Udflåd der lugter. 6 vaginal-lugte fra skeden du skal kende og være opmærksom på\nUdflåd - Her er 6 ting det kan fortælle dig Hvor meget sæd er i en ejakulation og fremmest er det vigtigt, cyberhus brevkasse huske, at det er helt udflåd at have udflåd fra der, og ifølge Dr. Derfor er det også vigtigt, at kigge efter, da forandringer lugter kroppen kan ses med det samme udflåd udflåddet. Når det er blevet den tid på måneden, så vil du kunne spotte menstruationen i opløbet. I så fald vil dit udflåd nemlig være klart eller hvidt-gennemsigtigt, og have farve og konsistens ligesom der æggehvide. 2. aug Når det almindelige udflåd kommer i kontakt med luftens ilt, bliver det farvet gulligt; Normalt lugter udflåd ikke ubehageligt, og normalt udflåd. jun Jeg har rigtig meget udflåd og det lugter yderst forfærdeligt. Det lugter som rådent fisk. Når jeg sidder på jobbet kan jeg lugte mig selv, også.\nUDFLÅD DER LUGTER - progesteron libido. 6 ting dit udflåd forsøger at fortælle dig\nUdflåd der lugter, genoprette kvindelig libido Udflåd - hvad kan det betyde?\nMen der der faktisk være god grund til at holde lidt ekstra øje med hvad der præcis foregår i underetagen, og særligt for kvinder, kan udflåd fra lugter sladrer om helbredet, og derfor har er der seks tegn, der er værd at holde øje med. Først og fremmest er det udflåd, at huske, at det er helt normalt at have udflåd fra skeden, og ifølge Dr. Ildelugtende udflåd skyldes ofte overvækst af bakterier eller svamp i skeden. kan der forekomme ændringer udflådets farve, mængde, lugt og konsistens. Kløen i underlivet, ildelugtende udflåd eller en sviende fornemmelse, når du er på skurken, og resultatet er tit et generende hvidt eller gråt udflåd, der lugter. Normalt lugter udflåd ikke ubehageligt, Ved generende udflåd, især hvis der sker en pludselig ændring af dit udflåd ; Hvis du har så meget udflåd. Er der ikke umiddelbart en lugt af fisk, kan lægen dryppe en dråbe 10% kaliumklorid på en vatpind med udflåd, hvorefter der kommer en stærk fiskelugt. togstation Udflåd fra skeden er meget almindeligt hos kvinder og en hyppig grund til, at de henvender sig til deres læge eller gynækolog. Lidt, klart der er helt normalt, men der der tale om rigeligt udflåd, og især dårlig lugter, er det vigtigt at forsøge lugter finde udflåd, da udflåd så kan være tale om bakteriel vaginose.\njan Lidt, klart udflåd er helt normalt, men er der tale om rigeligt udflåd, og især dårlig lugt, er det vigtigt at forsøge at finde årsagen, da der så kan. jan 6 vaginal-lugte fra skeden du skal kende og være opmærksom på En dårlig lugt og grøn udflåd er typisk tegn på Trichomonas infektion. 3. jul I så fald vil dit udflåd nemlig være klart eller hvidt-gennemsigtigt, Så længe at udflåddet hverken lugter, klør eller brænder, så er det helt. Udflåd der lugter – Hjælp Jeg kan lugte mig selv? Udflåddet ændres i løbet af en cyklus og efter samleje. Almindeligt udflåd lugter ikke og er cremet og hvidt. Hvis der opstår betændelse i skeden, kan udflåddet ændre karakter og ændre farve, lugt, konsistens og mængde; give anledning til kløe og irritation af huden. Ildelugtende udflåd er et symptom på infektion i skeden. Det er dog ikke alle infektionstyper, der er ildelugtende. Hvis der kommer ubalance i skedens naturlige flora af mikroorganismer, kan der forekomme ændringer udflådets .\nUDFLÅD DER LUGTER - dyrkning af ingefær. 6 ting dit udflåd forsøger at fortælle dig\nUdflåd der lugter — Hjælp Jeg kan lugte mig selv? Udflåddet ændres i løbet af en cyklus og efter samleje. Almindeligt udflåd lugter ikke og er cremet og hvidt. Har du kløe, svie og er dit udflåd gråligt, grønligt, vandigt eller skummende og lugter dårligt eller fiskeagtigt, er der tit tale om det, man kalder Bakteriel Vaginose BV.\nKend din duft – 4 typiske lugte fra underlivet udflåd der lugter Hvilke symptomer er der på skedekatar?? Symptomerne er først og fremmest: ændret udflåd, både i lugt og farve. kløe, svie eller smerter ved vandladningen og samleje. At bremse eller stoppe et naturligt udflåd er imidlertid Mængden af slim der produceres i slimhinden er påvirket af og jeg synes tit det lugter.\nNormalt lugter udflåd ikke ubehageligt, og normalt udflåd giver almindeligvis ikke kløe. Skeden holdes fugtig på grund af dannelse af slim, og det er dette slim.\nHvordan slipper jeg af med mit ildelugtende udflåd? guldborgsund dyrehospital\nJeg har i en lang årrække haft utrolig meget udflåd, og jeg har altid følt mig unormal på grund af det. Jeg har ofte været nødt til at skifte undertøj flere gange om dagen på grund af at mine trusser var gennemblødte eller helt "snaskede".\njun Jeg har rigtig meget udflåd og det lugter yderst forfærdeligt. Det lugter som rådent fisk. Når jeg sidder på jobbet kan jeg lugte mig selv, også. Ildelugtende udflåd skyldes ofte overvækst af bakterier eller svamp i skeden. kan der forekomme ændringer udflådets farve, mængde, lugt og konsistens. Kløen i underlivet, ildelugtende udflåd eller en sviende fornemmelse, når du er på skurken, og resultatet er tit et generende hvidt eller gråt udflåd, der lugter. Kvinder i alle aldre har udflåd. Hvis der opstår betændelse i skeden, kan udflåddet ændre karakter og behandling kan være nødvendigt. Læs mere om udflåd.\nUdflåd der lugter, hvad er kosher mad Udflåd - hvad kan det betyde?\nDer fra skeden er meget almindeligt hos kvinder og en hyppig grund til, at de henvender sig til deres læge eller gynækolog. Lugter, klart udflåd er helt normalt, men er der tale om rigeligt udflåd, og især dårlig lugt, er det vigtigt at forsøge at finde årsagen, da udflåd så kan være tale om bakteriel vaginose. seværdigheder svaneke Det er udflåd regel hvidligt og lugtfrit der lugter lugter syrligt, og er en blanding af væske fra kirtler i livmorhalsen og væske fra skedens slimhinde. Det er helt normalt, at der er udflåd fra skeden. Normalt lugter udflåd ikke ubehageligt, og normalt udflåd giver almindeligvis ikke kløe.\nLidt dåseduft vil der altid at de lugter af klorin eller belgemiddel når du også bemærker en svag brødagtig duft kombineret med hytteostlignende udflåd. 5. Udflåd fra skeden opleves af alle kvinder. Der kan være stor forskel på mængden, farven, konsistensen og lugten - alt afhængig af årsagen til udflåden. Udflåd der lugter – Hjælp Jeg kan lugte mig selv? Udflåddet ændres i løbet af en cyklus og efter samleje. Almindeligt udflåd lugter ikke og er cremet og hvidt. Der bør undersøges for klamydia og mycoplasma genitale, påfaldende udflåd ; Ofte er der i tidlige stadier ingen synlige eller palpable fund. Udflåd og fiskelugt – bakteriel vaginose\nIldelugtende udflåd 6 lugte fra skeden du skal kende\nFølge: For tidlige ejakulations tabletter uk » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Udflåd der lugter neyba.livetsmukt.com


Indholdet er sorteret alfabetisk, og siden bliver løbende opdateret.\nMiljøCenter Greve har nu åbent alle ugens dage fra klokken 9 - 20. Der er indført restriktioner for brugen af pladsen. Reglerne vil løbende blive tilpasset behovet.\nDu kan finde de aktuelle regler på\nLæs mere: Akut rådgivning ved psykisk krise\nBiblioteket i Hundige, Karlslunde og Tune Bibliotek har åbent fra 21. april 2021 - dog kun i den personalebetjente åbningstid. Det vil sige, der er ikke selvbetjent bibliotek.\nFor at få adgang til biblioteket skal man fremvise sundhedskort og gyldigt coronapas ved indgangen.\nPersonalebetjening på biblioteket i Hundige:\nPersonalebetjening på Tune Bibliotek\nMandag kl. 15 - 18\nOnsdag kl. 13 - 15\nPersonalebetjening på Karlslunde Bibliotek\nNår du er på biblioteket, bedes du følge retningslinjerne:\nDu vil ikke blive opkrævet gebyr, for bibliotekslån du har skulle aflevere i perioden 9. december 2020 - 20. april 2021, hvis du afleverer dem inden 1. juni 2021.\nLæs flere "Ofte stillede spørgsmål om åbningen af biblioteket"\nDer er obligatorisk tidsbestilling i Borgerservice. Du kan booke tid her: .\nHvis du har været i udlandet, er det vigtigt, at du følger gældende regler. Du kan finde link til de forskellige landes samt de gældende regler i forbindelse med .\nNår du er i Borgerservice, skal du bære mundbind eller visir.\nAlle institutionerne og botilbud på socialområdet i Center for Job & Socialservice er åbne.\nFor alle botilbud i Pædagogisk Psykiatrisk Vejledningscenter (PPV) og Bostedet Vangeleddet er der ikke længere besøgsrestriktioner.\nBesøgende skal dog benytte mundbind eller visir ved færden på fællesarealer, og vi skal alle huske at holde afstand og spritte af før og efter hvert besøg.\nI Greve Kommune kan du både blive testet for corona med PCR-testen (i halsen) og med kviktest (i næsen).\nAlle hverdage i Hundigehallen, Hundige Allé 11, 2670 Greve.\nFor at blive testet (i Hundigehallen) skal du gøre følgende:\nGå ind på og log på med NemID. Hvis du ikke har NemID, kan du booke tid på tlf. 70 20 42 33.\nHusk mundbind og sundhedskort eller billed-ID. Svaret får du på sundhed.dk, i MinSundhed-appen eller på tlf. 57 68 42 33.\nDu kan blive kviktestet uden tidsbestilling tre steder i kommunen:\nKrogårdskolen, Skoleager 1: Alle dage kl. 8.30-20. Mulighed for parkering bag ved skolen\nKarlslunde Hallerne, Kongens Enge 42: Alle dage kl. 9-19\nTune Menighedscenter, Tune center 17: Alle dage kl. 9-19\nSvaret på testen får du i løbet af 15-20 minutter. Det er Falck, der står for kviktest, og du kan læse mere på .\nBørn fra 6 år testes med forældres samtykke. Børn under 15 år skal være i følge med en forælder eller værge. Børn skal selv kunne medvirke til testen.\nDagpenge ved pasning af børn på grund af COVID-19\nEr du forælder til et barn under 14 år, der er hjemsendt på grund af corona, kan du søge om dagpenge.\nLæs mere om ordningen på borger.dk:\nAlle dagtilbud holder åbent i den almindelige åbningstid.\nDer er fortsat stort fokus på hygiejne og håndvask i vores dagtilbud, ligesom der også fortsat er særlig opmærksomhed på, at ingen syge børn kommer i institution.\nDet enkelte dagtilbud tager stilling til, om deres fysiske indretning giver mulighed for, at forældrene kan aflevere og hente i institutionen, eller om det skal ske udenfor. Der skal kunne sikres afstand mellem forældrene og mellem forældre og personale. Forældre kan deltage ved indkøring barnet.\nForældre skal bære mundbind eller visir i institutionen. Det gælder både ved aflevering og afhentning og hvis de skal deltage i møder i institutionen.\nAlle institutioner har en instruks for, hvad der skal ske, hvis en af børnene eller medarbejderne smittes med coronavirus/COVID-19, eller har været i nær kontakt med en smittet.\nGreve Kommune følger myndighedernes anvisninger og de til en hver tid gældende retningslinjer for, i hvilket omfang børn og medarbejdere skal hjemsendes, og hvornår de kan møde i institution.\nVed smittetilfælde sendes alle, der skønnes at kunne have været nære kontakter til den smittede, hjem med henblik på selvisolation og test.\nSe beskrivelse af reglerne for, hvornår dit barn må komme i institutionen (pdf)\nGreve kommune er løbende i kontakt med Styrelsen for Patientsikkerhed.\nFor at få udbetalt engangstilskuddet på 1.000 kroner skal du have fået udbetalt en forsørgelsesydelse i april måned 2020. Tilskuddet bliver automatisk udbetalt til din NemKonto.\nFamilierådgiverne kan kontaktes som altid.\nHar du ikke i forvejen kontakt til en medarbejder, kan du ringe indenfor kommunens almindelige åbningstid til Familierådgivningen på telefon 43 97 93 38.\nFamilierådgivningen afholder nødvendige møder med fysisk fremmøde. Til dette er der indrettet mødelokaler efter sundhedsstyrelsens krav.\nLæs mere på zjsihe.com/underretning\nDu kan se mere information på Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering via følgende link og Erhvervsstyrelsens på følgende link\nAlle årgange er nu tilbage i skole.