Det tidligste Eocæn: vulkanisme og hedebølge | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Det tidligste Eocæn: vulkanisme og hedebølge"\nDet tidligste Eocæn: vulkanisme og hedebølge\nMellem og Sen Pale... Eocæn efter de tid... Mellem og S... Eocæn efter... Naturen i Danmark\nDen første halvanden million år af Eocæn var præget af markante globale og nordatlantiske begivenheder. Begivenhederne satte sig tydelige spor i vore hjemlige aflejringer og deres fossilindhold. Derfor skal denne korte optakt til den i alt 22 millioner år lange epoke Eocæn omtales separat. Nogle geologer mener, at dette tidsrum bør have sit eget navn, Sparnacien.\nDen islandske „hotspot“, som også var aktiv ved Danien-Selandien-overgangen, lå fortsat under Grønland og gav anledning til en fornyet, omfattende vulkanisme. Kilometertykke basaltdækker flød ud i det centrale Østgrønland fra sprækker på samme måde, som man ser det i mindre skala på Island i dag. Som navnet antyder, befinder den samme „hotspot“ sig nu under Island. Senere blev vulkanismen mere eksplosiv og spredte vulkansk aske over enorme områder.\nDen nedfaldne aske kan ses som askelag i aflejringer op til 2000 km væk, inklusive Danmark.\nSamtidig begyndte den nordamerikanske og den europæiske kontinentalplade at glide væk fra hinanden. Opsprækningen skete langs den gamle sprækkezone, eller rift, mellem Grønland og Norge. I riften strømmede basalt ud, og det blev begyndelsen på et nyt ocean, den nordøstlige del af Atlanterhavet. Det var formodentlig også her i riften, at den mere eksplosive, askeproducerende vulkanisme fandt sted. Riften udvidede sig i starten med ca. 4 cm om året, og ved slutningen af Eocæn var den blevet 600 km bred. I den efterfølgende epoke Oligocæn aftog udvidelsen til ca. 1 cm om året.\nFIGUR 10-21. Aflejringer fra overgangen mellem Paleocæn og Eocæn langs linjen Thisted-Viborg-Randers-Fredericia. Den lodrette akse viser de forskellige lags formodede alder. Tykkelserne fremgår derimod ikke. De hvide felter er tidsrum, hvorfra der mangler aflejringer.\nDet globale klima udviklede sig på en enestående, dramatisk måde i det allertidligste Eocæn. I løbet af få tusind år opstod en global hedebølge, som varede de første 100.000-200.000 år af Eocæn. Muligvis blev varmebølgen på en indirekte måde udløst af den nordatlantiske vulkanisme. Den pludselige varme førte til mange forandringer af klodens dyre- og planteliv. Hedebølgen og dens mulige årsager er derfor nærmere omtalt i boks 10-1.\nI Nordsøbassinet var havdybden kraftigt formindsket forud for og under hedebølgen. I Belgien er der bevaret en fossil skov fra denne lavvandede tid. Skoven voksede, hvor der før var hav. Starten på den faldende vandstand kan i Danmark registreres i det yngste lag fra Paleocæn, Østerrende Ler. Den lavere vandstand skyldes en landhævning i det nordatlantiske område som følge af „hotspot“-aktiviteten. For nylig har avanceret geofysisk kortlægning af jordlag under havbunden nord for Skotland vist, at et lavtliggende deltaområde blev hævet omtrent 1 kilometer under hedebølgen, således at der opstod et bjerglandskab med dybt nedskårne floddale. Da aktiviteten i „hotspotten“ igen aftog efter ca. 1 mio. år, sank dette landskab atter ned under havoverfladen.\nFIGUR 10-22 (a). Stolleklint, nordkysten af Fur. De udskridende masser af mørkt ler i forgrunden består af det fint lagdelte Stolleklint Ler. I baggrunden selve Stolleklint med det lyse moler og askelag -33 som en hvid stribe. Danmark er et af de få steder i verden, hvor sedimenter fra hedebølgens iltfattige have er blotlagt og let kan iagttages.\nFIGUR 10-22 (b). Det fint lagdelte Stolleklint Ler vist på nært hold.\nDenne korte periode på kun halvanden million år omfatter i Danmark ganske tykke lag tilhørende 3 meget forskellige aflejringer, som er vist på figur 10-21 og omtales i det følgende.\nDet ældste lag er Stolleklint Ler, som blev aflejret under varmebølgen, og herover følger to samtidige lag med vulkanske askelag: Fur Formationen i Nordvestjylland, og Ølst Formationen i resten af landet. (Formelt er Stolleklint Ler den nederste del af Ølst Formationen, men for nemheds skyld omtales det separat her).\nBoks 10-1. En global hedebølge.\n1) I det danske område blev Stolleklint Ler aflejret i varmeperioden i begyndelsen af Eocæn, i et næringsrigt hav med iltfrit bundvand. Her ses det i en borekerne fra Mors. Det grønlige ler i den nedre del af kernen er Holmehus Formationen fra før varmeperioden.\nMan har siden 1990’erne opdaget, at Jorden blev udsat for en temmelig pludselig og kraftig opvarmning for ca. 56 mio. år siden. Gennemsnitstemperaturen steg 5-8°C; ved polerne steg temperaturen særlig meget, og sandsynligvis blev klimaet subtropisk ved nordpolen. Klimaændringen blev afsløret ved, at man opdagede en kraftig forskydning af ilt- og kulstofisotoper i fossiler fra denne tid. Forholdet mellem iltisotoperne 16O og 18O i det fossile materiale viste, at der var sket en hurtig temperaturstigning (se Iskerner). Forholdet mellem de stabile kulstofisotoper 12C og 13C pegede på en sandsynlig årsag, nemlig et øget indhold af drivhusgasser i atmosfæren. Kulstoffet er usædvanlig rigt på den lette 12C-isotop, og det må skyldes, at Jordens økosystemer, såvel i havet som på land, hurtigt blev tilført enorme mængder let kulstof. Det mest sandsynlige sted, hvor så store mængder let kulstof kunne frigives, er havbunden, hvor de såkaldte metanhydrater findes begravet i uhyre store mængder. Det er en slags sumpgas i fast, isagtig form, som er meget rig på 12C.\nEn teori går ud på, at en begyndende, lokal smeltning af disse store lagre skete ved Paleocæn-Eocæn-grænsen efter en første opvarmning af oceanernes bundvand. Metanen er boblet op til overfladen, til dels i iltet form, som kuldioxid, CO2. Både metan og kuldioxid er stærke drivhusgasser (kapitlet Klimaets naturlige variationer). Deres tilførsel til atmosfæren har fået temperaturen ved jord- og havoverfladen til at stige, og varmen har efterhånden forplantet sig til oceanernes bundvand. Det har ført til øget smeltning af metanhydrater med yderligere temperaturstigning til følge. Nye beregninger viser, at der skal frigives i alt 4.300 gigatons kulstof fra metanhydrat, for at det kan føre til den målte forskydning i isotopforholdet.\n2) Hvilesporer fra dinoflagellat-slægten Apectodinium er det hyppigste fossil i Stolleklint Ler. Dinoflagellaterne blev favoriseret af det varme og næringsrige vand, og i denne periode blomstrede de op på kontinentalsoklerne overalt i verden. Sporen på billedet er ca. 0,1 mm lang.\nIltningen af metan undervejs op til havoverfladen førte til nedsat iltindhold i verdenshavene. I særligt udsatte områder, bl.a. Nordsøbassinet, blev bundvandet helt iltfrit.\nHele temperaturstigningen ser ud til at være sket over en periode på blot 10.000 år eller mindre. Isotopundersøgelserne tyder på, at det meget varme klima varede i de næste 100.000-200.000 år.\nDen dramatiske klimaforandring blev muligvis udløst af en omfattende vulkanisme i den nordøstlige del af Atlanterhavet. Her har geofysikere fundet strukturer, som tyder på afgasning fra store områder af havbunden, hvor indtrængende smelter fra kappen opvarmede de gamle, dybtliggende sedimenter, som derved afgav metan.\nDisse første udslip af drivhusgasser til atmosfæren kan have sat det hele i gang.\nUdslippet fra det moderne industrisamfunds „klimaeksperiment“ foregår i dag med en større hast end udslippet under temperaturstigningen for 56 mio. år siden. Utæmmet vil kulstofudslippet i løbet af få århundreder være lige så stort, som det var under denne gamle hedebølge. Begivenheden og dens følgevirkninger har derfor stor aktualitet og er genstand for intensiv udforskning.\nOpvarmningen berørte utallige balancer og kredsløb i Jordens økologiske systemer. Der er tegn på, at vejret blev mere sæsonpræget med vekslende tørre og regnfulde perioder, muligvis med øget stormaktivitet. Samtidig opstod der nye dyre- og plantearter, mens der kun er få eksempler på øget uddøen. Tropiske former bredte sig i retning mod polerne.\nPå landjorden skete der radikale forandringer under pattedyrenes lange udvikling. Hidtil havde meget gamle grupper været dominerende. Men fra nu af blev de trængt stærkt tilbage, og i stedet kom nogle af nutidens vigtigste grupper til at præge pattedyrfaunaen. De første parrettåede og uparrettåede hovdyr (bl.a. heste) og egentlige primater (med abernes stamformer) er fundet i aflejringer fra Nordamerika dannet under hedebølgen. Disse moderne former er enten opstået på dette tidspunkt, eller også spredte de sig netop nu til den nordlige halvkugle fra et ukendt oprindelsessted.\nPå oceanbunden skete en masseuddøen af dybvandsforaminiferer. I de frie vandmasser blomstrede en bestemt dinoflagellat, Apectodinium, voldsomt op. Blandt de planktoniske, kokkolitbærende alger og foraminiferer optrådte nye, kortlivede former. Flere planktonarter, som normalt er sjældne, blev hyppige under varmebølgen.\nDen forandring i isotopsammensætningen, der indvarslede varmeperioden, er registreret i aflejringer fra både oceaner og kontinenter. Man har derfor besluttet at sætte grænsen mellem de geologiske epoker Paleocæn og Eocæn ved begyndelsen af denne globale opvarmning.\nVarmebølgen sluttede formentlig på en måde, der, groft sagt, var det modsatte af starten. Det ser nemlig ud til, at det store overskud af kulstof efterhånden igen blev ført tilbage til sedimenterne på bunden af verdenshavene i form af en forøget mængde af døde planktonalger. Herved blev kuldioxid igen fjernet fra havvand og atmosfære, og drivhuseffekten aftog. Afkølingen tog betydeligt længere tid end opvarmningen.\nHavet i Nordsøbassinet var nu skrumpet ind, så det muligvis kun dækkede den centrale del af bassinet og Det Danske Bassin (se figur 10-2). Det fortsatte langt mod nord i et smalt stræde mellem Norge og Grønland, men der var næppe forbindelse til Det Arktiske ocean. Dermed var vandmassen sandsynligvis helt isoleret fra verdenshavet.\nI dette indhav blev det op til 14 m tykke Stolleklint Ler aflejret. Stolleklint Ler kan man se på stranden vest for Stolleklint på Fur (figur 10-22), sommetider også vest for Svalklit på Mors, og i lergravene ved Ølst og Hinge syd for Randers.\nLeret er mørkegråt til sort, og det har en tydelig lagdeling af millimetertynde lag. Den fine lagdeling viser to ting. For det første, at vandet stadig var ganske dybt, nok over 100 m; ellers ville bølgebevægelser have udvisket lagdelingen. For det andet viser lagdelingen, at der ikke har levet dyr ved bunden, for ellers ville materialet være rodet rundt og lagdelingen forsvundet. Fraværet af dyr skyldtes, at bundvandet nu var blevet totalt iltfrit. Iltmanglen skyldtes det nedsatte iltindhold i verdenshavene under hedebølgen (boks 10-1), og iltmanglen blev forstærket af ringe cirkulation i Nordsøbassinet. Floder førte store mængder af nedbrudt plantemateriale og pollen fra de nærliggende landområder til indhavet. I lag fra den centrale Nordsø har man set, at indholdet af særlige pollentyper hurtigt øges og aftager igen i lagene ovenover.\nDen dårlige cirkulation i indhavet skyldtes tilførslen af fersk flodvand, som sandsynligvis dannede et overfladelag med nedsat saltholdighed over det tungere, salte havvand. Vægtforskellen har hæmmet opblandingen af de to vandmasser. I det næringsrige overfladevand kunne kun få planktonorganismer leve; disse var til gengæld ekstremt hyppige. Især én bestemt planktonalge trivedes i det varme vand, nemlig dinoflagellaten Apectodinium.\nNår de mange planktonalger rådnede, blev ilten i vandet hurtigt brugt op, og derfor blev de ikke fuldstændig nedbrudt. Derfor er Stolleklint Ler rigt på organisk stof og pyrit. Pyritten stammer fra bakterier, som udfældede jernsulfid (se også Et hul i lagserien). Lader man en klump af leret ligge i fugtige omgivelser, vil der efter nogen tid dannes gule skorper af det svovlholdige mineral jarosit, og lerklumpen begynder at lugte af svovlsyre. Det skyldes forvitring af pyritten.\nNogle af lagene øverst i Stolleklint Ler er forkislede og skiferagtige. Heri findes en usædvanlig fossil fauna, som omfatter fint bevarede større dyr som fisk, rejer, masser af insekter og enkelte rester af fugle (figur 10-23). Fiskene og rejerne levede i den øvre, iltholdige del af vandmassen og omfatter arter, som viser, at indhavet stadig var ret salt. Insekterne var dårlige flyvere, som ikke kunne holde sig i luften ret længe, og det tyder på, at kysten ikke var langt borte.\nFIGUR 10-24. Ølst Formationens vekslende grå lag af aske og ler kan somme tider ses som et lille gråt parti i klinten ved Albækhoved. Som vist på figur 10-21 er kun den yngste del til stede her. Nederst til venstre ses mørkebrunt Holmehus Ler og øverst til højre lysebrunt Røsnæs Ler.\nEfter aflejring af stolleklint Ler steg havspejlet igen, og havet dækkede atter store dele af Nordsøbassinet, inklusive hele det danske område og dele af Nordtyskland. I størstedelen af dette hav blev der aflejret mørkegråt ler med en mængde vulkanske askelag (figur 10-24). I Danmark benævnes disse vekslende ler- og askelag Ølst Formationen. I den øverste del af formationen er askelagene så talrige og så tykke, at de udgør hovedmassen af aflejringen. Flere af askelagene er 10-20 cm tykke. Denne let genkendelige askeserie var en vigtig ledetråd, da man begyndte at kortlægge Nordsøens geologi i forbindelse med olieeftersøgning i begyndelsen af 1960'erne. De vulkanske askelag omtales nærmere i næste afsnit om Fur Formationen.\nØlst Formationen kan ses i lergravene ved Ølst og Hinge syd for Randers, i et lille parti i klinten ved Albækhoved vest for Juelsminde, ved Ørby på Helgenæs og ved Røjle Klint på Nordvestfyn.\nFur Formationen eller moleret\nDanmarks måske mest spændende aflejring er Fur Formationen, siden begyndelsen af 1800-tallet kendt som moleret (udtales med tryk på begge stavelser). Det lyse, lette moler findes i Limfjordsområdet, hvor det blev aflejret samtidig med, at Ølst Formationens ler blev aflejret i resten af landet (figur 10-26).\n© Fra Bonde, 1972\nFIGUR 10-25. Rekonstruktion af havstrømme i „molertid“. Sort pil = hyppigste vindretning. Blå pile = kølig overfladestrøm, som afbøjes af corioliskraften. Rød pil = modgående understrøm. Røde prikker = zone med opstigende, næringsrigt vand. Gul farve = kystlinje.\nMoleret indeholder nøjagtig de samme vulkanske askelag som Ølst Formationen, men i moleret er askelagenes fine glaspartikler meget bedre bevaret. Asken er som regel sort og ses tydeligt i det lyse moler (figur 10-29). De omkring 180 askelag stammer fra vulkaner i det område mellem Grønland og Norge, hvor det nye ocean netop nu begyndte at dannes.\nUd over de vulkanske askelag er moleret nok mest berømt for sin rigdom på velbevarede fossiler, og moleret er da også suverænt den største leverandør af „danekræ“ (se Lovgivning). Fossilerne er især velbevarede i de meterstore kalkkonkretioner, de såkaldte cementsten (se nedenfor). Fossilrigdommen kan man se i de geologiske museer på Fur og ved Skarrehage på Mors. Det, som især gør indtryk, er de mange sider af livet ikke bare i molerhavet, men også i landet bag kysten, man får indblik i.\nDen gode bevaring af fossilerne, især komplette skeletter af fisk og skrøbelige insekter, hænger sammen med, at der for det meste var iltfrit eller næsten iltfrit på bunden af molerhavet. Bundlevende dyr har manglet, og døde dyr og planterester, som sank ned fra de øvre vandmasser, har fået lov til at ligge i fred. Ilttilførslen forbedredes dog efterhånden, og i den øvre del med den såkaldt „positive askeserie“ (se nedenfor) ses spredte gravegange af dyr.\n© Foto: Claus Heilmann-Clausen, 1994\nFIGUR 10-26. Lyst moler med sorte askelag. Det nederste askelag er lag + 1, og det tykke grå er lag +19. Foldningen af lagene skyldes kvartærtidens gletsjere. Ejerslev molergrav, Mors.\nSelve moleret består mest af skeletter af mikroskopiske kiselalger, diatoméer (figur 10-27), og denne aflejringstype kaldes derfor en diatomit. Over 120 arter af diatoméer er beskrevet fra moleret, og de største skiveformede Coscinodiscus kan lige ses med det blotte øje. I forvitret tilstand er moler næsten hvidt. Det er meget porøst og så let, at det i tør tilstand kan flyde på vand. Farven og porøsiteten skyldes de fine diatoméskaller; ler udgør kun 30-45 % af bjergarten, og vulkansk støv udgør de sidste 10 %. Fur Formationen er Nordeuropas eneste større diatomitforekomst fra tertiærtiden. Den er fire gange så tyk som de samtidige lag i Ølst Formationen, i alt næsten 60 m. Det skyldes, at de enkelte diatomitlag er væsentligt tykkere end Ølst Formationens lerlag. I det vestlige Sibirien forekommer diatomit af samme alder som Fur Formationen.\nDiatomit kan dannes, når næringsrigt, kiselholdigt vand får planktonalger, især diatoméer, til at formere sig kraftigt nær overfladen. Når døde kiselskeletter synker til bunds, opløses de normalt meget hurtigt. Men i et surt og iltfrit miljø kan de undgå at blive opløst, og kiselskeletterne kan så komme til at dominere det aflejrede materiale, så det bliver til en diatomit. I dag dannes diatomit især i områder af havene, hvor næringsrigt, kiselholdigt dybvand stiger op til overfladen (upwelling).\n© Foto: S. B. Andersen\nFIGUR 10-27. Diatoméer og andre kiselskallede mikrofossiler fra moleret. Forstørret ca. 300 gange.\nDer er fremsat flere teorier om, hvorfor der dannedes en tyk diatomit i et lille område lige netop i Nordvestjylland. Den nok mest sandsynlige forklaring (figur 10-25) tager udgangspunkt i, at de fremherskende vinde var nordlige, sådan som udbredelsen af de vulkanske askelag tyder på. Disse nordlige vinde drev en sydgående havstrøm, som trak næringsrigt dybvand op til overfladen i et smalt bælte langs kysten af et landområde, der lå omtrent, hvor Sydnorge ligger i dag. Hvis teorien er rigtig, skulle moleret strække sig et stykke mod nordvest ud i det, der i dag er Nordsøen. Boringer har senere vist, at dette er tilfældet.\nMoleret selv er kalkfrit, men i nogle ganske bestemte lag er kalk blevet udskilt i store boller, de såkaldte cementsten. Cementstenene blev dannet ret tidligt et lille stykke under havbunden, som følge af bakteriers nedbrydning af organisk materiale.\nFur Formationen kan ses i en række store og maleriske kystklinter i Limfjordsområdet. Især kan nævnes Ertebølle Hoved i Himmerland, Knuden og Stolleklint på Fur, Feggeklit og Hanklit på Mors samt „Firkanten“ og „Sydklinten“ ved Silstrup i Thy. Også i molergravene på Fur og Nordmors kan man se disse lag. Næsten alle steder er moleret kraftigt forskudt og foldet. Det skyldes fremrykkende gletsjere i Kvartær, som har skudt de tykke, stivere molerlag op i kæmpemæssige flager, der er gledet hen over de underliggende, blødere lerlag.