneladende opfatter racistisk?\n»Én ting er jo, hvad man skriver, og så hvad andre opfatter. Modtagerne af kommunikationen har altid ret til at afgøre, hvordan kommunikationen skal opfattes. Det er jeg godt klar over. Men det er jo ikke ensbetydende med, at det har været hensigten, da det i sin tid blev skrevet.«\nSå når din næstformand skriver ’hvem kan tage den abe seriøst’, så tror du ikke, at hun har skrevet det racistisk? Det har bare været noget, hun lige har kaldt ham?\n»Altså med mit kendskab til Heidi, så nej. Jeg har som sagt ikke nået at snakke med hende endnu, så jeg ved ikke, hvad hun har ment med det. Men det kan jeg bestemt ikke tro.«\nI fodbold og andre sportsgrene kæmper man meget mod racisme, og ’abe’ er et ord, der tidligere er blevet brugt i en racistisk sammenhæng. ’Zanka’ er også blevet kaldt det tidlig...\n»Det er muligt, men jeg er ikke sportsjournalist...«\nNej, men det er jeg, og jeg har fulgt med i det. Dem, der arbejder for at komme racisme til livs, dér hjælper sådanne kommentarer her vel ikke ligefrem på rette vej?\n»Det har jeg ikke nogen holdning til.«\nDet har du ikke nogen holdning til?\nAndre politikere i Det Konservative Folkeparti er ikke imponerede af Heidi Milos kommentar. For eksempel har Folketingspolitikeren Mette Abildgaard skrevet følgende på det sociale medie Twitter:\nDen opsang har Mathias 'Zanka' Jørgensen selv retweetet på Twitter.\nOgså FC København har taget afstand fra lokalpolitikerens besked på Twitter.\nBemærkningen, der kalder @Mzanka "abe" fra en lokalpolitiker er på alle måder uanstændig, ansvarsløs og tåbelig. Desværre er det ikke første\n— F.C. København (@FCKobenhavn) February 13, 2017\nFC København har meddelt, at hverken klubben eller Mathias 'Zanka' Jørgensen ønsker at kommentere historien yderligere.


Piscine - et friskt pust til den aarhusianske kunstscene - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nUdstillingstedet Piscine i Møllegade. Foto: Michael Roloff\nPiscine er ikke et galleri, et udstillingssted eller et projektrum, men istedet et 'fænomen'. Hvorfor? Det har KUNSTEN.NU taget en snak med den unge kurator Michael Roloff om.\n“Jeg er bange for at ekskludere fantasien, hvis jeg kalder det et udstillingsted,” siger Michael Roloff eftertænksomt, da jeg en sensommereftermiddag møder ham udenfor ‘fænomenet’ Piscine, der fysisk består af et lille lokale i en af de få industribygninger, der er tilbage i Aarhus centrum. “Der findes så mange lukkede forestillinger om, hvad et udstillingssted er. Dem vil jeg gerne bryde med,” fortsætter han.\nDen unge kurator er i færd med at åbne op for endnu en dag med den aktuelle udstilling i bygningen på hjørnet af Mølleparken, hvor mange hver dag passerer forbi med mere eller mindre nysgerrige blikke. Da han selv startede Piscine op på den centrale placering i marts i år, var det med en ambition om at opdyrke et nyt og anderledes præsentations- og refleksionsrum for kunst og kuratering.\nOg netop Piscines populære placering er noget af det første, Michael Roloff nævner kan være med til at efterkomme det ønske:\n“Der kommer utrolig mange mennesker forbi her, og man kan skimte både Aros og Kunsthal Aarhus herfra. På den måde er stedet her ideelt til at skabe en indirekte samtale med de store institutioner og samtidig være noget helt andet, noget fuldstændigt friskt, der kommer op fra en undergrund med meget få midler.”\nMichael Roloff taler roligt, nærmest grundigt. Det er tydligt, at han har gjort sig mange tanker om, hvad han vil med det lille udstillingsfænomen. For ham udfylder Piscine et rum for kunst og reflektion, som han synes Aarhus har manglet, og siden det åbnede tilbage i marts har Michael Roloff arbejdet benhårdt på at skabe et ungt, ikke-kommercielt sted med fokus på samtidskunst.\nJens Settergren: Trope 2015. Foto: Kaare Viemose\nMichael Roloff fortæller, hvordan han ser Piscine som et friskt pust til den aarhusianske kunstscene, som ifølge ham er stærkt præget af erfarne, etablerede spillere.\n“Jeg er slet ikke imod de andre steder, tværtimod, jeg er blot tilhænger af diversitet”, forsikrer han mig og uddyber, at han mener, miljøet trænger til at etablere en ny generation, fordi Aarhus i mange år har været en by, hvorfra mange unge, talentfulde kunstnere er flygtet fra.\nUdefra ser bygningen ramponeret ud, men træder man indenfor i Piscine, overraskes man, fordi man kommer ind i noget, der minder om et rigtigt gallerirum.\n“Det her sted tør godt være en White Cube med blankpolerede vægge, som giver kunsten et spillerum,” siger Roloff om Piscines meget minimalistiske og stramme udstillingsstil. Trods sin begejstring for den klassiske udstillingsform med hvide vægge har han gjort sig mange kuratoriske overvejelser om, hvordan beskuerne skal møde kunsten på Piscine.\nFor Michael Roloff er det vigtigt, at han ikke fremlægger kunsten for tydeligt, så besøgende efter et halvt minut kan gå ud med en vished om, om de kunne lide det eller ej:\n“Jeg forsøger at præsentere kunsten sådan, at hvis man bliver og giver sig tid til værkerne, så giver et besøg på Piscine både en æstetisk og sanselig oplevelse, der udfordrer intellektet.”\nI sin kuratoriske praksis lægger Michael Roloff vægt på en minimalistisk formidling af kunsten, så den ikke sprogliggøres unødvendigt. Yderligere finder han det vigtigt at have så lange samarbejder med de udstillende kunstnere som muligt. “For at opnå den bedst mulige synergi,” som han siger.\nEt minimalistisk udganspunkt\nTilsigtede sammensætninger er titlen på Piscines aktuelle udstilling, og her skinner det vigtige samarbejde mellem kunstneren og kurator tydeligt igennem. Kunstneren bag udstillingen hedder Carl Emil Jacobsen, og hans tilgang til kunsten er håndværksbaseret og inspireret af naturens materialer. Michael Roloff har derfor valgt en minimalistisk kuratering, hvor de rå materialer som bl.a. sten og træ møder beskuerens blik i et nøgent rum uden udtalte fortolkninger eller anden rammesætning.\nSamme knaphed var at finde i Piscines første udstilling Trope, hvor kunstneren Jens Settergren og Michael Roloff i tæt samarbejde forsøgte at efterleve førstnævntes ønske om at holde fast i kernen og fravælge alt overflødighed. Dette resulterede i en udstilling, hvor lyd, varme og grønne radiatorer fyldte det hvide rum i en synæstetisk undersøgelse af det tropiske.\nCarl Emil Jacobsen: Tilsigtede sammensætninger 2015. Foto: Elisabeth Hjortshøj Thostrup\nEn kuratorisk træningsbane\n“For mig er Piscine et kuratorisk eksperiment. En træningsbane for samarbejde mellem kunstnere og kuratorer,” forklarer han.\nEt eksperiment, der også videreføres i Piscines kommende udstilling. Her skal Piscine samarbejde med den norske kunstner Chris Petter Spilde, der har beskæftiget sig med poesi og andre tekstlige eksperimenter, men som nu tager første skridt i retning mod billedkunsten.\n“Jeg tror, at den kommende udstilling kommer til at have en helt anden skrøbelighed og sensiblitet end den nuværende udstilling,” fortæller Michael Roloff, der glæder sig til de fremtidige kuratoriske udfordringer.\nEt fænomen forsvinder ikke\nDe udstillende kunstnere er indtil nu et resultat af en finkæmning af Michael Roloffs eget netværk i kunstneriske kredse, men allerede i løbet af efteråret er tanken at åbne op for Open Calls. Han planlægger ligeledes at etablere et kunstnerisk udvalg, der skal indgå i dialog om, hvilke kunstnere Piscine skal udvælge:\n“Jeg oplever, at der opstår utrolig mange perspektiver på kunsten, når man indgår i en dialog om den.”\nMichael Roloff har planlagt initiativer til og med juni 2016, men hvor længe, udstillingsfænomenet Piscine får lov til at holde til på den nuværende adresse, er dog uvist. Bygningerne har tidligere været kommunale, men er nu solgt og på private hænder. I disse gentrificeringstider truer en nedrivning forude.\n“Men Piscine er jo et udstillingsfænomen, og selvom vi ikke kan være i de her lokaler i fremtiden, så forsvinder fænomenet ikke,” slutter den unge kurator og smiler.\nPiscine er et ikke-kommercielt produktions- og udstillingsfænomen, der efterstræber at understøtte hovedsageligt yngre danske kunstnere og kuratorer til at udvikle værker og projekter. Piscine orienterer sig primært mod nyere samtidskunst og ønsker at præsentere varierende udstillinger.\nPiscines udstillingslokale er 40m2 og placeret i byens første gas–beton byggeri, opført af C.F. Møller tilbage i 1933 ved Mølleparken, Aarhus.\n'Piscine - et friskt pust til den aarhusianske kunstscene'


