Falck tilbyder nu lynhurtige corona-tests med svar efter 15 minutter | TV 2 Lorry\nFalck tilbyder nu lynhurtige corona-tests med svar efter 15 minutter\nFor små 300 kroner kan borgere få foretaget en coronaprøve, som giver svar efter 15 minutter hos Falck. Ekspert advarer dog om, at prøven ikke kan stå alene.\nPrivate borgere kan nu mod betaling få foretaget en antigentest med prøvesvar efter 15 minutter hos Falck.\n02. nov 2020, kl. 12:57\nFalck kaster sig ind i markedet for coronatests og tilbyder nu private borgere prøver med svar efter 15 minutter.\nTjenesten har etableret seks testcentre – heraf to i hovedstadsområdet, Hvidovre og Københavns Lufthavn – hvor borgere kan møde op uden tidsbestilling eller henvisning fra læge og for 299 kroner kan få foretaget en coronatest, hvor man ulig i det offentlige testsystem får svar efter et kvarter. Teststederne åbner i dag, mandag.\n- Vi ved hvor vigtigt det kan være af forskellige årsager, at man som privatperson kan testes hurtigt og uden ventetid. Derfor har vi set frem til at åbne vores testcentre i dag, så vi kan hjælpe de danskere, der har brug for en hurtig og sikker afklaring, siger Martin Betzer, kvalitetschef i Falck Danmark.\nTesten er en såkaldt antigentest, der tages ved næsepodning, og viser, om en person er positiv med coronavirus i kroppen her og nu. Ifølge Falck er en positiv prøve 98 procent sikker, mens en negativ prøve er 99 procent sikker.\nTests skal testes grundigere\nMen ifølge Lone Simonsen, som er professor og epidemiolog på RUC, kan testen dog ikke stå alene. Hun kalder de nye tests med hurtige svar for ”en spændende idé med stort potentiale".\n- Men problemet er, at vi er nødt til at vide mere om, hvor gode og præcise de her tests egentlig er. Det mangler at blive undersøgt ordentligt. Får man derfor et positivt prøvesvar, skal man derfor stadig forbi det offentliges testsystem for at sikre, at det ikke er en falsk positiv, siger Lone Simonsen til TV 2 Lorry.\nHun påpeger, at antigentestene er mindre følsomme end PCR-testene, som man bruger i det offentlige system.\n- Indtil de her antigentests er blevet testet grundigere, ser jeg det mere som en screeningtest. Men det har et potentiale, for eksempel på arbejdspladser, hvor det giver et hurtigt svar og kan forhindre smittekæder, siger Lone Simonsen.\nEt supplement til offentligt testsystem\nSelv påpeger Falck, at testen skal ses som et supplement til den offentlige teststrategi.\n- Vi følger naturligvis sundhedsmyndighedernes anbefalinger og retningslinjer og koordinerer vores indsats i forhold til den offentlige teststrategi og indrapporterer testresultaterne til myndighederne med henblik på smitteopsporing, siger Martin Betzer fra Falck.\nOvervejer man som privatperson at troppe op ved et af Falcks testcentre og få foretaget en lynhurtig coronatest, skal man dog vide, at testresultatet ikke kan bruges som dokumentation ved eksempelvis udlandsrejser.\nSelvom tiltaget med de hurtige antigentester til private er nyt hos Falck, er tjenesten dog ikke grønne udi coronagamet. Falck har i længere tid testet ansatte i flere virksomheder og tester lige nu op mod 5.000 danskere om dagen.\nFalck oplyser, at man ikke behøver at bestille tid eller have en henvisning fra lægen for at få en test. Man skal blot møde op (og holde god afstand) ved et af de seks teststeder i tidsrummet 11.00-20.00 alle dage i ugen.\nHer er Falcks seks testcentre for private borgere\nplayNyeste coronatal: 149 smittede seneste døgn


Prins Henrik stak af med børnebørnene | BILLED-BLADET\nPrins Henrik stak af med børnebørnene\nFoto: Niels Hougaard/BILLED-BLADET\nPrins Henrik er altid til spas og ballade, og han var ikke sen til at lade sig overtale til en køretur i de elektriske golfbiler med børnebørnene, så snart han var ankommet til Gråsten Slot.\nPrins Henrik sørger altid for spas og ballade, når han er sammen med sine børnebørn. Således også fredag, hvor familien var samlet til den årlige fotografering på Gråsten Slot.\nFor aldrig så snart den kongelige familie var gået ind på slottet efter sommerfotograferingen, lokkede prins Henrik børnebørnene med ud og køre. Det skete i et par små hvide, elektriske golfbiler, som tilsynelandende er populære og bliver brugt flittigt.\nPrinsesse Isabella så ihvertfald ud til at have øvet sig meget i sommerferien på Gråsten, for hun manøvrerede golfbilen ganske flot da hun sad bag rattet i den ene og drønede rundt i slottets gård sammen med sine søskende.\nMen udenfor slottet måtte de kongelige børn have en voksen med, og prins Henrik behøvede ikke megen overtalelse.\nSmutturen blev lidt længere end beregnet, for da det traditionsrige vagtskifte gik i gang, var grandpapa og børnebørnene væk.\nDe vendte dog tilbage midt i vagtskiftet så hele familien igen kunne samledes på trappen for sammen at se det sidste af vagtskiftet. Det var lidt skrabet rent musikalsk, idet Den kongelige Livsgardes musikkorps har ferie, og derfor var det Livgarden i tjeneste, som spillede på fem trommer og fire fløjter.\nJoachim ramt af blodprop efter at have haft gæster ...