\nDe vulkanske askelag og fossilerne i moleret vil blive nærmere omtalt nedenfor, men først skal klimaforholdene belyses.\n© Fra Madsen, 2002\nFIGUR 10-28. Et bundt af omdannede ikaitkrystaller fra moleret. Total længde ca. 1,5 m.\nAt dømme efter molerets fisk, insekter og planter (se nedenfor) var klimaet subtropisk. Men pollen og dinoflagellater tyder alligevel på, at der var sket en vis afkøling siden den meget varme tid, da Stolleklint Ler blev aflejret.\nI moleret ses en indvandring af især oceaniske fiskearter, som mangler i Stolleklint Ler. Det tyder på en stigning af havspejlet, som skabte bedre forbindelse fra Nordsøbassinet til verdenshavet. Insekterne er bedre flyvere end dem, der findes i Stolleklint Ler. Også det peger på, at afstanden til kysten var blevet større.\nFossile planter fra Nordamerika viser, at en ca. 1 million år lang kølig periode på dette kontinent efterfulgte den globale hedebølge ved Paleocæn-Eocæn-grænsen. Moleret blev formentlig dannet i denne knap så varme periode.\nEndnu et fingerpeg om klimaet får man fra mineralet ikait (figur 10-28). Ikait er et ustabilt kalkmineral, som kan udskilles i sedimenter ved temperaturer under ca. 8 °C. Hvis temperaturen senere stiger, omdannes ikait til det mere stabile kalcit. I den midterste del af moleret findes op til meterstore kalcitforekomster, som menes at være tidligere ikaitkrystaller. Disse omdannede krystaller tyder på, at bundvandet i molerhavet må have været ret koldt.\n© Foto: S.B. Andersen\nFIGUR 10-29 (a). Vulkansk glas med spor af gasbobler fra et askelag i moleret. Begge glaskorn er ca. 0,05 mm.\nFIGUR 10-29 (b). Vulkansk askelag, 12 mm tykt. Mange af askelagene er grovest i bunden. Det skyldes, at de største askekorn sank hurtigere til bunds i molerhavet end de finere korn.\nVanddybden har måske været flere hundrede meter. I dette hav var vandet altså varmt med subtropiske fisk nær overfladen, men nok betydeligt køligere ved bunden. Temperaturforskellen kunne opretholdes på grund af den ringe cirkulation (se boks 10-2). Det kølige bundvand kan være dannet ved nedsynkning om vinteren. Eller måske flød en kølig bundstrøm sydpå fra polarbassinet via strædet mellem Grønland og Norge.\nBoks 10-2. Iltmangel i molerhavet.\nBundvandet i molerhavet var somme tider fuldstændig iltfrit på grund af ringe cirkulation. Til andre tider var der lidt ilt til stede. Ved at kigge lidt på strukturen i et stykke moler kan man „aflæse“, hvor stor iltmængden var.\nTv.: Fin lagdeling. Ingen forstyrrelse af oprindelig lagdeling. Større encellede og flercellede organismer har manglet. Iltfrit bundvand. I midten: „Ulden” lagdeling. Der har været skubbet lidt til sedimentkornene; men lagdelingen er ikke helt ødelagt. Det er encellede organismers værk; større dyr har manglet. Meget lidt ilt til stede. Th.: Ingen lagdeling. Den oprindelige struktur er helt ødelagt. Det har krævet indsats fra lidt større dyr. Ilt til stede. Fotos: Claus Heilmann-Clausen.\nMolerets vulkanske askelag\n© Fra Andersen, 1937\nFIGUR 10-30. I 1930'erne lykkedes det geologen S. A. Andersen at kortlægge molerets enkelte askelag i resten af Danmark. Her ses hans sammenstilling af lagene +19 til +79 fra forskellige lokaliteter. For at lette sammenligningen er mellemrummene mellem askelagene på Fur reduceret til en tredjedel, ved Skovbo til det halve.\nDe ca. 180 askelag skyldes en af de mest eksplosive episoder med overvejende basaltisk vulkanisme, man kender. Vulkanerne lå i området med den gamle brudzone, riften, mellem den nordamerikanske og den europæiske kontinentalplade, og de vidner om fødslen af et ocean. Riften havde længe været under stræk, men begyndte netop nu at åbne sig mellem Grønland og Norge. I dag ligger den i havet mellem Østgrønland og Færøerne og går tværs gennem Island. Udbruddenes abnorme størrelse og voldsomhed skyldes muligvis kontakt mellem vand og magma, efterhånden som det oprindelige landområde sank ned i forbindelse med opsprækningen.\nDen mineralogiske sammensætning af askelagene viser, hvorledes vulkanerne i begyndelsen overvejende var af en kontinental type og lå over havet. Men efterhånden dominerer askelag af basaltisk type, dvs. med en sammensætning svarende til oceanbund. De signalerer derfor, at der nu var begyndt at blive dannet oceanbund i riften. De basaltiske vulkanudbrud fandt sted på lavt vand i det gryende ocean, omtrent som i 1963 da den lille vulkanø Surtsey dukkede op af havet ved Island.\nDe øverste 140 lag udgør en meget ensartet gruppe af særlig tykke og tætliggende lag, som på nær to sure lag alle er basaltiske. De antages at stamme fra et og samme gigantiske vulkansystem i det nye, lavvandede ocean. Beregninger af den samlede mængde aske i disse vulkanudbrud varierer mellem 6.000 og 21.000 km3. Det tykkeste lag, +19, stammer måske fra et af verdenshistoriens voldsomste udbrud. Det har formodentlig produceret mellem 300 og 1.200 km3 aske. Måske har støv i stratosfæren fra denne vulkanisme medvirket til den afkøling, som fulgte efter hedebølgen på grænsen mellem Paleocæn og Eocæn. Et forholdsvis stort indhold af iridium i flere af disse lag tyder på, at magmaet kom fra en usædvanlig stor dybde i kappen og derfor var særlig varmt. Den ekstremt eksplosive og voluminøse vulkanisme menes at være hørt op, da systemet efter kort tid hævede sig over havet og blev begyndelsen til Island.\n© Fra Knox 1997\nFIGUR 10-31 (a). Den samlede tykkelse i meter af de vulkanske askelag i Nordvesteuropa.\nTidligere mente man, at de danske askelag stammede fra en vulkan syd for Norge, men en seismisk kortlægning har senere vist, at der alligevel ikke var en begravet vulkan det pågældende sted.\nDe talrige vulkanske lag blev første gang iagttaget i Danmark, hvor de iøjnefaldende sorte lag tidligt påkaldte sig interesse. I 1800-tallet troede man, at lagene muligvis bestod af kulholdigt sand. Ved at grave dybere ned i dem håbede man at nå frem til kul af en bedre kvalitet. I 1809 satte man svenske krigsfanger til at grave efter kul på nordkysten af Fur. Minegangen (stollen) kaldtes Svenskehulen, og resterne af den kan stadig ses i den klint, som i dag hedder Stolleklint. Kul fandt man dog ikke.\nFIGUR 10-31 (b). Ved et udbrud i vulkanen Etna i 2002 nåede asken til Nordafrika og Grækenland, 600 km væk. På dette satellitfoto af Syditalien er askeskyen over 300 km lang. Ved de største eocæne udbrud spredtes asken mere end 2000 km.\nEn belgisk forsker, som studerede cementstenenes diatoméer, opdagede, at de sorte lag var vulkanske askelag og beskrev det i 1883. Men denne vigtige opdagelse blev overset, og først i 1902 blev de danske geologer klar over, at de problematiske kullag i virkeligheden bestod af vulkansk aske. Grundige undersøgelser blev da sat i værk, og hurtigt blev man klar over, at de enkelte askelag kunne genkendes fra klint til klint overalt i molerområdet. Man gav derfor askelagene numre, og inddelte dem i en nedre „negativ askeserie“ bestående af spredtliggende lag, nummereret nedad -1 til -39, og en øvre „positiv askeserie“ med mere tætliggende lag, nummereret opad +1 til +140.\nSnart fandt man også askelagene i andre dele af Danmark (figur 10-30), og i dag kendes de fra store dele af Nordvesteuropa, endda fra Atlanterhavet sydvest for Irland. Askeskyerne nåede helt ned til Østrig, som lå i datidens middelhav (figur 10-31).\nMolerets fossile fisk\nMoleret indeholder mere end 60 forskellige arter af fisk (figur 10-32). Det er først og fremmest benfisk, mens der kun er ret sjældne rester fra 7-8 arter af bruskfisk. Benfiskene spænder fra helt små former på en centimeters længde til et par meter lange rovfisk.\nDen hyppigste er en lille laksefisk, der er fjernt beslægtet med nutidens guldlaks (figur 10-33). Den udgør over 90 % af fiskene og er så almindelig, at enhver med lidt ihærdighed kan finde den, eller i det mindste stumper af den. Den har levet af plankton, og selv findes den ofte i maven på de større fisk. Den næsthyppigste art er en lidt større laksefisk, beslægtet med nutidens smelt. En primitiv pigfinnefisk, en polymixiide, samt et par arter af torskefisk er også ret almindelige.\n© Foto: Søren Bo Andersen\nFIGUR 10-32 (a). Benfisk fra moleret. 1) Unge af makrelfisk, 9 cm, bevaret som aftryk i moler.\n© Foto: Ole Bang Berthelsen\nFIGUR 10-32 (b). Benfisk fra moleret. 2) Slægtning til smørfisk og sortfisk, 7 cm, i cementsten.\n© Foto: Sten L. Jakobsen\nFIGUR 10-32 (c). Benfisk fra moleret. 3) Unge, 2 cm, af en slægtning til nutidens meget store glansfisk, i cementsten.\nCirka halvdelen af arterne, bl.a. flere arter af makrelfisk, er tidlige repræsentanter for ægte pigfinnefisk af aborregruppen, som i dag er langt den største gruppe af benfisk i havet.\nFiskene tilhører de frie, åbne vandmasser, og mange arter er oceaniske. En enkelt dybhavsfisk er endda repræsenteret, en Rondeletia-lignende art af den nutidige gruppe „hvalfisk“. Egentlige bund- og kystformer mangler. Faunaen har et subtropisk-tropisk præg.\nFIGUR 10-33. Lagflade med en vrimmel af „guldlaks“, molerets hyppigste fisk. Måske er det en stime, som er kommet ned i iltfrit vand.\nMolerets fisk er den ældst kendte fauna med relativt nutidig sammensætning. Mange nye former må have udviklet sig på den ret korte tid, der var gået siden kridttidens mere primitive faunaer med flest „blødfinnefisk“ som silde- og laksefisk.\nMolerets fossile insekter\nInsekter er særdeles hyppige i molerets cementsten (figur 10-34). Sammen med insekterne fra Stolleklint Ler er der næsten 200 arter. De er kommet ud over havet ved aktiv flugt eller ved passivt at være blevet ført med vinden, formentlig fra et landområde i det nuværende Sydnorge. Som fiskene er de ofte velbevarede og kan endda have bevaret farvemønstre.\nOgså insektfaunaen har et – i forhold til alderen – moderne præg. De hyppigste insekter er tovinger, tæger og cikader. Blandt cikaderne er især mange arter af lygtebærere (Fulgoromorpha). Også græshopper, netvinger og årevingede er talrige. Der er kun få sommerfuglearter, men dem, der er, er til gengæld ret hyppige. Faunaen indeholder de ældst kendte repræsentanter for flere forskellige grupper af græshopper og fårekyllinger, bl.a. løvgræshopper.\nInsekterne stammer fra et landområde med et sæsonpræget, subtropisk klima. De er alle kommet ud over havet om sommeren. I dag sker det ofte, at store insektsværme letter på varme sommerdage med svag vind. På samme måde kan mange arter være ført ud over molerhavet i enorme mængder dengang. Under transporten er der sket en vis sortering, så insektfundene ikke svarer helt til den oprindelige fauna.\nEn skildring af naturen på land baseret på de fundne insekter er derfor noget usikker. Mangfoldigheden af plantesugende insekter peger på områder med yppig vegetation. Et bredt spektrum af ferskvandsinsekter viser, at der både var søer og vandløb. Damtægegruppen med skøjteløberne er blevet særlig grundigt undersøgt og omfatter 7 arter. Andre insekter stammer fra enge, skove og buskområder. Molerets fauna er tydeligt forskellig fra den, der kendes fra Stolleklint Ler, og omfatter, som nævnt, bedre flyvere, end man finder dér.\nMolerets fossile fugle\nI de senere år er en række fremragende fossiler af fugle blevet fundet, så man nu kender til ca. 30 arter. De fleste af skeletterne er fragmentariske, men nogle er næsten komplette (figur 10-35). Hertil kommer en hel del velbevarede, men ubestemte fjer. Det er den ældste større fuglefauna, som kendes siden Tidlig Kridt. Den er derfor vigtig for kortlægning af fuglenes udviklingshistorie.\n© Fotos: S.L. Jakobsen (tv.) og S. B. Andersen (th.)\nFIGUR 10-35. 1) Kranium af vadefugl eller vandhønsefugl, i cementsten fra moleret. Kraniet er så velbevaret, at selv de små fine forbeninger fra øjet (scleralringen) kan ses. Syrepræparation og foto: S.L. Jakobsen. 2) Fjer, 1,5 cm, i cementsten.\nFuglene omfatter mange fremmedartede former. Deres nulevende, ofte stærkt farvede slægtninge lever i tropiske og subtropiske områder. Især små skovfugle, som ligner turakoer (bananædere), trogoner, musefugle og træsejlere er repræsenteret. Andre trælevende fugle er natravne, ugler, ellekrage-isfuglelignende skrigefugle og spættefugle. Fugle fra mere åbent land omfatter hønse- og vadefugle. Endelig bør nævnes de uddøde flyvende lithornithider, slægtninge til nutidens flugtløse strudsefugle.\nDet kan undre, at næsten alle fuglene er land fugle, især skovfugle. På nær en slægtning til pelikan- og fregatfuglene kendes ingen havfugle. Årsagen kan være, at mange små landfugle under storme er blevet ført ud over havet og er omkommet her. Havfuglene derimod har kunnet svømme og har kunnet overleve i disse situationer.\nAndre dyrefossiler fra moleret\nDet berømteste fossil fra moleret er nok den 1,5 m store læderskildpadde, Eosphargis breineri opkaldt efter finderen Magne Breiner, som også grundlagde det geologiske Fur Museum. Et par karakteristiske ryghvirvler viser, at også en kvælerslange, Palaeophis, levede i molerhavet.\nFIGUR 10-36. Slangestjerner Ophiura furiae i cementsten.\nDrivende træstammer har været levested for blåmuslinger og langhalse, som er en gruppe af ejendommelige, fastsiddende, stilkede krebsdyr. Et par fritsvømmende, tibenede krebsdyr, og toklappede krebsdyr, som ligner bladfødder, kendes også.\nI perioder med ilttilførsel til havbunden er bunddyr indvandret. De fåtallige fossiler omfatter enkelte arter af snegle og muslinger, slangestjerner (figur 10-36) og meget sjældne søstjerner.\nMolerets fossile planter\nSelv om moleret formentlig er aflejret mindst 100 km fra den nærmeste kyst, er mange plantedele alligevel drevet derud: stykker af drivved og sjældne, hele træstammer, kviste, blade, frugter, frø, ja endda blomster. Planterne omfatter bl.a. nåletræerne rødtræ (Sequoia), fyr, sumpcypres, det sjældne tempeltræ (Ginkgo), og muligvis abetræet (Araucaria). Frugter af ahorn kendes også.\n© Foto: Henrik Madsen\nFIGUR 10-37. Blad af Macclintockia i cementsten.\nBlade fra løvtræer omfatter bl.a. en elmetype, men er sjældne, måske på grund af den lange transport. Et ret stort læderagtigt blad stammer fra den uddøde Macclintockia (figur 10-37), som ligner den nulevende slyngplante Cocculus fra den overvejende tropiske månefrøfamilie. Det karakteristiske blad findes i andre planteførende aflejringer af omtrent samme alder i Vestgrønland og Vesteuropa. Også blade, som ligner bambus, og blade af land- og vandbregner, har man fundet.\nPlanterne tyder på varme, men ikke særlig frodige forhold. Landskabet kan have omfattet lavlandsområder med små søer og spredte træer og buske. Nåletræsskove har nok vokset i et højereliggende terræn.\nClaus Heilmann-Clausen: Det tidligste Eocæn: vulkanisme og hedebølge i Naturen i Danmark, Fenchel, Larsen, Vestergaard, Friis Møller og Sand-Jensen (red.), 2006-13, Gyldendal. Hentet 17. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=484015\nForrige afsnitMellem og Sen Paleoc...Næste afsnitEocæn efter de tidli...\nNæste afsnitEocæn efter de tidli...\nForrige afsnitMellem og Sen Paleoc...\nFIGUR 10-21. Aflejringer fra overgangen mellem Paleocæn og Eocæn ... © Jørgen Strunge\n1) I det danske område blev Stolleklint Ler aflejret i varmeperio... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\n2) Hvilesporer fra dinoflagellat-slægten Apectodinium er det hypp... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-22 (a). Stolleklint, nordkysten af Fur. De udskridende m... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-22 (b). Det fint lagdelte Stolleklint Ler vist på nært h... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-23 (2). Eksempel på den tropisk-subtropiske fauna i Stol... © Fotos: Sten L. Jakobsen og Henrik Madsen\nFIGUR 10-23 (1). Eksempel på den tropisk-subtropiske fauna i Stol... © Fotos: Sten L. Jakobsen og Henrik Madsen\nFIGUR 10-23 (3). Eksempel på den tropisk-subtropiske fauna i Stol... © Fotos: Sten L. Jakobsen og Henrik Madsen\nFIGUR 10-23 (4). Eksempel på den tropisk-subtropiske fauna i Stol... © Fotos: Sten L. Jakobsen og Henrik Madsen\nFIGUR 10-23 (5). Eksempel på den tropisk-subtropiske fauna i Stol... © Fotos: Sten L. Jakobsen og Henrik Madsen\nFIGUR 10-24. Ølst Formationens vekslende grå lag af aske og ler k... © Foto: Claus Heilmann-Clausen, 1990\nFIGUR 10-25. Rekonstruktion af havstrømme i „molertid“. Sort pil ... © Fra Bonde, 1972\nFIGUR 10-26. Lyst moler med sorte askelag. Det nederste askelag e... © Foto: Claus Heilmann-Clausen, 1994\nFIGUR 10-27. Diatoméer og andre kiselskallede mikrofossiler fra m... © Foto: S. B. Andersen\nFIGUR 10-28. Et bundt af omdannede ikaitkrystaller fra moleret. T... © Fra Madsen, 2002\nFIGUR 10-29 (b). Vulkansk askelag, 12 mm tykt. Mange af askelagen... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-29 (a). Vulkansk glas med spor af gasbobler fra et askel... © Foto: S.B. Andersen\nFIGUR 10-30. I 1930'erne lykkedes det geologen S. A. Andersen at ... © Fra Andersen, 1937\nFIGUR 10-31 (a). Den samlede tykkelse i meter af de vulkanske ask... © Fra Knox 1997\nFIGUR 10-31 (b). Ved et udbrud i vulkanen Etna i 2002 nåede asken... © Foto: Scanpix\nB. „Ulden” lagdeling. Der har været skubbet lidt til sedimentkorn... © Claus Heilmann-Clausen\nC. Ingen lagdeling. Den oprindelige struktur er helt ødelagt. Det... © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nA. Fin lagdeling. Ingen forstyrrelse af oprindelig lagdeling. Stø... © Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-32 (a). Benfisk fra moleret. 1) Unge af makrelfisk, 9 cm... © Foto: Søren Bo Andersen\nFIGUR 10-32 (b). Benfisk fra moleret. 2) Slægtning til smørfisk o... © Foto: Ole Bang Berthelsen\nFIGUR 10-32 (c). Benfisk fra moleret. 3) Unge, 2 cm, af en slægtn... © Foto: Sten L. Jakobsen\nFIGUR 10-33. Lagflade med en vrimmel af „guldlaks“, molerets hypp... © Foto: S.B. Andersen\nFIGUR 10-34 (c). Molerinsekter, nogle med bevarede farvemønstre. ... © Fotos: Sten L. Jakobsen, Henrik Madsen og S. B. Andersen\nFIGUR 10-34 (a). Molerinsekter, nogle med bevarede farvemønstre. ... © Fotos: Sten L. Jakobsen, Henrik Madsen og S. B. Andersen\nFIGUR 10-34 (b). Molerinsekter, nogle med bevarede farvemønstre. ... © Fotos: Sten L. Jakobsen, Henrik Madsen og S. B. Andersen\nFIGUR 10-34 (d). Molerinsekter, nogle med bevarede farvemønstre. ... © Fotos: Sten L. Jakobsen, Henrik Madsen og S. B. Andersen\nFIGUR 10-34 (e). Molerinsekter, nogle med bevarede farvemønstre. ... © Fotos: Sten L. Jakobsen, Henrik Madsen og S. B. Andersen\nFIGUR 10-35. 1) Kranium af vadefugl eller vandhønsefugl, i cement... © Fotos: S.L. Jakobsen (tv.) og S. B. Andersen (th.)\nFIGUR 10-36. Slangestjerner Ophiura furiae i cementsten. © Foto: Claus Heilmann-Clausen\nFIGUR 10-37. Blad af Macclintockia i cementsten. © Foto: Henrik Madsen