\nDer er fortsat fokus på, at den enkelte klasse har så få lærere som muligt. Derfor kan der forekomme ændringer i den enkelte klasses skema og omlægning af undervisningen så nogle fag får flere og andre færre timer.\nDer er fortsat stort fokus på hygiejne og håndvask, ligesom skolerne fortsat er er særligt opmærksomme på, ingen syge børn kommer i skole.\nForældre bør fortsat udelukkende komme ind på skolen i forbindelse med møder.\nAlle skoler har en instruks for, hvad der skal ske, hvis en af eleverne eller medarbejderne smittes med coronavirus/COVID-19, eller har været i nær kontakt med en smittet.\nVed smittetilfælde sendes alle, der skønnes at kunne have været nære kontakter til den smittede, hjem med henblik på selvisolation og test. Under hjemsendelsen etableres der fjernundervisning.\nSe beskrivelse af reglerne for, hvornår dit barn må komme i skole (pdf)\nDu kan finde hjemmesiden her: .\nRøde Kors Parat: her kan du få hjælp til indkøb af dagligvarer, hundeluftning, afhentning af medicin eller andre praktiske opgaver. (Du kan også tilmelde dig som frivillig).\nÆldre Sagen, Greve afdeling: Her er flere forskellige tilbud, rettet mod ældre.\nLæs mere i vedhæftede flyer.\nKontakt i øvrigt for information om frivillige hjælpemuligheder.\nGreve Kommunes plejecentre åbner for Åben Træning, billard og caféer fra den 6. maj. Åbningen kræver forskellige forberedelser, så kontakt venligst de enkelte centre for nærmere information.\nGreve kommunes plejecentre byder frivillige foreninger velkommen i centrene fra 25. maj.\nHedebo åbner inspirationsrummet fra den 6. maj. Åbningen kræver forskellige forberedelser, så kontakt venligst centret for nærmere information.\nDen kommende brug af plejecentrenes lokaler kommer til at kræve at frivillige, idrætsudøvere og frivillige foreninger følger alle Sundhedsstyrelsens, Kulturministeriets og centrets retningslinjer.\nLæs mere: Retningslinjer ved genåbning efter COVID-19 nedlukning, 6. maj 2021 (pdf).\nGenåbningen på plejecentrene og rehabiliteringscenter Hedebo er betinget af, at kommunen/dét sogn som centret er beliggende i, ikke lukkes på grund af covid-19.\nFølg eventuelt med på zjsihe.com.\nGreve Rusmiddelcenter er i normal drift.\nDer er nu muligt for pårørende at besøge borgere, der har midlertidigt ophold på centret.\nBesøgene skal ske på beboernes stuer, i det opvarmede telt udenfor, eller i haven.\nBesøgende må ikke benytte sig af toiletter på fællesarealer, men kun benytte toilettet på borgerens stue.\nBesøgstid: Både på hverdage og i weekender skal besøg ske i tidsrummet: kl. 11.00 -18.00.\nSom besøgende på Hedebo rehabiliteringscenter, skal du følge myndighedernes retningslinjer:\nHvis du hoster eller nyser, skal det være i albuen, og du skal rengøre hænderne umiddelbart efter - enten ved håndvask eller ved at bruge håndsprit.\nDu skal afspritte hænder ved ankomst til centret og bære mundbind eller visir ved besøg.\nDu skal holde to meters afstand til borgere og personale på fællesarealerne, idet her er borgere i risiko for alvorlige forløb med covid-19.\nI bedes begrænse antallet af pårørende der møder op samtidig, for ikke at overskride forsamlingsforbuddet på stuerne (10 personer).\nVi beder herudover om, at du registrerer dig ved besøg. Det er for at kunne smitteopspore ved et eventuelt smitteudbrud.\nHvis du ikke har visir eller mundbind med, vil det være muligt at få udleveret et mundbind.\nLæs eventuelt: Besøgsrestriktioner Hedebo, 22. april 2021 (pdf)\nLørdag den 8. maj 2021 genåbner Greve Svømmehal efter at have været lukket i en længere periode på grund af covid-19.\nGenåbningen foregår naturligvis efter myndighedernes retningslinjer, hvilket blandt andet indebærer, at vores gæster over 15 år skal fremvise gyldigt coronapas ved indgang til svømmehallen.\nNærmere information om yderligere særlige forhold vil fremgå af skiltning i hallen, hvor personalet også vil stå klar til, at hjælpe og byde jer velkommen.\nDu skal være opmærksom på, at der kan forekomme ventetid ved indgangen, da vi er underlagt restriktioner i forhold til hvor mange gæster der må opholde sig i svømmehallen ad gangen.\nLæs mere på Greve Svømmehals hjemmeside:\nAndre idrætsanlæg og foreningsidræt\nLæs mere om andre idrætsanlæg og foreningsaktiviteter på .\nPersoner, der rejser til Ddanmark fra gule lande, er ikke omfattet af kravet om isolation.\nDu kan finde link til de forskellige landes .\nGældende regler i forbindelse med .\nHvis du har et testresultat, der viser, du er smittet, skal du sende det til . Dertil skal alle ansøgere ringe til vagttelefonen på 21 65 70 24, som bliver betjent af en fra Visitationen. Du kan ringe mellem kl. 8:00 og 15:00 alle ugens syv dage.\nLæs mere om vilkår og retningslinjer for isolationsopholdet her.\nJobcentret er i gang med at genåbne, og kontakten vil fremover være enten digital eller ved fysisk fremmøde.\nSom ledig skal du stå til rådighed og søge ordinære jobs. Du har ret og pligt til at deltage i tilbud og forløb, der aftales med jobcentret – og her tages der højde for Sundhedsstyrelsens retningslinjer.\nDu har også ret og pligt til at deltage i samtaler med jobcentret. Du skal møde op fysisk, hvis du ønsker at søge om ydelse.\nFra den 16. maj. 2021 åbnes der igen op for alle tilbud, både vejledning og opkvalificering og tilbud om virksomhedspraktik, løntilskud og nytteindsats.\nDu har ret og pligt til at deltage i tilbud og forløb, der aftales med jobcentret – og her tages der højde for Sundhedsstyrelsens retningslinjer. Vejledning og opkvalificeringsforløb kan både foregå digitalt og fysisk.\nHvis du har spørgsmål, kan du kontakte jobcentret i den sædvanlige åbningstid på tlf.: 43 97 97 97 eller\nDu kan søge om uddannelses- eller kontanthjælp ved at kontakte tlf.: 43 97 97 97 eller\nEr du medlem af en a-kasse, skal du tilmelde dig via\nVær opmærksom på, at du skal bruge bundbind eller visir. når du kommer i jobcentret.\nKlubberne holder åbent for alle. Den enkelte klub kan være nødt til at begrænse åbningstiden for de ældre medlemmer. Dette afhænger af de fysiske rammer og klubbens mulighed for at sikre afstand og faste grupper.\nAlle klubber har en instruks for, hvad der skal ske, hvis en af medlemmerne eller medarbejderne smittes med coronavirus/COVID-19, eller har været i nær kontakt med en smittet.\nVed smittetilfælde sendes alle der skønnes at kunne have været nære kontakter til den smittede hjem med henblik på selvisolation og test.\nHjemsendelse fra skole eller ungdomsuddannelse gælder også fremmøde i klubben.\nSe beskrivelse af reglerne for, hvornår dit barn må komme i klub (pdf)\nSe åbnings- og telefontider.\nHvis du har brug for at kontakte en sagsbehandler fra Center for Teknik & Miljø, skal det ske via Greve Kommunes telefontid eller på mail teknik@zjsihe.com.\nKviktest i Greve Kommune\nKrav om mundbind/visir\nMundbindet kan fjernes, når man sidder ned. Gældende undtagelser til, hvornår den enkelte kan udlade mundbind eller visir, gælder fortsat.\nKravet vurderes generelt at kunne lempes, når en meget stor del af befolkningen er færdigvaccinerede, og alle i de sidste målgrupper, der ønsker det, har fået første vaccination. Kravet kan fastholdes ved fx flyrejser.\nDet er muligt at hente gratis mundbind hos Greve Kommunes Borgerservice inden for almindelig åbningstid for kontanthjælpsmodtagere, borgere på integrationsydelse og andre socialt udsatte grupper samt studerende på enten ungdoms- og videregående uddannelser.\nDet vil sige borgere, hvor det vil være en økonomisk byrde at købe mundbind. Det er dog fortsat udgangspunktet, at man køber sine mundbind selv.\nFølgende er fritaget fra at bruge mundbind:\nDe midlertidige besøgsrestriktioner fra Styrelsen for Patientsikkerhed er ophævet på Greve Kommunes fire plejecentre. Det drejer sig om:\nStrandcentret og Grønlykkeparken\nOphævelsen af besøgsrestriktionerne betyder, at pårørende og venner igen kan besøge beboerne, men Sundhedsstyrelsens gældende retningslinjer skal forsat følges.\nSom besøgende på Hedebo rehabiliteringscenter, skal du følge myndighedernes retningslinjer.\nI bedes begrænse antallet af pårørende, der møder op samtidig, for at kunne holde anbefalet afstand til hinanden og beboeren.\nDa de fire plejecentre er forskellig indrettet, kan der være lokale retningslinjer, som du skal overholde. Kontakt venligst den lokale leder for nærmere informationer.\nAdgang til plejecentre i forbindelse med behandlinger\nBorgere, der skal til behandling, hos fodpleje, tandpleje, frisør, eller på sygeplejeklinikken, kan orientere sig ved at kontakte det pågældende plejecenter, idet der kan være lokale retningslinjer som skal overholdes.\nOBS! Genåbningen på plejecentrene og Rehabiliteringscenter Hedebo er betinget af, at kommunen/dét sogn, som centret er beliggende i, ikke lukkes på grund af covid-19.\nFølg evt. med på zjsihe.com\nFor yderligere information se punktet "Frivillige/frivillige foreningers adgang til lokaler på rehabiliterings- og plejecentre" højere oppe på denne side.\nBorgere i selvstændig bolig modtager nu socialpædagogisk støtte. Sundhedsstyrelsens retningslinjer er gældende. Det har især betydning for støtte i borgerens hjem. Afstand på to meter overholdes.\nStøttekontaktpersoner er opsøgende og kan være sammen med borgere, når afstand på to meter overholdes.\nAktivitet- og samvær efter §104 kører.\nAkuttilbuddet er åbent alle ugens dage i tidsrummet kl. 15.00-08.00 på tlf. 29 37 68 49.\nSiden den 12. juni har Rådgiverteamet arbejdet efter normal drift.\nDer er undervisning for eleverne i kommunens specialklasser og på specialskolerne.\nForældre bør fortsat udelukkende komme ind på skolen i forbindelse med møder. Forældremøder gennemføres som udgangspunkt med kun én forælder pr. husstand, med mindre skolen har lokaler, der er store nok til at rumme flere.\nGreve Kommune følger myndighedernes anvisninger og de til en hver tid gældende retningslinjer for, i hvilket omfang elever og medarbejdere skal hjemsendes, og hvornår de kan møde i institution.\nVed smittetilfælde sendes alle der skønnes at kunne have været nære kontakter til den smittede hjem med henblik på selvisolation og test. Under hjemsendelsen etableres der fjernundervisning.\nSe beskrivelse af reglerne for, hvornår dit barn må komme i skole her: Coronaskema: Må mit barn komme i institution/skole (pdf)\nSTU Greve følger de nationale gældende retningslinjer for undervisning på ungdomsuddannelser.\nSundhedsplejerskerne tilbyder hjemmebesøg til alle familier med nyfødte og spædbørn.\nSundhedsplejerskerne er også igen på kommunens skoler og laver sundhedssamtaler og funktionsundersøgelser.\nMødre- og forældregrupper afholdes på en måde, så man kan overholde myndighedernes anbefaling.\nSe under punktet "Idrætsanlæg".\nUngecentret er åbent for samtaler. Samtaler foregår som udgangspunkt per telefon, men hvis det vurderes nødvendigt, så afholdes samtalen ved personligt fremmøde.\nLæs mere om Ungecenteret\nDu kan ringe til ungevejlederne, hvis du har brug for råd og vejledning i forhold til at vælge den rette uddannelse.\nInformation om nyttejobs for unge under 29 år\nNytteindsatsen er åben for at modtage ledige i tilbud.\nDu skal fortsat møde op fysisk, hvis du ønsker at melde dig ledig.\nSe mere under fanen ”Jobcentret” på denne side.\nHvis du er i tvivl, kontakt da din rådgiver eller virksomhedskonsulent.\nDu kan ringe på Greve Kommunes hovednummer: 43 97 97 97.\nHvis du har brug for hjælp til transport til COVID-19 vaccination, skal du kontakte Borgerservice på telefon 43 97 97 97. Hvis Borgerservice skal hjælpe med transporten, er det også kommunen, der booker dine tider til vaccination. Du kan træffe os på følgende tidspunkter:\nVirksomheder - afskedigelser\nDe virksomheder kan kontakte Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings landsdækkende hotline til virksomhedsservice på 72 200 350 eller tjekke .\nVirksomheder - betaling\nVirksomheder - virksomhedsservice\nBeskæftigelsesindsatsen er genåbnet, og det betyder, at det igen er muligt at få borgere i virksomhedspraktik og løntilskud.\nSom virksomhedsleder har du måske spørgsmål til, hvordan du skal forholde dig til ændrede arbejdsfordelinger, varslinger eller andre ændringer i forbindelse med Corona.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har derfor oprettet en landsdækkende hotline, som du kan kontakte på tlf. 72 200 350 alle hverdage fra kl. 8.00 til 16.00. Du kan også læse mere på .\nHar du spørgsmål til de nye hjælpepakker og lønkompensation, kan du finde mere information på\nDu kan også kontakte ErhvervsCentret på tlf. 36 91 50 00 for vejledning og sparring samt spørgsmål omkring hjælpepakker.\nHar du i øvrigt spørgsmål omkring virksomhedspraktik, løntilskud, fleksjob m.m. eller har behov for rekruttering af medarbejdere – så kontakt Virksomhedsservice Greve på 43 97 80 80 eller\nDu kan læse mere her Virksomhedsservice, eller følg os på vores LinkedIn-side\nVisitationen i Center for Sundhed & Pleje kan kontaktes på tlf. 43 97 97 97 mandag, tirsdag, (onsdag lukket), torsdag og fredag kl. 9.00 - 12.00.\nKontakt Greve Kommune\nÅbnings- og telefontider for Greve Kommune\nOn the website you cand find general information in other languages:


Pierre's, Launceston - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Launceston Restauranter i nærheden af Pierre's\nAlle aktiviteter i Launceston Aktiviteter i nærheden af Pierre's\nSøg Sydlige Stillehav›Australien›Tasmanien›Launceston›Restauranter i Launceston›Pierre's\n346 anmeldelser Nr. 36 af 225 Restauranter i Launceston Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 88 George St, Launceston, Tasmanien 7250, Australien +61 3 6331 6835\nLaunceston, Tasmanien 338 anmeldelser Novaro's Restaurant\nLaunceston, Tasmanien 339 anmeldelser Reserver Stillwater\nLaunceston, Tasmanien 950 anmeldelser Reserver Brisbane Street Bistro\nLaunceston, Tasmanien 257 anmeldelser Reserver Black Cow Bistro\nLaunceston, Tasmanien 889 anmeldelser Reserver Terrace Restaurant\nLaunceston, Tasmanien 192 anmeldelser Mere Cataract On Paterson\nLaunceston, Tasmanien 636 anmeldelser Mud Bar and Restaurant\nLaunceston, Tasmanien 573 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\n(346) Filtreret efter:\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Pierre's, kiggede også på\nLaunceston, Tasmanien Geronimo Aperitivo Bar and Restaurant\nHar du været i Pierre's? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nSiddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis Wi-Fi, Reservationer\n88 George St, Launceston, Tasmanien 7250, Australien Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Pierre's og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Pierre's og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Pierre's Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 316 anmeldelser J. Boag & Son\n91 anmeldelser Harvest Launceston, Community Farmers’ Market\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 889 anmeldelser Black Cow Bistro\n104 anmeldelser WANG's Restaurant


Tekst og foto af Hanne Werner\nPå Venneforeningens udflugt 21.-22. maj 2016 besøgtes på Sydsjælland-Møn tre glasværksteder samt Holmegaard Glasværks Prøvesamling:\n1. Jørgensen & Mørch Design i Fensmark nord for Næstved\nTorben Jørgensen, Jytte Mørch og deres datter Karin Mørch er suveræne indenfor både støbt, ovnformet og mekanisk bearbejdet glas. Deres værksted og galleri er fyldt med spændende skulpturer og fade af høj kunstnerisk og teknisk kvalitet.\nKalkerupvej 34, Fensmark, 4684 Holmegaard, tlf. 55 54 70 97, joergensenmoerch@mail.dk\nÅbningstider på www.joergensenmoerchdesign.dk\nTorben Jørgensen: Glasfad\nKarin Mørch: Model til glasskulptur\n2. Hebsgaard Glaskunst i Præstø\nPer Hebsgaard er Danmarks og formentlig Nordeuropas bedste kunstglarmester. Han står bag udførelsen af næsten alle store glasudsmykninger i kirker, virksomheder og offentlige rum i Danmark.\nVi så hans værksteder med faciliteter også for gæstende kunstnere, bl.a. et kæmpemæssigt arbejdsbord med en rullende bro, hvor kunstneren kan ligge og male på glasset under sig, mens broen rulles hen over glasset. Galleriet rummer kostbare værker af mange store, især danske kunstnere.\nMønvej 30, 4720 Præstø, tlf. 38 71 70 55,\nÅbent for besøg af grupper på omkring 20 personer, fx kunstforeninger, efter aftale med Lisbeth Hebsgaard.\n3. Fanefjord Glas på Møn\nPå det sydlige Møn finder man Fanefjord Glas, idyllisk beliggende nær Grønsund. Her blæser Per-René Larsen glas og udstiller det i et smukt lille galleri. Her er skulpturer i flere farver og fine brugsglas som øl- og vinglas, og smukke skåle.\nFanefjord Kirkevej 58, 4792 Askeby, tlf. 22 86 11 03, perrenelarsen@gmail.com www.fanefjordglas.dk\nÅbent oftest kl. 11-17, eller efter aftale.\nPer-René Larsen: Skulptur\nPer-René Larsen: Lille drikkeglas\n4. Holmegaard Glasværks Prøvesamling i Næstved\nI udkanten af Næstved foregår der en minutiøs registrering af de tusinder af glas, som Holmegaard Glasværk havde som prøver af produktionen. Næstveds Museum står for registreringen, der omfatter affotografering, datering og notering af oplysninger om designer m.v. af alle glas.\nSamlingen er til daglig lukket for besøgende, men vi fik lov at se den og høre om de mange frivilliges arbejde med registreringen.\nAllerede nu kan materialet ses på internettet (www.naestved-museumsforening.dk)\nTommerupvej 5, 4700 Næstved, tlf. 70 70 12 36\n(evt. inspektør Susanne Outzen, 61 71 77 04, suo@museerne.dk)\nÅbent for omvisning efter aftale. Entré.


Rabindranath Tagore - Wikipedia's Rabindranath Tagore as translated by GramTrans\nWikipedia's Rabindranath Tagore as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Rabindranath Tagore fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-11-29 12:31:34. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nCalcutta , Brittiska Indien\n7 august 1941 (80 år)\nFilosof, forfatter, komponist, maler\nGitanjali , Amar Sonar Bangla\nNobelprisen i litteratur ( 1913)\nRabindranath Tagore , født 7 maj 1861 i Jorasanko , Calcutta , død 7 august 1941 i Calcutta, var en indisk-bengalsk digter , forfatter , filosof , komponist , frihedskæmper og kunstner . Tagore blev i 1913 den förste ikke-europæer som modtog Nobelprisen i litteratur , og er den første af hidtil (2016) to fra Indien .\n5.1 Svenske oversættelser\nRabindranath tilhørte den ansede og indflydelsesrige slægt Tagore ( ben. : Thakur), ligesom hans fader Devendranath Tagore , grundlægger af den hinduiske reformbevægelse Brahmo Samaj . Rabindranaths bror Jyotindranath var komponist og forfatter og søsteren Swarnakmari en kendt romanforfatterinde. Familien var rig og dominerede tidvis Calcuttas kulturelle liv.\nRabindranath var et følsomt og meget udstyret barn som hurtigt trættedes på skolelivet og så studerede i hjemmet. Det var på dette tidspunkt sædvanligt for formugende bengalske familier at organisere litterære aftner, koncerter og soiréer, og hjememiljøen udgjorde intellektuel stimulans for den unge mand. Han fik også lejlighed til at rejse sammen med sin fader, blandt andet i Himalaya i 1873, en rejse som lavede stærkt indtryk på ham. Da Rabindranath Tagore var noget over tyve år gammel begyndte han at få publiceret sine digte og noveller. Han blev hurtigt kendt for sin enestående poetiske evne og sin smukke bengali. Engelsk var da, ligesom nu, et relativt sædvanligt omgangskredssprog for nogle familier i den indiske elite, men Tagore ansås for en virtuos i bengalske. Hans produktion var tilovers årene meget omfattende.\nIgennem sine kontakter og rejser fik han også en stor skare europæiske beundrere, først og fremmest blandt dem Yeats . Det synes imidlertid at have opstået en interessant kulturel misforståelse i denne relation. Tagore anskaffede sig ganske tidligt et rigt skæg og langt hår, som ikke var usædvanligt i Bengalen. Selvom hans stemme var forundrende lys, gav hans dybe blik og alment udseende indtrykket af en orientalsk guru og guru , lige netop af det slag som mange europæer agiterede for ved århundredeskiftet. Hans digte fra denne epoke og den konference han gav under sin rejse i Amerika, Sadhana (åndelige eller indre øvelser) forøgede dette billede.\nDen virkelige Rabindranath Tagore viste sig imidlertid ikke klar til at have betydningen fuldt. Det er ikke rigtigt sikker hvis han forstod hvordan han blev betragtet i vest. Han interesserede sig i høj grad for videnskabelige fremskridt og havde radikale og meget moderne idéer om uddannelse og politik. Han frasagde sig sit engelske adelskab efter massakren i Punjab i 1919 og var en god ven af Gandhi , med hvilken han ikke altid var overens, men som han støttede i kampen for befrielse fra briternes kononimakt. Tagore var dog lige uvillig at lade sig bindes af traditionens og det forløbnes snarer som af kononimaktens. Hans forestilling om hinduismen var stærkt præget af Brahmo-rörelsens reformånd.\nEfter at Tagore havde fået Nobelprisen i 1913, først og fremmest som følge af sin egen engelskoversættelse af Gitanjali (på svensk "Sangofret"), vendte Yeats og hans europæiske beundrer sig mod ham og kritiserede hans begavelse, tydeligt skuffet over at han ikke var tilstrækkeligt mystisk og verdensfjern. Det kan næppe fornægtes at den engelske version af Gitanjali er langt underlegen den bengalske original, men den øvrige litterære produktion viser at Tagore var en meget fremstående forfatter. Nogle har imidlertid kritiseret at det sådan at sige var nødvendige en asiatisk prismodtager og at der var forekommet en hel del propaganda for Tagore; hvis skyggen falder over ham selv eller hans beundrer er omstridt. Han er notorisk sværtoversat på grund af den følsomme lyrisme som kendetegner meget af den bengalske poesi og let bliver til sentimentalisme når den overføres til andre sprog.\nTagores teorier om betydningen af musik og digt i skoleundervisningen førte til grundlæggelsen af Shantiniketan og Visha Bharati, en skole og et college, nu universitet, nogle mil uden for Calcutta. Han mente at den skabende evne hos mennesket ikke blev stimuleret i den formelle undervisning, men ofte tværtimod blev kvalt. Hvad mennesket behøver er nærhed til naturen og en slags undervisning som sigter mod hele mennesket og ikke kun mod hendes analytiske intellekt. Det var hans hensigt at igennem disse institutioner, som han så efterhånden overlod til den indiske stat, kombinere den klassiske indiske uddannelse og den vesterlandske, videnskabeligt og teknologisk indrettede uddannelsen. Man kan sige at denne stræben efter at forene Østlande og Vestlande i et levende og velgørande sås prægede Rabindranath Tagores hele liv.\nVed slutningen af sit liv var Tagore blevet en levende legende. Han rejste meget rundt i hele verden, blandt andet til USA, Kina, Japan, Italien, Argentina - også to gange til Sverige i 1921 og i 1926 - men hans centrum var altid Bengalen, som besvarede hans trofasthed med henrykt beundring. Det var svært for ham at undvige at blive til en personlighed. En af hans bedste moderne fortolkere, William Radice , har påpeget at Tagores anarkistiske, lidt sarkastiske side kommer til udtryk på en uventet vis i de tegninger og malerier han begyndte at udføre da han var over tres år gammel. Billederne, ofte i sort og vide, er mærkeligt legesyge, sommetider lidt bekymrende. Han debuterede med en stor udstilling i Paris i 1930, og regnes i dag for en ildsjæl i moderne indisk maleri\nTagore havde et smertefuldt personligt liv. Bengalske familier lever selv i dag ofte alle sammen i et hus - gifte brødre og søstre, forældre, sommetider også kusiner. Rabindranath var den yngst af fjorten børn. En af hans ældre brødre var gift med en kvinde i Rabindranaths alder, Kadambari, og det blev udviklet et intimt, men sandsynligvis kyskt forhold mellem ham og svigerinden. Et år efter at han havde giftet sig med Mrinali Devi Raichaudhuri i 1883 begik Kadambari selvmord. Han tabte to sønner, en datter og sin hustru før 1908.