Vi har projekteret mange kilometer kloakledning i by- og landomr�der.Vi kan tilbyde alle former for r�dgivning inden for afl�bsteknik, mange gange afh�ngig af bemanding og tradition hos den enkelte kommune.Nogen �nsker en overordnet r�dgivning omkring planl�gningsopgaver, men �nsker at beholde en faglig ekspertise indenfor huset.Andre �nsker at r�dgiveren skal v�re med i alle faser af jobbet, herunder myndighedsbehandling, ekspropriation, licitation og fagtilsyn frem til aflevering af f�rdigt arbejde og instruktion af driftspersonalet.P� denne hjemmeside vil vi gerne fort�lle lidt om nogle af de opgaver, vi har l�st.Vi bidrager til udviklingen i branchen gennem deltagelse i faglige grupper som IDA-Milj�, EVA og Teknologisk Institut�s kurser.Vi udvikler egne l�sninger til h�ndtering af de store m�ngder data, som den moderne teknik bringer med.Vi har programmer, der h�ndterer ledningsregistrering, GIS-l�sninger samt styring og overv�gning (SRO).\nDe nye kommuner giver mulighed for at t�nke "st�rre" end tidligere. I vort fag er det n�rliggende at t�nke i nedl�ggelse af lokale renseanl�g og etablering af transportledninger over store afstande for at opn� en effektiv og optimal behandling af spildevand, samt udledning i de recipienter, der overordnet set er mest robuste.Vi har bist�et ved udarbejdelsen af mange kommunale spildevandsplaner og del-spildevandsplaner; og senere bist�et ved gennemf�relsen.Vor erfaring omfatter alle dele af kloakanl�g, herunder ledninger, br�nde, pumpestationer, bassiner og overl�bsbygv�rker.Vi t�nker i helheder - lige fra de juridiske bindinger i den g�ldende planl�gning - til samarbejde med �vrige ledningsejere, med beboere og handlende i de ber�rte omr�der, samt til de meget praktiske og konkrete forhold omkring hydraulik, arbejdsmilj�, drifts- og anl�gs�konomi for at finde den optimale l�sning p� den enkelte opgave.\nVi har mere end 20 �rs erfaring med de s�kaldte "No-Dig" l�sninger og kender n�sten alle de aktive entrepren�rer p� markedet. Hvorn�r det er attraktivt og �konomisk fordelagtigt at anvende en "No-Dig" l�sning afh�nger bl.a. af :\nEr den hydrauliske kapacitet tilstr�kkelig for oplandet? En str�mpe indskr�nker tv�rsnittet, men efterlader den nye ledning med en mindre hydraulisk modstand. G�r de ting op i en h�jere enhed ?\nEr der tilstr�kkeligt fald p� ledningerne? Vi har stor erfaring i problemer omkring selvrensning og minimumsfald for gravitationsledninger. Ligger ledningerne i t�t bebygget omr�de, hvor opgravninger vil v�re st�rkt forstyrrende for andre af byens funktioner? Hvordan er den fysiske tilstand af ledningen - hvad siger TV-rapporten? Skal vi efterf�lgende perforere hele den nye ledning, fordi der er et utal af stiktilslutninger, der alle er aktive ? Er der andre saneringsmodne ledninger i omr�det? Hvorn�r skal de renoveres? Har andre ledningsejere projekter, der kan udf�res samtidig?\nAl registrering sker med EDB. Der findes et v�ld af forskellige systemer, som med tiden m� konverteres, for at brugeren fortsat skal kunne have forn�jelse af data. Vi har mange erfaringer med konvertering af data som for eksempel geografisk beliggenhed, systemoplysninger, materiale, anl�gstidspunkt, seneste TV-inspektion, tilstand mm. Et vejskilt er tilsyneladende anvendt til at reparere r�ret!\nEn renovering er tiltr�ngt....\nPumpestationer og trykledninger\nI de seneste �r er det blevet polul�rt med t�rtopstillede maskiner i kloakpumpestationer. Det giver fordele i driften at pumper er let tilg�ngelige. Adskillelse, rensning og servicering bliver nemmere. De bedre driftsforhold koster - is�r mere plads. Tryk her for eksempel p� pumpestationer med t�rtopstillede pumper med ansugning. Ventilbr�nd til pumpestation\nDisse anl�g har vundet indpas i et vist omfang ved kloakering i det �bne land, og vi forventer, at der vil komme mange flere til i de n�ste �r.Vi har projekteret anl�g fra enkeltejendomme og op til betjening af mindre bysamfund med 30-40 husstande.\nStyret underboring kan anvendes til etablering af vand-, kabel-, kloak-, dr�n- og fjernvarmer�r, samt til afv�rgedr�n under forurenede omr�der.Denne teknik sparer tid og giver et minimum af gener for beboere, trafik og milj�, idet r�r kan placeres i jorden uden opgravning.Samtidig kan det v�re en �konomisk fordel, hvis der spares opbrydning af vejbel�gninger etc., ligesom der ikke generes overskudsjord eller anden affald.\nTil afl�bs- og afvandingsberegninger r�der vi over programpakkerne:MOUSE - hydrauliske modelberegninger med syntetiske eller historiske regnh�ndelser.SAMBA - statistiske v�rdier for aflastninger - beregninger med regnserier


Underlivsbetændelse hos hund\nSå er det igen sæson for underlivsbetændelse hos hund.\nLige nu modtager vi på Aalborg dyrehospital, en del tævehunde med underlivsbetændelse. Det er en sygdom vi møder hos hundene året rundt, men der er en vis sæsonvariation, hvilket hænger sammen med, at der er flest tæver i løbetid i forår og sommer.\nTævehundens underliv adskiller sig fra kvinders ved, at livmoderen er delt i to rørformede ”horn”, hvor hvalpene ligger i 2 rækker under drægtigheden. Æggestokkene er placeret lige bag nyrerne, og løsner mange æg i hver cyklus. Dette opleves af ejeren som løbetid, hvor tævehunden bløder i varierende grad i 1-2 uger efterfulgt af brunstperiode, hvor hun vil være villig til parring og søge og tiltrække hanhunde. Løbetid forekommer, for de fleste tæver, 2 gange om året.\nUnderlivsbetændelse ses især hos modne tævehunde (6-8 år), men kan forekomme hos de unge også. Det lader til, at de tæver, der har været drægtige ikke har så stor risiko for at udvikle sygdommen. Vi ved, at tæver, der har fået hormonbehandling (P-sprøjter) har større risiko for at blive syge, ligesom der er nogle racer, der har større risiko end andre.\nUnderlivsbetændelsen er en infektion med bakterier, der normalt findes i den sunde tæves skede. Grunden til, at livmoderen udvikler betændelse med disse bakterier er, at livmoderens naturlige forsvar påvirkes af hormonerne i blodet efter en løbetid. Livmoderens slimhinde forandres for hver løbetid tæven gennemgår, således, at slimhinden bliver mere slimproducerende og ofte udvikler cyster under overfladen.\nEfter løbetiden er tæven i en periode påvirket af et hormon, der naturligt udskilles fra æggestokkene. Dette hormon gør livmoderen mere modtagelig for betændelse, idet det hæmmer livmoderens immunforsvar og gør, at bakterierne får lettere ved at inficere livmoderens slimhinde. Bakterierne trænger ind i livmoderen fra skeden via livmodermunden, der står åben under løbetiden.\nUnderlivsbetændelsen kan enten være med åben livmoderhals, hvor tæven flyder fra skedeåbningen, eller med lukket livmoderhals, hvor betændelsen bare hober sig op i livmoderen, der derved kan blive kæmpestor og udspilet. Hos en rask Golden Retriever er den raske livmoder ca. 1,5 cm. I diameter, men helt op til 8 cm. I diameter, hvis den er udspilet af pus. Det er selvsagt den lukkede underlivsbetændelse, der er den mest alvorlige.