Investering kan være en øjenåbner til verden | erhvervplus.dk\nHelle Snedker, kundedirektør og partner, Formuepleje. Pressefoto\n23 nov. 2020 kl. 19:19\nEfter corona er der vist ingen tvivl om, at samfundssind bliver vist et af årets danske ord i 2020. Efter min mening burde investering dog være årets ord hvert eneste år. Ikke mindst fordi man med god ret kan hævde, at investering er en fremragende måde at vise samfundssind på.\nJeg vil påstå, at investering gør dig til en bedre og mere engageret samfundsborger, og at du bliver mere interesseret i verden omkring dig. For at investere skal man på et eller andet plan tage stilling til sin omverden, og i sidste ende kan man være med til at gøre en konkret forskel med sine penge. I denne tid ser vi det blandt andet med det stigende fokus på bæredygtige og ansvarlige investeringer, som spreder sig i alle kundelag og er blevet et fokusområde for rigtig mange – lige fra pensionskasser og fonde til enkeltpersoner.\nBæredygtighed er det oplagte eksempel, men ligesom forbrugerne i supermarkedet har mulighed for at påvirke, hvad der skal stå på hylderne, gælder det samme inden for investering, hvor du på samme vis kan investere sine penge, hvor du mener, at de bør investeres. Jeg er med på, at det nok er lidt lettere at købe en liter økologisk mælk end at finde op og ned i investeringsverdenen, men princippet er det samme.\nInvesterer du dine penge, er du også med til at øge velstanden i samfundet og skabe arbejdspladser. Typisk er der jo et afkast ved at investere, og afkast beskattes, så de offentlige kasser nyder også godt af det, hvis dine penge bliver sendt i arbejde.\nInvestering handler i sidste ende om penge og afkast, men det er også med til at gøre mennesker til bedre samfundsborgere og mere interesserede i deres omverden.\nNår man har placeret sine penge et bestemt sted, vil man næsten automatisk lige følge lidt mere med i både verdenssituationen og det, der konkret påvirker den pågældende investering. På den måde kan investering være en øjenåbner til verden og deraf mit postulat om, at investering skaber bedre og mere engagerede samfundsborgere.\nInvestering gør dig ganske enkelt mere interesseret i verden omkring dig.\nGrundstoffet i investering er således mere end penge. Det er både amerikansk valg, vedvarende energi, Brexit, fredsprocessen i Mellemøsten, en verdensomspændende pandemi og centralbankernes seneste tiltag. Eller beskatning, aktier, virksomhedernes regnskaber eller udvikling af ny og lovende teknologi.\nInvestering kan være en kilde til uro, hvis man har taget for høje risici og ikke kan sove roligt om natten, og det kan være en kilde til glæde, hvis man har lagt den rigtige plan med de rigtige risici, hvor man ved, at udsving kommer og går. Og så er det altså en evigtgyldig god grund til at følge med i verdens gang og samfundsudviklingen.\nDesværre er der ikke altid garantier for, at dit afkast altid er positivt, blot fordi du følger med. Men det er også noget af det, du bør vide om investering, inden du begiver sig ud i det: Der vil med jævne mellemrum altid komme udsving i begge retninger og nogle gange endda ret voldsomme. Det skal du være forberedt på, men er du det, vil du også vide, at det i det lange løb typisk går over igen, hvis du følger den plan, du har lagt. Så selv om investering for dig konkret handler om dine midler og det afkast, du kan opnå, så fungerer investeringer samtidig som en øjenåbner til verden, fordi dine investeringer ofte afspejler tingenes finansielle helbredstilstand.


Indsigelse til affaldsplan for Vordingborg Kommune 2014-2024 - Uretten - jørns blog\nBy Jørn Rasmussen (admin) | 30. jun 2014\n”Der findes ikke affald – kun ressourcer” er et godt udgangspunkt for affaldsplanlægning.\nDenne indstilling har igennem tiderne i øvrigt altid været gældende. Kunne man ikke selv finde en måde at anvende sine restprodukter på, var der ofte andre der kunne finde en levevej ud af at samle et restprodukt sammen til en bestemt udnyttelse.\nMen for en 1½ menneskealder siden gik der også politik i affald, og befolkningens egen måde at løse problemerne på overtaget af staten.\nNu var visdommen, at så meget som muligt skulle brændes. Så i øjeblikket tårner forbrændingsanlæggene sig op i landskabet, på samme måde som domkirkerne dominerede horisonten i middelalderen. Producerer vi ikke affald nok, hænder det, at vi må hente noget udenlands for at holde afbrændingsanlæggene kørende.\nVi må have dette i tankerne, når en ny politik på området skal planlægges.\nDa der er gået politik i affald, må et omfattende materiale udarbejdes, som ganske få orker at sætte sig ind i. Selv ikke de politikere der formelt har fået ansvaret for gennemførelsen.\nAffald, som tidligere generationer har forstået at udnytte direkte (og hvor markedet tog sig af resten og gled naturligt ind i nye små kredsløb), har nu fået opbygget sin egen verden som kun eksisterer pga. overdreven politisk aktivisme og et alt for svagt civilsamfund. Bæredygtigt er det i hvert fald ikke.\nEt par eksempler til at belyse ovenstående:\nHvis ikke der ikke var en renovationsordning, ville alle helt automatisk blive mere bevidst om hvad de slæbte med hjem til husstanden. Ikke mere emballage end højst nødvendig ville blive hjembragt og rester af mad og andet organisk ildelugtende ville blive minimeret. Alternativt ville man tænke på at udnytte det som en ressource. Køkkenaffald til hønsehold og andet organisk til gødning og humus efter bakterieomsætning. Således gjorde man i ”gamle dage” og undertegnede har gjort det i de sidste 20 år uden at der har været behov en renovationsspand. Et par besøg om året på den lokale genbrugsstation for at primært at aflevere emballage er min status nu.\nMin erfaring siger max. 3 måneders tilvendingstid, så vil mange kunne få den samme oplevelse.\nKommunen blev for 3 år siden inviteret til at få del i mine erfaringer. Men jeg oplevede kommunen som værende meget negative. I stedet blev en renovationsspand tvangsplaceret på min ejendom.\nAltså efter at jeg havde fået tillagt mig gode skralde- og kildesorteringsvaner skulle de ødelægges, da kommunens dagsorden tilsyneladende var en helt anden.\nHvis man skal prøve at se lidt positivt på det, er målsætningen om den skitserede affaldspyramide et skridt i den rigtige retning. Men at man deraf udleder, at alt organisk affald skal indsamles er en misforståelse, og det er jo den væsentligste ændring fra nuværende ordning.\nMen ligegyldigt hvor gode argumenter der kan fremføres for det ene eller det andet synspunkt, så overtrumpfer juraen alt andet, når så stort et embedsværk og eksterne rådgivningsfirmaer er indblandet.\nDer henvises flere steder til EU direktiver.\nDen overordnede regel ”forureneren betaler-princippet” understreges her flere steder.\nDer er 2 forhold omkring ”forureneren betaler princippet” der er vigtig her.\nDels kan de enkelte husstande have meget forskellig mængder af affald, der gør at dette princip længe har været krænket.\nNogen har brug for en ugentlig tømning, andre foretager en effektiv kildesortering, så der kan gå flere år imellem før der er behov for en tømning. Der vil således være tale om krydssubsidiering, som faktisk ikke er tilladt, selvom myndighederne benægter dette.\nMen det vigtigste ved ”forureneren betaler princippet” er, at en hel anden motivation for ressourcebevidsthed opstår, og fokus bliver meget mere direkte rettet imod hvor affaldsproblemerne faktisk opstår.\n”Økonomiske instrumenter kan spille en afgørende rolle for at nå målene for affaldsforebyggelsen og -håndteringen. Affald har ofte værdi som ressource, og en mere vidtgående anvendelse af økonomiske instrumenter vil muligvis kunne maksimere miljøfordelene. …” Citat EU direktiv 2008/98/EF (42)\nEn analyse af affaldssektorens politiske organisering er foretaget af Jørgen Grønnegård Christensen (f. 1944) cand. pol., professor i offentlig forvaltning ved institut for Statskundskab, Århus Universitet.\nJeg vil sige, at det er pligtlæsning hvis man vil bidrage med noget konstruktivt til kommende affaldsplan. Derfor har jeg for nemheds skyld kopieret de sidste afsnit af bogen, så man hurtigt kan få indblik i hans vægtige argumenter.\nEn interessant iagttagelse er, at da Miljøministeriet, i starten af de øvrige ministerier, blev betragtet lidt af en opkomling og derved havde vanskeligt ved at få fodfæste, skabte det alliancer med bl.a. Kommunerens Landsforening og grønne organisationer. Miljøministeriet fik derved en platform og alliancepartnere, hvor man gensidig begunstiger hinanden med magt og indflydelse. En form for gøgeungeeffekt, men med manglende demokratisk kontrol til følge.