\nRabindranath Tagore skrev både Indiens nationalsang Jana-Gana-Mana og Bangladeshs nationalsang Amar Sonar Bangla . Tagore er repræsenteret i salmebogsupplementet Psalmer i 2000-tallet (2006) med Ps 910 "Stille ansigtsudtryk sjæl" (svensk tolkning af Maria Küchen).\nNationalismen ( Nationalisme) (oversættelse August Carr , Norstedt, 1913)\nGitanjali (Sangofre) (af forfatteren öfverførde til engelsk prosa fra originaldigtene på Bengali, øfvers. til svensk af Andrea Butenschön , Norstedt, 1913)\nUrtehavemesteren (digte) (oversættelse Kristian I. Anderberg , Norstedt, 1914)\nNymånen ( The Crescent moon) ("oversættelse af forfatterens omdiktning fra bengalske til engelsk" af Harald Heyman , Norstedt, 1914)\nSādhanā: livets mening (oversættelse August Carr, Norstedt, 1914)\nChitra: skuespil i en akt (oversættelse Kr. I. Anderberg, Norstedt, 1915)\nPosthuset (Ḍākghar) (oversættelse Harald Heyman, Norstedt, 1916)\nFrugtplukning ( Fruit-gathering) (oversættelse Hugo Hultenberg , Norstedt, 1916)\nKongen af det mørke rum (stykke) (oversættelse Kr. I. Anderberg, Norstedt, 1917)\nFarende fugle (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1917)\nDe rovgriske sten og andre fortællinger (oversættelse Harald Heyman, Norstedt, 1918)\nOfret og andre dramaer (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1919)\nMine minder (oversættelse August Carr, Norstedt, 1919)\nPersonlighedens verden (oversættelse August Carr, Norstedt, 1920)\nMashi og andre fortællinger (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1920)\nSkibbruddet ( The Wreck) (oversættelse August Carr, Norstedt, 1921)\nKærlighedens gave og Over mørke vande (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1921)\nHjemmet og verden (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1921)\nGlimt fra Bengalen: udvalg af breve 1885-1895 (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1921)\nVårspelet ( The cycle of løben) (oversættelse Harald Heyman, Norstedt, 1922)\nFlygtningen (oversættelse Harald Heyman, Norstedt, 1923)\nDen skabende enhed ( Creative unity) (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1923)\nIldfluer ( Fireflies) (oversættelse af prins Wilhelm , Norstedt, 1927)\nMenneskets religion: forelæsninger holdte i Oxford 1930 (oversættelse Hugo Hultenberg, Norstedt, 1932)\nMin barndom ( Chelebela) (oversættelse Ella Myrin Hillbom , Norstedt, 1956)\nDen landflygtige (oversættelse Ella Myrin-Hillbom, Skoog, 1961)\nFor fire stemmer og Rashmanis søn: to fortællinger (oversættelse Ella Myrin Hillbom, Norstedt, 1964)\nDigtes = Digte (udvalg og øversættningav C. Paul Salvaraj , Kunstindustriflødekaramellen, i 1965)\nMit hjerte danser (digte i oversættelse og udvalg af Kristian Carlsson , Smockadoll, 2014)\nGunnel Emia Eriksdotter: Han som vidste at Gud findes: Rabindranath Tagore, nobelpriser i litteratur 1913: en "elleveårigs" møde med Rabindranath Tagores skrifter, samt andre tænkeres åndelige og mystika citater (Recito, 2011)\nTagore findes på et svensk frimærke fra 1973.\nBanglapedia, Asiatic Society of Bangladesh\nThe Argumentative Indian, Amartya Sen\nVærker af Rabindranath Tagore på Project Gutenberg\nNobelprize.org, Nobelprisen i litteratur 1913\nNobelprize.org, Rabindranath Tagore - Biografi\nRabindranath Tagore i Libris\n• WorldCat • VIAF : 24608356 • LCCN : n80036680 • ISNI : 0000.0001 2099 9155 • GND : 118620517 • SELIBR : 199710 • SUDOC : 027153711 • BNF : cb11925917p (data) • BIBSYS : 90057369 • ULAN : 500121702 • MusicBrainz : 13274b60-181b- 431a-b049-b48560c58e2a • NLA : 35537863 • NDL : 00458261 • NKC : jn19981002206 • BNE : XX924094 • CiNii : DA00343277\nNedenstående er den originale artikel Rabindranath Tagore fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-03-20 06:04:09. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nTagore c. 1915, det år han blev adlet af George V. Tagore afvist hans ridderskab i protest mod Jallianwala Bagh massakren i 1919.\nRabindranath Tagore (7. maj 1861 – 7. august 1941) var en indisk forfatter, komponist, filosof, maler og musiker. Han vandt i 1913 Nobelprisen i litteratur som den første person fra Asien. Han stammer fra Kolkata og begyndte allerede som otte-årig at skrive digte. Han udgav sine første større samling af digte i 1877 og begyndte som 16-årig at skrive sine første noveller og dramaer. Senere i livet støttede han den indiske kamp for uafhængighed og blev venner med Mahatma Gandhi.\nDerudover er han opført som forfatter til Bangladeshs nationalsang.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Rabindranath Tagore\nSchool of Wisdom: Rabindranath Tagore\n↑ "Tagore renounced his Knighthood in protest for Jalianwalla Bagh mass killing". The Times of India (Mumbai: Bennett, Coleman & Co. Ltd.). 13 April 2011. http://articles.timesofindia.indiatimes.com/2011-04-13/india/29413338_1_knighthood-protest-honour. Hentet 17 February 2012.\nOversættelsesdato: 2017-11-29 12:31:34


Indretningen af mødelokaler\nUd over at mødelokalet bør have plads nok og udstyret med de rigtige AV-løsninger, er det også vigtigt at mødelokalets design til at skabe et rum, der inspirerer til kreative tanker og produktive møder. Her er tiden løbet fra stærke farver og statements på væggene. I dag drejer det sig nemlig mere om at skabe rum, der giver os ro til kreative tanker og fordybelse.\nLigesom en tjekliste over, hvad mødelokalet skal kunne rent teknisk (hak ved fladskærm, videokonference, whiteboard osv.), bør der også laves en liste over de elementer, der er gavnlige for et godt og inspirerende miljø. Derfor skal der også sættes hak ved god akustik, inspirerende belysning samt stemningsskabende og inspirerende farver.\nDet er også vigtigt, at mødelokalets komfort og indretning er tilpasset mødeformen. Altså gode, polstrede stole måske med armlæn til de lange møder eller måske højborde med eller uden barstole til de korte og lidt mere uformelle. Det kunne også være mødelokalet i virkelighed tjener sit formål bedre med komfortable polstrede møbler. Det kan endda være, at møderummet ikke skal indrettes i et lokale men som en zone.\nTaleforståelighed er et udtryk for, i hvilken grad man har ramt en akustik, som gør, at alle nemt kan følge med i samtalen eller præsentationen. Det er endda noget, der kan måles som det såkaldte speech transmission index (STI). I behøver ikke kende jeres STI, men det er vigtigt, at der arbejdes målrettet med akustikken i mødelokalet. Ellers risikerer I ufokuserede møder, hvor det er svært at få det hele med. Det er noget, Grape eller andre akustiske eksperter kan hjælpe jer sikkert i mål med.\nBelysningen i konference- og mødelokaler skal designes på en lidt anden måde end i resten af indretningen\nResten af mødelokalet skal også belyses med omtanke. Det kunne er tit en god ide med noget effektfuldt og inspirerende lys på væggene fx med en såkaldt wall-washer lampe eller spots i loftet. Toy fra Panzeri® er en rigtig fin wall-washer, som “blender” fint ind i omgivelserne.\nPersonlig smag og præferencer må aldrig overtage styrringen for, hvordan I indretter jeres virksomhed. Det gælder naturligvis også mødelokalerne. Farver, former og materialer påvirker nemlig vores sanser mere, end de fleste lige forestiller sig. Faktisk så meget, at stærke signalfarver som rød og gul kan øge puls, blodtryk og udskillelsen af stresshormoner! Et studie af naturen giver nogle gode ideer om, hvad der er godt og skidt.\nDe farver, som i naturen bruges til at advare fjender, skal man som udgangspunkt bruge varsomt i indretningen af mødelokaler. En frø signalerer med sin stærke gule farve “Hey jeg er giftig, hold dig væk”. Derfor er gul bestemt heller ikke farven til væggen, hvis der skal skabes ro og overskud til kreative tanker. Farveforskning tillægger også farver forskellige positive værdier som energi og kreativitet. Det siges fx, at en afdæmpet grøn er befordrende for kreativiteten.\nDe samme betragtninger gør sig gældende i forhold til formgivningen. Naturens bløde former giver mere tryghed end skarpe kanter (og rovdyrs tænder). Ikke at alt behøver være rundt og blødt; men ved at bruge bløde former bliver mødelokalets indretning mærkbart mere venlig og rar at opholde sig i.\nDet lyder måske lidt højpandet; men for rigtig at kunne mærke indretningen er organiske materialer bare mere nærværende end de syntetiske. Der findes overflader der imiterer naturens materialer til forveksling. Men det bliver bare aldrig helt som den ægte vare. Brug derfor så vidt muligt naturens egne materialer, som de er, eller gør noget helt andet. Vælg derfor hellere organisk linoleum i en lækker naturinspireret farve end laminat eller folie, som ligner træ.\nHvem har ikke været med til at bakse med en strejkende projektor? Eller hvad med videokonference-opkaldet med dårlig eller slet ingen lyd? Vi ved, at teknologien er her for at blive, og den bliver bestemt bedre. Men inden I investerer i en eller flere af mødelokalets uendelige mange gadgets, så overvej, hvad der er strengt nødvendigt, og gør det hele så enkelt som muligt.\nMødeboksen vinder også frem. De fritstående bokse er tænkt som alternativ til at bygge faste vægge. Fordelen er selvfølgelig fleksibiliteten. Grape har selv udviklet Grape Cosy 6M2 med vægge beklædt med kork og filt og masser af den gode hulestemning.\nMå vi gerne være med til at indrette jeres mødelokaler?\nHvis du synes ovenstående gav mening, er der gode chancer for, at vi kommer på bølgelængde, hvis I vælger at tage Grape med på holdet, når I skal indrette nye mødelokaler. Kontakt os endelig for en indledende snak.


Lagerhotel Hadsten: Opbevaring og lagerhotel i Hadsten\nLej et lagerhotel i Hadsten\nOverblik over lagerhoteller i Hadsten\nHer kan du finde et lagerhotel i Hadsten. Der er et udvalg af lagerhoteller til private i Hadsten. Har du brug for opbevaring i forbindelse med en flytning, kan du også være heldig at finde et flyttefirma, som tilbyder midlertidig opbevaring til deres kunder.\nOpbevaring i Hadsten\nHer kan du finde et lagerhotel i Hadsten til private, som har brug for fleksibel og billig opbevaring af fx møbler.\nHvis du ikke har held med at finde et godt lagerhotel i Hadsten, kan du også prøve at se på et lagerhotel i Randers, Aarhus eller Rønde.\nTelefon: 23 39 09 79\nTelefon: 23 21 74 21\nTelefon: 53 80 60 40\nFind et lagerhotel i Hadsten\nMen som altid kan det være en god idé at regne den samlede pris ud, hvis du har en idé om, hvor længe du har brug for at leje et depotrum hos et lagerhotel i Hadsten.\nDu kan med fordel overveje at leje et lagerhotel i Hadsten, hvis du fx\nNogle steder tilbyder de endda gratis lån af flyttekasser og trailer, når du skal flytte dine ting til eller fra det lager, hvor du har valgt at opbevare dine ting. Ellers må du selv i gang med at leje en trailer eller hyre en flyttemand i Hadsten, som kan flytte dine ting for dig, hvilket jo bliver en ekstra omkostning for dig, når du vælger at købe plads til opmagasinering af dine ting.\nNogle lagerhoteller har normalt ikke en bindingsperiode, så dem kan du opsige fra dag til dag, mens andre lagerhoteller har en opsigelsesperiode på 14 dage. Som du nok kan regne ud, varierer forretningsbetingelserne fra det ene lagerhotel til det andet også i Hadsten, så derfor er det altid en rigtig god idé at læse kontrakten igennem. Så slipper du for ubehagelige overraskelser, når du igen vil hente alle dine ting hjem fra dit lagerhotel i Hadsten.\nLej et lagerhotel giver dig overblik over depotrum og lagerhoteller i Hadsten.