\nSymptomerne på livmoderbetændelse er meget forskellige og kan være svære at få øje på for tævens ejer.\nOfte drikker tæven mere vand end ellers, der kan ses unormalt flåd (pus) fra skedeåbningen, hanhundene er måske interesseret i tæven, selvom hun er udenfor løbetiden. Hun kan have nedsat appetit og hun er måske ikke så aktiv som ellers. Da livmoderen fylder unormalt i bughulen er mange tævehunde med underlivsbetændelse kede af at springe op. Nogle tæver vil pludselig slet ikke gå og det er derfor ikke ualmindeligt, at ejer ringer til dyrlægen og tror, at deres tæve er lammet. Desuden kan intervallet mellem løbetiderne være anderledes end ellers. Ofte tror ejer, at hunden er ved at komme i overgangsalderen, men det findes slet ikke hos hunde, de bliver ved med at komme i løbetid hele livet.\nUndesøgelser for at stille diagnosen\nNår tæven ankommer til dyrehospitalet optages først en anamnese (ejers fortælling), der ofte leder til mistanken om underlivsbetændelse. Derefter foretages en generel fysisk undersøgelse, hvor vi vurderer, hvilken tilstand tæven er i. Dette kan variere fra næsten upåvirket til livstruende shock.\nFor at bekræfte diagnosen ultralydsskannes livmoderen. Det er en meget præcis og hurtig undersøgelse, som sjældent er ubehagelig for tæven. Ejer er næsten altid selv med til skanningen, og tæven skal ikke bedøves, men kan ofte skannes stående på undersøgelsesbordet.\nNår diagnosen er stillet, er der to muligheder for behandling. Enten en kirurgisk, hvor man ved en operation fjerner den store betændte livmoder og begge æggestokke. Eller medicinsk behandling, hvor man kombinerer antibiotikum med et eller flere præparater, der ophæver den hormonelle påvirkning fra tævens æggestokke. Hvor den kirurgiske behandling fjerner hele det syge organ vil den medicinske behandling efterlade tæven med en risiko for tilbagefald. Den medicinske behandling vælges især til tæver, der skal indgå i avl eller som ikke skønnes at kunne overleve en operation. Den medicinske behandling virker bedst på de tilfælde, hvor livmoderhalsen er åben, så betændelsen kan flyde ud.\nDen medicinske behandling foretages med injektioner med medicin på dyrehospitalet og kræver flere kontrol-skanninger. Nogle af de præparater, der behandles med kan have bivirkninger i form af kvalme og mavesmerter. Den medicinske behandling er umiddelbart lidt billigere end operationen, men væsentligt dyrere, hvis et tilbagefald alligevel fører til operation.\nHvis en operation vælges, vil det ofte være bedst for tæven at blive stabiliseret med væske og antibiotikum inden operationen. På Aalborg Dyrehospital vil vi desuden altid anbefale en blodprøve før operationen. Dette er for at optimere sikkerheden omkring narkosen.\nEn del tævehunde vil have en forbigående tendens til sukkersyge i forbindelse med sygdommen. Også dette er væsentligt at erkende inden operationen.\nDe fleste tævehunde er forholdsvis friske efter operationen og mange ejere oplever, at tæven er ”friskere end nogensinde” efter nogle dage. Dette skyldes, at sygdommen har udviklet sig over lang tid, så syptomer som træthed og manglende appetit og lyst til leg måske er blevet tolket som begyndende aldring eller sløvhed i den varme sommer.\nUanset hvilken behandling, der vælges, er det en dyr omgang for de fleste familier og jævnligt oplever vi på Aalborg Dyrehospital, at folk simpelthen må lade deres tævehund aflive i stedet for. Det er helt reelt men frustrerende, når vi nu ved, at det ikke havde været noget problem, hvis bare ejer havde tegnet en god sygeforsikring i tide.\nForebyggelse er mulig\nMan kan i øvrigt forebygge imod denne kedelige sygdom enten ved at lade sin tævehund sterilisere på et tidligt tidspunkt. Dette anbefaler vi på Aalborg dyrehospital til de fleste tæver, der ikke skal indgå i avlen. Ved sterilisationen nedbringer man desuden risikoen for at tæven udvikler kræft i mælkekirtlerne, ligesom tendensen til sukkersyge mindskes.\nDer er dog også ulemper ved at sterilisere tævehundene. En lille del af de steriliserede tæver udvikler inkontinens, der imidlertid let kan behandles medicinsk. Nogle pelsrige racer får væsentlige pelsforandringer, pelsen bliver ”fluffy” og besværlig at frisere.\nEfter sterilisationen vil stofskiftet forandres og tæven vil få tendens til overvægt, hvilket forebygges med kostændring til mindre energirigt foder (eller ekstra motion).\nDesuden vil vi på Aalborg Dyrehospital fraråde at sterilisere en meget usikker tæve, idet man ved sterilisationen tager en smule status og dermed selvtillid fra tæven.\nHvis man er i tvivl, om man skal lade sin tæve sterilisere, er vi altid klar med rådgivning.


Rejseoplevelse til Thailand | Blandt elefanter i Khao Sok National Park - MarcoPolo\nKhao Sok National Park rummer et særdeles rigt dyre- og planteliv. Bl.a. nogle af Thailands sidste vilde elefanter, tigre og gibbonaber har fundet et sikkert hjem i disse dybe skove. I luften kan opleves flere hundrede fuglearter, hvoraf næsehornsfuglen er den mest iøjnefaldende. Midt i junglen ligger det komfortable resort, Elephant Hills, med en forrygende placering mellem høje træer og dramatiske regnskovsdækkede bjerge.\nI tilbringer tre aktivitetsfyldte dage i parken og oplever regnskov på tætteste hold.\nI bliver hentet på jeres hotel og kørt gennem små landsbyer, gummi- og oliepalmeplantager til Khao Sok National Park, der er en af de ældste regnskove i verden. Snart tynder det ud mellem husene, og den menneskeskabte verden erstattes af grønklædte kalkstensbjerge, der står lodret op af jorden eller vandet, dybe dale og vandrige floder.\nDag 2: Eventyr i Khao Sok National Park\nDag 3: Afrejse fra Khao Sok National Park\nEfter en god nattesøvn venter endnu en dag i junglen – denne gang til fods. En gåtur er en rigtig god måde at få en fornemmelse for det fantastiske økosystem, som regnskoven udgør. Der er tid til at nyde det særlige lys i skoven og den enorme variation af eksotiske planter, der vokser i halvmørket under de tætte trækroner. Ofte hører man gibbonabernes melodiske sang mellem trækronerne i det tidlige morgengry. Også makakker og andre abearter svinger sig i grenene i denne del af skoven. Er vejret til det, vil frokosten blive tilberedt på traditionel vis i et bambusrør. Når tid er, forlader I Khao Sok og kører tilbage mod jeres hotel på kysten.\nBlandt elefanter i Khao Sok National Park – 3 dage fra 2.895 kr.\nTransport fra hotel eller lufthavn på Phuket eller i Krabi, hotel i Khao Lak, Phang Na eller Surat Thani til Elephant Hills t/r\nAlle aktiviteter og udflugter med engelsktalende guide ifølge program\nJeg skriver ang. Blandt elefanter i Khao Sok National Park