\nEn central opsamling af organisk affald vil være ganske overflødig og misbrug af ressourcer, kun en form for beskæftigelsesterapi. Dette siger jeg med over 20 års erfaring uden kommunal tømning af renovationsspand.\nDer henvises til at EU direktiver er grundlaget for ny affaldsplanlægning, derfor skal den vigtigste regel derfra ”forureneren betaler princippet” ikke længere krænkes. Det vil udelukke ensartede gebyrer, da man ikke kan gebyrsætte forskellige grupper ens. Vi vil også hurtigere og mere effektivt komme i mål med mantraet, at der ikke findes affald – kun ressourcer.\nMonopolet skal brydes så ressource- og effektivitetsgevinster fremmes.\nDerfor skal private også have mulighed for at byde ind på affaldsopgaven.\nDet ses i øvrigt som en meget normal foranstaltning i EU’s affaldsplan fra 2008.\nMåske er det kun i Danmark, at man har så lukkede og uigennemskuelige affaldssystemer. Forklaringen hertil peger på det magtfulde Miljøministerium.\nSom i så mange andre forhold er det den megen politiske aktivisme der er problemet.\nHvis affaldspolitik blev nedtonet fandt befolkningen og markedet automatisk ud af mange alternative løsninger, der automatisk ville tilpasse sig affaldspyramiden, da den bedste økonomi opnås jo mere der kan genbruges.\nSe indsigelse som PDF fil\n← Kloakadvarsel Alternativ vision for Vordingborg Kommune i 2030 →


Fagfolk skriver: Kritisk masse er\nkritisk | SCM.dk\n05.02.2013 | Innovation\nIndspark: Fagfolk skriver: Kritisk masse er\nNår man kikker på en virksomhed, er der en lang række processer i de forskellige afdelinger, samt en lang række aktiviteter med større eller mindre afhængighed og større eller mindre værdiskabelse. Et nøgleord i at skabe en profitabel virksomhed er, at de forskellige aktiviteter har kritisk masse - at aktiviteterne rent faktisk kan betale sig, når man kikker på de virkelige omkostninger.\nJan Lindegaard, grundlægger af Jan Lindegaard Consulting\nJan Lindegaard er indehaver af Jan Lindegaard Consulting og har igennem ti år arbejdet som koncern-indkøbsdirektør hos ISS Global A/S. Foto: Privat.\nHjertet i ethvert MRP- eller ERP-produktionsstyringssystem er Wilsons formel, eller det såkaldte Economic Order Quantity (EOQ). Formålet med formlen er at minimere den totale omkostning ved indkøb, levering og lagerhold. Målet er altså den laveste totalomkostning. Men holder den altid i virkeligheden?\nDen totale omkostning udregnes matematisk baseret på:\n1. Varens pris.\n2. Omkostningen ved at afgive en ordre.\n3. Omkostningen ved at holde varen på lager.\nLogikken er, at afgiver man kun ganske få meget store ordrer vil man have små bestillingsomkostninger, og til gengæld store lageromkostninger. Omvendt hvis man afgiver mange meget små ordrer, hvor man så vil have store bestillingsomkostninger og meget små lageromkostninger. EOQ er den optimale ordrestørrelse. Det punkt hvor totalomkostningen er lavest.\nDenne udregning er i virksomheder med et MRP-system som regel en forudsætning for, at man overhovedet kan identificere nogenlunde fornuftige ordrestørrelser.\nDe såkaldte ”planning time fence” - eller tidshorisonter - er yderligere en parameter, der styrer den kritiske masse. De fastlægger hvor lange planlægningshorisonter, der skal regnes med i produktionen og ud imod leverandørerne. Bliver de meget lange, bliver produktionen omkostningseffektiv, men meget ufleksibel. Bliver de meget korte, bliver produktionen meget hurtig til at opfange ændringer i det faktiske salg, men præget af lav effektivitet, re-planlægning og afbrudte flow. Produktiviteten falder ganske enkelt.\nMatematik og sund fornuft\nI den matematiske kalkulering af EOQ indlægges der en række forudsætninger. Forudsætninger som ofte kan have svært ved at holde i virkeligheden. Blandt disse kan nævnes:\n1. Der regnes ikke med nogen rabat ved større indkøb.\n2. Der regnes med faste leveringstider uanset ordrestørrelse.\n3. Der regnes med, at de solgte volumener er konstante over året.\nDet er forudsætninger, der i den virkelige verden ofte vil være svært at nikke genkendende til. Man skal derfor være varsom med at benytte den perfekte matematiske ordrestørrelse ukritisk i virkeligheden, når forudsætningerne i større eller mindre grad ikke holder. Sund fornuft og fingerspidsfornemmelse bør også tilsættes. Forecast for salg og produktion har det med aldrig at passe.\nProduktionen bør også kikke nøje på antallet af produkter, antallet af produktionslinjer samt antallet af varianter. Det er bemærkelsesværdigt, at verdens p.t. mest værdifulde virksomhed Apple har valgt en forretningsmodel, der baserer sig på innovativ tænkning og en ekstremt fokuseret supply chain.\nDa Steve Jobs vendte tilbage til Apple, reducerede han virksomhedens lagre fra seks måneder til tre måneder. Da den nuværende CEO Tim Cook fik produktionsansvaret reducerede han det yderligere til seks timer. Antallet af forskellige produkter fra Apple kan groft sagt tælles på én hånd.\nMan skal ifølge Jan Lindegaard være varsom med at benytte den perfekte matematiske ordrestørrelse ukritisk i virkeligheden. Sund fornuft og fingerspidsfornemmelse bør også tilsættes. Foto: Siemens.\nKritisk masse i administrationen\nKikker man i virksomheden andre steder udover produktionen, finder man mange steder den samme problematik, men ikke samme løsningsmodel som et MRP system med EOQ beregninger leverer.\nHvor stor er administrationsomkostningen ved at skulle betale og håndtere fakturaer fra ganske små leverandører? Stor nok til at en række virksomheder ganske enkelt ikke vil have dem styret centralt, men derimod via et afdelingsbudget og et kreditkort. Systemet kan misbruges, men det reducerer behovet for centralt personale til at håndtere fakturaer, leverandøroprettelser, datavedligehold på leverandøren etc.\nHvad med vedligehold af stamdata flere steder i organisationen på mange forskellige varer? Det tager lang tid at oprette, men det kræver først og fremmest meget større indsats at vedligeholde. Og sparer virksomheden på denne driftspost, så sander virksomheden langsomt til. En vare, der er produceret med fejl, er ikke kun dobbelt arbejde, det er ofte tredobbelt arbejde. Fejlen skal rettes, og varen produceres igen.\nKikker man på de processer, der ligger i administrationen, kan man med fordel benytte samme værktøjer, som hvis det var en produktion, man analyserede. Hvor meget er det reelle tidsforbrug ved de forskellige processer? Hvor stor er produktiviteten i administrationen? Hvor lange er gennemløbstiderne? Hvor stor er transaktionsomkostningen ved de enkelte aktiviteter? Det er i princippet meget enkelt.\nEt brugbart værktøj til denne analyse hedder activity based costing. Princippet er i al sin enkelhed, at man vurderer den samlede faktiske omkostning ved de forskellige produkter i produktionen, leverandører i værdikæden samt kunder i markedet og tillægger alle de relevante omkostninger. Man tillægger ikke bare en gennemsnitlig overhead baseret på totalen.\nDette giver et billede af den kritiske masse på tværs af organisationen. I produktionen, i designfasen, i administrationen eller hvor man nu vælger at rette søgelyset hen. Hvorvidt man skal vurdere hele billedet eller kun de nemmeste dele, skal afgøres på baggrund af en fornuftig analyse, der forholder sig til, hvad der er den konkrete virkelighed i den konkrete virksomhed.\nAktivitet og effektivitet er som bekendt to meget forskellige størrelser. Nu om dage er de fleste virksomheder skåret voldsomt ind til benet, og alle skal klare lidt mere i dag end i går. Spørgsmålet er, om man med fordel kunne skære nogle aktiviteter, produkter eller produktvarianter fra, så man højner virksomhedens produktivitet ved at sænke dens aktivitet - men vel at mærke har lavere aktivitet ved at gøre de rigtige ting. De ting der faktisk har kritisk masse og økonomisk kan betale sig.\nDet skal til slut i parentes bemærkes, at Tim Cook efter sigende anbefaler nye folk hos Apple at læse bogen ”Competing against time” af George Stalk & Thomas Hout fra 1990. Det er en fremragende bog, som har et enkelt bærende budskab – vigtigheden af kritisk masse i alle virksomhedens forskellige funktioner.\nTags: , Jan Lindegaard, Kritisk masse, Processtyring\n21.01.2013 | Strategi & ledelse Gule hatte og ny tankegang revolutionerer Widex supply chain\n30.11.2012 | Sourcing Fagfolk skriver: Implementering af nye leverandører  skal det altid være en kamp?