Nyt Dansk MAXI Klub s Medlemsblad Nr. 3, oktober 2009, 29. årg. Maxi 84 Losse af Marbæk Sejl og Motorbådsklub. Sjælland Rundt på Indersiden PDF\nNyt Dansk MAXI Klub s Medlemsblad Nr. 3, oktober 2009, 29. årg. Maxi 84 Losse af Marbæk Sejl og Motorbådsklub. Sjælland Rundt på Indersiden 2008\nDownload "Nyt Dansk MAXI Klub s Medlemsblad Nr. 3, oktober 2009, 29. årg. Maxi 84 Losse af Marbæk Sejl og Motorbådsklub. Sjælland Rundt på Indersiden 2008"\n1 Nyt Dansk MAXI Klub s Medlemsblad Nr. 3, oktober 2009, 29. årg. Maxi 84 Losse af Marbæk Sejl og Motorbådsklub. Sjælland Rundt på Indersiden 2008\n2 Indhold 2 Kalenderen Kommende numre af Maxi Nyt Nye medlemmer i Dansk Maxi Klub 3 Klubbens kurs 4 Indkaldelse til generalforsamling Ny udvikling i netbaad.com sagen 5 Arrangement: El i båden Arrangement: Få styr på din VHF 7 Ad Hav... 8 Sjælland Rundt På Indersiden (SRPI) 10 Mand faldt overbord fra Maxi 68 i Tur: I en Maxi 95 over Østersøen 16 Tur: Vejrø et besøg værd 17 Teknik: Spiler og genakker 21 Teknik: Bådpositioner på internettet 22 Vælg din nabo med omhu... Opslagstavlen 23 Bestyrelse og kontakter 24 Indmeldelse, adresseændringer & nyhedsbreve Kalenderen Arrangement: El i båden: 5. november 2009 Generalforsamling Dansk Maxi Klub: 22. november 2009 kl. 12 Deadline Maxi Nyt 4 / 2009: 25. november 2009 Arrangement: VHF: 19. januar 2010 Både i Bella (udstilling): 27.februar - 7. marts 2010 Kommende numre af Maxi Nyt Nummer Deadline Udkommer 4 / November 2009 Medio December / 2010 Medio februar 2010 Medio marts / 2010 Medio maj 2010 Medio juni 2010 Nye medlemmer i Dansk Maxi Klub Bent Bjerre 77-D 270 Frigg af Hou Lystbådehavn Arne Lundqvist 77-EN 351 Sundowner af Præstø Havn John Carlsen 77-D 987 Joca af Frederikshavn Søsportshavn Peter Thorsen 77-D 2478 Seaesta af Helsingør Nordhavn Herluf Sørensen 77-D 2697 Mauda af Frederiksværk Lystbådehavn Benny Hansen 77-D 2752 Freja af Køge Lystbådehavn Ole Holm Nielsen 84-D 297 Søblink II af Kongsdal Lystbådehavn Henning Suhr 87-D 171 endnu unavngivet af Horsens Havn Peder Rasmussen Fenix-D 904 Emilie af Stige Ø Lystbådehavn Side 2\n3 Klubbens kurs Peter Steen Nielsen. Formand I skrivende stund har efteråret ramt hele Danmark, og vejrudsigten for Bælthavet og Sundet lyder: Tiltagende til kuling fra syd og sydvest, 13 til 18 m/s. I eftermiddag sydvest, tiltagende og fra i aften 15 til 20 m/s, i nat drejende vest og sydvest. Regn, senere byger, og mest moderat sigt. I mine øjne varsler det efterårets komme. Et efterår som følger en sæson, som har været præget af rigtigt mange gode sejldage. Sæsonen har selvfølgelig også været præget af dage, hvor det har været nødvendigt at lade vore Maxi både hænge i fortøjningerne. Selv oplevede jeg tre dage syd for Gøteborg, hvor jeg sammen med rigtigt gode venner og Maxi sejlere ventede på en smule fladere vand og en anelse mindre trykken i sejlet. Det lykkedes af finde og det blev til en pragtfuld natsejlads i kurs 180 direkte mod hullet i Sjælland som viser indsejlingen til Roskilde- og Isefjord. Dansk Maxi Klub har som vejrudsigten for weekenden, og som afslutningen på min sommerferie, i netop denne sæson været i et endog meget kraftigt blæsevejr. Jeg og min bestyrelse, har på trods af mere end 10 års kluberfaring med samlet indkøb, fået helt nye erfaringer. Personligt drager jeg hver eneste sæson nye erfaringer. Af og til har en af de erfaringer jeg derved har måttet drage, været dyrekøbt. Min bestyrelse og jeg, har siden april måned arbejdet ihærdigt på at undgå at netop denne erfaring skulle blive dyrekøbt. Jeg har i særdeleshed arbejdet for at prisen skulle være 0, eller så tæt på 0 som muligt, specielt og især for dig som medlem af Dansk Maxi Klub, og bruger af vores tilbud. Jeg er glad for at have en vis erfaring med . Bare en af de sager vi har arbejdet med i år, har givet mig personlig mere end 550 mail, som er behandlet i min indbakke siden februar Arbejdet med tilbud for dig som medlem, er et af vore holdepunkter. Et andet af vore holdepunkter er afholdelse af medlemsaktiviteter. Aktiviteter som i vinterhalvåret normalt er inden døre og handler om vedligeholdelse af vore både, eller handler om praktik i forbindelse med sejlads. Aktiviteter som i sommerhalvåret normalt er uden døre og handler om at møde andre medlemmer. Vi har dog haft en sæson med meget lav aktivitet med hensyn til Maxi Træf. Det er min og bestyrelsens plan at fastholde vore ankre for foreningen, med tilbud til dig som medlem, med aktiviteter i både vinter og sommer halvår. Den nærmeste aktivitet i klubben er den kommende generalforsamling. Læs indkaldelsen i dette nummer. Her er også beskrevet vort førstkommende inden døre arrangement. Husk altid at sejle med redningsvest Side 3\n4 Indkaldelse til generalforsamling 2009 Bestyrelsen Dansk Maxi Klub indkalder til ordinær generalforsamling søndag den 22. november 2009 kl Sted: klubhuset for Veddelev Strands Bådelaug. Fiskervejen 75, Veddelev, 4000 Roskilde. Dagsorden er ifølge vedtægterne: 1. Valg af dirigent. 2. Formandens beretning. 3. Årsregnskab. 4. Budget og fastsættelse af kontingent. 5. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter. På valg er: Jørn Asmussen Hans Erik Sølby Per Sandholt (alle er villige til genvalg) 6. Valg af revisor og revisorsuppleant. 7. Love. 8. Indkomne forslag. 9. Eventuelt. Efter generalforsamlingen spiser vi frokost. Pris kr. 50 pr. person. Af hensyn til traktementet vil vi gerne have din tilmelding senest den 15. november Benyt hjemmesiden til at tilmelde dig. Vel mødt til generalforsamlingen På bestyrelsen vegne Peter Steen Nielsen, formand Dansk Maxi Klub Ny udvikling i netbaad - sagenn Kurt Færch Madsen & Jørn Asmussen. Bestyrelsen Klubbens advokat har modtaget en henvendelse fra netbaad.com Aps. Ifølge henvendelsen har netbaad fået nye ejere. Der gives i henvendelsen udtryk for, at man ønsker at hjælpe Dansk Maxi Klub ud af denne knibe. Der stilles også krav til DMK i henvendelsen, men vi ser umiddelbart ingen problemer heri. I bund og grund ønsker vi blot, at få varer for det vi har betalt for eller pengene tilbage. Vi håber og ser frem til en snarlig løsning og afslutning på sagen, så vi fremover kan bruge spalteplads i bladet på det vi alle er interesserede i, nemlig sejlads i vores Maxi både. Læs om udviklingen i næste Maxi Nyt eller på hjemmesiden. Side 4\n5 Arrangement: El i båden Vi har fået en aftale med Anders Kjøller, fra firmaet Kjøller i Rovsinggade. Anders Kjøller vil fortælle om el, køl og varme i båden. Aftenens program omhandler diagrammer, batteri, lader, el-central, strømtavler og ikke mindst kabler i den rigtige tykkelse og længde. Dato: torsdag den 5. november 2009 kl Sted: Ishøj havn hos Birthe i Hummeren nr. 3 Vi starter med fælles spisning af stegt flæsk. Anders Kjøller starter foredraget kl Pris: 50 kr. Tilmelding senest mandag den 26. oktober 2009 til: Hans Erik Sølby eller tlf Per Sandholdt tlf Der er kun 45 pladser, så hurtig tilmelding vil være en god ide. Arrangement: Få styr på din VHF Få styr på din VHF, og kom og hør om hvordan systemet fungerer samt hvilke muligheder du har til søs. Vi har fået en aftale i stand med Mogens Larsen fra VHF Skolen, der vil komme give en "appetitvækker" på de mange muligheder systemet tilbyder - til gavn for sikkerheden for dig og din familie. Indholdet af appetitvækkeren er en kort gennemgang af love og regler, de forskellige certifikater, opbygningen af VHF og DSC systemet, vigtigheden af korrekt kommunikation, samt en gennemgang af de alternative muligheder der er i form af EPIRB, SART, Navtex og Inmarsat. Herefter vil der være "spørgeaften" hvor alle kan stille spørgsmål om alt muligt, selvfølgeligt primært i VHF- regi, men også andre maritime spørgsmål: Navigation, GMDSS, ATIS, AIS, ATEX, GPS, Radar, Sonar, Ekkolod m.m. Dato: tirsdag den 19. januar 2010 kl Sted: Ishøj havn hos Birthe i Hummeren nr. 3. Vi starter med fælles spisning af stegt flæsk. Mogens Larsen starter foredraget kl Pris: 50 kr. Tilmelding senest mandag den 5. januar 2010 til: Hans Erik Sølby eller tlf Per Sandholdt tlf Der er kun 45 pladser, så hurtig tilmelding vil være en god ide. Side 5\n6 Her hos Neil Pryde Sails er det med stor glæde, at vi kan tilbyde kvalitetssejl til en af Danmarks mest udbrede sejlbåde (Maxi-båden). Hos Neil Pryde Sejl leverer vi kun sejl i den bedste kvalitet. Køb af Neil Pryde sejl skal derfor ses som en investering i Jeres fritid. Sejl der er lavet til at blive brugt, igen og igen. Peter og Søren fra Neil Pryde er uddannede sejlmagere og har 15 års erfaring som sejlmagere. Derfor kan vi stå inde for de bed- Neil Pryde vil gerne lave et godt samarbejde med Maxi - klubben, og derfor tilbyder vi mange gode tilbud til Maxi klubbens medlemmer. Ved køb af 1 sejl - 10 % Rabat Ved køb af 2 sejl - 12 % Rabat Ved køb af 3 sejl - 14 % Rabat Ved køb af 4 til 6 sejl - 16 % Rabat Alle vores sejltilbud gælder året rundt og man skal blot sige, at man er medlem af Maxi-klubben. Rabatten gælder alt inden for nye sejl, rulleforstag, bompresenninger, lazy-bag, spiler, gennaker, bomtelte m.m. Neil Pryde Sails håber, at I finder vores produkter interessante og glæder os til at høre fra dig. Ønsker du at komme i kontakt med os, besøg vores hjemmeside neilprydesails.dk eller ring eller skriv til Søren Andersen eller Peter Havn. Søren Andersen. Tlf Peter Havn. Tlf De bedste sejler hilsner Sejlmager Søren og Peter Side 6\n7 Ad Hav... John E. Jensen MAXI 999 JUBii af Margretheholm havn Her medio september er vi begunstiget med solskinsdage og temperaturer nær de 20 gr. og med lettere vinde. Helt ideelt sejlvejr, men alligevel er det ikke rigtig sommertemperatur og de varme klæder bliver fundet frem. I det netop modtagne MAXI Nyt nr. 2(!) skriver Christian Stich om Efterårstogt som foregik i netop disse dage sammen med far en og i dennes MAXI 87. Det er vel det man kan kalde en klassisk tur gennem Bøgestrømmen og Smålandsfarvandet til Omø eller Agersø og retur når man er hjemmehørende i Østdanmark og for en kortere ferietur. Tidligere på sommeren havde vi fornøjelsen at møde Striib II og skipper Egon Stich og sejlerkompis i Humlebæk havn, Øresunds hyggeligste, på tur rundt i den øresundske skærgård. Skipper Stich arrangerede et rigtig hyggeligt MAXI træf 2007 i Rødvig. Lige før uge 21 fik vi ubændig lyst til en uges ferie i det græske, afrejse tirsdag, Kreta var målet. Men vort bureau havde alt udsolgt, dog kunne tilbydes de eneste to pladser den dag på Kefalonia, den næstsydligste af de Joniske øer på vestsiden af Grækenland. Afgangstidspunkt kl morgen med mødetid kl Fik pakket kufferten om formiddagen, tog en forlænget middagslur og drog af sted til Vanløse/Flintholm, parkerede bilen hos datter og så med Metroen som kører hele natten -- til Kastrup og med SAS til Kefalonia. Vi har faktisk været på denne ø en gang før, dog kun i den nordligste by Fiskardo. Vi boede på Lefkas, øen nordfor og havde book et en heldagstur med båd. Vort hotel Melidron lå / ligger i byen Skala på øens sydøstlige hjørne. Byen havde en hovedgade med 5 forretninger og flere end 50 Taverner og en skøn badestrand med fint gyldent sand og lidt småsten nogle meter ude i vandet. Vandtemperaturen var 25 gr. så man kunne boltre sig længe i vandet uden afkøling. Vi lejede bil til en tur øen rundt, rimelig gode veje inkl. bjergveje og kom forbi østkystens tre havnebyer med færgeforbindelse til det græske fastland. Øens hovedstad hedder i øvrigt Argostoli og ligger på sydvest siden. I Evfemia havn sad vi på kajen og fik os en cafe espresso, og hvad anløber der så, en MAXI 95 med dansk splitflag vejende agter. Det var FRIGG af Frederiksværk med Kirsten og Niels ombord. Parret har gjort det græske øhav og Middelhavet med gennem flere år og var igen undervejs i et par måneder eller tre, inden de atter skulle oplægge båden i Preveza, norden for Lefkas. Et par dage senere så vi fra vores strand MAXI 95 FRIGG sejle forbi sydover på vej til Zakynthos. Man blev let misundelig, tænk at sejle rundt i det skønne hav med krystalklart hele sommeren. Tavernaer på kajen, personalet er klar til at servere de græske retter, når man anløber træt af