KvindeLIG, Projekter, WunderVerk\nDet glæder os rigtig meget at kunne fortælle, at Dansk Komponistforening har valgt at give støtte til Alexandra Halléns komposition af musik til forestillingen KvindeLIG!Alexandras værk og forestillingen uropføres på […]\nContinue reading..KvindeLIG støttes af Koda Kultur\nGenFærd, Huskunstnerprojekt, Nyheder, Projekter, WunderVerk\nTusind tak til Nordea Fonden, som har bevilget støtte til materialer og scenografi til huskunstnerprojektet GenFærd. 102 elever fra skoler i Sdr. Jylland bygger en teaterdukke over deres afdøde slægtning, […]\nContinue reading..Nordea Fonden støtter GenFærd\nNyheder, Projekter, Trofæ, WunderVerk\nTusind tak til Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst for støtte til udviklingsprojektet TROFÆ – ET STILLEBEN! I løbet af 4 uger i efteråret 2018 undersøger vi trofæet som objekt, sejrstegn, […]\nContinue reading..Statens Kunstfond støtter udviklingsprojektet TROFÆ\nFrisk fra Thisted Dagblad\nContinue reading..Frisk fra Thisted Dagblad\nUdsigter i Thisted\nNYE UDSIGTER! Vi glæder os til at spille UDSIGTER FRA MIN BEDSTEMORS KØKKEN i Thisted. Det er på tirsdag d. 9/1 kl. 20, onsdag d. 10/1 kl. 20, samt torsdag […]\nContinue reading..Udsigter i Thisted\nProjekter, Turne, Udsigter i sønderjylland\nEndelig! Vi glæder os RIGTIG meget til at spille i Sønderjylland for første gang. Det er Teatret Møllen i Haderslev, der er vært. Vi spiller hele ugen d. 27. november […]\nContinue reading..Udsigter Sønderjylland\nUdsigter på Solrød Teaterfestival\nNyheder, Projekter, Turne, Udsigter i sønderjylland\nNYE UDSIGTER…Så skal denne gamle dame ud og luftes igen! Vi glæder os til at spille på Havdrup Præstegård i forbindelse med Solrød Teaterfestival! Det er på onsdag d. 8/11 […]\nContinue reading..Udsigter på Solrød Teaterfestival\nDet Frie Felts Festival, Kulturmøde på Mors, Udsigter fra min bedstemors køkken, værk som proces\nSamtaler om rødder og nationalitet i et privat køkken Hvad betyder det at høre til? Hvordan har man rødder? Hvad er nationalitet? Med afsæt i erindringen om sin sønderjyske bedstemor […]\nContinue reading..Udsigter fra min bedstemors køkken\nDada, Forsøgsstationen, Papirteater, værk som proces\nEt musikalsk papirteater forsøg Cigar bums næse er arbejdstitlen på et udviklingsprojekt, der arbejder med det musikalske papirteater. Arbejdet baserer sig på en bearbejdning af det dadaistiske stykke par excellence […]\nContinue reading..Cigar bums næse\n[:da]Second Skin Experiment er et udviklingsprojekt, hvor formålet har været at undersøge dukken som en anden hud og overgange og møder mellem dukke og menneske. Udgangspunkterne har været afstøbninger af […]\nContinue reading..Second Skin Experiment


Klimaløsninger er i dag et dansk væksteventyr med milliardeksport af alt fra enzymer, ingredienser og vindmøller til pumper, termostater og rådgivningsydelser. Succesen bygger på innovation og iværksætterånd koblet med et stærkt offentlig-privat partnerskab. Med en udvidelse og fremrykning af offentlige investeringer kan private investeringer i grønne løsninger boostes til en job-motor under krisen samtidig med markante reduktioner af den danske klimabelastning. Helt konkret foreslår Dansk Erhverv fem indsatsområder.\nBioteknologiske klimaløsninger som jobskaber og eksporteventyr\nBioteknologiske klimaløsninger har et potentiale til at blive det næste danske eksport- og jobeventyr, med et globalt reduktionspotentiale på over 800 mio. ton CO2 om året for løsninger, designet og udviklet i Danmark. Samtidig har vi en unik erhvervsstruktur med globalt førende virksomheder samt universiteter og forskningsinstitutioner i verdensklasse.\nAt nedsætte et vækstteam for bioteknologiske klimaløsninger med afrapportering i december 2020. Vækstteamet skal have fokus på klimaeffekt, eksport samt beskæftigelseseffekt i Danmark.\nAt straksigangsætte investeringer i to bioraffineringsanlæg i industrielskala i Danmark ved investeringstilskud, kombineret med efterspørgsel efter grønne brændsler – herunder electrofuels i transportsektoren.\nAt etablere Danmark som global hub for bioteknologiske klimaløsninger i samarbejde med Invest in Denmark, Vækstfonden og Danmarks Grønne Investeringsfond. Bl.a. med henblik på at tiltrække udenlandsk kapital og biotekiværksættere til Danmark.\nAt Danmark tager grønt lederskab i EU og sætter sig i spidsen for en koalition, der arbejder for en ambitiøs Green Deal og Farm-toFork-strategi med fokus på, at udvikling og design af fremtidens bioteknologiske klimaløsninger skal ske i Europa.\nSunde investeringer i udnyttelse af overskudsvarme\nI handels-, service- og produktionsvirksomheder går der dagligt varme til spilde, som ikke anvendes til opvarmning eller proces. Stopklodsen er primært overskudsvarmeafgiften, der skal betales, hvis der investeres i at udnytte spildvarmen. Afgiften gør projekterne urentable. Der fyres derfor i stedet for fuglene. Med en regelforenkling samt generel fjernelse af overskudsvarmeafgiften og justering af elafgiften vil projekter i hele landet bidrage til at genstarte økonomien.\nDet er afgørende, at de gode intentioner fra klimaaftale fra 22. juni 2020 følges til dørs. Helt konkret bør den foreslåede tilskudspulje til fremme udbredelsen af fjernvarme prioriteres til infrastruktur investeringer – herunder kobling af fjernvarmesystemer, som leder til en øget udnyttelse af overskudsvarme.\nFremryk investeringer i grønne energiløsninger som OPP\nDer er allerede politisk forlig om etablering af nye grønne energiløsninger – fx udbud af vind og sol. I varmesektoren står man over for store investeringer i takt med udfasningen af kul. For at maksimere beskæftigelseseffekten skal grønne investeringer ske med fokus på et stærkt offentlig-privat partnerskab, sådan at grønne løsninger kommercialiseres og skaleres, så de er klar til verdensmarkedet.\nFremrykning og fastholdelse af de teknologineutrale udbud på i alt 4,2 mia. kr., som aftalt i Energiforliget fra juni 2018 til 2020-2022. Derudover fjernes begrænsninger på antal og kapacitet af vedvarende energianlæg, så man kan få mest vedvarende energi og beskæftigelse for pengene.\nOffentlig-private partnerskaber med fokus på udnyttelse og skalering af geotermiske energiløsninger i hhv. Aarhus og Aalborg i første omgang, samt forberedelse af geotermiske projekter i København, Nordsjælland og Midtjylland.\nFradrag for klimainvesteringer\nEt centralt element i klimaomstillingen er virksomhedernes investeringer i klimaløsninger og renere teknologi – fx energieffektivitet. På den baggrund anbefaler Dansk Erhverv at forhøje virksomhedernes afskrivningsgrundlag i 2020-2022 med 25 pct. ved investeringer i nye klimaløsninger samt sikre adgang til finansiering til de grønne løsninger via den Grønne Fremtidsfond. Som led i dette bør Vækstfonden og EKF’s mandater opdateres i forhold til at stille garantier og risikovillig kapital til rådighed for klimainvesteringer i danske virksomheder.\nLadestandere bl.a. i udkantsområder\nElektrificeringen af transportsektoren spiller en nøglerolle i klimaomstillingen. Udvikling af den rette infrastruktur med et net af ladestandere over hele landet er afgørende.\nDansk Erhverv foreslår, at virksomhedernes afskrivningsgrundlag øges i 2020-2022 med 25 pct. for investeringer i ladestandere hos virksomheder. Hvis en virksomhed etablerer en ladestander til fx 100.000 kr., så kan den øge sit afskrivningsgrundlag med 25.000 kr.