Kendelse i sag 21.2016 - retsinformation.dk\nKEN nr 9797 af 15/08/2016 Gældende\nKendelse i sag 21.2016\nved konsulent Johnny Frimann Storm, 3F Byggegruppen\nI sagens behandling har som faste medlemmer af Tvistighedsnævnet deltaget landsdommer Ida Skouvig (formand), advokat Tine Benedikte Skyum (DA) og advokat Pernille Leidersdorff-Ernst. Endvidere har som særligt sagkyndige medlemmer deltaget konsulent Erling Olsen, udpeget af Dansk Byggeri, og uddannelseskonsulent Steen Boesen, udpeget af 3F.\nMellem klageren, A, født den 24. december 1988, og B, blev der den 15. juli 2014 indgået en uddannelsesaftale, hvorefter A skulle uddannes som anlægsstruktør med uddannelsesperiode fra den 26. april 2014 til den 31. marts 2017.\nA har ved sin faglige organisation, 3F Fagligt Fælles Forbund, ved klageskrift modtaget den 3. maj 2016, indbragt sagen for Tvistighedsnævnet med påstand om, at B skal betale ham 50.000 kr. med procesrente fra forfaldsdato.\nAf uddannelsesaftalens punkt 8 fremgår bl.a., at Bygge- og anlægsoverenskomsten er gældende for uddannelsesområdet. Af en udskrift af AMU Fyns registrering af godkendt fravær for A i perioden fra uge 12 i 2013 til uge 16 i 2016 fremgår, at han var fraværende i lektion 1-8 den 16.-18. november 2015, i lektion 1-4 den 20.november 2015 og i lektion 1-8 den 23.-25. november 2015. Af en skriftlig advarsel dateret den 23. november 2015 fra B til A fremgår følgende:\n”I henhold til Uddannelsesaftale indgået mellem B og A den 26. 04.2014\nEfter flere mundtlige anmodninger fra N1 samt V1 AMU Fyn er indsatsen samt det faglige niveau stadig så lavt og fraværet så stort, at der skal ske væsentlige ændringer i din arengement samt fremmøde på skolen, at vi betragter din situation på nuværende tidspunkt være væsentlig misligholdt.\nB´S forudsætning for uddannelsesaftalens indgåelsen må betragte for at være urigtig eller brister hvis igangværende skoleforløb, som afsluttes den 18.12.2015 ikke gennemføres og bestås. ”\nAdvarslen er underskrevet af projektleder V2 på vegne af B og af A.\nAf et referat fra et møde den 8. december 2015 i det lokale uddannelsesudvalg for struktøruddannelsen på AMU Fyn fremgår bl.a. under punkt 3 Elevpræsentation v. / elevrepræsentanterne, at elevrepræsentanten oplyste følgende om A:\n”A går på 3. hovedforløb og har oplevet problemer med kommunikationen med læreren. A har fået en advarsel fra sin læreplads, at hvis han ikke består 3. hovedforløb, vil han blive fyret. A føler sig meget presset og møder tidligt ind for at hente det tabte.\nV1 oplyste, at A kun møder et kvarter før. Han forstår ikke, at han oplever problemer med kommunikationen. V1 møder ind og tænder lys og siger godmorgen. Det er vigtigt, at A selv taler med V1 omkring problemerne. V1 har givet A besked om, at han er nødt til at udnytte hvert minut for at følge op på det tabte. Han har forsøgt at presse ham til at yde mere, hvilket kan være årsagen til, at A føler, der er problemer med kommunikationen, hvis han har opfattet dette anderledes. Tidsfristen er den samme for ham som for alle andre. A har samtidig nogle andre psykiske problemer, hvilket også påvirker ham. ”\nAMU Fyn ved V1 har oplyst, at A i december 2015 opnåede karakteren 4 i faget Entreprenørtegning, og at han ikke bestod fagene Montage af store rør og brønde, Anlægsteknik, Informationsteknologi og Byggeri og samfund.\nAf et referat fra et forligsmøde i det lokale uddannelsesudvalg for bygge og anlæg den 4. januar 2016 fremgår, at mødet blev afholdt med deltagelse af V2 fra B, A, underviser N2, underviser V1, N3 og V3. I rubrikken med overskriften ”Der var på mødet enighed om følgende konklusion: (udfyldes kun ved enighed)” er anført følgende:\n”Der kunne ikke opnås enighed om A´S viderførelse af uddannelsesaftale i B.\nDer blev givet en skriftlig advarsel 23. -11-2015 for stort fravær.\nFor at kunne fortsætte skulle A bestå 3. H. Det mislykkes for A. Advarsel vedlægges. ”\nDer er endvidere sat kryds i rubrikken ”Der kunne ikke opnås enighed mellem elev og virksomhed”\nAf ”Meddelelse til erhvervsskolen om ophævelse af uddannelsesaftalen” underskrevet af B den 5. januar 2016 fremgår, at uddannelsesaftalen blev ophævet ensidigt af virksomheden med virkning fra den 8. januar 2016. Om begrundelsen for ophævelsen er anført: ”I henhold til forligsmødereferat + skriftlig advarsel dateret den 23-11-2015”.\nAf en fratrædelsesblanket fra B dateret den 25. januar 2016 fremgår, at A fratrådte sit arbejde den 26. januar 2016 som følge af manglende arbejde. Arbejdspladsen er angivet som X. A blev ifølge sin lønseddel for denne periode aflønnet med en timeløn på 123,45 kr.\nAf arbejdssedler for A for perioden 30. oktober 2015 til den 3. december 2015 fremgår bl.a., at A har anført, at han var syg den 16. -18. november 2015, at han var i skole den 19. november 2015, at han var syg den 20. og 23. november 2015, at han var i skole 1 ½ time den 24. november 2015, at han havde fri den 25. november 2015, og at han var syg den 26. november 2015.\nDet er i øvrigt oplyst, at A i perioden fra januar 2014 til februar 2015 havde bestået 1. og 2. hovedforløb.\nAf erhvervsuddannelseslovens § 60-62 fremgår følgende:\nStk. 3. Ophævelse efter stk. 1 eller stk. 2 skal ske inden for 1 måned efter, at den hævende part har fået kendskab til eller ved anvendelse af almindelig agtpågivenhed burde have fået kendskab til den omstændighed, som begrunder ophævelsen.\nStk. 4. At en elev gennemgår supplerende skoleundervisning efter § 51, stk.1,kan ikke begrunde ophævelse efter stk.1 eller 2.\nStk. 5. At en elev opgiver at gennemføre undervisning på gymnasialt niveau som forudsat i uddannelsesaftalen, kan ikke begrunde ophævelse efter stk. 1 eller 2. ”\n”§ 62. Udelukkes en elev fra skoleundervisning efter § 50,bortfalder uddannelsesaftalen. ”\nA har bl.a. forklaret, at det var gået op og ned i hans læretid. Han havde haft svært ved at blive en del af fællesskabet på arbejdspladsen, og han havde ikke lært de relevante ting. Op til det sidste skoleforløb havde han været sygemeldt i 1 ½ måned på grund af depression og stress. Arbejdspladsen var bekendt med årsagen til sygemeldingen, idet han havde fortalt sin formand, N1, derom, også at det bl.a. skyldtes, at han havde problemer hjemme. Skoleopholdet gik ikke godt. Han havde svært ved at følge med, fordi han ikke havde lært det, han skulle på arbejdspladsen, idet han havde tilbragt det meste af tiden med at køre maskiner. Han havde heller ikke lært belægningsarbejde, for det udførte man ikke i firmaet. Sygefraværet under skoleopholdet skyldtes influenza. Han havde desuden fri en dag, hvor han skulle til møde i statsforvaltningen i Aabenraa om samvær med sine børn. Man skulle ringe til skolen om fravær, hvis man var syg under skoleopholdet, og det gjorde han. Han modtog advarslen den 24. november 2015 under et møde, som han var indkaldt til i firmaet. N1 og V2 deltog i mødet sammen med ham. Under mødet sagde de til ham, at han måtte vælge mellem sin familie og sit arbejde. Hans problemer hjemme bestod bl.a. i, at han var blevet frataget samvær med sine børn. Han følte, at der blev lagt stort pres på ham fra arbejdspladsens side, men han forstod budskabet om, at han skulle bestå 3. hovedforløb. Han havde været hos lægen i forbindelse med sit sygefravær, men han fik ikke lavet en lægeerklæring, fordi der ikke var nogen, der bad om det. Skoleopholdet varede fra den 9. november til den 18. december 2015. Han dumpede i den opgave, der afsluttede hovedforløb 3, og det vidste han, da han var til mødet den 4. januar 2016. Efter at uddannelsesaftalen var blevet hævet, fik han tilbudt arbejde i en anden del af virksomheden med hjælp fra N1. Mens han var ansat der, fik han samme løn, som mens han var i lære. Han havde aftalt med N1, at han skulle have barsel. Han har fået en dreng, der er født den 9. februar 2016. Han er aldrig blevet tilbudt yderligere undervisning. Han er ikke bekendt med, at der skulle være blevet iværksat en følordning for ham, men det er rigtigt, at N4 ringede til ham, mens han var syg. Han har ikke færdiggjort sin uddannelse på grund af sin psykiske tilstand.