dagens sol. Alligevel må det være rart at komme hjem til de danske kødgryder igen efter et langt sommer-cruise i det græske øhav. Håber vi ses til Generalforsamlingen i november.. Side 7\n8 Kapsejlads: Sjælland Rundt På Indersiden Kurt Færch Madsen Der blev sejlet i weekenden juni Ud af 125 tilmeldte startede 119 både i et af de 18 løb. 8 ud af 9 tilmeldte Maxi både startede om lørdagen fra forskellige startsteder. Desværre var der kun en enkelt af disse 8 både, som gennemførte sejladsen. Bent Jensen fra Lynæs sejlede Maxi 84- eren Lømmel rundt på 20:43:02, og viste med en tredjeplads i sit løb at det ikke er nogen tilfældighed, at han vandt Maximesterskabet (Fyn Cup) i 2008 og Set med kapsejladsbriller blev sejladsen for Maxi 909 JataMochri en skuffelse. Lørdagen var optimal med masser af vind. Det gik så godt, at vi ikke gik ind til Lynæs, men fortsatte til vort startsted ved Kignæs. Vi sejlede de 49,5 sømil på Isefjorden på ca. 9 timer. Søndag blev derimod en tam affære. Vejrmeldingen havde stillet omkring 5 sekundmeter i udsigt, men der var ingen vind på startstedet søndag formiddag, hvilket gjorde starterne vanskelige. Efter ca. 6 timers sejlads og sølle 4 sømil (1/4 af de 16,3 sømil), begyndte flere både at udgå. Et kik på uret sagde os, at vi Side 8 ikke ville nå igennem før sent om aftenen, hvorfor vi pakkede sejl og gik til Gershøj med henblik på at nyde en sen frokost. Efterfølgende kunne vi konstatere, at kun 29 både gennemførte sejladsen, hvoraf nogle må have været motorbåde. Sejladsen henvender sig til tre kategorier af sejlere: Kapsejlads for dem der er bidt af konkurrencemomentet. I vort løb (12) har det dog været så som så med konkurrencemomentet. Ud over andre turbåde i 30 fods klassen havde arrangørerne valgt, at lade en sportsbåd (RS Elite) deltage i dette løb. Det skal dog nævnes, at bådtypen RS Elite har DH mål passende til vores turbåde, men det bekræfter blot problemerne med målereglerne. RS Elite sejler hurtigt under ALLE forhold, og har hver gang vundet SRPI løbet klart. Info om denne bådtype kan i øvrigt ses på Men, hvis vi ikke vælger f. eks. At deltage i vort eget Maximesterskab næste år, kan man jo vælge SRPI s alternativ: Tursejlads for sejlbåde, der vil tage det hele lidt mere roligt. Hertil kommer et løb for motorbåde: Motorbådssejlads med opgaver, konkurrencer og hygge under vejs. SRPI sejles igen i 2010 i weekenden juni. Vi kan anbefale sejladsen, som kan sejles af alle i dette skønne beskyttede farvand. Se mere på om Sjælland Rundt På Indersiden på SRPI lørdag: Maxi 999 Lucca af Roskilde på vej mod mærket ved Rønnen syd for Rørvig i Isefjorden\n9 SRPI søndag: Ingen vind, hvorfor der lige så godt kan fiskes fra Maxi 909 Jatamochri Side 9\n10 Mand faldt overbord fra Maxi 68 i Kattegat Thomas Hernø På Søværnets hjemmeside over gennemførte redningsaktioner kan man se denne tekst: Sejler faldet overbord ved Læsø Rapport nr Iværksat: :23 Anmelder: Maritime Rescue Coordination Center Gøteborg Årsag: Sejler faldet overbord nordøst af Læsø. Område: Kattegat Deltagere: Læsø, Anholt og Skagen's Redningsstationer, Patruljefartøjet HAVFRUEN, Redningshelikopteren fra Aalborg, Fiskerfartøjerne Line H og Carmich, svenske skibe, en svensk redningshelikopter, Kattegats Marinedistrikt og JRCC Denmark i Aarhus. Varighed: 3 timer og 22 minutter. Hændelsesforløb: Via Redningscentralen i Gøteborg indløb der meddelelse om at et svensk sejlfartøj på vej fra Gøteborg til Læsø manglede et besætningsmedlem. Adskillige skibe og 2 redningshelikoptere fra både Danmark og Sverige blev hurtigt dirigeret til området øst for Læsø, hvor det blevet vurderet mest sandsynligt, at den overbord kunne være. Efter flere timers eftersøgning blev det manglende besætningsmedlem hørt af fiskefartøjet Carmich. Det overbordfaldne besætningsmedlem blev øjeblikkeligt taget op af redningshelikopteren fra Aalborg og straks fløjet til Aalborg Sygehus. Manden var stærkt afkølet på daværende tidspunkt, men vil overleve uden fysiske mén. Båden var en svensk Maxi 68, og det gør interessant at se lidt mere på sagen, bl.a. fordi jeg fik kontakt til manden, der faldt overbord: Leif Evertsson. Kontakten til ham skete gennem min ven Martin, der Side 10 er læge på hospitalet, hvor Leif blev bragt ind efter redningen. Leif er 43 år, har sejlet i 18 år, og mangler en arm efter en motorcykelulykke. Leif og hans 16-årige søn Robin var på vej fra Göteborg til Læsø i en Maxi 68. Der var hård nordvestlig vind, så de krydsede. Omkring midnat så Leif, at masten ikke opførte sig normalt. Han fandt ud at forstaget var gået løs ved vantskruen på stævnbeslaget fordi splitbolten var røget ud. Leif fandt reservedele og værktøj frem og gik på dæk igen, men nåede ikke at komme i gang med reparationen før han faldt i vandet. I vandet konstaterede han hurtigt, at den selvoppustelige redningsvest ikke virkede helt efter hensigten. Han trak i udløsersnoren, og den blæste sig lidt op, men resten måtte klares med mundstykket. Redningsvesten sad heller ikke særlig godt fast på kroppen, så han måtte bruge sin eneste arm for at holde redningsvesten ind til kroppen. Robin forsøgte at sejle hen til ham, men kom ikke tæt nok på til at samle Leif op. De kunne råbe til hinanden, og Leif fik råbt, at Robin skulle ringe 112 på mobiltelefonen. Da sønnen råbte, at der ikke var telefondækning, bad Leif ham om at sejle mod land og ringe igen. Båden forsvandt og Leif lå alene i nattemørket og de store bølger, der overskyllede ham. Leif begyndte at svømme mod vinden og bølgerne, som han mente var i retning af Læsø. Flere gange fik han meget smertefulde kramper i benene, der var ved at trække ham ned og fik ham til at skrige højt. Efter ca. 5 timer i vandet begynder det at blive lidt lysere,\n11 og Leif ser også lys et stykke væk. Lyset, der er fra et skib, kommer nærmere og Leif råber og blæser i sin fløjte for at gøre opmærksom på sig selv. Ingen på skibet har set eller hørt Leif, og skibet styrer direkte mod ham. Han når at tænke at han skulle dø, og alligevel være så tæt på hjælpen. 50 meter fra Leif bliver en dør åbnet i styrehuset på skibet og Leif er blevet set. Kort tid efter dukker et par skibe mere op, og de får dirigeret redningshelikopteren hen til Leif. Leif bliver hejst op i helikopteren lidt før 5 om morgenen og fløjet mod Aalborg og hospitalet. Undervejs mister ham bevistheden, og vågner først op på hospitalet. Leifs fysiske tilstand var overraskende god efter de ca. 5 timer i vandet, kropstemperaturen var ca. 35 grader. Skibene og helikopteren var ude at lede efter Leif. Robin havde fået telefonisk kontakt med alarmcentralen i Sverige, da han var kommet så tæt på land ved Lerkil i Sverige, så der var mobiltelefondækning. Robin blev også samlet op i en helikopter. Leifs Maxi 68 blev efterladt, og strandede og sank senere ved Voerså i Jylland, umiddelbart vest for Læsø. Nu er det jo altid nemt at være bagklog og bedrevidede, men vi kan alle lære af denne ulykke og blive mindet om vigtigheden at tænke sig om i tide. Ulykken kunne måske være undgået eller være blevet mindre alvorlig hvis man: Kontrollerer rigningen ofte, og sørger for at låseringe og splitter er tapet ind. Har en VHF ombord. Mobiltelefoner har ikke dækning langt ude på havet. Har kasteline, redningskrans og lysbøje. Bruger livline. Sørger for at flere ombord kan sejle. Checker redningsvesten ofte. Har et blinklys i redningsvesten. Sejl sikkert /) MAXI Bådejere! Vi har originalmodellerne på Sprayhoods, Cockpittelte og Bompresenninger Det er nu ekstra billigt pga kursen på svenske kr. Side 11\n12 Tur: I en Maxi 95 over Østersøen Knud Verner Westh fra Rønne har sendt denne beretning om en sejltur til Lithauen i Beretningen er skrevet af hans nu afdøde ven Jørgen Blem Bidstrup, og har tidligere været trykt i Rønne Sejlklubs blad Tudebøjen i Jørgen Blem Bidstrup I min fremskredne alder, en blygrå januardag med snefnug i regnbygerne, har tankerne det med at tage på langfart. Ilden knitrer hyggeligt i brændeovnen, ved siden af mig står min polske vodka på 1 3/4 liter med indbygget håndtag: Fornuftig størrelse, let at bakse og med en fin tud, der ikke lader en dråbe gå til spilde. Jeg har netop hentet en dunk tomatjuice i køleskabet og om et øjeblik klirrer et par isterninger mod glassets kant, en dråbe tabasco, se, sådan kan jeg lide at indtage de grøntsager, som alle mine sunde og velmenende venner altid taler så meget om. Tankerne gik til den 12. august hen under aften. Rundt regnet 28 timer tidligere var vi startet i "Maxi-TAXI" fra Nørrekås i flot vestenvind med et enkelt reb i storsejlet og en lille fok, den, sejlmager Byder ind imellem sine lastvognspresenninger patchworkede sammen af 437 stykker efter at vi havde rundet Skagen Rev i -98 på vej hjem fra Hardangerforden. Min gode ven og skolekammerat, for i øvrigt fra den allerførste til den sidste skoledag, Paul, i dag seniorchef for et københavnsk advokatfirma med snesevis af jurister og andet godtfolk, kunne tænke sig at afslutte sin sejlerkarriere med en sidste tur efter at have solgt sin Hallberg Rassy 312, og hvem andre end "Rønne Sejlklubs Altid Aktive Pensionister" ville bedre være i stand til byde ham på en sådan? Men ak, allerede ud for Vang (endepunktet for Side 12 Jørgen Blem Bidstrup (tv.) og Knud Verner Westh (th.)\n13 mangen en Rønnesejlers karriere) måtte Paul afgive sin tribut til Kong Neptun og krybe til køjs ude i forkahytten, hvor vi tilså ham og tømte pøsen med regelmæssige mellemrum, det sidste mere af moralske årsager end af praktiske, for har man brækket sig i timer er der til sidst ikke så meget mere at tømme ud af. Vestenvinden øgede, regnen pøsede, de sidste landkendinger, Svaneke og Christians Ø fyr, var forsvundet under horisonten i går ved denne tid, med andre ord intet land at se - ingen vej tilbage og der var nok at gøre med at undgå at bomme, det mislykkedes for resten for mig en gang, og da var jeg trods al glad for, at jeg ikke havde mine høreapparater på. De ville nok været brændt sammen under Eriks og Knud Verners forenede ordflom, godt nok kunne jeg ikke høre hvad de sagde, men jeg tror nok, at jeg ved det. Alt det dyre superoverlevelsestøj i de helt rigtige modefarver var sjaskvådt, og vi trængte ærlig talt til en pause. Nu er det jo sådan, at man ikke bare lige kan køre ind til en tankstation og tage en kop kaffe og en burger, ganske vist ligger der ca. 100 mil sydvest for Klaipeda nogle olieboreplatforme, men der er man ikke velkommen... Så vi besluttede at bjærge og surre sejlene og puste ud i et par timer. Blot for riggen alene gik hun 31/2-4'/2 knob og var rimelig nem at styre. Regnen stilnede en smule. Skipper rystede sig grundigt for ikke at sjaske for meget rundt, mens han dykkede ned efter 3 bajere af Harboes de goe med noget så jordnært som modne kornmarker på etiketterne, mens han samtidigt rutinemæssigt kiggede efter i Pauls brækpøs. De fuldmodne, solbeskinnede kornmarker m. m. fik julelysene tilbage i øjekrogene og de slatne rygge rankedes. Dog - i min alder ved man glimrende, hvad der sker ca. et kvarters tid efter at have drukket en øl, og når man så har alt det pisvåde regntøj på! De unge, de tænker ikke, de bare bæller det i sig, Erik sae slurk-slurk, Knud Verner sae gurgl-gurgl, jeg drak kun det halve og smagte på hver eneste mundfuld og nød den og anbragte med stor omhu resten i den sejldugsflaskeholder, "MAXI-TAXI" engang i firserne fik til en Sjælland Rundt og som har hængt på agterpulpitten lige siden. Oprindelig var den grøn med "TUBORG" i fine farver, nu er den bare grå som vejret, havet og regnen. Kan nogen gætte, hvad der skete et kvarter senere? Joh, Erik skulle tisse og Knud Verner skulle tisse... Mens Erik fumlede rundt med vor lille olievandspøs, den vi bruger, når vi pumper under motoren og osse ramte med 35%, skulle Skipper selvfølgelig demonstrere, hvor adræt en godt 60-årig også kan være, nogen har jo behov for den slags og der er da sat ord på begrebet, såvidt jeg husker er det noget med panik... Trods alle advarsler, men behørigt forsynet med livline, naturligvis i den helt rigtige gule farve, kæmpede han sig møjsommeligt op på agterdækket. Vi