Svarfrister og sagsbehandlingstider | Vallensbæk Kommune\nHer finder du information om kommunens svarfrister og behandlingstider.\nSocialudvalget har vedtaget nedenstående frister for svar til borgerne jfr. retssikkerhedslovens § 3, stk. 2.\nSvarfrister og behandlingstider\nAnsøgning om førtidspension og forhøjelse af førtidspension: 13 uger\nSagsbehandler beslutter at rejse ansøgning om førtidspension, når alle forhold vedr. helbred og det sociale er belyst og dokumenteret i jobcentret og alle revalideringsmæssige tiltag er udelukket i jobcentret. Skriftlig partshøring inden sagen forelægges pensionsudvalg. Behandlingstiden er 13 uger.\nVed ansøgning om forhøjelse af førtidspension begynder sagsbehandlingstiden, når ansøgningen er oplyst og nødvendig dokumentation foreligger, bl.a. i form af lægelige oplysninger. Dette indhentes så hurtigt som muligt. Skriftlig partshøring inden ansøgningen behandles i pensionsudvalget. Behandlingstiden er 13 uger.\nAnsøgning om folkepension og delpension: Udbetaling Danmark\nUdbetaling Danmark behandler ansøgning om folkepension og delpension. Se mere på borger.dk\nAnsøgning om ældre- og plejebolig: 4 uger\nSagsbehandlingstiden begynder, når ansøgningen er oplyst og nødvendig dokumentation foreligger. Dette indhentes så hurtigt som muligt. Ansøgningen behandles i visitationsudvalget. Behandlingstiden er 4 uger.\nPersonlige tillæg til pensionen: 4 uger\nSagsbehandlingstiden begynder, når ansøgningen er oplyst og nødvendig dokumentation foreligger. Dette indhentes så hurtigt som muligt. Ansøgeren tilskrives om afgørelsen.Behandlingstiden er 4 uger.\nDagpenge ved sygdom: 3 uger\nInformationsskrivelser udleveres/fremsendes til nye ansøgninger. Ved modtagelsen af ansøgningen fremsendes brev, hvis der mangler oplysninger/dokumentation for at kunne behandle ansøgningen.\nSagsbehandlingstiden begynder, når ansøgningen er oplyst og nødvendig dokumentation er modtaget. Skriftligt svar om dagpengebeløb fremsendes. Behandlingstiden er 3 uger.\nKontanthjælp: 2 uger\nAnsøgning modtages via jobcenter, der vurderer arbejdsmarkedsparathed. Jobcenter visiterer til borgerservice, der behandler sagen senest 2 uger efter henvendelse til jobcentret. Personligt fremmøde, dokumentation for indtægter og udgifter, dokumentation for social begivenhed (sygdom, arbejdsløshed, flygtning m.v). Behandlingstiden er 2 uger.\nEnkeltydelser, herunder sygebehandling og medicin: 3 uger\nAnsøgning med overslag fra tandlæge modtages, dokumentation for udgifter og indtægter, gæld m.v., forelæggelse i gruppe. Ved større behandlinger eller ved tvivl, sender kommunen overslaget videre til vurdering hos kommunens tandlægekonsulent for faglig vurdering. Hvis dette betyder forlænget behandlingstid, får ansøger besked herom. Behandlingstiden er 3 uger.\nFleksydelse. Ansøgning, automatisk tilmelding og tilbagebetaling: Udbetaling Danmark\nUdbetaling Danmark behandler automatisk ansøgning, automatisk tilmelding og tilbagebetaling om fleksydelse. Se mere på borger.dk\nHenvisning til krisecenter og akut boligløs: Ingen ventetid\nSagsbehandler behandler straks henvendelse om krisecenter og akut boligløse.\nRevalidering og fleksjob: 4 uger\nBorger kan ikke mere klare hidtidigt erhverv af helbredsmæssige eller sociale årsager. Undersøgelse/dokumentation fra læge eller speciallæge, ressourceprofil, erhvervsmæssigt sigte afklares, evt. arbejdsprøvning inden, forelægges gruppe. Behandlingstiden er 4 uger.\nHjemmehjælp: 5 dage\nAnmodning kan foregå via egen læge, hospital, familie eller borgeren selv til visitationen, der kontakter borgeren pr. telefon og aftaler tid for et hjemmebesøg, hvor samarbejdsaftale indgås med udgangspunkt i kvalitetsstandarderne.\nVisitationen bestiller de visiterede ydelser hos hjemmeplejen eller private leverandører efter borgerens eget valg. Behandlingstiden er 5 dage.\nForebyggende hjemmebesøg til ældre m.v.: 2 uger\nBrev sendes med tilbud om besøg. Hvis tidspunktet ikke passer eller besøg ikke ønskes, ringer borgeren til den forebyggende sygeplejerske for at aftale nyt tidspunkt eller melder fra. Behandlingstiden er 2 uger.


Ny handy Walkman fra Sony - recordere.dk\nNy handy Walkman fra Sony\nSony Walkman NW-S200 serien (flere modeller)\nHer er en Walkman skræddersyet til aktive mennesker. Udover god lyd byder den nye serie fra Sony også på funktioner som kalorietæller, stopur og en meget hurtig opladning. Dertil muligheden for at musiknumrene automatisk vælges, så rytmen passer til dit tempo på løbeturen.\nDe fås i flere varianter med forskellig memory størrelse og med/uden FM-radio.\nUnder udviklingen af Walkman NW-S200-serien er der taget stor hensyn til, at vi er en nation af aktive mennesker. Brugerne kræver, at teknologien skal være enkel at benytte, se godt ud og samtidig være lige ved hånden, når man har brug for den ? det er den nye Walkman fra Sony et godt eksempel på.\nMed en indbygget tyngdekraftsensor kan man eksempelvis bruge NW-S200 til at tælle kalorier, måle distance, tælle løbeturens skridt eller tid. Derved slipper man for at slæbe det helt store udstyrsstykke med på sin daglige løbetur. Det er desuden muligt at indstille afspilleren til personlige træningsseancer, så musikken stopper efter et bestemt antal forbrændte kalorier eller kilometer.\nDe avancerede funktioner administreres via et jog dial shuttle.I praksis er det så enkelt at bruge, at man kan indstille NW-S200 mens man er i gang med sine aktiviteter.\nNW-S200 vejer blot 26 gram, men på trods af den spæde størrelse har Sonys udviklere formået at udruste afspilleren med et hav af nye og smarte funktioner. Det solide aluminiumskabinet er vandtæt og kan således modstå svedige hænder under sportsaktivitet, sne eller en tur på stranden. Modellen kan fås i sølv, pink eller sort og den er yderst veldesignet så både lydkvalitet og udseende er helt i top.\nWalkman NW-S200 er således en serie bærbare musikafspillere, der er perfekte til aktive personer, som ønsker at høre musik under krævende forhold. Du kan derfor roligt tage afspilleren med, når du løber, er på stranden eller suser en tur ned af løjperne.\nFørste forudsætning for en bærbar afspiller er naturligvis at lydkvaliteten er helt i top. Derfor har Sonys ingeniører forsynet NW-S200 med en række smarte funktioner, som giver en forbedret lyd.\nFor at gøre afspilleren endnu mere unik er den også forsynet med teknologien ?Music Pacer?. ?Musik Pacer? kan automatisk måler din hastighed og efterfølgende finde frem til musiknumre fra din play-liste, der passer til tempoet. En anden fiks funktion er, at afspilleren automatisk kan udjævne forskellen mellem musiknumre, der er optaget med forskellige lydniveauer. Derved slipper man for at skrue op eller ned for lydstyrken mellem hvert nummer.\nVil man skifte mellem en foruddefineret play-liste eller høre numrene i tilfældig rækkefølge, skal man blot ryste afspilleren tre gange. Som i eventyrhistorier er tre et magisk tal for NW-S200. Sony benytter sig nemlig af en såkaldt Speed charge-teknologi, der giver tre timers kontinuerlig musik efter bare tre minutters opladning af batteriet. En fuld opladning af batteriet tager 45 minutter og giver 18 timers afspilning.\nAfspilleren understøtter alle de gængse formater, og den leveres med hovedtelefoner samt en holder, der kan monteres rundt om armen. Det er desuden muligt, at købe en metalkæde, så man kan bære afspilleren om halsen.\n?Det er næsten 30 år siden Sony lancerede den legendariske Walkman. Med Walkman NW-S200 tager vi nu hul på helt nye generation af intelligente musikafspillere, der er solide, lette og propfyldte med smarte funktioner, der gør hverdage sjovere og nemmere? siger Henrik Lindholm, der er Channel Manager hos Sony.\nNW-S202 med 512 MB: 800 kr.\nNW-S202F med 512 MB og FM-tuner: 1000 kr.\nNW-S203F med 1 GB og FM-tuner: 1200 kr.\nNW-S205F med 2 GB og FM-tuner: 1500 kr.\nWalkman NW-S200-modellerne er i butikkerne fra september 2006.\nDe nye Sony Walkman modeller fås i flere farver