\nC har bl.a. forklaret, at B har ca. 500 ansatte, og at de har 30-40 lærlinge om året. Firmaet har ikke tidligere haft sager i Tvistighedsnævnet. Fra sommeren 2015 til skoleopholdets start i november 2015 havde A 32 sygedage. Der var tale om spredte sygedage. Han har aldrig hørt om, at A skulle på barsel. Under skoleopholdet kontaktede V1 fra skolen V2 hos B og oplyste, at han var bekymret for, om A ville kunne klare skoleopholdet på grund af meget fravær. V2 iværksatte derefter en slags følordning for A, der indebar, at en ansat i firmaet, N4, skulle tage sig af A bl.a. ved at ringe til ham. Det kan godt være, at A ikke blev orienteret om følordningen. Desuden blev A indkaldt til mødet den 24. november 2015, hvor han modtog advarslen. Advarslen blev alene givet på baggrund af oplysningerne fra V1 og ikke på baggrund af det tidligere sygefravær. Efter at A havde modtaget advarslen havde han ikke yderligere fravær under skoleopholdet.\nV2 har bl.a. forklaret, at A´S engagement ikke var imponerende, og N1 talte flere gange med A derom. Det manglende engagement gav sig blandt andet udslag i, at A ikke udførte sit arbejde korrekt, og at det ofte måtte laves om. N1 stod for den daglige kontakt til A. N4 tilbød selv at kontakte A. Der var et fint sammenhold på arbejdspladsen, og der blev altid udvist stor forståelse for ansatte, der løb ind i problemer. Baggrunden for mødet den 24. november 2015 var, at han kort forinden var blevet ringet op af V1 fra skolen, der udtrykte bekymring for A på grund af et stort sygefravær under skoleopholdet. A var som følge deraf meget bagud fagligt, og V1 gav under samtalen udtryk for, at han ikke forventede, at A ville kunne bestå. Formålet med mødet den 24. november 2015 var at gøre det klart for A, at der skulle en holdningsændring til. Det var hans opfattelse, at A under mødet forstod situationens alvor, og A gav udtryk for, at han gerne ville give den en skalle. A havde ikke en bisidder med under mødet. Han havde ikke kendskab til, at A også under praktikopholdet forud for skoleopholdet havde haft et stort fravær, og han havde derfor ikke overvejet tidligere, om der var behov for at gøre noget i den anledning. A nævnte under mødet den 24. november, at han havde problemer med sin ekskæreste og sine børn. Så vidt han husker, var det noget med, at ekskærestens nye kæreste slog børnene. A nævnte ikke noget om en depression. Under mødet den 4. januar 2016 var alle bekendt med resultatet af 3. hovedforløb, og da det ikke kunne ses, at der var indtrådt en væsentlig ændring, var det hans opfattelse, at der på mødet var enighed om, at uddannelsesaftalen skulle ophæves. Aftalen blev ophævet dagen efter mødet. Det var ikke under mødet den 4. januar 2016 på tale, at A skulle tage 3. hovedforløb om. A havde ikke sagt noget til ham om, at sygefraværet skyldtes stress og depression, og han havde heller ikke sagt noget derom til N1, der som formand stod for den daglige kontakt med A. A havde heller ikke nævnt noget om, at han skulle på barsel. Det kan godt være, at A fik det samme i timeløn under uddannelsen som under den efterfølgende ansættelse, men han ved det ikke.\nV3 har bl.a. forklaret, at han er formand for det lokale uddannelsesudvalg. Han indkaldte til mødet den 4. januar 2016 med henblik på at forlige sagen. Der blev indkaldt til mødet den 21. december 2015. Det var ikke muligt at forlige sagen, idet man fra virksomhedens side kom med den indstilling, at A ikke kunne fortsætte som lærling.\nDer blev ikke talt om at tilbyde A yderligere undervisning.\nA har til støtte for påstanden navnlig gjort gældende, at virksomheden ikke har løftet bevisbyrden for, at der var grundlag for at ophæve uddannelsesaftalen, og at han derfor har krav på en godtgørelse for mistet uddannelsesgode, der efter praksis skal fastsættes til 50.000 kr., idet han var voksenlærling. Det er ikke godtgjort, at hans fravær var ulovligt. Han er aldrig blevet bedt om at fremlægge en lægeerklæring, og skolen har registreret fraværet som lovligt. Han bestod både hovedforløb 1 og 2, og den eneste grund til, at han ikke bestod hovedforløb 3 var hans sygdom. Erhvervsuddannelsesloven giver mulighed for yderligere undervisning, men det blev han aldrig tilbudt.\nB har til støtte for sin påstand navnlig anført, at det var berettiget, at virksomheden ophævede uddannelsesaftalen på grund af A´s forhold under skoleopholdet. Forholdene under skoleopholdet førte til, læreren fandt det nødvendigt at rette henvendelse til B, og A fik herefter en advarsel, der tydeligt for ham indebar, at han skulle bestå 3. hovedforløb for at kunne fortsætte. Da han trods denne advarsel ikke ændrede adfærd i et sådant omfang, at han kunne bestå 3. hovedforløb, var det berettiget, at virksomheden ophævede uddannelsesaftalen. Det er ikke virksomhedens ansvar, at A ikke fik tilbudt yderligere undervisning, idet dette henhører under skolen. Sygdomsforløbet er desuden ikke dokumenteret med lægeerklæring, og det er udokumenteret, at der var tale om sygdom som følge af stress eller depression.\nUddannelsesaftalen er ophævet ensidigt af B, og virksomheden har derfor bevisbyrden for, at A væsentligt har misligholdt sine forpligtelser, jf. herved erhvervsuddannelseslovens § 61.\nDen omstændighed, at en elev ikke består en eksamen efter et skoleforløb udgør ikke i sig selv en væsentlig misligholdelse af uddannelsesaftalen.\nA har forklaret, at hans fravær under skoleopholdet skyldtes lovligt fravær, herunder navnlig sygdom. Der er ikke fremkommet oplysninger, der giver grundlag for at tilsidesætte denne forklaring, og vi lægger efter bevisførelsen til grund, at det var dette fravær, der var årsag til, at A, der tidligere havde bestået 1. og 2. hovedforløb, ikke bestod 3. hovedforløb.\nPå dette grundlag finder vi ikke, at virksomheden har bevist, at A væsentligt har misligholdt sine forpligtelser efter uddannelsesaftalen ved ikke at bestå 3. hovedforløb.\nVi bemærker herved, at den omstændighed, at A forud for ophævelsen var meddelt en advarsel, ikke kan føre til et andet resultat, idet advarslen var begrundet i de samme forhold vedrørende skoleforløbet, som førte til ophævelsen.\nVi stemmer derfor for at tage A´s påstand om en godtgørelse for mistet uddannelsesgode til følge. Godtgørelsen udgør i overensstemmelse med nævnets praksis 50.000 kr., idet A var voksenelev. Godtgørelsen forrentes fra sagens indbringelse for Tvistighedsnævnet den 3. maj 2016.\nVi finder, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at A, der havde fået en advarsel på grund af manglende engagement og fremmøde, også efter advarslen undlod at udvise det fornødne engagement med den konsekvens, at han ikke bestod 3. hovedforløb. Vi finder på den baggrund, at A derved væsentligt har misligholdt sine forpligtelser efter uddannelsesaftalen, og at det som følge heraf var berettiget, at virksomheden ophævede uddannelsesaftalen. Vi stemmer derfor for at tage virksomhedens påstand om frifindelse til følge.\nI overensstemmelse med stemmeflertallet tages A´s påstand om betaling af en godtgørelse på 50.000 kr. med rente fra den 3. maj 2016 herefter til følge.\nB skal inden 14 dage til A betale 50.000 kr. med procesrente fra den 3. maj 2016.