Herning Løve og Ikast Apotek søger en farmaceut | Pharmadanmark\nHerning Løve og Ikast Apotek søger en farmaceut\nVi søger en ny kollega med opstart den 1. juli 2022 eller snarest derefter.\nStillingen er i fuld tid eller efter nærmere aftale. Du skal også være indstillet på at arbejde både i Herning og Ikast. Løn og relevant efteruddannelse efter aftale. Ønsker du flere oplysninger er du velkommen til at kontakte apoteker Henrik Krog Jensen på 6062 4994 eller på hkj@apoteket.dk\nVi ser frem til at modtage din ansøgning, der naturligvis vil blive behandlet fortroligt. Samtaler vil blive afholdt løbende.\nApoteker Henrik Krog Jensen på 6062 4994 eller på hkj@apoteket.dk


Royal Canin – det rigtige valg for din hund? | Left Hand\nEn stærk, glad og sund hund er en kilde til glæde og underholdning i mange danske familier. Men for at holde din hund i topform er det nogle få ting, du skal gøre som ejer.\nFørst og fremmest skal hunden have masser af motion. Behovet for motion varierer efter størrelse og race, men som udgangspunkt går du ikke galt i byen med en god lang gåtur hver eneste dag. Hunden er fra naturens side bygget til at være aktiv og bruge dens krop, og det er du nødt til at respektere.\nDerudover er det enormt betydningsfuldt, hvad du fodrer din hund med. Igen er racen og størrelsen vigtig for, hvilket foder du giver din hund. Men først og fremmest skal du tage højde for din hund alder.\nNæringsbehovet hos en hvalp og en fuldvoksen hund er nemlig meget forskelligt. En hvalp vokser, og derfor skal du sørge for at kosten indeholder rigeligt med næring. En fuldvoksen hund skal derimod have mere kalorielet kost, der holder den i topform. Ligesom med mennesker kan hunde nemlig blive ramt af overvægt, og det skal du undgå.\nEn af de mange producenter er Royal Canin, der leverer massevis af forskellige typer specialfoder. Her kan du helt sikkert finde det rigtige til din hund.\nSe et stort udvalg af Royal Canin hundefoder her.