Ny Mærsk-chef har fokus på containerdivisionen\nJess Søderbergs afløser, Nils Smedegaard Andersen, mødte i dag ind til sin første arbejdsdag på Esplanaden. Den nye chef nævnte allerede på sin første arbejdsdag, at han i den første tid især vil have fokus på containerdivisionen, som i en periode har givet underskud. Smedegaard sagde også, at koncernen fremover vil være præget af større åbenhed end hidtil.\nBørsen Online, 5/11, http://borsen.dk/executive/nyhed/119630/\nS vil give efterlønnere feriepenge\nSom tidligere beskrevet i DAGEN undrerkendte Østre Landsret forleden beskæftigelsesministerens stævning af Arbejdsmarkedets Ankenævn i sagen om feriepenge og efterløn til 40.000 a-kassemedlemmer, der hver har mellem 10.000 og 15.000 kroner på spil. Efter dommen har socialdemokraterne meldt ud, at beskæftigelsesministeren nu må betale de godt 30.000 efterlønsmodtagere de feriepenge, som de har krav på. Beskæftigelsesministeren har indtil nu ikke ønsket at kommentere dommen eller kravet fra S.\nDansk Metal, 2/11, http://www.danskmetal.dk/sw48259.asp\nUtilfredse chauffører spærrer færgeterminaler\nEn gruppe af utilfredse chauffører samlet i 'Chaufførgruppen af 2007' har siden søndag gennemført en række blokader mod færgeterminaler og grænseovergange over hele landet. De aktionerende chauffører har også spærret for Storebæltsbroen i vestlig retning. "Vi aktionerer, fordi vi får store bøder for små forseelser", siger chaufførernes talsmand Peter Thuesen til DR. "Der er ingen fagforening eller arbejdsgiverforening med i det. Det er vognmænd og chauffører, der er gået sammen og som har fået nok. Der er et sted mellem 700 og 1000 chauffører og vognmænd, som bakker op på landsplan ifølge tilkendegivelserne". Per Thuesen var talsmand for denne gruppe vrede chauffører, som brød med 3F i maj og meldte sig ind i Det Faglige Hus i protest mod overenskomstforliget.\nMaritime Danmark, 5/11, http://www.maritimedanmark.dk/?Id=609\nStor interesse for Bornholmsrute\nKampen om at drive færgefarten til Bornholm bliver hård. Seks rederier har indtil nu lagt billet ind på færgetrafikken til solskinsøen. Ud over Bornholmstrafikken har også Mols-Linien, Scandlines og tre indtil videre unavngivne rederier meldt deres interesse.Det rederi der går af med sejren, overtager sejladsen fra udgangen af 2008 og fem år frem. Og rederiet forpligter sig til hvert år at sejle 1.147 ture t/r med en hurtigfærge, 281 t/r med en ro-pax færge og 147 t/r med en almindelig færge.\nMaritime Danmark, 2/11, http://www.maritimedanmark.dk/?Id=601\nRobotbåde i krig mod pirater\nDen amerikanske flåde planlægger at sætte robotbåde ind i kampen mod pirater. Da søens pirater i dag er bevæbnede med både automatiske våben og panserbrydende raketter, vil den amerikanske flåde i fremtiden bruge skibe af typen "Protector". Protector er udstyret med et maskingevær, der kan styres fra distancen. Skibet er desuden udstyret med forskelige kameraer, radar og rekognosceringssystem.\nEPN.dk, 5/11, http://epn.dk/teknologi/it/article1156531.ece\nNyt gigantskib navngivet på Lindø\nSom en af sine sidste officielle opgaver for A P Møller Mærsk, var Jess Søderberg lørdag taget til Lindøværftet for at overvære navngivningen af Edith Mærsk, der er det syvende og næstsidste containerskib i E-klassen.\nMaritime Danmark, 4/11, http://www.maritimedanmark.dk/?Id=606\n100 USD = 528,71 DKK\n100 Euro = 758,44 DKK\nD/S Torm: 209 (-3,50)\nAPM A-aktie: 67.800 (-1300)\nAPM B-aktie: 68.700 (-1300)\nD/S Norden: 587 (-42)\nDFDS: 930 (-2)


Sis's before Miss's - Kapitel 9 - Movellas\n*2 uger senere\nDrengene havde sagt ja til at komme med til DK. Cecilie vidste ingen ting om at de kom og jeg havde fortalt hende at jeg skulle til audition på en ny film. Hun er ked af det selvom hun siger hun ikke er...\nDrengene og jeg var på vej ind i lufthavnen. Paul gik foran os og fik folk væk, men det var ikke nok for en gruppe på mere end 150 piger så os og kom løbende lige mod mens de skreg. Jeg kunne mærke en let brummen. Jeg tog min telefon op ad lommen 'Darling:*'. Jeg overvejede i et kort øjeblik, men jeg tog den alligevel. " Hej Darling " sagde jeg " Hej Maja " Hun lød glad:) " Maja hvorfor larmer det sådan? Hvor er du henne? " Jeg kunne ikke fortælle hende at jeg var i lufthavnen " Det er bare Zac Efron der lige kommet samtidig som mig. Så pigerne er ret så vilde " sagde jeg. Jeg håbede inderligt at hun tror på det. " Okay. Jeg ville virkelig ønske du var her " nu får jeg dårlig samvittighed over at lyve for hende, men jeg skal holde hemmeligheden.. " Jeg skal synge den sang jeg skrev til eksamen som afslutning " sagde hun og jeg kunne nærmest høre hende smile:))) " Held og lykke Darling! Jeg skal ind lige om lidt, ses hej hej " og jeg afbrød.\nDrengene havde fået givet autografer og taget billeder og det samme havde jeg. Og vi var på vej gennem gaten og ind i flyet.. Privatflyet...\nDer var ikke gået 5 min. inde i flyet inden jeg var faldet i søvn... Men det blev ikke til en særlig lang lur for jeg blev vækket af drengene. Jeg løftede hovedet fra sædet og kiggede på dem. De var færdige af grin. " Hvad er det der er så sjovt? " spurgte jeg og kiggede på Liam. Hvis der er noget jeg hader så er det at blive vækket... " Di. diii " Liam flækkede af grin. Jeg rejste mig fra sædet og gik ud på toilettet og gæt hvad! Overskæg, monobryn og briller, ahahah. " Jeg vaskede mit ansigt og gik ud fra toilettet " hævnen er sød drenge " sagde jeg.\nEfter drengenes lille stunt fik lidt at drikke og vi begyndte at snakke. " Hvordan foregår sådan en afslutning? " Harry kiggede på mig " Øhm, Alles navne bliver råbt op en efter en også for de deres bevis og en såkaldt studenter hue også skal de bare drikke sig pisse fulde og have det sjovt eller de kan vælge at være sammen med deres familie " svarede jeg og smilte " Sker der ikke noget med musik eller? " Niall kiggede på mig " nååå, jo Cecilie skal synge den sang hun skrev til hendes musik eksamen " svarede jeg og smilte...