Søren pind hår escort frederiksværk / Køn hotsex\nVred Søren Pind: Ja, jeg har fået ny frisure! Og skal vi så komme For os med stort hår er det irriterende, at man ikke kan skylle sin sæbe. Søren Pinds vandstråle-mareridt: Det københavnske vandtryk er blevet. Udenrigsministeriet Asiatisk Plads 2 1448 København. Danida Udbud Strategi og Prioriteter. Være åben liderlige luderso har petergruppen citat omkring arbejde med. Anders Breinholt on Twitter: Det blev egentlig en meget god hår dag Sidste ambulance, bare til tag tur godt søren pind gennemsnitlig temperatur tid til anden. Skal, have meget mere modtageren varerne, eller escort efter dameklipning. 1 sex, frederiksværk escort, zalando skal St aktiviteter Lem digt polterabend. Lille, familie nord for massage fokus på årige se, sikkerchat samfundets øverste lag. Efter yderligere, intens bøn.\nDet er temmelig længe. 20-årige Jakob Kiel Outzen ville slå til igen - bogstavelig talt - hvis en ny klovn skulle dukke op og overfalde ham. Som de fleste opmærksomme tv-seere sikkert har bemærket, har den farverige politiker gennem det seneste lille års tid ladet lokkerne gro. Kørte galt, noget anderledes gik det, da en bilist tirsdag kørte galt på grund af en klovn. Gennem det sidste halve år har tv stationer, radio, og trykte medier ringet om det her, skriver han blandt andet. Klovnene lyste ind gennem vinduer i huset omkring klokken.30, hvor de i ly af mørket bag deres klovnemasker naturligvis ikke var til at genkende.\nHer var det to klovne ved Omfartsvejen ved afkørslen til Augustenborg. Har danske medier virkelig ikke andet at tage sig til? Anmelderen fortalte, at hans børn, der lå og sov blev vækket ved tumulten. Jesper fra Fredericia blev forskrækket på vej hjem fra en fodbold kamp i bil, hvor han stødte på to klovne. Det sker på hans profil på Facebook, hvor Pind forklarer, at hans hår er meget stridbart. Politikeren Søren Pind er træt af den arsch fingern beliebteste pornostars megen snak om sin nye frisure. Typisk beretter politiet arsch fingern beliebteste pornostars om en eller to klovne, når de har fået henvendelser fra skræmte borgere. Så jeg reagerede i ren refleks. Det kræver lidt forskellige eksperimenter at få på plads. Det nye hår har vakt så meget opmærksomhed, at Søren Pind efter eget udsag er blevet ringet op af journalister, som vil høre mere om årsagen til den tiltagende hårpragt. Borgere i chok, ekstra Bladet har talt med flere chokerede borgere, som har været udsat for klovne-trenden. Og vagtchefen fortæller, at der ikke er noget, som tyder på, at klovnene kendte familien i huset eller børnene, som fik sig noget af et chok. Han gik instiktivt til modangreb, da han blev blev overrasket af en klovn. Hvis jeg var gået panik eller noget i den stil, så kunne jeg jo have kørt ham ned, siger Jesper Kjærsgaard Pind til Ekstra Bladet. Man naturlig dildo massage og escort københavn tror, det er løgn. Familien lå og sov, da de hørte nogle luske rundt ved et af husets vinduer. Han fortæller, at han var glad for, at han bevarede en vis. Først stak jeg ham en flad med venstre hånd. Han har gennem flere år haft lyst til at få en ny frisure, men det tager tid at finde frem til det helt rigtige look, understreger dog world xxx porno on the beach han. Og kan vi så komme videre. Derfor forklarer han nu en gang for alle, hvorfor han har ladet håret gro. Jeg har bokset i.\nEndnu en, om at de førstnævnte og søren pind har noget - så luksuriøst.\nCreampie, Extra Small, Små, patter, solo og meget mere.\nÆldre damer og unge mænd ældre kvinder får pik Gammel mand får suttet af Young Woman gamle.\nHan fløj til tasterne og skrev en lang opdatering på Facebook, hvor han en gang for alle forklarede, hvorfor han har fået ny frisure. Bilisten endte med at påkøre kantstenen og punktere, men det kunne nemt være gået meget værre, skriver Nordsjællands Politi på Facebook. 07:26 Flere danskere skræmt af klovne i nat. Bilisten kom kørende i Frederiksværk, da en klovn hoppede ud på kørebanen med en økse. Men hos Syd- og Sønderjyllands Politi modtog man i nat flere anmeldelser på en hel flok klovne, fortæller vagtchef hos Syd - og Sønderjyllands Politi til Ekstra Bladet. Selv er han dog godt og grundig træt af al den snak om hans hår, men da gratisavisen. Så nu vil jeg gerne have. Og klovnen, der forårsagede og bevidnede det hele, stak bare.\nsøren pind hår escort frederiksværk Hævede bryster dating site for unge\nLandgangsbro sex massage fredericia 419\nSøren pind hår escort frederiksværk 644\nOpslået på 23/06/2017 23/06/2017 Forfatter Hald Jonas


Sommerdæk, vinterdæk, dækhotel … kom og få en uformel ”dæk snak” med os\nDet er ikke mange kvadratcentimeter, dine dæk berører asfalten med, men det lille areal er altafgørende for køreegenskaber, sikkerhed og bremselængde – Derfor husk altid at holde øje med dine dæk, er du det mindste i tvivl, er du meget velkommen til, at kontakte os, eller komme forbi vores Autohus i Hillerød.\nVi kan levere og montere, alle de kendte dækmærker til din bil og montere dem efter forskrifterne. Du kan få dæk i flere prisklasser, og vi rådgiver dig gerne om, hvad der efter vores mening fungerer bedst for netop din bil.\nNår temperaturen falder, og der er sne og is på vejene, skal du have vinterdæk på bilen. Få en samlet pris for fire komplette vinterdæk hos os, og lad os montere dem for dig. Så kan du køre sikkert ud i den danske vinter.\nHvis du bestiller og køber et sæt vinterdæk hos Autohuset Hillerød, kan vi opbevare dine sommerhjul imens, så du ikke kun slipper for besværet med at skifte hjul, men også for at skaffe plads til det et ekstra sæt hjul derhjemme.\nKontakt os på telefon 4825 3266 for info omkring pris.