Den globale iværksætter- Iværksætteren\nStartArtiklerPortrætDen globale iværksætter\nDen globale iværksætter\nFindes i: #36 (Oktober/2008) side 26\nMarcus Aggersbjerg\tPå kort tid har Peter Hartzbech skabt en af Danmarks mest lovende IT-virksomheder. Med iMotions revolutionerende software kan reklamebureauer fremover aflæse menneskers emotionelle reaktioner på alt fra computerspil til ølreklamer for Carlsberg. Succesen er samtidig et globalt skulderklap til Hartzbechs iværksætterstrategi “True Born Global”, der arbejder ud fra filosofien: Man ikke kan bygge et globalt skalerbart produkt uden at være et globalt team.\nI en baggard i indre københavn er de i gang med at lægge stenene til en revolution. Sådan ser virkeligheden i hvert fald ud, hvis man spørger den ene af hovedpersonerne bag den danske IT-virksomhed iMotions, der på få år har taget turen fra grå anonymitet til toppen af listen over morgendagens stjerner.\n“Det kan blive en af de mest revolutionerende teknologier i dette århundrede. Måske endda den mest revolutionerende,” siger Peter Hartzbech, når han skal sætte ord på rækkevidden af den teknologi, som han og makkeren Jakob de Lemos er i gang med at udvikle i disse år. Og det er sagt uden det mindste optræk til udglattende eftertacklinger. Peter Hartzbech mener hvert ét ord. Der findes iværksætteri på mange niveauer. Burgerkæder, møbelhuse og supermarkeder, blot for at nævne et par stykker. Og så findes der iværksætteri, som munder ud i teknologiske landvindinger, der bryder radikalt med, hvad vi forestillede os kunne lade sig gøre, og som ender med at ændre verden og vende op og ned på den globale udvikling. Danske iMotions hører til i den sidste kategori, og det er derfor Peter Hartzbech sidder her i dag.\n“Jeg har altid haft en stor interesse i “disruptive technologies”, det vil sige en banebrydende, revolutionerende teknologi, som man ikke kan måle op imod noget andet. Vi taler om radikal innovation, og ikke bare en lille videreudvikling på en MP3-afspiller eller en mobiltelefon. Jeg kunne sikkert godt have startet et blad eller et mobilselskab og fået det op at køre, men ret hurtigt ville jeg formentlig være begyndt at kede mig. Det kommer jeg ikke til foreløbig med det her,” siger den ambitiøse iværksætter.\nVi sidder i et beskedent mødelokale bagerst i den store, hvide bygning, der siden begyndelsen af 2005 har været det fysiske omdrejningspunkt for Peter Hartzbech og iMotions. Den unge dansker blev for nylig kåret som en af verdens 25 mest lovende iværksættere af det ansete amerikanske teknologimagasin “Red Herring”, ligesom det amerikanske iværksætteruniversitet MIT for længst har udnævnt iMotions til at være en af tidens mest talentfulde virksomheder.\n“Den slags skulderklap gør selvfølgelig tingene lettere, når jeg står ude hos de investorerne og skal forklare dem, hvorfor de skal investere deres penge i os. Det er jo ikke gratis at udvikle en teknologi på det her niveau, det koster mange penge, rigtig mange penge,” fortæller Hartzbech.\nHan taler i et rasende tempo, standser hele tiden op og fortsætter ud af nye baner. Ordene vælter ud mellem læberne. Ikke kaotisk. Tværtimod båret frem af sammenhængende og præcise pointer, men helt uden de tænkepauser, som de fleste andre mennesker skubber ind i deres sætninger. “Det er nok en erhvervsskade. Når man er vant til at stå foran nogle af verdens største venturekapitalister uden andet end skitser til en god idé, så skal man tro på sig på selv og vide præcis, hvad man har på hjertet. Den slags mennesker har ikke tid til al for megen tomgangssnak.”\nReklamebranden som mellemstation\nPeter Hartzbech er vant til at lede slagets gang. Både som iværksætter, foredragsholder eller når han rejser rundt i verden for at rejse penge til det projekt, han for snart tre år siden udvalgte som den perfekte scene for sin ambitiøse iværksætterstrategi, “True Born Global”.\nEn strategi, der handler om at tage de bedste kræfter fra hele verden uden skelen til nationalitet og mikse dem til en global virksomhed fra første dag, og her tre år efter de første ansættelser synes strategien godt på vej til at bevise sit værd. I dag har Peter Hartzbech og iMotions fået foden inden for på direktionsgangene hos internationale virksomhedsgiganter som f.eks. Nestlé, Pepsico og Procter & Gamble, der efterhånden er ved at få øjnene op for, at den danske virksomhed måske har svaret på nogle af de spørgsmål, som de har stillet i årevis:\n“Når en forbruger bestemmer sig for at købe et bestemt produkt, består beslutningen for 90 procents vedkommende af følelser. Ikke af fornuft. I dag sidder de store reklamebureauer og interviewer folk i timevis for at finde ud af, hvorfor forbrugerne opfører sig, som de gør, men det eneste, de får ud af deres mange interviews, er en masse rationelle forklaringer på de følelser folk har. Med vores teknologi kan man pludselig kigge ind i forbrugernes hoveder og få mere præcise indikationer på, hvordan de reagerer følelsesmæssigt på et billede, et produkt eller en reklamefilm. Det er ret vildt,” jubler Hartzbech.\nDet lyder som ethvert reklamebureaus hedeste drøm, og det er det måske også. I så fald vil det på sigt gøre Peter Hartzbech og hans makker til mangemillionærer, men den del af projektet interesserer ikke for alvor hovedpersonerne. Den overordnede plan med teknologien er langt større end udsigten til hurtig berømmelse og rigdom. På lang sigt handler det om at gøre en forskel og være med til at ændre verden til det bedre, som Peter Hartzbech selv siger, og reklamebranchen er bare første stop på vejen:\n“Det er dyrt at ændre verden, og skal vi samle nok penge sammen til at fortsætte den ambitiøse udvikling af vores teknologi, er reklameverdenen det oplagte sted. Det er en meget spændende mellemstation, men personligt synes jeg, det bliver mere interessant, når vi engang kan bruge teknologien almennyttigt til f.eks. at diagnosticere sygdomme, minimere menneskelige fejl eller forhindre ulykker. Så er vi for alvor ved at have i gang med noget,” siger Hartzbech og giver et eksempel:\n“Forestil dig, at du kører i din bil, og pludselig svinger en anden bilist ud foran dig. Din umiddelbare reaktion vil være at træde hårdt på bremsen for at undgå en ulykke, men om få år kan dette scenario takket være vores software forhåbentlig se helt anderledes ud. Så vil bilens bremser automatisk sætte ind som følge af dine pupillers reaktion på den bil, der kører ud foran dig.”\nHan sidder lidt uden at sige noget.\n“Der er mange iværksættere, som drømmer om at blive rige på deres arbejde, men penge skal ikke være drivet for at arbejde 80-100 timer om ugen. Det er det i hvert fald ikke for mig. Hvis medarbejderne opfattede mig som én, der bare var ude på at score kassen hurtigst muligt, skred de i morgen. Når folk sidder her i årevis til en månedsløn lavere end markedsvilkår i stedet for at hoppe over til Microsoft og tjene det dobbelte, er det fordi, de ved, at jeg først og fremmest er i det her, fordi vi kan være med til at ændre verden til det bedre med denne her teknologi,” siger Hartzbech. Global medarbejderstab\nHan har lige givet en rask rundvisning gennem åbne kontorlandskaber og præsenteret mig for Vijay og Balki fra Indien, Henrique fra Portugal, Cedric Ellison fra USA, og Hanne Arildsen fra København, der har været med til at opbygge Danfoss Ventures, men som i dag er Head of Administration hos iMotions. Al kommunikation foregår på engelsk, og sådan er det nødt til at være. Vil man bygge en global virksomhed op, skal man ansætte globale medarbejdere, lyder filosofien bag iMotions.\n“Lad være med kun at kigge efter medarbejdere herhjemme. Man kan ikke opbygge et globalt produkt, hvis ikke man er et globalt team. Vi har hele tiden haft som udgangspunkt, at vi skulle have medarbejdere fra hele verden. Selvfølgelig skal kvalifikationerne være i orden, men kan vi finde folk med tilsvarende talenter i andre lande, gør vi det. I virkeligheden giver det en langt større muligheder for at rekruttere stærk arbejdskraft, når man ikke af begrænset af nationalitet, fordi man slipper for at konkurrere om de samme medarbejdere, som alle andre it-virksomheder herhjemme jagter. Desværre tænker mange virksomheder alt for konventionelt på den her front. Det skyldes formentlig kommunikationsbarrieren, men det behøver ikke at være et problem, hvis man husker at tale engelsk fra første dag,” siger Hartzbech og spæner videre i teksten:\n”Hvis målet med virksomheden er, at den skal nå ud til hele verden, er det oplagt tidligt at få folk fra så mange lande som muligt ind, så man har gode medarbejdere at sende ud til de respektive lande, når det bliver aktuelt. Det er naivt og tro, at man kan sidde 15 leverpostejfarvede danskere inde på Vesterbro og forstå, hvordan folk tænker i Frankrig, Indien eller USA.”\nEn anden baggrund for den globale tankegang er en kontant erkendelse af, at danskerne ikke er verdensmestre til alt. Af samme grund har iMotions lagt sin softwareproduktion i Indien, fordi inderne er dygtigst til det, ligesom al salg og marketing foregår i USA.\n“Herhjemme er vi fantastisk dygtige til innovation, så derfor ligger vores innovationsafdeling naturligt i København. Det handler ganske enkelt om at plukke de stærkeste kort uden skelen til nationalitet eller religion.”\nSe det øverste kort\nI dag er Peter Hartzbech ikke i tvivl om, at iMotions kan nå sine mål. Spørgsmålet er bare om virksomheden gør det, inden den løber tør for penge. Og netop den del af foretagendet er Hartzbechs domæne. Fra første dag har han været manden, som blev sendt i byen for at rejse penge, og indtil nu er det lykkedes at skrabe 45 millioner kroner sammen i de tre et halvt år virksomheden har eksisteret.\nStrategien bag den succesfulde kapitalrejsning er overraskende enkel: Peter Hartzbech besøger de store spillere på investeringsmarkedet og viser dem, hvad han og iMotions regner med at nå af målsætninger i løbet af det næste år. Første gang smiler investorerne typisk høfligt og meddeler, at det nok lyder spændende, men at de er nødt til at se mere udviklet produkt, før de er klar til at smide penge efter projektet. Et år senere dukker Hartzbech så op igen og viser, at virksomheden har nået det, han forudsagde et år tidligere.\n“Måske skal man igennem møllen en gang til, men når man dukker op gang på gang og viser, at man holder sine høje målsætninger, begynder folk altså at lytte til én. Så ved de, at man er seriøs, at man mener det alvorligt. Der findes masser af iværksættere med tilsyneladende gode ideer, men der findes næsten lige så mange, som aldrig bliver til noget. Det er ikke kun teknologien, der skal virke, man er også nødt til at bevise, at ens forretningsmodel virker. Når man først har det, kan man rejse de store penge,” siger han.\n“Den største udfordring for enhver iværksætter er, at man skal nå at rejse penge, inden man løber tør og går konkurs. Går man først ned, er man færdig. Så bliver man solgt for en slik, uanset hvor fantastisk et potentiale virksomheden har, og det er meget ærgerligt.”\niMotions har aldrig for alvor været presset på finanserne, og det skyldes ifølge Peter Hartzbech, at firmaet hele tiden har haft det som mål at være i god tid, når der skal findes nye investorkroner. Han har nøje planlagt, hvornår virksomheden vil løbe tør for kapital og planlagt sine investormøder efter det. På den måde kan han mødes med potentielle investorer, mens der stadig er kapital på kistebunden.\n“Det nytter ikke at sidde dagen før, man løber tør, og klø sig i nakken. Vi har altid gjort en dyd ud af at gå i gang med at rejse ny kapital dagen efter, vi får tilført noget. På den måde undgår vi paniske investormøder lige før deadline.”\nHan rejser sig op fra stolen i et hurtigt ryk og begynder at tegne på whiteboard med en blå marker:\n“Alle siger: “Tænk stort”, men der er ikke ret mange, som gør det i praksis. Du skal altid kunne se det øverste kort,” siger Hartzbech og peger på toppen af det korthus, han lige har kradset ned på tavlen.\n“Hvis ikke du som leder kan se, hvor du vil hen, når du starter, har du et problem. Selvfølgelig skal du have evnen til at rykke dig undervejs, ændre strategi og se nye muligheder, men du skal hele tiden kunne se det øverste kort,” forklarer Hartzbech.\nHan står lidt uden at sige noget, så fortsætter han:\n“Du starter med det første kort, men det kan ikke stå af sig selv, altså skal du have et kort mere, som du kan læne det første op af. Stille og roligt går du i gang med at bygge et stærkt fundament op, og opdager du et svagt kort undervejs, skal du huske at få det byttet ud, inden du bygger næste lag oven på de nederste kort. På samme måde skal du heller ikke bruge en masse tid og penge på at lede efter kort til andet og tredje lag, før du har fundamentet på plads.”\nIkke et deltidsjob\nMen hvordan får man så skabt det stærke fundament, som viser sig at være langtidsholdbart? Svaret er enkelt:\n“En højteknologisk virksomhed som vores skal både hænge sammen teknologisk og forretningsmæssigt. Det handler hele tiden om at sætte det rigtige team sammen, og i vores tilfælde er det primært mig, der står for opbygningen af virksomheden, og Jakob der står for at opbygge teknologien. Der er naturligvis mange mennesker involveret i en succes, men nogle gange er det rart for en virksomhed og dens medarbejdere, at der er én eller to, som er visionære, og som kan vise vejen. Det er egentlig dét, en god iværksætter skal kunne. Han skal tegne de store linier og inspirere resten af holdet til at nå målet. Det kan godt være, at den enkelte medarbejder nogle gange har svært ved at se præcis, hvor man skal hen, men som leder skal man altid kunne se målet. Det øverste kort i korthuset, om du vil.” Og det kræver en stærk tro på både idé og egne evner, forklarer Hartzbech:\n“Et par gange om året stopper jeg op en halv dag og tænker: “Hold kæft, det går bare ikke.” Og det er ikke nogen særlig sjov dag, skulle jeg hilse at sige. Så tænker man over, hvor mange mennesker, der er afhængige af én. Men sådan er det, og sådan skal det også være. Hvis ikke det her var mit liv, min passion, ville jeg aldrig lykkes med det. Idéen om at starte en virksomhed i denne kaliber på halv tid holder ikke. Glem det. Det ville jeg aldrig spilde min tid på. Man skal ikke begynde at lege med teknologi på halvtid, så har man nemlig for alvor chancen for at spilde sin tid. Efter år finder du ud af, at der er nogen i Kina, der startede med at kopiere dine ting et halvt år efter, at du gik i gang, og som i dag arbejder tre gange så hurtigt, og derfor allerede er langt foran dig. Jeg forestiller mig altid, at der sidder nogen i Kina og USA, der startede samtidig med os, så ved jeg ligesom, hvilken hastighed vi skal rykke med.”\nOg vil man lykkes med sin arbejdsindsats, skal man samtidig huske at gøre det, man er bedst til, siger Peter Hartzbech. Derfor bruger han ikke en masse kræfter på at sætte sig ind i makkeren Jakob de Lemos’ arbejdsområder, ligesom han heller ikke forventer, at andre bruger energi på at forstå hans forretningsmæssige områder i dybden.\n“Så spilder vi jo værdifuld tid, som er bedre brugt på at udvide og forbedre vores egne områder. Men det er naturligvis vigtigt, at man hele tiden informerer hinanden om fremskridt, problemer etc., og det er en af de helt store udfordringer, når man vækster hurtigt. Men når man har ansat kompetente medarbejdere, er man nødt til at stole på, at folk kan deres kram. Det nytter ikke at sprede sin energi over for meget. Hvis man skal drive restaurant, skal man have en kok, der er god til at lave mad, men han skal højst sandsynlig ikke have noget som helst med indretningen at gøre. Det skal indretningsarkitekten tage sig af, det er han er uddannet til. Og så skal der være en, som kan lokke folk ind på restauranten, og måske er der en helt fjerde, som skal stå for økonomien og sørge for, at den hænger sammen,” siger han og begiver sig ud i noget, der ligner en afslutning:\n“Folk, der sidder og nørkler med teknologi vil sjældent forstå de økonomiske sider af markedet, de er meget mere optaget af de tekniske detaljer, og det skal de også være. Der er alt for mange teknikere, som tror, at succesen kommer af sig selv, hvis bare idéen er god nok. Men sådan fungerer virkeligheden langt fra. Det handler om at få sat et team sammen, der rummer alle kompetencer, og få den enkelte medarbejder til at forstå, at han skal gøre det, han er bedst til. Så skal succesen nok komme.”