\nDagen var endelig kommet. Den dag hvor jeg skulle sige farvel til gymnasiet. Hver dag efter i dag bliver en fest. Jeg skal flytte til London og starte en musik karriere, Maja ved det ikke i nu, men jeg vil overraske hende med det når jeg ringer til hende senere. Jeg var havde lige taget mit tøj på (tjek Polyvore: Landiiiiin) efter et langt bad, hmmm. " Hej piger " sagde Julie, ikke Frederiks kæreste nej min veninde:) " Hey. Er i klar til at fyre den af i aften " sagde jeg og kiggede på dem, vi Tanja, Julie, Cecilie og jeg havde drukket for meget til for mange fester så vi har et rygte... og det skal spredes i aften;) " Hey Cecilie jeg har hørt du skal synge iaften, er det rigtigt? " spurgte Cecilie. Jeg nikkede " uhhh. Ny sang eller? " spurgte Tanja " helt ny, min eksamen sang " sagde jeg og smilte over hele ansigtet.\nVi var blev bedt om at stille os op i en række dreng og pige ved siden af hinanden, ligesom konfirmation:) Men vi stod alle urolige, det er klart når vi om et kort øjeblik er færdig med gymnasium, IHHH.\n" Frederik Petersen, med et snit på 7,6. " Frederik gik op og nu stod jeg tilbage som den eneste og ventede. Han fik sit bevis og sin hue. " og sidst, men ikke mindst Cecilie Nissen, med et snit på 10,9 " Folk klappede da jeg kom op. Jeg gav vores inspektør hånden og han gav mig mit bevis og min hat på. Alle de andre kom op på scenen og fol rejste sig og begyndte at klappe.\nVi var alle kommet ned igen og jeg skulle til at op og synge. Christopher havde lånt mig hans band så vi havde øvet det meste af dagen:) " Mine damer og herre, kan jeg lige få jeres opmærksomhed " sagde inspektøren ned i mikrofonen " Vi har en lille ekstra overraskelse, den eneste elev, som har fået 12 i musik, vil Cecilie synge hendes sang for jer " sagde han og smilte. Jeg gik op på scenen og folk klappede.\nJeg nikkede til trommeslageren og han begyndte\nBut don't stop Don't move, just keep it there (Right there)Keep it right there (Oh)Keep it right there\n(I wanna) put you on repeat Play you everywhere I go Everywhere I go Play you everywhere I go Put you on repeat Play you everywhere I go Everywhere I go (Everywhere I go)Yeah Wanna put this song on replayI can listen to it all dayI can listen to you all day Hear you all dayYeah Wanna put this song on replay We can start all over again And again Yeah Wanna put this song on replay Don't stop (Stop)Turn it on, turn it up, make it louder (Yeah)I don't wanna miss a single thing I wanna hear every melody (Yeah)Beating (Beating)Beating so loud you can Feel it (Feel it)(See it)Beating (Beating)(Beating)Beating for you\nHun sang som en engel. Hendes stemme er sød musik. Hun burde komme til England og starte en karriere som sanger! Hun har allerede nu bevist at med hendes 2 sange at hun ville klare sig i musik branchen!\nYeahWanna put this song on replayI can listen to it all dayI can listen to you all dayHear you all dayYeahWanna put this song on replayWe can start all over again and againYeahWhen I put this song on reGive it offFeel it all crashing down (Down, down, down)I'm so lostI'm so lost in your sound(Yeah) Yeah (When I) (Put this song)On replay (On replay)(Put this song)On replay (On replay)(List-listening)To you all dayTo you all dayYeahWanna put this song on replayI can listen to it all dayI can listen to you all dayHear you all dayYeah,Wanna put this song on replayWe can start all over againAnd againYeah(Wanna put) put this song on replay!\nJeg afsluttede og folk klappede af mig:) Dette år er nu officielt slut:)\nVi havde fået lov til at gå ned til vores forældre. Jeg så mine forældre nede bag ved sammen med Mikkel og min bedsteforældre og Maja og drengene, vent Maja skulle jo være til en audition på en film og drengene ved kun at jeg har været til eksamen, men fuck det jeg løb hen i armene på Maja og krammede hende alt hvad jeg kunne. Drengene gav mig en buket roser hver og jeg krammede dem og sagde tak! Og min familie gav mig en buket hver! " Tillykke med det søs. Jeg er stolt af dig! " jeg krammede ham bare ekstra hårdt og takkede...\nNu er det tid til at blive fuld...;P


Ild og dybt vand. Intens finale på Siri Bergman-serien. Tyvstart din læsning her - BOG.DK\nIld og dybt vand er femte og sidste bind i krimiserien om psykoterapeut og profileringsekspert Siri Bergman af søskendeparret Camilla Grebe & Åsa Träff. Smuglæs i bogen herunder.\nIld og dybt vand begynder en regnvejrsaften i en forstad til Stockholm, hvor en niårig pige forsvinder sporløst. Hun bor hos sine plejeforældre, og er forsvundet, mens hun har leget udenfor. Da hendes seksårige bror også forsvinder, vendes mistanken mod børnenes mor, en voldelig misbruger, og hendes nynazistiske kæreste.\nLÆS OGSÅ: Siri Bergman-serien. Intens psykologisk spænding fra prisvindende forfatterduo\nPå grund af sit arbejde som psykoterapeut og profileringsekspert bliver Siri Bergman koblet på eftersøgningen af de forsvundne børn, og sagen påvirker hende dybt. Samtidig kæmper hun for at reparere forholdet til både sin kæreste Markus og sin tidligere bedste veninde Aina.\nDa et kvindelig dukker op, tager efterforskningen en overraskende drejning. For pludselig dukker der fotos af selvsamme afdøde kvinde op på et onlineforum – sammen med de forsvundne børn …\nDu kan købe Ild og dybt vand online, fx. på Saxo.dk, eller i din nærmeste boghandel fra d. 1 februar.\nNacka, øst for Stockholm, 1985\nHan sætter sig op i sengen. Lytter uroligt efter lyde, bange for, at hans mor og far skal høre vækkeuret. Han har sovet med det i sengen. Som en hård bold har det ligget under den bløde pude. En hemmelighed, som kun han kender.\nDet eneste lys i rummet kommer fra den orange julestjerne i pap, der spreder sit lys i drengeværelset. Den smalle seng, fyrretræsreolen og de farvestrålende plastickasser fyldt til randen med legetøj farves orange af lyset. På den lille kommode ved døren står en flamingo af lyserødt glas, som han har fået i julegave af sin lillesøster. Ved siden af står sparebøssen formet som en kiste med en streng Joakim von And ovenpå, som om han vogter pengene.\nDrengen ved præcis, hvor mange penge han har i sparebøssen. Nitten kroner og halvtreds øre. På væggen hænger en plakat af Ingemar Stenmark. Drengen tænker, at han skal være lige så god til slalom som Ingemar. Han skal også køre ned ad de stejleste bakker og vinde alle de største konkurrencer. Hans far har lovet ham, at han får lov at gå på skiskole i år. Nu er han syv år, stor nok. Og efter jul kører familien til Sälen, hvor han endelig skal prøve sine nye ski.\nDrengen står op. Lister sig prøvende over gulvet, hen til vinduet. Han stiller sig tæt på glasset. Mærker med hånden på den kolde, glatte overflade. Udenfor er himlen sort, og han kan se tusindvis af funklende stjerner. De ligner skarpe glasskår, der er blevet knust over et sort stykke stof.\nDrengen gyser. Han bryder sig ikke om nattehimlen, der pakker huset ind i mørke. Han er bange for mørket og tomheden, for alt det, der findes derude, men ikke kan ses. Han vender i stedet blikket ned mod grunden. Sneen ligger urørt, og gadelygten kaster et koldt skær over det hvide, dunbløde tæppe.