fulgte spændt dramaet herude, hvor Knud Verners højre arm forsvandt til armhulen i våde lynlåse (satans genstridige), snoretræk til redningsvesten, snorelukninger og remme i fire dimensioner og tre forskellige systemer, våd skjorte, våde bukser, våde underbukser, våd fiberpels og hvad ved jeg. En gang imellem lyste han glad op, men så smuttede den fra ham. Hvor lang tid, der gik, ved jeg egentlig ikke, men det er jo osse ligegyldigt, for vi havde sejlet i mere end 30 timer og navigatoren fortalte, at der var 101,76 sømil Side 13\n14 tilbage til Klaipeda og der var absolut intet andet at holde øje med. I en sådan situation er det kun de nære ting, der tæller, måske har rorgængeren været en smule uopmærksom, for pludselig slyngede en gevaldig brækker "MAXI-TAXI" op i luften og frem, speedometernålen røg i bund med et bump, som selv jeg kunne høre, med et SVUP fik Knud Verner armen ud og holdt sig fast i begge agterstag med begge hænder, livlinen totnede op som en buestreng, men holdt! Vi har selvfølgelig spekuleret på, hvordan han bar sig ad, men det er stadig en gåde. I hvert fald fik han i en og samme bevægelse flænset Tuborg/Sjælland Rundt flaskeholderen, så selv sejlmager Byder siden nægtede at reparere den, og hældte al min opsparede Høstbryg ned i sin styrbords støvle uden at spilde en dråbe... Jeg ved godt, at det på en båd hedder loggen og ikke speedometeret, men når nu båden er oppe i luften? Efter 42 timer i dette lidet opbyggelige vejr gik vi i havn i Klaipeda for bare stormfokken, og jeg lyver ikke ved at sige, at ingen af os virkeligt havde nydt sejlturen, og da slet ikke Paul, der dog kom på benene i de sidste timer og med rattet mellem hænderne osse kom til hægterne. Det øsregnede stadig, det blæste lige vildt og i havnelodsen står, at der i hård pålandsvind går en farlig strøm på tværs af indløbet, som er meget snævert, og at man skal passe meget på. Vi var der jo i 1992, men da skinnede solen, havet lå fladt og så ser tingene anderledes ud. Dog er havneindløbet ca. 400 m bredt, og det rækker ganske godt til en Maxi 95, selv i blæsevejr. Selvfølgelig er man opmærksom og selvfølgelig passer man på, hvad ellers? Alle er jo fuldstændig koncentrerede og med en Zeiss-kikkert ser man et godt Side 14 stykke frem og er i stand til at forudse det meste af, hvad der måtte dukke op. Der arbejdes med betydelige havneudvidelser hele vejen op gennem det ca. 4 sømil lange havneområde, nye kajer, terminaler og lagerhaller vokser frem overalt, der uddybes og bygges nyt, mens de fra sovjettiden kendte skibsværfter og de hundredevis af krakraner og dybt forsømte bygninger ligger øde. Af interesse for os danskere er det at se, at det er danske og hollandske firmaer, der udfører disse arbejder. F.eks. mødte vi den kæmpestore flydekran fra Grenå med et max. løft på 950 tons, som søgte læ i Rønne Sydhavn her forleden under en efterårsstorm, og et par danske arbejdsmotorbåde var lige henne og hilse på. En sejlbåd med Dannebrog er stadig et sjældent syn i Klaipeda. Efter klarering m.v., som gik ganske smertefrit, tøffede vi over til yachthavnen, "YACHTKLUBAS", på den sydlige bred, som for størstedelens vedkommende er fredet område og huser et par mindre hoteller, et søfarts- og frilandsmuseum, et delfinarium og akvarium og et gammelt fort, fra hvis bastioner kanonerne kunne dække indsejlingen. Delfinariet er bygget sammen med fæstningen og delfinerne svømmer såvel ude i voldgraven som bag de svære glasplader inde i hovedtårnet. Der er livlig færgefart mellem Klaipeda, der med sine indbyggere er en stor by, og Nidahalvøen, som længere mod syd er et turistområde i opblomstring og fremgang med smukke og pænt holdte småbyer med i tusindevis af navnlig tyske turister. Det er dette område, der er kendt for sine kæmpestore sandklitter, navnlig vandreklitterne, der er helt rene sandbjerge op til 55 m over havet.\n15 Yachtklubsområdet er derimod om muligt endnu mere trist og forsømt end for ni år siden. På kajerne græsser heste frit, skidt og lort flyder overalt, alle fliser ligger på kryds og tværs og i alle mulige niveauer, faktisk burde det ikke være teknisk muligt at anbringe dem i så mange forskellige højder! Gardinerne i hotelrummene i yachthavnens ellers ret imponerende bygninger så ikke ud til at være vasket siden vi var der for ni år siden. Det eneste lyspunkt, vi kunne få øje på var, at der nu er WC-papir på toiletterne. Før man vover sig herind, tager man en dyb indånding og holder vejret længst muligt. Billedtekst: En ret pæn bil - men for en sikkerheds skyld en mursten under forhjulet. I Klaipeda by er der masser af biler og der er varer i butikkerne og der er også en tydelig velhavende, men lille, overklasse med dyre biler og flotte damer, som gennemgående er mindre overvægtige end deres vesteuropæiske medsøstre Et kuriosum: Alle biler, selv de dyreste, har en solid mursten med sig, som bliver anbragt under forhjulet ved parkering. Så triller den nemlig ikke i havnen, hvis... Og så stillede vi ellers op for at se Knud Verner tømme sin styrbords støvle. Det kan siges kort: Den væske, der kom ud herfra, havde hverken farve, konsistens eller duft som den gode høstbryg (min), han tolv timer tidligere hældte derned. Der er mange former for misbrug.såvel af støvler som af øl. Og dette er ikke blot en skipperkrønike, men den rene og skinbarlige SAND- HED! Her er Skipperkronikøren i mastetoppen, fordi han er den letteste at hive derop. Fedt vejer jo ikke noget som de andre sagde Maxi-Taxi i Nida. Knud Verner, Erik og Paul nyder cigaren. Desværre er det jo sådan, at nogle altid må sjødda nåd Side 15\n16 Tur: Vejrø - et besøg værd Henry Angelo, Maxi 999 Angelo I forrige nummer af MAXI Nyt (september 2009) i tur-beskrivelsen Efterårstogt 2008 fortæller forfatteren, hvorledes de undlader at gå ind til den totalt renoverede Vejrø Havn, fordi den efter forlydende skulle koste 400 kr. i døgnet! På vores sommertogt i år (Øresund Flensborg Fjord retur) besluttede vi os for at besøge Vejrø på vejen hjemover (se kortudsnit). På nettet havde vi set, at døgn-prisen ganske rigtigt lå et godt stykke over niveauet generelt i Danmark, men vi synes, det skulle prøves. Og så kan man bestille plads over nettet (dog senest dagen før), så man er sikret plads, når man kommer frem! Jeg må sige, det var svært at finde en havneplads der var så mange ledige pladser, at vi havde svært ved at bestemme os for, hvor i havnen vi ville ligge! Det var en lise at komme til en havn med god plads efter 4 ugers sejlads i overfyldte, danske havne. om en lille lade, var der sat langborde op, sand på gulvet, en pejs med hyggelig knitrende ild og en buffet med lækkert tilbehør. Man arbejdede på at få bygget en rigtig restaurant, men det lød som om, det ikke var helt så nemt at få tilladelserne på plads. Prisen for middagen og vinene var på det rimelige niveau. Hver aften blev der tændt op i grills på havnekajen (en service fra havnen) med rigtigt brænde; når så der kun var gløder tilbage, var det tid at smide bøfferne på! Fin service som ikke er set andre steder. Øen er smuk og stille, og et par unge mennesker prøver at få et lille spisested etableret. Vi var heldige at ankomme en lørdag, så var der nemlig arrangeret middag med dyreryg på grill i en nærliggende gård, hvor der også var salg af forskellige økologiske varer; i noget der kunne minde Vejrø er så sandelig et besøg værd men det er da godt, at prisniveauet dér ikke afspejler det generelle prisniveau i danske havne. I øvrigt betalte vi altså kun 250 kr. for en overnatning. Side 16\n17 Teknik: Spiler og genakker Thomas Hernø. Maxi Magic Delfinen Kulørte flyvesejl er en overset fornøjelse blandt tursejlere. Det er synd, fordi de både kan give mere fart, og en masse sjov. Mange har måske haft dårlige oplevelser med at sejlet tager lidt for meget af kontrollen, og blafrer lidt for vildt. Vejen til gode oplevelser er omtanke, øvelse og godt udstyr. I denne artikel er der lidt om mine egne erfaringer med min Maxi Magic med spiler og genakkere. Artiklen kan forhåbentlig kan inspirere til at lidt flere hiver de kulørte sejl frem fra de inderste stuverum, eller køber en genakker til næste sæson. Jeg købte min Maxi Magic båd uden spiler, men med spilerstage, spilerfald og ophal på masten. Første investering var en standard Momentum allround genakker på 37 kvm med strømpe. Den var for så vidt OK til det hele, men ikke enestående til noget specielt. Så den er byttet ud med en rigtig spiler på ca. 54 kvm (købt brugt), og en standardgenakker til skæring fra Quantum på 40 kvm. Spileren købte jeg bl.a. fordi mine klubsejladser stort set altid indeholder plat læns, og det er genakkeren ikke god til. Til tursejlads er en spiler også klart at foretrække i let vind på læns, her kanr genakkeren være for tung. Det virker som om at sidelig og barme vejer det samme på genakkeren og spileren, men spileren har større areal sejldug i midten til at løfte vægten. Der er også mere sejlareal højere oppe i spilerens skuldre. Udstyret til spilersejlads er spilerfald, spilerstage, ophal til spilerstagen, nedhal til stagen, alternativt barberhal. Alle hal skal helst være ført tilbage til cockpittet Skødet er ét stykke tov på ca. 22 m. I blæsevejr bruger jeg et 10 mm skøde, i let vejr 6 mm. Det er vigtigt at både spilerfald og skødet er tilstrækkelig langt til at spileren kan rigges til i cockpittet eller kahytten. Jeg binder skødet fast i skødbarmene, men man kan også bruge solide karabinhager. Tænk på at de vejer, og slår hårdt, hvis sejlet blafrer. Skødet danner en løkke i cockpittet, men på større både er det en god ide at have to skøder, så man kan lade det ene løbe ud i kritiske situationer. Blokkene er fæstnet i agterpulpittens fødder. Skødet bruges også til genakkeren. Min genakker er beregnet til skæring (den hedder vist Code 0 eller lignende) og er temmelig flad. Genakkeren bruger jeg i op til 10 m/s, også ved sejlads alene. Det er et meget nemt sejl at sejle med, og ikke mindst bomme med. Forreste barm er fæstnet i et hal i stævnen, der er ført tilbage til cockpittet. Det kan ikke undværes at have en nem justeringsmulighed ført tilbage til cockpittet. Bemærk, at udhalet skal være så langt, at enden, der sidder fast i genakkeren, kan nå helt tilbage til kahytsåbningen. Til tursejlads sejler jeg med en stage, der rager ca. 70 cm foran stævnen, og fører skødet mellem forstag og genakkeren. Den store fordel ved genakkerstagen er mere plads mellem forstag og genakker, og mindre rod i nærheden af prædikestolen, men den kan sagtens erstattes af et øje i skroget så langt ude i stævnen som muligt. Ved bomning hives sejlet rundt om forstaget, dvs. ind mellem forstaget og gennakken forlig. Jeg tager altid fokken ned ved Side 17\n18 genakkersejlads, ellers står gennakkeren meget uroligt. Jeg sejler for det meste alene (sammen med min gode ven autopiloten eller børn) og bruger ikke strømpe ved op- og nedtagning af den, Jeg har tidligere haft en strømpe til genakkeren, men fravalgte den, fordi den kræver et par ture mere op på fordækket, og dermed større chance for at falde overbord. Den slags er jo ikke rart, når autopiloten er sat til! Flyvesejlene kommer op og ned fra kahytsnedgangen i læ af storsejlet. Jo mere det blæser, jo mere agterlig skal vinden være når sejlet skal op og ned. Ved sætning står jeg i cockpittet og haler i faldet, og hjælper en gang i mellem sejlet ud under bommen. Når sejlet er i top, haler jeg forreste barm ud nær enden af stagen. Herefter bevæger jeg mig i nærheden af rorpinden, og haler ind i skødet. Ved nedtagning sætter jeg skødet fast og slækker udhalet. Herefter tager jeg fat i skødet, haler sejlet ind, samler underliget, og slækker faldet af. Sejlet kan så hives stille og roligt ned i kahytten. Metoden virker altid, selv når det blæser meget. Hvis det rigtig blæser samler jeg ikke underliget før faldet slækkes, og så bliver hjørnet af sejlet måske lidt vådt. Bemærk at ovennævnte kræver dog at alle skarpe splitter og ringe i riggen tapes til! En Magics storsejl er meget effektivt til at give læ. Sagen er en anden i en mastetop rigget båd med et lille storsejl (Maxi 77 f.eks.). Der kan