Gåsejl til gangtræning og tidlig mobilisering | Guldmann\nTræning af personer med nedsat balance\nGåsejl – til tidlig mobilisering og træning\nGuldmanns Active Trainer er et gåsejl til personer med nedsat balance men med ståfunktion i benene.\nActive Trainer sejlet støtter brugeren omkring brystkasse og øvre del af ryggen. Sejlets benstropper støtter desuden omkring hoften og hindrer risikoen for at brugeren ”glider” igennem sejlet.\nGåsejlet er velegnet til tidlig mobilisering af patienter, og giver tryghed og sikkerhed for både bruger og hjælper ved balancetræning enten siddende på sengekanten, ved opretstående stilling eller ved decideret gang træning.\nGuldmann Active Trainer fås i flere størrelser og fås også i en vest-udformet version til børn og i en udgave til bariatriske brugere (500 kg). Sejlet fås i polyester, og har en max løftekapacitet på 255 kg.\nPå sejlet finder du et mærke med en QR kode, der fører dig til et mobil site. Her finder du link til instruktionsvideo og brugermanual.\nActive Trainer sejlet kan anvendes med alle Guldmann loftlifte.\n283001 54588 4-6 Polyester\n283011 54589 6-10 Polyester\n283021 25517 10-14 Polyester\n283031 25518 XS Polyester\n283041 25519 S Polyester\n283051 25508 M Polyester\n283061 25520 L Polyester\n283071 25521 XL Polyester\n283081 25522 XXL Polyester\nRehabiliteringsøvelse: Stående balance med bold\nRehabiliteringsøvelse: Siddende balance på bold