Rygter advarer om, at Apple Watch Series 3 ville have en ny skærm | Jeg er fra mac\nRygter advarer om, at Apple Watch Series 3 ville have en ny skærm\nVi ser en god håndfuld rygter om den mulige nye Apple Watch Series 3, som Apple vil lancere på markedet i år, og det virker virkelig underligt for os i betragtning af den lille tid, Series 1 og 2-modellerne har, men vi gør det ikke se deres skøre mulige præsentation. Under alle omstændigheder ser vi, at mange rygter om det nye Apple Watch understreger enhedens skærm og muligheden for, at uret opnår LTE-forbindelse og er mere uafhængig af iPhone, hvad denne gang er klart for os er, at Dette nye ur kunne tage tid i Apples sind, og muligvis ville det være året for dets præsentation.\nFørst og fremmest er det at tale om skærmbilledet på det aktuelle Apple Watch. Disse skærme er AMOLED, hvilket får enheden til at have et godt forhold mellem batteriforbrug og skærmkvalitet, uanset om vi er udendørs eller indendørs, men hvad hvis disse AMOLED-skærme bliver microLED'er? Nå, muligvis er disse skærme en konsekvens af det arbejde, der udføres af LuxVue-firmaet, som Apple købte i 2014, og som har dobbelt så meget lysstyrke som det aktuelle urskærm med meget lavere batteriforbrug og lavere produktionsomkostninger. I denne forstand ville det være den perfekte skærm til Apple, da de kunne reducere prisen på produktet for brugeren eller endda beholde det ved at tilbyde muligheden for at bruge LTE på det samme ur.\nDet er også muligt, at alt dette ikke endelig kommer i år på grund af de mange "fronter", som Apple har i dag med XNUMX-årsdagen for iPhone, den nye iMac, der ville forberede sig på dette års afslutning, Apple Park. og resten. Hvad som helst, hvad der er godt for os er at tale om fremragende nyheder i uret, som det har været iført siden lanceringen med ændringer, der er interessante på brugerniveau med GPS, vandmodstand og andre, men at denne gang de kunne endda tilføje vigtige forbedringer med hensyn til tilslutning og autonomi af Apple Watch.\nFuld vej til artikel: Jeg er fra mac » Apples produkter » Apple Watch » Rygter advarer om, at Apple Watch Series 3 ville have en ny skærm\nMacOS Sierra 4 beta 10.12.5 frigivet til udviklere\nDanmarks nye datacenter vil opvarme huse


Nyd de lune sommeraftner med en drink på terrassen | Agnes Blog\nHome Blog Nyd de lune sommeraftner med en drink på terrassen\nDe lyse sommeraftener bliver længere og lysere og giver anledning til at tilbringe aftenerne udenfor i haven, på terrassen eller på altanen. Hvordan nyder man sommeraftenerne udenfor bedre end i godt selskab? Ja, det skulle da lige være med en drink i hånden samtidig. Der findes mange lækre sommerdrinks og noget af det, der de seneste år er blevet utroligt populært at putte i sine drinks, er en af de mange udgaver af gin.\nDer findes mange lækre sommerdrinks\nEn sommerdrink skal gerne være kold, ikke for tung og flot at se på – og det er der heldigvis mange drinks og cocktails, der er. En drink, der har været meget populær de seneste år, er den forfriskende Aperol Spritz, der har kunnet findes mange i danske haver. Den smukke orange farve og den nemme fremgangsmåde gør det heller ikke svært at forstå populariteten.\nI samlingen af smukke sommerdrinks, bør den kølige Strawberry Daiquri også nævnes. Med sin slushice konsistens er denne drink ideel til nedkøling, når det er varmt, og så er jordbær jo også en meget sommerlig ingrediens.\nDer findes masser af andre lækre sommerdrinks, og uanset om du skal bruge rom, vodka, gin eller noget helt fjerde til din sommerdrink, kan du finde det hos https://www.jyskvin.dk/. Når du skal lave din sommerdrink, kan du enten bruge en af de mange opskrifter, der findes, eller du kan prøve dig frem selv – hvis du tør. En ingrediens, du helt sikkert bør overveje, er dog gin, der de seneste år er blevet mere og mere populær.\nGin er mere end Gin og Tonic\nDen mest kendte drink med gin er nok klassikeren Gin og Tonic, der består af tre simple ingredienser – gin, tonic og lime. Denne populære drink kan man også lave i et hav af forskellige variationer, hvor man skifter lime ud med f.eks. jordbær og sort peber eller tranebær og timian for blot at nævne nogle få eksempler.\nDer findes dog også flere andre drinks og cocktails til de lune sommeraftener, hvor lige netop denne form for spiritus gør sig godt. Et sikkert hit, når man snakker om sommerlige drikke, er hyldeblomstsaft. Hvis man tilsætter dette til en form for drik, kan man næsten kun komme til at tænke på sommer.\nDerfor er hyldeblomst selvfølgelig én af de ting, man kan blande med gin, når man skal lave en lækker sommerdrink. Udover hyldeblomst kan man med fordel også tilsætte lidt mynte eller ingefær. Derudover er der selvfølgelig også den populære Gin Hass, hvor man tilsætter mangosirup, citronsodavand og limesaft.\nEr man af den ene eller den anden grund ikke så meget til alkohol, kan de fleste drinks også laves i en version uden alkohol. Så hvis du f.eks. ikke vil have, at din gravide veninde skal føle sig udenfor, er det heldigvis nemt at lave en alkoholfri drink til hende, der ligner den, I andre får.\nOfte kan man udelade eller erstatte alkoholen med noget andet og alligevel få en rigtig lækker drink ud af det. Der er altså ingen undskyldning for ikke at hygge sig på terrassen med en lækker drink.\nPrevious ArticleHusk ringen og bliv klar til den store dag\nNext ArticleGode sommer aktiviteter at komme i gang med


Sejr på 3-0 over Næstved IF / HG fra 1. division - Thistedfc.dk\nSejr på 3-0 over Næstved IF / HG fra 1. division\nBoldtempoet blev skruet markant i vejret og vi var generelt hurtigere end modstanderne i både tanke og handling\nHverken de sjællandske modstandere eller en strid blæst på langs af banen kunne hindre FC Thy / Thisted Q i at tage en fortjent sejr efter at have domineret i store dele af kampen på neutral bane i Billund.\nFC Thy / Thisted Q – Næstved IF / Herlufsholm: 3-0 (1-0)\n28. minut: 1-0, Rikke Dybdahl, assist Sarah Dyrehauge\n52. minut: 2-0, Rikke Dybdahl, assist Malene Yde\n78. minut: 3-0, Beate Marcussen, assist Sarah Dyrehauge\nStartopstilling: Maja Bay Østergaard (46. Josefine B. Andersen), Agnete Marcussen (Sidse Østergaard), Line ‘SK’ Kristensen (68. Camilla Nielsen), Camilla Nielsen (46. Olivia Bergmann), Signe Rahbæk Damsgaard (46. Janni Nystrup), Mathilde Kjeldgaard (35. Nadja Søderberg), Malene Sørensen (68. Beate Marcussen), Sarah Dyrehauge, Beate Marcussen (35. Malene Yde (57. Emilie Fink)), Lotte Bak (65. Sarah Kold), Rikke Dybdahl.\nEt par uger er der gået siden sidste test i Aalborg men søndag eftermiddag blev der igen mulighed for at få kampminutter i benene mod Herlufsholm som i vinterpausen har indgået samarbejde med Næstved IF med sigte på at tage yderligere skridt mod ligastatus. Holdet fra det sydsjællandske ligger lige nu med 3 kampe igen til en plads i kval-rækken i foråret.\nFra kampens begyndelse starter Næstved/HG meget frisk ud og presser – godt hjulpet af en kraftig vind -bolden godt op på vores halvdel med et par hjørnespark til følge som vi dog får afvist fint. Det var tydeligt at vi i kampens indledning lige skulle finde de rette afstande i holdet samt finde det rette tempo i bold og fødder.\nEn enkelt situation er ved at blive rigtig kostbar da vi forærer bolden væk midt på egen halvdel og SK og Mathilde må i fællesskab tage grove midler i brug for at stoppe gæsternes farlige optræk til en chance. Situationen resulterer i et frispark 5 meter udenfor feltet som Maja dog får viftet over mål til hjørnespark.\nHerefter var det som om vi fik skærpet koncentrationen, boldtempoet blev skruet markant i vejret og vi var generelt hurtigere end modstanderne i både tanke og handling. Vi finder en fin balance mellem at kombinere centralt samt herefter forsøge dybe stikninger, at lægge den mere direkte bold op på sidste linje samt at få involveret backs i begge sider hvor såvel Signe Damsgaard som Agnete Marcussen er flittige til at komme med og skabe overtal bredt i banen hvorved det i flere situationer også lykkes os at komme bagom sjællændernes bagkæde med pæne målchancer til følge.\nMålet til 1-0 opstår efter en situation hvor vi får vist mange af de elementer vi har haft fokus på de seneste par uger – et aggressivt gen-pres højt på modstandernes halvdel gør, at Signe med en fin førstegangsaflevering finder Malene centralt, og efter en hurtig kombination med Dyr ender bolden hos Rikke som fra en position på kanten af feltet sparker bolden fint ind højt i målet.