toppen af genakkeren, eller spileren, nemt fanges af vinden nær mastetoppen. Kombinationen af spiler og en flad genakker er fin til mig, men hvis man kun vil have et flyvesejl, er en allround gennakker (lidt dybere i faconen) en bedre løsning. Den kan også bruges som spiler sammen Side 18 med en spilerstage til mere platte kurser. Ulempen er at den ikke kan bommes som en almindelig spiler, men skal vendes, så forliget kommer til luv efter bomningen. Spilere er nemme at finde brugt, og man kan sagtens bruge spilere fra andre bådklasser, hvis liglængder og areal passer nogenlunde. Check evt. på der kan man finde sejlmål på samtlige både med målerbrev i Danmark. Genakkere er meget svære af finde brugt. Man kan naturligvis altid få lavet en, der passer til båden i lige de farver man ønsker. Et billigere alternativ er standardsejl fra Momentum og Quantum. Momentum og Quantums standardsejl koster stort set det samme, og jeg synes at Quantum sejlet er bedre. Ikke helt så pænt syet som Momentum, men det er rent kosmetisk, og i brug er sejldugen mere stabil og sejlet er nemmere at sejle med. Med et standardsejl kan man ikke vælge farver, og sejlene fås kun bestemte størrelser, men der er en god chance for at de passer til de fleste Maxi både. Lidt om genakkerstage: Genakkeren sidder på en stage, der rager 70 cm frem fra stævnen. Jeg har målt båden ind uden stagen, fordi den giver et lidt højere DHmål. Stort set al min kapsejlads foregår på baner med plat læns og spilersej-\n19 lads, så der var ikke nogen grund til at få et dårligere mål, og meget sjældent glæde af genakkerstagen. En sjælden gang i mellem bruger jeg genakkeren til kapsejlads, der sidder den så i et øje i stævnen lige foran forstaget. Jeg havde længe set på Seldéns genakker stage. Den koster over kr., og det synes jeg var mange penge. Jeg har selv flikket en løsning sammen, der fungerer fint, men savner måske de sidste detaljer mht. udseende. Prisen var ca kr. Det kræver dog lidt held og snusen rundt på havnens skrammelplads. Jeg var så heldig at finde en brækket spilerstage i 75 mm rør. Den var knækket på midten, så jeg kunne skære en stump på 190 cm. uden skader. Jeg købte et Seldén beslag til at sætte i stævnen for ca. 800 kr. på postordre fra Sverige. Dette beslag skal være meget solidt, og skal klare belastninger i alle retninger. Beslaget blev monteret med solide gennemgående skruer så langt fremme som muligt. På dækket satte jeg to nedklappelige pad-eyes til den anden ende af stagen, således at stagen kan sidde helt inde på dækket og skudt frem. Når øjerne ikke er i brug klappes de ned langs dækket, og generer ikke. I rørets inderste ende skar jeg en slids svarende til øjet. Stagen sættes ned over øjet, og på indersiden af røret skyder jeg en kile ind i øjet, så stagen låses fast. Kilen er en del af en plasticklampe, der oprindelig sad på masten. Der er bundet en elastik fast i den, der trækker den ind i røret, og forhindrer at den kan rystes fri. Forrest borede jeg et hul i røret, og bandt en blok til udhalet fast. Hele stagesystemet har virket stort set uden justeringer fra starten, og holder fint til en masse vind. Alt er klaret med boremaskine, nedstryger og et par file. Og så naturligvis en masse timer til at tænke over sagerne. Et alternativ er en permanent platform i rustfri stål med teaktræstrin. Hvis man har brug for at forbedre adgangsforholdene foran på båden er det en fin løsning, og man kan få en stige til at hægte på så det er nemt at komme ombord fra klipper eller lave flydebroer. Prisen er ca kr. God fornøjelse. Husk at øvelse gør mester, og spørg jeres medsejlere, hvis I er i tvivl om noget. De fleste deler gerne gode råd og tips. Side 19\n20 Side 20 På denne side skulle have været en annonce for vores leverandør af bådpleje, som i år har været netbaad.com.\n21 Teknik: Bådpositioner på internettet Bjarke M. Christensen. Hvordan kommer jeg med på 'Maxi Positioner' på Hvis I vil have båden på kortet, så skal I bare gøre således: Registrer på: egister.aspx?appid=1 Brug bådens navn som username Gå til login siden og bruge den nye konto som username og password. Klik på Groups og søg efter 'DanskMaxiKlub' (uden ophold) Klik på den i listen (hvor der kun er den ene) og klik på Join Group Så skal du bare sætte din position: Klik på Preferences. Zoom ind på din havn (eller din aktuelle position) og tryk i kortet så den lille røde marker sætter sig det rigtige sted. Tryk Save. Jeg skal øjensynligt trykke accept på gruppeindmeldelsen første gang, men det gør jeg asap. Fremtidige positionsændringer kører 'on-line' uden denne forsinkelse. Så skulle man kunne se dit skiv på tm. Man kan også få det til at foregå automatisk, hvis man har en PC og en GPS der er koblet sammen, men det kan jeg forklare senere... Bjarkes position 23. august 2009 Side 21\n22 Vælg din nabo med omhu.. Henry Angelos tidligere båd, MAXI 77 eren VETO, udbrændte i Nivå Havn i begyndelsen af august fordi der udbrød brand i en motorbåd der lå til luv. Opslagstavlen MAXI 87 nr. 298 PONTO til salg Forsænket rullefok, lazyjack, spiler, ratstyring, Supercold køl, Ardic varme, Danaplus digitallog, Nasa lod, Furuno 23, VHF, mekanikerserviceret Volvo 2003, Autohelm selvstyring, 220V m. HFI relæ, Vinterstativ og presenning. Velholdt. Fuldt udstyret og sejlklar. Fast pris: kr. Henv.. Tlf Maxi Magic 1984 til salg Meget velholdt og pæn båd. Gennemrenoveret i Se mere på Pris Thomas Hernø. Tlf MAXI 999 nr. 136 til salg Årgang december 85 / søsat 86. Én-ejers båd, der fremtræder i velholdt stand. Altid i røgfrit miljø. Har ikke deltaget i kapsej- Side 22 lads. Båden er på land på Vestre Plads, og/eller i vandet på bro 2, plads nr. 2068, Sejlklubben Lynetten, Margretheholm havn og hedder JUBII. Pris: kr., som forhandlingsudgangspunkt. Henv. John Jensen. Tlf hvorfra kan tilsendes opstilling over båd med indhold. Eller se på Kastrup Strandpark. Tlf MAXI 999 Genua 1 31 m2, MP-sejl til Maxi 999, kun lidt brugt, til alm. Forstag. Pris kr. Henv. John Jensen. Tlf Mylargenua til Magic eller Fenix, eller fok til Mixer? 21 m 2. Næsten ny, kun brugt få gange, nypris ca kr. Pris kr. Henv. Carsten Arlander, Wingesvej 50, 8920 Randers. Tlf\n23 Bestyrelse og kontakter Formand Peter Steen Nielsen Maxi 84 Grækenlandsvej 154, 2300 København S Tlf Bestyrelse Kasserer Per Sandholt Maxi 77 Medlem Bodil Bengtzon Maxi 77 Medlem Hans Erik Sølby Maxi 77 Medlem Henry Angelo Maxi 999 Medlem Jørn Asmussen Medlem Kurt Færch Madsen Maxi 33 Suppleant Jørn Riis-Petersen Maxi 909 Odsvej 10B, 3000 Helsingør Tlf Klubbens Giro nr: Lerchenborgvej 93, 4400 Kalundborg Lærkens Kvarter 13 B, 2620 Albertslund Tlf Kokkedal Stationsvej 39, 2980 Kokkedal Tlf Anemonevej 20, 3650 Ølstykke Tlf Ametystvej 20, 4040 Jyllinge Tlf Kontakter Blad Bladudvalg Henry Angelo Bladudvalg Thomas Hernø Maxi Magic Århusbugten Lone Buch Rasmussen Sønderjylland Johnny Møller Knudsen Limfjorden Ib Grønkjær Jensen Se ovenfor Hollændervænget 31, 2791 Dragør Tlf Thomas Nielsens Gade 5, 3 th., 8000 Århus C Tlf Egedesmindevej 3, 6100 Haderslev Tlf Ashøjgade 30, 7760 Hurup Thy Tlf Side 23\n24 Maxi Nyt / Peter Steen Nielsen. Grækenlandsvej 154, 2300 København S Her kan du se medlemstilbud, ældre numre af Maxi Nyt o.a. Log på Dansk Maxi Klubs hjemmeside med maxi-medlemsnummer (eksempel: maxi-nnnn ) som Login. Medlemsnummer kan ses på adressemærkaten. Password er dit postnummer. Indmeldelse, adresseændringer & nyhedsbreve Indmeldelse: Kan ske ved at kontakte kasserer Per Sandholt (se side 23) eller på Kontingent (2009) er 150 kr. Er du allerede medlem kan du opdatere adresse, båddata m.v. på hjemmesiden. Ellers kontakt kassereren. Nyhedsbreve: Vi udsender med mellemrum nyhedsbreve på . Nyhedsbrevet sendes til alle medlemmer, som har registreret adresse i klubbens kartotek. Ønsker du at modtage klubbens nyhedsbreve, så send din adresse til kassereren med besked om at du gerne vil modtage klubbens nyhedsbreve. Side 24 Oplagstal for dette nr: eks.


Det perfekte pitch/ ”Det handler om at mærke hinanden. Hun skal stole på mig, og jeg skal kunne mærke, hvem hun er” - Journalisten\nSom fotograf er det en slags pitch at forklare sin idé til de mennesker, man skal fotografere, mener Daniel Hjorth Asta Ingemann Jensen\nDet perfekte pitch/ ”Det handler om at mærke hinanden. Hun skal stole på mig, og jeg skal kunne mærke, hvem hun er”\nFor fotograf Daniel Hjorth handler et pitch ikke om at sælge en idé til en redaktør - men at få personen foran kameraet med på hans forestilling om, hvordan billedet skal se ud\nDaniel Hjorth fik engang overbevist vært på Go’ Morgen Danmark Cecilie Frøkjær om at lade være med at smile på sit fotografi.\nHan er fotograf og bliver ofte hyret af kunder eller magasiner til opgaver, hvor han skal fotografere folk. Han arbejder med mennesker næsten hver dag, og det er en stor del af hans job, at få dem, han fotograferer, med på hans idé.\nFor Daniel Hjorth gælder det om at få en god idé og pitche den til personen foran kameraet, så de forstår og vil være med.\n”Du skal prøve at være visuel i dit sprog. Prøve at få folk med på dine tanker rent visuelt. Når du siger noget til dem, skal dine ord være visuelle, så folk fornemmer hvilket univers, vi bevæger os ind i,” siger Daniel Hjorth.\nAt overbevise personen foran kameraet\nDet er vigtigt for ham, at være forberedt, når han møder en person, han skal fotografere. Det gør det nemmere at skabe tillid og få personen med på idéen.\n”Det er meget vigtigt, at gøre sig tanker om, hvad man gerne vil have ud af billedet, inden man står derude med kameraet i hånden. Hvis jeg har en idé om, hvem mennesket er, hvordan jeg gerne vil se personen, og hvilken følelse, der skal være i billederne, bliver de ikke for tilfældige. Og jeg tror også, jeg kan komme længere, hvis personen føler sig set og føler, at jeg kender dem,” siger Daniel Hjorth.\nHvis du skal overbevise en person om, at din idé er god, er Daniel Hjorths bedste råd at være ærlig og direkte.\n”Sig: “Jeg ser dig sådan her”, eller “Jeg forstår det, du har sagt, på den her måde”, og så kom med et bud på, hvordan du gerne vil lave billedet ud fra dit indtryk af personen,” siger han.\nCecilie Frøkjær smiler altid\nDa Daniel Hjorth skulle fotografere Cecilie Frøkjær, havde han lagt mærke til, at hun altid blev fotograferet smilende. Han ville prøve noget andet, se hende fra en anden vinkel, end man var vant til.\n”Det var ikke noget, jeg skrev til hende inden, for det ville lyde mærkeligt i en SMS. Jeg var nødt til at snakke med hende om det, da vi mødtes,” siger han.\nFør fotograferingens startede Daniel Hjorth ud med at tage billeder uden at give instrukser.\n”Vi snakkede lidt sammen under fotograferingen, og hun kunne mærke, hvordan jeg var, og jeg, hvordan hun var. Så sagde jeg: “Jeg kan se, at du altid smiler, hvorfor gør du det?” siger han.\nEfter lidt snak frem og tilbage fik han et billede af hende uden det velkendte smil.\nCecilie Frøkjær fotograferet af Daniel Hjorth\n”Det handler om at mærke hinanden. Hun skal stole på mig, og jeg skal kunne mærke, hvem hun er,” siger han.\nHan understreger dog, at selvom man som fotograf har en vision, der virker helt oplagt til et billede, skal fotografen ikke tvinge den igennem. For opgaven er jo at portrættere personen foran kameraet.\n”Det kan godt være, jeg har en ide om, hvordan jeg gør det bedst, men det skal jo passe til personen,” siger han.


april « 2013 « Familieblog\nSe de flotte roser som jeg fik af morfar i sømdags 0\nBy Lone Posted in Familie og venner, Familiedagbog, Nannas fritid | No Comments »\nDet er lang tid siden jeg har skrevet her. Men det er bare fordi der er sket en masse. For tre weekender siden var Nanna og jeg på en herlig tur i Odder svømmehal og dagen før havde hun vasket bil med far.I sidste weekend var Nanna og jeg først hos tante Hanne for at […]\nSå er anden uge med nødskole i gang. I sidste uge arbejdede vi med matematik og magneter. I denne uge var det tegnefilm. Vi har set filmen: Hvordan bruges GoAnimate (Se også: om at gemme i GoAnimate) Pigerne har arbejdet hele formiddagen og lidt over middag. Men med en lang pause, hvor vi var udenfor […]