Sankt Peders Stræde 2 | Pisserenden\nSankt Petri Gravkapellerne\nGrundridset udgør en stiliseret Sankt Peters nøgle, idet det nye eller lange kapel i øst er forlænget med det gamle eller store kapel i vest med to sidelænger ud mod Telefonhuset i nordvest. Det nye kapel er bygget ovenpå et gammelt lidt længere kapel og stammer fra 1739, mens det gamle er fra 1683 og står på fundamenterne af en tidligere professorgård. Begge huse har underjordiske hvælvinger eller krypter. De to sidelænger omkranser en lille kirkegård, der hedder Krautgarten (urtegård). Branden i 1728, det engelske bombardement i 1807, Telefonhusets pladskrav efter 1910 og to restaureringer i 1886 og 1998-99 har medført, at de historiske bygninger i dag ikke længere fremtræder som dengang de blev rejst og indrettet. Røde og gule hollandske tegl, gullige sandstensdekorationer, pilastre og ovale vinduer giver bygningerne et barokt præg, som ellers er sjældent i København. Ingen arkitekt har efterladt et spor, man kan højst påstå, at murermester Johann Christian Böhm har opført det ny kapel i samme stil som det gamle.\nKapellerne opstod, fordi Skt. Pers kirkegård, byens mindste, ikke kunne opfylde de større og større pladskrav, den voksende lutherske tyske menighed stillede i 1600-tallet. De underjordiske krypter var beregnet til fire lag kister, mens de hvælvede omgange ovenpå oprindelig skulle bruges til andagt og ærbødighedshandlinger overfor de afdøde. Det gik dog anderledes, fordi der skulle alt for mange grave til og hver begravelse indbragte menigheden svært tiltrængte indtægter. Inden den store restaurering for fem år siden stod på, var vinduesnicherne og store dele af omgangene optaget af sarkofager og epitafier. Nu er der flyttet så meget om på begravelsespladserne, at besøgende igen frit kan bevæge sig gennem hele det overjordiske anlæg.\nI de 300 år kapellerne anvendtes har også mange kendte personer fra Danmarks historie fundet deres sidste hvilested i kapellerne. Lad os blot nævne udenrigsminister for Christian VI. Johann Sigismund greve Schulin, storkøbmand Constantin Brun og hans kone Friederike Brun, biskop Friedrich Münter, hendes bror, mecklenborgerne von Plessens familiegravsted, brandmajorer og tømrermestre Johann Boye Junge senior og junior, forfatterinde Charlotte Biehl, Danmarks rigeste mand finansminister greve Ernst Schimmelmann med begge hustruer, lægerne Heinrich Callisen og Johann Heinrich Schönheyder, skeletrester af den henrettede læge og minister Friedrich Struensee, arkitekt Nikolaj Eigtved og bogtrykker Ernst Berling, grundlæggeren af Berlingske Tidende. Også ganske almindelige tyske håndværkere og handlende kunne få sig en begravelse her, hvis de vel at mærke havde sparet et pæn sum penge op. Ellers hed det Assistens Kirkegård, afdeling A. Der afholdes regelmæssige rundvisninger i turistsæsonen.Den 3. august 1938 havde naboen K.T.A.S. vist interesse i at købe en smal strimle af urtegården, men Københavns Magistrats 4. Afdeling ville nødig at grønne arealer i området blev formindsket og lovede telefonselskabet i stedet for assistance til erhvervelse af private grunde langs Nørre Vold. I 1940 endte det med et kompromis, hvor Sankt Petri kirkekollegiet for 20.000 kroner afstod et antal kvadratmeter til en tilbygning til Hovedcentralen, tegnet af Jens Ingwersen, som arkitektonisk lænede sig op af barokken. Førstesalen og tårnets tambour fik ovale vinduer inspireret af gravkapellerne. En ny buegang blev bekostet af K.T.A.S. Gravstene, der befandt sig på det afståede areal, blev sat op på K.T.A.S.’ nye mur mod urtegården. En brandmur blev udeladt og denne omstændighed blev som deklaration tinglyst i 1940.\nLæs biografier i: Jürgen Beyer und Johannes Jensen: Sankt Petri Kopenhagen 1975-2000. Kopenhagen 2000


Parterapi – Lene Andli Jensen\nLigeså dejligt og givende et parforhold kan være når der er god kontakt – ligeså svært, smertefuldt og frustrerende kan det være, når vi mister kontakten, nærheden eller intimiteten.\nNår man mister den gode kontakt og samhørighed, kan dagligdagsproblemer komme til at fylde mere, og det kan ende i konflikter eller afstand. Og uden oplevelsen af samhørighed og god kontakt bliver parforholdet sårbart. Måske oplever I at forholdet er blevet et praktisk fællesskab, hvor I savner udfordring, anerkendelse eller fordybelse. Måske savner i intimitet og fælles seksualitet.\nDen metode jeg primært er inspireret af når jeg laver parterapi, er emotionsfokuseret parterapi, og her arbejder man på at skabe, eller genskabe, en mere tryg og intim relation mellem jer som par. Overordnet ses problemer i parforholdet som noget, der udspringer af samspillet mellem to mennesker. Uenigheder kan nemt eskalere når vi bliver ramt eller sårede, og vi kan reagere i forsvarsprægede mønstre, der ofte resulterer i konflikt eller i afstand. Man kan sige at problemerne rummer to lag; dels det synlige lag, med diskussioner, konflikter, tavshed eller afstand. Og så et lag, som ofte er mindre synligt, som handler om de dybereliggende følelser, længsler og sårbarheder.\nParterapien handler ikke om at lave den ene eller den anden om, eller om at få alle problemer fjernet, men om at få øje på, og ændre de mønstre, som skaber konflikterne eller den manglende kontakt mellem jer. Og på den måde kan parterapien hjælpe jer til at leve sammen i forskellighed.\nI parterapien får i hjælp til at forstå og bryde de uhensigtsmæssige mønstre der er blevet skabt i mellem jer. Det som de fleste par arbejder med er;\nat styrke kommunikationen ved åbent at tale om det i hver især oplever som vigtigt, svært og sårbart\nat få større forståelse for den anden og sig selv\nat rumme forskelligheder\nat skabe en mere tryg og nærværende kontakt\nat styrke kontakten og intimiteten mellem jer\nMange par opsøger parterapi når forholdet er i krise, eller når konflikterne eller afstanden er blevet stor. Det er imidlertid også muligt at opsøge parterapi mere forebyggende og inden problemerne eskalerer. Det er muligt at bruge parterapi til at styrke kontakten mellem jer, fordybe jeres relation, skabe bevidstgørelse og åbne for nye udtryk og kontakt. At værdsætte og udvikle det som er frugtbart imellem jer.\nParterapien tager udgangspunkt i jeres aktuelle udfordringer og behov og foregår som en dialog mellem jer og mig, og mellem jer indbyrdes. Som terapeut er jeg optaget af at skabe et trygt og sikkert rum som giver mulighed for at udforske de frustrationer, behov og længsler som lever mellem jer.\nUtroskab er voldsomt og svært for de fleste parforhold, da det ryster oplevelsen af tryghed og tillid. Årsagerne til utroskab kan være forskellige, for nogle er det en vej ud af forholdet og for andre er det en uigennemtænkt måde at få opfyldt nogle behov, som måske ikke for øjeblikket lader sig opfylde i parforholdet. Parterapi kan være en måde at genskabe tillid og hele de brud som utroskaben har skabt.\nI parterapien arbejdes med at\nAt dele følelser med hinanden i et trygt rum\nAt genopbygge tillid og hele de sår der er skabt\nAt få indsigt i hvad der ligger bag ved utroskaben\nI fællesskab at lave en kontrakt for parforholdet fremadrettet\nSituationen kan være at I har besluttet jer for at skilles. Måske er det kun den ene der ønsker dette. Måske overvejer i at gå fra hinanden, men er i tvivl.\nParterapien kan være en hjælp til\nAt afklare hvad motivet til at skilles handler om\nAt afklare om der er potentiale for at fortsætte forholdet og arbejde med de ting der skiller jer ad\nAt tage afsked på en ordentlig måde\nAt lære hvilke mønstre der har været på spil i forholdet, som en læring du kan bringe med dig ind i fremtiden\nHvis I har børn sammen kan parterapien styrke jeres samarbejde omkring børnene, så I kan blive gode forældre sammen. Der kan også være brug for at arbejde med hvordan I taler med børnene om den nye situation og hvordan I håndterer den proces som en skilsmisse er for både jer, og jeres børn.\nEFT – Emotions Fokuseret Terapi – er en evidensbaseret metode der er grundlagt af den amerikanske psykolog Sue Johnson. Metoden har vist gode resultater for par der oplever vanskeligheder. Metoden bygger på en grundlæggende forståelse af at vi som mennesker knytter os til hinanden, og at denne tilknytning kan se ud på forskellige måder og være mere eller mindre tryg. I Emotionsfokuseret Parterapi er man optaget af at skabe tryghed, kontakt og nye følelsesmæssige erfaringer for parret.\nDu kan læse mere uddybende om EFT metoden på den danske hjemmeside for emotionsfokuseret parterapi www.dkceft.dk\nI samarbejde med filmfotograf Morten Bo Larsen har jeg lavet en film der giver en introduktion til hvad EFT er. Filmen er et interview med grundlæggeren af EFT i Danmark, psykolog Jette Simon, træner og supervisor i EFT. I filmen fortæller Jette om de grundlæggende tanker og ideer bag EFT.\nMail til: leneeria@yahoo.dk\nMobil: 22 32 58 74\nVesterbrogade 62, 3.


Cookie- og Privatlivspolitik | Fagbladet 3F\nNår du klikker dig ind på Fagbladet3f.dk indsamles en række oplysninger om dig, din computer og din adfærd på websitet. Nedenfor kan du læse om, hvordan vi behandler oplysningerne.\nFagforeningen 3F, Fagligt Fælles Forbund ejer og driver sitet Fagbladet3f.dk.\nDu kan altid kontakte Fagbladet3F.dk på følgende adresse:\nTelefon +45 70 300 300\n2. Cookies på Fagbladet3f.dk\nFagbladet3f.dk forpligtiger sig til at overholde de af Foreningen af Danske Interaktive Medier til enhver tid fastlagte retningslinjer for behandling af cookies og persondata.\nNår du besøger Fagbladet3f.dk eller en af vores undersider, modtager din computer automatisk en eller flere cookies. Fagbladet3f.dk stiller ikke krav om, at dit udstyr skal acceptere cookies. Hvis du ikke ønsker cookies, kan du se, hvordan du helt eller delvist undgår dem her.\nEn cookie er en lille datafil som Fagbladet3f.dk gemmer på din computer, for at vi kan genkende computeren næste gang du besøger os. En cookie er passiv fil og kan ikke sprede computervirus eller andre skadelige programmer. Læs mere om cookies på minecookies.org og på Wikipedia.\nEn cookies levetid afhænger af, hvad den skal bruges til. Nogle cookies forsvinder så snart du lukker for dit besøg på Fagbladet3f.dk, andre eksisterer indtil de bliver slettet. Se hvordan du sletter dine cookies her.\n2.2 Hvordan bruger Fagbladet3f.dk cookies\nStatistikker om adfærd: Fagbladet3f.dk bruger cookies til at føre demografiske og besøgsrelaterede statistikker. På den måde får vi mulighed for at tilpasse og oprette indhold og tjenester, der stemmer overens med dine og øvrige besøgendes ønsker.\nBesøgs- og brugerfunktioner: Fagbladet3f.dk bruger cookies når du logger på (for at huske at du er logget på), abonnerer på nyhedsbreve og giver din mening til kende i forbindelse med afstemninger (for at vi kan vise dig resultatet af afstemningen).\nFagbladet3f.dk bruger en række services fra partnere på vores sider. Disse services bruger til tider også cookies. Se hvordan du fravælger tredjeparts cookies på dit udstyr her.\nHer er en oversigt over anvendelsen tredjeparts cookies på Fagbladet3f.dk:\nReklamestyring: AdOcean er vores reklamesystem, der holder styr på, at du ikke får vist den samme reklame igen og igen, og viser dig reklamer, der har relevans for de sider, du besøger. Dette program sætter tredjeparts cookies på din maskine.\nBesøgsdata: Gemius og Google Analytics bliver på Fagbladet3f.dk anvendt til at holde styr på antal besøg, antal sidevisninger og antal brugere på Fagbladet3f.dk. Begge programmer anvender tredjeparts cookies. Disse informationer bruges i anonymiseret form til at dokumentere værdien af reklamer overfor potentielle annoncører.\nSociale medier: Facebook og Google Plus bruger vi på Fagbladet3f.dk til at give dig nem og hurtig mulighed for at dele og kommentere nyheder på sociale medier. Derudover bruger vi Youtube og Google Maps til at illustrere vores nyheder. Disse partnere kan også lægge cookies på din maskine, når du besøger Fagbladet3f.dk.\nI forbindelse med tilmelding til Fagbladet3F.dk's nyhedsbreve registrerer vi dit navn og din e-mail. Samtidig registrerer vi, hvilke af 3F's nyhedsbreve du abonnerer på.\nHvis du ønsker adgang til de oplysninger, som er registreret om dig hos Fagbladet3F.dk, skal du rette henvendelse på fagbladet@3f.dk eller telefon 70 300 300. Er der registreret forkerte data, eller har du andre indsigelser, kan du rette henvendelse samme sted. Du har mulighed for at få indsigt i, hvilke informationer der er registreret om dig, og du kan gøre indsigelse mod en registrering i henhold til reglerne i Persondataloven.