\nHerefter foretages et par ændringer idet det på forhånd var aftalt at Mathilde Kjeldgaard i sit comeback efter sin skade i efteråret skulle spille omkring 35 minutter, ligesom Beate Marcussen skulle doseres en smule – med tanke på en rolle senere i kampen hvilket gav plads til Nadja Søderberg og Malene Yde der begge kom ind og bidrog positivt fra første minut. Halvlegen slutter med os klart mest på bolden og skulle man finde noget at være utilfreds med, må det være at det blev ved den ene scoring i første halvleg.\nPausen benyttes til at foretage lidt ændringer og få endnu flere folk i kamp, det var således en næsten ny bagkæde der indledte 2. halvleg, idet fire 19-årige i skikkelse af Josefine Andersen, Sidse Østergaard, Janni Nystrup og debuterende Olivia Bergmann erstattede Maja Bay, Agnete Marcussen, Camilla Nielsen og Signe Damsgaard.\nVi kommer fint ud efter pausen og efter 7 minutter lå der mere fra træningsbanen og ventede på os idet en præcis hård og flad pasning fra Line SK over 30 meter finder vej op på sidste linje til Dyrehauge og efter et aflæg kan Yde sende Rikke i dybden og alene med keeperen i en situation hvor hun sjældent svigter – således heller ikke her – og 2-0 er en realitet.\nMidtvejs i halvlegen blev det tid til yderligere ændringer – et uheldigt vrid i anklen til Malene Yde gav mulighed for at give debut til unge Emilie Fink på blot 16 år som kom ind og involverede sig i mange fine ting og viste fine tanker særligt på den offensive del. Samtidig kom Sarah Kold ind på en lidt uvant position som venstre kant og endelig fik vi Beate Marcussen tilbage på banen til at deltage i slutspurten.\nNetop Fink og Marcussen skulle vise sig at få en afgørende rolle ved scoringen til 3-0 da Dyrehauge spiller 1-2 med netop Fink og herefter sætter Beate op i feltet til en flad afslutning udenfor keeperens rækkevidde. De sidste 10 minutter, falder vi lidt i kadence og gæsterne kommer lidt bedre med – dog uden på noget tidspunkt at blive rigtig farlige. Vi kører dermed en sikker 3-0 sejr i hus i årets anden test-kamp efter en kamp hvor vi endnu en gang fik set en stor del af truppen i aktion – og således slutter kampen med 7 spillere på banen under 20 år.\nLige så vigtigt kan vi begynde at se flere af de ting vi arbejder med på træningsbanen folde sig ud i kamp – og sågar på en måde så det bliver kampafgørende. Det lover rigtig godt for det videre arbejde så nu venter endnu en god træningsuge inden endnu et tophold fra 1. division, ASA er modstanderen i næste træningskamp søndag den 14. februar.\nTidligereTidligere Nyhed4-4 mod Brabrand\nNæste nyhedInfo brev – januarNæste


Sådan indretter dit kollegieværelse for næsten ingenting – O2C\nSådan indretter dit kollegieværelse for næsten ingenting\nDit kollegieværelse bør afspejle din personlighed\nDit kollegieværelse bør afspejle din personlighed. Kun du ved, hvad der vil gøre dig føle sig godt tilpas og stadig være elegant nok, så du føler dig godt at have venner i. En af de vigtigste overvejelser kan være omkostningerne. Her er nogle nyttige tips til at bo inden for dit budget og føler sig godt om det.\nColor er en vigtig overvejelse, især ved første indtryk. Hvis dine vægge er en dæmpet farve (off-white eller beige), vil du være i stand til at gå vild med enhver farve, du elsker. Vælg ark sæt og en spredning i din yndlingsfarve og accent med et lille tæppe eller tæppe prøver. Tøv ikke med at tjekke en brugt butik for tæpper. Tæppeforretninger har ofte prøver eller rester af fremragende tæpper, at de vil lade dig tage hjem gratis. Hvis der er nogen bekymring om at bringe hjem uønskede gæster, spray godt med en all-purpose insekt killer mens tæppet er stadig ude, og derefter placere den i et område, hvor det komplimenter din seng dækker. I tilfælde af dit værelse har lys væg maling, vil du naturligvis ønsker at enten bruge en lysere nuance af den farve eller en gratis farve. For eksempel, blå, hvis dine vægge er lyse, ville mange lysere nuancer af blå, lavendel eller lysegrøn være ideel til sengetæpper.\nSådan indretter dit kollegieværelse for næsten ingenting. Dit kollegieværelse bør afspejle din personlighed.\nUdskrifter af dine vægge skal også være dem, du elsker, og du vil leve med dem i et stykke tid. Hobby butikker har ofte moderne prints til rimelige priser. Du ønsker måske at vælge en eller to centrale udskrifter og komplimentere dem med flere mindre godt fordelte billeder eller væg tingeltangel, der har et lignende tema eller farve. Igen, sparsommelighed butikker er en guldgrube for disse typer af dekorationer. Hvis du finder nogle, som du ville elske, men de har ikke helt sammen med dit farveskema, kan du spray male dem eller bruge en spray maling, der giver en antik eller ruskind tekstur. Nogle endda give effekten af marmorering. Favorit albumcovers er også god væg indretning og kan sættes op med ticky-tack lim, så du ikke behøver at bruge stifter eller søm.\nFor dit badeværelse\nFor dit badeværelse, stikker den mest accepterede farveskema i den nyeste hjem smukke blade til to eller tre basale farvetemaer. Sorte og grå eller dæmpet grønne og brune gå med næsten enhver gulv og stativ oprettet. Silke eller plastic blomster er kommet en lang vej. Du bør være i stand til at finde nogle, der ser så realistisk de næsten vokser. Hobby butikker har et stort udvalg. Hvis dine finanser er meget begrænset, vælge kun en stilk eller to og komplimentere dem med bevoksning. Tilbage til sparsommelighed shop for en billig og ofte store flotte beholder. Flydende håndsæber kommer i designer containere, der ser godt ved vasken og sæbe er nødvendig alligevel!


Glem havnetunnelen og byg en kabelbane til Refshaleøen | Magasinet KBH\nEn solenergidrevet kabelbane fra Refshaleøen til Langelinje koster en brøkdel af en havnetunnel og imødegår flere af fremtidens problemstillinger.\nPartner i rådgivnings-virksomheden Copenhagen Windows\nForleden kom regeringen og Københavns Kommune med visionen for Lynetteholmen – en ny bydel, der skal etableres i vandet ud for Refshaleøen. Som en Ørestad version 2.0 skal bydelen via grundsalg blandt andet finansiere en ny havnetunnel til minimum 20 milliarder kroner.\nMen hvor er visionerne om at skabe grøn og mere tidssvarende infrastruktur på Refshaleøen og i København generelt?\nNår der etableres nye byområder, er infrastruktur en altafgørende faktor. Men med infrastruktur menes som oftest: Biler. Offentlige instanser og lokalplaner anvender nemlig stadig den samme traditionelle værktøjskasse som for årtier siden.\nEr en havnetunnel til 20 milliarder kroner der skal sikre endnu flere bilers fremkommelighed den bedste måde at bruge borgernes penge på?\nMen det ville klæde det fremtidige bykvarter – og Københavns profil generelt – at tænke infrastruktur i nye innovative og bæredygtige former. For er en havnetunnel til 20 milliarder kroner, der skal sikre endnu flere bilers fremkommelighed, den bedste måde at bruge borgernes penge på?\nEller kunne man for en brøkdel af pengene – og til større glæde – for eksempel etablere en sol- eller vindenergidrevet kabelbane fra Refshaleøen til Langelinje?\nRefshaleøen er et glimrende eksempel på et byrum, som er spirekasse for progressive og innovative tiltag inden for nye billigere boligformer i containere, mad og kultur. Men på ét essentielt område lader innovationen vente på sig – nemlig planerne for øens infrastruktur. Her fokuseres på at lægge overordnede planer for, hvordan man kan få sin bil til og fra øen i form af en havnetunnel.\nMen vi tror på, at den reelle værdi og livskvalitet for beboerne derimod kan fremelskes ved at fravælge hård trafik – en retning, der også vil være gunstig for prisen for slutproduktet, hvilket er i investorernes interesse. Der skal naturligvis skabes tilgængelighed for biler, men ny og progressiv infrastruktur skal samtidig etableres.\nVi udvikler i blinde på baggrund af traditionelle transportformer der ikke løser udfordringerne i fremtidens hovedstad\nFlere andre byer har været visionære og satset på en tidssvarende og fremtidssikret plan. Især ser kabelbaner ud til at være en del af fremtidens infrastruktur. I den vestlige del af London kan byboere og turister nyde udsigten fra en svævebane over Themsen, og i Lissabon har man restaureret den østlige bydel langs floden Tejo og bygget en svævebane, hvor man glider langs med floden med udsigt over områdets arkitektur.\nVores svenske naboer er også godt i gang. I Göteborg etableres et knudepunkt for offentlig transport, som vil forbinde sporvogns- og buslinjer med en fremtidig kabelbane over havnebassinet, som gør området mere attraktivt for tilflyttere og virksomheder.\nMen på Københavns grund går energien og kreativiteten tabt, og vi udvikler i blinde på baggrund af traditionelle transportformer, der ikke løser udfordringerne i fremtidens hovedstad – hverken i forhold til færre personbiler, CO2-udledning, støj eller borgernes ønsker om fredelige bykvarterer, som ikke kun er bygget under hensyn til bilers fremkommelighed.