Ældre virksomheder har taget digital kundeservice til dig › IT | ITReload.dk - Data, Tale, Video, IT\nÆldre virksomheder har taget digital kundeservice til dig\nDet viser en ny benchmark-rapport fra Zendesk, der kortlægger, hvordan især store virksomheder arbejder med kundeoplevelser og kundeservice – både dem der er født ind i den digitale alder og dem der er i gang med den digitale transformation\nRapporten viser i detaljer, hvordan virksomheder med den mest sofistikerede og avancerede kundeservice adskiller sig fra deres branchekolleger. Såvel de digitale virksomheder som transformationsvirksomhederne har det til fælles, at virksomhederne med de bedst præsterende kundeserviceafdelinger er dedikerede til skalérbar, konsistent, innovativ og proaktiv kundeservice.\nEn af rapportens konklusioner er, at en virksomheds alder ikke hænger sammen med tilgangen til kundeservice. Faktisk arbejder mange yngre virksomheder stadig på at udvikle deres kundeservice, og omvendt mestrer mange ældre og etablerede virksomheder allerede nu det digitale landskab.\n“Rapporten viser bl.a., at mange virksomheder grundlagt helt tilbage i starten af 1900-tallet er fuldt digitale i dag. De har omfavnet den digitale virkelighed i sådan en grad, at de er helt på højde med meget yngre digitale virksomheder,” fortæller Thomas Olsen, Sales Manager, Benelux & Nordic, Zendesk.\nDesuden viser rapporten, at de virksomheder der præsterer bedst, benytter kundeservicesoftware som en platform, hvor brugen af apps og integration betyder, at de kan manøvrere hurtigt og konsistent på tværs af alle kanaler.\nPrivatkunder giver udfordringer\nRapporten viser endvidere, at B2C-virksomheder står over for de største udfordringer. De modtager flere kundehenvendelser, har lavere kundetilfredshed og den længste responstid af alle typer virksomheder, hvilket indikerer, at mange B2C-virksomheder hurtigt bør starte deres digital transformation.\n“Digitale B2C-virksomheder bliver mødt med høje forventninger fra kunderne samtidig med, at de håndterer massive mængder af henvendelser. Sammenlignet med B2B-virksomheder og interne supportfunktioner har de næsten otte gange så mange kundehenvendelser. Desuden er deres kundetilfredshed næsten 10 procentpoint lavere,” uddyber Thomas Olsen.\nSelvbetjening giver bedre økonomi\nVirksomhederne er også meget forskellige i forhold til selvbetjent kundeservice. Digitale virksomheders kundesupport har eksempelvis dobbelt så mange artikler og over fem gange så mange visninger af selvbetjeningsindhold ift. transformationsvirksomheder. Det indikerer, at virksomheder i transformation kan nedbringe deres omkostninger og højne kundetilfredsheden, hvis de investerer i selvbetjening.\n“Uanset alderen på en virksomhed er det afgørende at forstå kundernes ønsker, og hvordan man lever op til dem, hvis man skal blive en succes. Zendesks benchmark-rapport kan således hjælpe virksomhederne med at se, hvordan de klarer sig i forhold til andre og identificere, hvad de kan gøre for at positionere sig bedre og give den bedste kundeoplevelse,” slutter Thomas Olsen.


Office 2016 - VIVANT\nDer var Office 2003, 2007, 2010, 2013, og så kom Office 2016.\nHvad handler Office 2016 egentlig om, og er det noget for dig?\nOffice 2016 blev lanceret i efteråret 2015, og kunder med Microsoft Cloud, Office 365, er forrest i køen til den nye udgave af Office-pakken.\nDe nye Office-apps til smartphones og tablets er langt mere touch- og cloud-fokuserede end i tidligere udgaver, og der er naturligvis en version til både PC- og MAC-brugere.\nDer er nyheder i både Excel, Word, PowerPoint og Outlook.\nI Excel er der introduceret seks nye designs af diagrammer, der i den engelske udgave af softwaren kaldes Waterfall, Histogram, Pareto, Box & Whisker, Treemap og Sunburst.\nI Word er det nu muligt med 'real-time indtastning', hvor man kan se, hvad andre arbejder på, og hvad de konkret skriver, mens de er i gang med det. Det kræver brug af OneDrive for Business, som i stigende grad udgør en vigtig brik i Microsofts produkter. Samme funktion er også tilgængelig via SharePoint via Microsoft Cloud, Office 365.\nInsights-teknologien giver dig kontekstbaseret information fra internettet (bygget på Bing) direkte i Office-softwaren (både Excel, PowerPoint, Word og Outlook), mens du arbejder. Du kan tjekke fakta eller udforske ord og udtryk uden at forlade dit regneark eller din præsentation ved at højreklikke på et ord eller udtryk og vælge 'smart lookup'.\nMicrosoft har også implementeret funktionen Tell Me, der gør det lettere at finde de kommandoer, du har brug for. Der kommer en specifik Tell Me-boks i Office-softwaren, hvor du kan taste ind, hvad du ønsker at gøre ... og forhåbentlig få brugbare svar retur.\nMange har sukket efter det, og der er blevet lyttet. I Office 2016 (Word, Excel og PowerPoint) kan man konvertere håndskrift til maskinskrift, fx matematiske formler skrevet med en digital pen, musen eller din finger.\nEr Office 2016 noget for dig?


Sydlige Stillehav New Zealand North Island Auckland Region Auckland Central Restauranter i Auckland Central O'Connell St Bistro\nNr. 39 af 1.812 Restauranter i Auckland Central $$$$\nEuropæisk, New Zealand, Vegetarvenlig 3 O'Connell Street, Auckland Central 1010, New Zealand+64 9-377 1884Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 334 anmeldelserFremragende69 %Rigtig god20 %Gennemsnitlig7 %Dårlig1 %Frygtelig1 %13. april 2017“Excellent service and food”10. april 2017“Wonderful Dining Experience”Åben numa - fr5:30 pm - 9:00 pmma - lø11:00 pm - 5:00 amAlle åbningstider KØKKENER Europæisk, New Zealand, Vegetarvenlig, Glutenfri retterPRIS $$$$OPLYSNINGER 3 O'Connell Street, Auckland Central 1010, New ZealandServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende233Rigtig god67Gennemsnitlig24Dårlig6Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (141)Engelsk (322)Japansk (4)Flere sprog Sprog Dansk (141)Engelsk (322)Japansk (4)Fransk (2)Tysk (2)Italiensk (2)Hollandsk (1)Svensk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejFoxcombeOxford, UK2534Anmeldt 13 april 2017 Excellent service and foodMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPatrick H4Anmeldt 10 april 2017 Wonderful Dining ExperienceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAngelaFaye74Cambridge, New Zealand8729Anmeldt 29 marts 2017 StunningHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNorheim RAuckland Region, New Zealand10041Anmeldt 26 marts 2017 Best of the bestMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHugues SHaguenau, Frankrig556166Anmeldt 16 marts 2017 fra mobile enheder Almost excellentMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAKLCONCIERGEAuckland Region, New Zealand404Anmeldt 5 marts 2017 fra mobile enheder Outstanding MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmarcnjackMatamata, New Zealand1Anmeldt 5 marts 2017 Delicious and very accommodatingMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDiane H1Anmeldt 4 marts 2017 fra mobile enheder Exquisite MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDFKAuckland11926Anmeldt 2 marts 2017 fra mobile enheder WOW!! So glad they have re-opened!!!Google Oversæt MereTak, DFKAuckland CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMark CMelbourne, Australien34Anmeldt 26 februar 2017 Can highly recommendMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.CUpton1, Manager hos O'Connell St Bistro, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLe Chef Vulcan71 anmeldelser 0,07 km væk DeBretts Kitchen239 anmeldelser 0,03 km væk MELBA208 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærhedenBritomart105 anmeldelser 0,28 km væk Vulcan Lane71 anmeldelser 0,09 km væk T Galleria by DFS, Auckland7 anmeldelser 0,27 km væk Adventure Capital179 anmeldelser 0,09 km væk Spørgsmål og svarStil et spørgsmålFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på O'Connell St Bistro.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendAnnullerBekræftelse: rodney882Can you cater to both vegetarians and Celiac's and are you open for lunch ?9 november 2015|Svar Vis alle 2 svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra CUpton1 | Ejendomsrepræsentant |Hello\nAmandaEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt Forbedr denne registrering


Harold & Kumar Escape from Guantanamo Bay (2008) - Philm.dk\nTo tumpede venner mistænkes for flyterror og havner i myndighedernes søgelys. De flygter flere gange, men eftersøgningen er intens på verdensplan.\nPLAT, PLATTERE, PLATTEST\nDenne farce er desværre et ynkeligt skue. Overspillet, overstyret og på alle måder uden komisk tæft tager den ene hyperplatte begivenhed den anden i en nærved endeløs strøm af tyndt skrevne replikker og situationer.\nBøvernakker til Guantanamo-basen\nVennerne Harold og Kumar er på vej til Amsterdam for at ryge tjald og score damer. Men Kumar kan bare ikke vente med at få et sug græs, så han fyrer op under sin hjemmelavede bong på toilettet. Snart er hele flyet overbevist om, at de to venner er terrorister, og flyet returnerer til USA. Herefter transporteres de uheldige bøvernakker til selveste Guantanamo-basen.\nMere end gennemsnitligt idiotisk\nEn mere end gennemsnitligt idiotisk amerikansk toppolitiker sørger personligt for at holde Harold og Kumar i kort snor. Masser af racistiske stereotypiseringer flyver gennem luften - potentielt hylemorsomt men kun yderst sjældent med blot et gran raffinement. I stedet falder det hele pinligt til jorden.\nIngen troværdig komisk tone\nJohn Cho kan slet ikke finde en troværdig komisk tone i rollen som Harold og er decideret rædsom. Lidt bedre lykkes det for Kal Penn som Kumar, ligesom Rob Corddry viser et par små glimt af komisk talent som den hyperventilerende politiker, Ron Fox.\nTåbeligheder på nakken af hinanden\nSvært at finde en grimasse, der kan passe, i en film, hvor tåbelighederne står på nakken af hinanden, og hvor niveauet af proletarisk humor overstiger selv de lavest satte forventninger. Filmoplevelsen er selvsagt tilført oceaner af underlægningsmusik.\n2008, USA, Action, Komedie, Farce, 104 min.\nDansk titel: Harold & Kumar Escape from Guantanamo Bay\nInstr: Jon Hurwitz, Hayden Schlossberg Prod: Nathan Kahane, Greg Shapiro Manus: Jon Hurwitz, Hayden Schlossberg Foto: Daryn Okada Klip: Jeff Freeman Mus: George S. Clinton\nJohn Cho (Harold)\nKal Penn (Kumar)\nRoger Bart (Dr. Beecher)\nMissi Pyle (Raylene)\nBeverly D'Angelo (Sally)\nChristopher Meloni (Grand Wizard)\nEddie Kaye Thomas (Rosenberg)\nDavid Krumholtz (Goldstein)\nRob Corddry (Ron Fox)


Planet 9 - Testoteket\n8. december: Planet 9\nDer er mange ting, vi ikke forstår ved solsystemet, bl.a. hvorfor nogle objekter uden for Neptun ikke kredser i cirkulære baner, men i elliptiske (aflange) baner. I nogle astronomikredse forklares det med, at der skulle findes en 9. planet i vores solsystem, som ‘trækker’ i objekterne. Få en forklaring på denne teori og lav en model, som I kan benytte, når I selv skal forklare teorien.\nPå Astrocampen taler underviserne om Planet 9 – findes den mon i virkeligheden? Samtidig ved Team Kometerne bedre besked, for de har oplevet, at Planet 9 findes, og Elias og Noor er kommet til at teleportere Mie og Johannes ud på Planet 9.\nPå Planet 9 er mange ting anderledes. Lys, farver, temperatur, døgn og tid. På Planet 9 lever 9’serne, bl.a. Tanja, og på Planet 9 findes grundstoffet Magilium, som Viggo V og Tom meget gerne vil have fingrerne i.\nErkendelse nummer 10: Solsystemet er en meget lille del af milliarder af galakser i universet. Centrale ord: Planeter, stjerner, solsystem, planetbaner, universet, universets opbygning.\nI skal se en video, der kort forklarer jer, hvorfor forskerne er så sikre på, at Planet 9 findes derude. Også selvom forskerne ikke har fundet den endnu! Bagefter skal I, i grupper, lave en model I kan benytte, når I selv skal forklare teorien om Planet 9’s eksistens.\nEndelig kan I arbejde videre med teorien om Planet 9. Se videoen hvor Henning Haack, geofysisker og projektleder ved Astra, forklarer mere om teorien Planet 9. Eller se interviewet med Mike Brown der ‘opdagede’ at Planet 9 findes derude.\nVideoen med Søren og Kasper, der kort forklarer, hvorfor vi tror der findes en Planet 9. Videoen varer ca. 4 minutter.\nVideoen med Henning Haack, geofysisker og projektleder ved Astra, der forklarer mere om teorien Planet 9. Videoen varer ca. 30 min.\nVideoen hvor Mike Brown bliver interviewet. Mike Brown er en af de forskere, der ‘opdagede’ Planet 9.\nMaterialer til modellen. Fx computer, farver, pap, modellervoks eller lign.\nSe den korte video og notér ned, hvad I synes er de vigtigste pointer i teorien om Planet 9.\nTo ekstra videoer om Planet 9\nSe de to ekstra videoer, hvis I har lyst til at få mere viden om teorien om Planet 9. I videoerne får I detaljer, som I kan benytte til at udbygge jeres model af Planet 9 teorien yderligere. Notér fx specifik viden indenfor hvert af de kapitler der i videoen, hvor Henning Haack forklarer mere.\nLav en model, som I bruger, når I skal forklare teorien om Planet 9\nI kan lave jeres model på mange måder. I kan fx tegne, I kan animere på computeren, I kan lave en lille film, eller I kan bygge i modellervoks.\nBegreber, som I kan inddrage l jeres model:\n4,5 milliarder år, galakse, solsystem, solen, planeter, tyngdefelt (gas, støv, meteorit), rotation, skiven, keuperbæltet, ‘vandere’, objekter, dværgplanet, cirkulære og elliptiske (langstrakte) baner, Neptun 1846 (planet), Pluto 1930 (dværgplanet), Sedna 2003 (objekt), Mike Brown.\nForklar teorien for hinanden, mens I benytter jer af jeres model. Hvilken model, synes I, fungerer bedst, når man skal forklare teorien? Hvorfor?\nEr Pluto planet 9?\nDer er mange ting, vi ikke forstår ved vores solsystem. Én af dem er, hvorfor det ser ud som om, solsystemet hælder.Tidligere mente vi, at der i vores solsystem var 9 planeter, og den 9. planet kaldte vi Pluto. I 2006 blev astronomerne enige om at Pluto ikke lever op til definitionen på en planet og den kaldes derfor nu for en dværgplanet.\nI 2016 blev det foreslået at nogle nyopdagede objekter, i meget langstrakte baner udenfor Neptuns bane, tydede på at der eksisterer en stor planet meget længere ude end Neptun. Teorien bygger på en række komplekse beregninger af, hvordan rumobjekter opfører sig, observationer af mærkelige orbitale bevægelser samt en tæt observation af området bag Neptun – den yderste planet i Solsystemet.\nForskerne regner med, at vi om 10 år vil have nok data til med sikkerhed at vide, om Planet 9 findes eller ej.\nVidenskab.dk om Planet 9.\n8. december – Planet 9 med Henning Haack\nSe den uddybende video om Planet 9, hvor Henning Haack, geofysiker og projektleder i Astra, forklarer, hvorfor forskere er ret sikre på, at der findes en Planet 9 i vores solsystem. Videoen varer cirka 30 minutter, men er opdelt i kapitler, som I kan se en af gange.\n8. december – Planet 9 med Mike Brown\nSe også videoen hvor Henning Haack interviewer astronomen Mike Brown. I bliver inviteret hjem på Mike Browns kontor på CALTECH, og hører om hans passion for Planet 9, hvorfor han er så sikker – og hvorfor han er vild med dansk jul! Interviewet varer cirka 18 minutter.\nDenne undersøgelse er bygget op omkring videoer, der med animation m.m. forklarer, hvorfor forskere er ret sikre på, at der findes en Planet 9 i vores solsystem.\nSelve undersøgelsen er en modelleringsøvelse, hvor eleverne skal lave en model, som de kan støtte sig op af, når de selv skal forklare teorien om Planet 9. Elevstyring kan komme ind ved valg af model. Vil eleverne tegne, animere eller måske bygge i modellervoks?


DF kræver ministerredegørelse efter anklagerfejl – Ekstra Bladet\nFredag d. 8. jan. 2016 - kl. 06:48 0\nDF kræver ministerredegørelse efter anklagerfejl\nLod tiltalte slippe for udvisning efter aftale med forsvarere i retssag, hvor seks var tiltalt for fuske med asylcases\nDansk folkeparti vil høre justitsministeren udlægge sagen, hvor en senioranklager lod tiltalte i en sag om menneskesmugling slippe for udvisning. (Foto: Jesper Voldgaard/Polfoto)\nI december lod senioranklager, Dorte Amtoft Sørensen, seks tiltalte iranere slippe for udvisning efter en mildest talt uheldig studehandel med de tiltaltes forsvarere.\nSørensen er ansat hos Statsadvokaten i Viborg, og efterfølgende har statsadvokat Jan Reckendorff erkendt, at aftalen med forsvarerne var en fejl.\nVed ankesagen, der kørte ved Vestre Landsret i Århus, fik fem af de seks stadfæstet den fængselsstraf, de fik, da sagen kørte ved byretten i Århus. Men, til gengæld for at erkende skyld i sagen, lovede anklageren kun at kræve betinget udvisning.\nDen aftale sagde de tiltalte samlet ja til.\nDen uheldige sag får nu Dansk Folkeparti på banen:\n- Her må vi have en redegørelse fra justitsministeren. Det virker ærlig talt underligt, at man på denne måde er gået udenom kravet om ubetinget udvisning. Og det vil vi selvfølgelig gerne høre ministeren udlægge baggrunden for, siger Peter Kofod Poulsen, retsordfører, DF.\n- Når statsadvokaten er ude og sige, at det var en forkert beslutning, må vi sikre os, at det ikke kan ske igen. Det virker utroligt, at man ikke kan fastholde en hård og kontant linje, når det drejer sig om menneskesmugling, tilføjer han.\nUdvist i byretten\nDer blev afsagt dom i ankesagen 8. december i fjor. De seks er familiemedlemmer, og de var i fællesskab tiltalt for at have opdigtet en række falske asylcases til landsmænd, der søgte asyl i Danmark.\nSagen kørte ved byretten i 2014, og blev alle idømt ubetinget udvisning af Danmark og fik indrejseforbud i seks år. Derudover fik de fængselsstraffe på mellem fem måneder og et år.\nVed ankesagen i Vestre Landsret fik de tiltalte stadfæstet deres fængselsstraffe. Til gengæld fik de kun betinget udvisning. En blev frikendt for udvisning.\n- Der var en forkert beslutning fra hendes side. I en sag som denne, burde den oprindelige påstand om stadfæstelse have været fastholdt uanset hendes skøn om, at landsretten ville komme frem til et andet resultat, siger Jan Reckendorff.\n- Hun gjorde det ud fra et anklagerfagligt skøn. Det var hendes vurdering, at landsretten ville ændre byretsdommen, siger han endvidere.\nGik imod retningslinier\nMed aftalen gik anklager Dorte Amtoft Sørensen i mod de retningslinjer, Rigsadvokaten ellers har udstukket for sager om menneskesmugling. Ifølge Rigsadvokatens meddelelser skal anklagere i sager om menneskesmugling som udgangspunkt nedlægge påstand om ubetinget udvisning.\nJustitsminster Søren Pind (V) vil ikke udtale sagen til Ekstra Bladet. Han henviser til Rigsadvokaten, der henviser til Statsadvokaten i Viborg.\nHos forsvarerne er man selvfølgelig glade for aftalen, der var til klar fordel for klienterne:\n- Når man får sådan et tilbud, siger man selvfølgelig ikke nej, siger Mette Grith Stage, der repræsenterede en af de tiltalte i sagen.\n- Men det var alligevel et overraskende tilbud, når nu der blev brugt en en del energi på at procedere udvisningsspørgsmålet, da sagen kørte i byretten, tilføjer hun.


Øjenfonden uddeler 2 millioner kroner til dansk øjenforskning - Aalborg Netavis\nForeningsnyt • 16.05.22\nSidste år uddelte Øjenfonden også 2 millioner kroner til ny øjenforskning. Her ses de syv prismodtagere fra 2021.\nEn vigtig del af Dansk Blindesamfunds arbejde er at passe på danskernes syn. Nye behandlingsmuligheder opstår dog ikke af sig selv, men er derimod resultatet af årelang forskning. Derfor har Dansk Blindesamfunds Øjenfond i næsten 40 år bidraget med økonomisk støtte til øjenforskning, der er medvirkende til at forebygge blindhed og afhjælpe synsnedsættelse.\nUddelingen finder sted i Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet i København, hvor otte førende øjenforskere modtager støtte. Fælles for årets modtagere er ambitionen om at kommet et skridt nærmere nye og mere effektive behandlinger af øjensygdomme eller forbedret livskvalitet for mennesker med synshandicap. To millioner kroner lyder donationen på i år.\n”Det er så utroligt vigtigt, at der bliver forsket endnu mere i øjensygdomme og behandling, så færre bliver blinde eller svagsynede. Vi ved, hvor indgribende det er at få et synshandicap, så derfor støtter Dansk Blindesamfund øjenforskning”, siger Ask Abildgaard, landsformand i Dansk Blindesamfund og medlem af bestyrelsen i Øjenfonden.\nGrøn og grå stær i barndommen\nEt af de forskningsprojekter, som i år får støtte fra Øjenfonden, har til formål at undersøge, hvordan børn undgår alvorlige og synstruende komplikationer efter operation for grøn stær og grå stær.\n”Børn, som er opereret for grå stær, har øget risiko for at få grøn stær de første 10 år efter operationen. Dette projekt skal undersøge livstidsrisikoen og andre årsager for udvikling af grøn stær efter operation for grå stær i barndommen. Børn har også risiko for at udvikle binyrebarkhormon-mangel efter øjenoperation, hvilket kan være livstruende. Vi ønsker derfor at undersøge forekomsten og risikofaktorer til binyrebarkhormon-mangel hos børn efter øjenoperation”, siger klinisk assistent Diana Chabané Schmidt, som sammen med et forskningshold på Rigshospitalet-Glostrup modtager støtte til at gennemføre forskningen.


Østergade 30 - 9400 Nørresundby - Andre typer til salg på 480 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nPæn og centralt beliggende\nSagsnummer: 91205597Type : Andre typer\nFlot projektejendom i centrum af Nørresundby\nEjendommen anses som en særdeles spændende projektejendom der rummer mange muligheder for en ny køber. Den er opført i 1925, og består af 1 bygning, der udgør et samlet bebygget areal på 250 m². Det samlede etageareal for ejendommen er på 480 m². Herudover er der et kælderareal på 54 m².\nHele ejendommen fremstår velholdt, og på 1. samt 2. sal er der en veletableret bolig med nye vinduer.\nFacaden er i røde mursten samt et flot rødt tegltag. Vinduerne er udført i træ med enkeltlagsglas og forsats.\nEjendommen der tidligere er blevet anvendt af en ”Indre mission” til kirke indeholder følgende:\nStueplan med en stor flot sal på i alt 104 m² der tidligere er blevet anvendt som en kirkesal. Endvidere indeholder stueplan 1 disponibelt rum, 2 nyere toiletter med mulighed for bad på det ene toilet.\n1. sal indeholder et kontor, 2 disponible rum samt et stort åben areal med balkon på hver side. Derudover fremstår boligen med entre, køkken, wc, 2 stuer samt en trappe til 2. sal, hvor der er 3 værelser og badeværelse. Endvidere loftrum med mulighed for opbevaring.\nI kælderen er der på nuværende tidspunkt 7 disponible rum. Kælderen er tør og derfor er der også mulighed for opbevaring/depotrum.\nDet er en flot og velbeliggende ejendom med en historisk baggrund. Der er mange kvadratmeter, der kan blive udnyttet. Ejendommen kan både benyttes som erhverv eller ombygning til beboelse, men samtidig er der også mange alternative anvendelsesmuligheder, som netop gør denne ejendom helt unik.\nYdermere ligger ejendommen på Østergade, hvilket anses som værende et meget centralt område i Nørresundby, da der er kort afstand til handel, transport og rekreative områder ved fjorden og Skansebakken.


Chisinau, en lille perle. - Oplev Europas glemte land\napril 21, 2019 • 0 Kommentar\nChisinau, oplev en by med gang i. Byen har lige i underkanten af én million indbyggere. Den blev grundlagt i 1436. Byens navn menes at stamme fra det gamle rumænske ord ”chisla”, som betyder kilde og ”noua, som betyder ny, fordi byen blev bygget omkring en lille kilde, som stadig kan ses i byen i dag. Deraf kom altså det rumænske navn ”Chisinau”.\nChisinau tilbyder vi flere forskellige arrangementer. Der er blandt andet mulighed for diverse at besøge de 2 største vinkældere i verden, desuden tilbyder vi ture ud på landet, bl.a. til Old Orhei, som er et gammelt kloster fra det 14 århundrede, der vil også være mulighed for at besøge andre vin slottet på ture til Moldova. Vi tilbyder også at vise rundt på det lokale marked, hvor der er mulighed for at smage på de lokale produceret produkter.\nChisinau har mange restauranter, som holder meget højt niveau, selv om det er billigt bliver der ikke gået på kompromis med kvaliteten.\nEr du kulturel, eller kan du bare godt lide at udforske by og land, så arrangerer vi også rundture i byen og i egnen omkring. Det vil blive til fods eller i køretøj – alt efter hvad vores rejsende føler bedst for. På en af rundturene ser vi blandt andet verdens største vinkælder. Hvor cirka to millioner flasker vin opbevares i en underjordisk labyrint. I vinkælderen er desuden 200 kilometer underjordiske veje, så det er ikke en tur til fods, hvis man ønsker at se hele kælderen. Temperaturen i vinkælderen ligger konstant på 12-13 grader, og der kommer aldrig sollys ind. Oprindeligt var vinkælderen en funktionsdygtig stenmine. Men siden 1969 har den været brugt som vinkælder af en vingård, der er ejet af den moldoviske stat.\nDet bliver en oplevelse for livet, når vi skal besøge denne enorme vinkælder, og mon ikke der også bliver tid til et lille glas vin på turen?\nTag til Moldovas hovedstad, Chisinau, og få en uforglemmelig oplevelse!