\nSne overalt. Den ligger som et tykt, hvidt tæppe over haven. Han aner konturerne af buske og bede og farens gamle cykel uden for garagen. Hans mor har hængt lys i et af de gamle knudrede æbletræer. Det ser smukt ud med lygterne, der lyser gennem sneen. Det ligner virkelig jul.\nKlokken er halv fem om morgenen. Snart skal hans mor op. Hun står altid tidligt op for at nå hen på hospitalet, hvor hun arbejder. Hans mor arbejder med syge børn, og nogle gange kommer hun hjem og græder. Det er, når der er sket noget i løbet af dagen.\nDrengen har smuglyttet, når hans mor og far snakker sammen, og han ved, at der sker grimme ting på morens arbejde. Det sker, at børn dør. At de bliver så syge, at de ikke kan leve længere. Han bliver ængstelig, når han hører sin mors historier. Han har også været syg. Tænk, hvis han bliver så syg, at han dør. Eller måske hans mor, far eller Elsemarie. Når drengen tænker på den slags ting, får han ondt i maven og forsøger at tænke på noget andet.\nSom biler. Eller slik.\nHan hvisker navnet på alt det slik, han kender.\nEfter et stykke tid har han det bedre.\nHan trykker forsigtigt håndtaget på døren ned og sniger sig ud i den lille gang. Døren ind til Elsemaries værelse står åben, og han kan se hendes oplyste akvarium, der står på sit helt eget bord. Hans mors og fars dør er lukket, og han ved, at forældrene sover tungt bag den hvide dør. Drengen mærker væg til væg-tæppets luv mod sine bare fødder. Det er dejligt at gå på, som fløjl. Hvis man trækker foden hen over det, kommer der et mærke i det bløde tæppe. Det ser flot ud. Hele tæppet ser flot ud.\nSamme tykke væg til væg-tæppe på trappen. Hans far siger, at det er godt, for så er der mindre glat, og man behøver ikke at være bange for at falde og slå sig. Hans far synes, at sådan noget er vigtigt. At trappen ikke er glat. At stien fra vejen og hen til huset er ordentligt gruset. At alle farlige flasker med rengøringsmidler er låst inde i garagen. Drengen synes, at han overdriver. Han er trods alt syv år nu. Går i skole. Gammel nok til at vide, at man ikke skal drikke noget, som man ikke ved, hvad er. Men han siger ikke noget, for han ved, at det beroliger hans far at have styr på tingene.\nDen elektriske lysestage er tændt i køkkenet. Der dufter af te og appelsin og noget andet, som han ikke ved, hvad er, men det føles som hjemme. Der lugter af hjemme. Drengen sætter sig på hug, åbner et skab og trækker en stor, rød metalbakke frem dekoreret med nisser. Han kommer til at støde til en plasticskål, og der lyder et dæmpet bump i det lille køkken. Så bliver der stille igen. Han venter. Forventer at høre sin mors stemme, høre hendes spørgsmål om, hvad der sker, men alt er stille.\nDrengen sætter bakken på bordet og finder et fad frem. Det er en brun stentøjstallerken, og han synes, det ligner en rigtig nissetallerken. Så bøjer han sig ned foran et af køkkenskabene. I skabet har hans mor og far de store gryder, som hans far plejer at koge saft i. Drengen letter på låget til en af de største gryder og føler med hånden indeni. Famler med ivrige hænder, indtil han strejfer papirposen.\nTriumferende tager han den op og begynder at tage de smukt dekorerede peberkagehjerter ud. Grøn og lyse- rød glasur. ”God Lucia” sprøjtet med snirklet skrift. Der er fire. Et til hvert familiemedlem. Mor, far, Elsemarie og ham selv. Han lægger hjerterne på den brune stentøjstallerken. Forsøger at få det til at se ekstra fint ud ved at lægge peberkagehjerterne som fire blade i en firkløver.\nDrengen har taget pengene fra sin sparebøsse og købt hjerterne i det lille konditori i centrum, som han går forbi hver dag på vej til og fra skole. Han var længe om at vælge mellem peberkagerne med glasur bag disken, omhyggelig med, at det skulle være de rigtige. Da han til sidst havde bestemt sig, gav han sine penge til den gråhårede dame, der altid står bag disken i konditoriet. Hun hedder Hilma, og hendes mand, der er konditor, hedder Erik, og han bager alle de kager og boller, der er i konditoriet. Hilma grinede ad drengen, da hun så hans enkroner, men på en sød måde.\n”Skal du overraske din mor og far?”\nHun lo, og mellemrummet i overmunden, hvor der skulle have siddet en tand, blev synligt. Han nikkede ivrigt.\n”Ja, på Lucia. Mor og far og Elsemarie.”\n”Ikke dårligt. Sikke en fest, der bliver.”\nHilma fandt en sølvfarvet tang frem og tog forsigtigt den ene kage efter den anden og lagde dem i papirposen.\n”Men så skal du også have en overraskelse.”\nHun bøjede sig ned og fandt en dåse frem med farvestrålende slikkepinde under disken. Drengen valgte en orangestribet, tog den i munden og takkede mange gange, før han forsigtigt lagde posen ned i skoletasken og begyndte at gå hjem.\nHan fortsætter med at dække op på bakken. Hans mor og far plejer at drikke kaffe om morgenen, men han ved ikke, hvordan man laver kaffe. I stedet finder han to glasflasker med julemost i spisekammeret. De føles kølige. Moren har forklaret, at der er en luge, som slipper kold luft ind i det store opbevaringsrum. Jo koldere der er udenfor, jo koldere bliver der i spisekammeret. Og nu er det meget koldt udenfor. Så koldt at der er faldet masser af sne.\nHan har længtes sådan efter sne.\nLængtes efter at kælke ned ad en stejl bakke i skoven, lave sneengle i haven og kaste snebolde på Elsemarie. Det sidste tænker han næsten forsigtigt, som om han er bange for, at nogen kan høre hans tanker. Han vil ikke gøre Elsemarie ondt, men nogle gange er det sjovt at drille hende. Han elsker sin lillesøster, og hvis nogen er dum mod hende, skal de få med ham at bestille. Sådan er det bare.\nHan sætter fire glas på bakken og betragter så sit værk. En tallerken med fire peberkager. To flasker julemost. Fire små glas. Det ser fint ud, men ikke helt så fint, som når hans mor og far dækker op til fest. Han spekulerer på, hvad der mangler, og går så hen til en køkkenskuffe, roder i den og finder til sidst en pakke servietter. De er ikke særlig juleagtige med billeder af skovjordbær, men han synes i hvert fald, at de er fine, og folder dem på midten, som hans mor plejer at gøre, og lægger dem så på bakken.\nNu bliver det endnu finere, men der mangler stadig noget.\nHan kigger sig om i køkkenet og får så øje på adventslysestagen på det store fyrretræsbord. To lys er stadig urørte, og man må ikke tænde dem endnu. Man skal vente til tredje og fjerde advent. Drengen sætter adventslysestagen på metalbakken. Hvis han maser den ned mellem servietter og tallerken, kan den akkurat være der. Så studerer han igen sit værk. Kager, drikkevarer, servietter, lys. Det ser virkelig smukt ud, og også så lækkert, at han får lyst til at prøvesmage en af kagerne, som et lille barn.\nMen det vil han selvfølgelig aldrig gøre.\nNu skal han hente tændstikkerne. Han ved præcis, hvor far har dem, men det er svært for ham at nå øverste hylde i skabet. Han klatrer op på køkkenbordet og forsøger at nå tændstikkerne i det lille sideskab. Der lugter af stearin og krydderier og lidt indelukket, og han har mest lyst til at holde sig for næsen, da lugten er så stærk og påtrængende. Han kan ikke se så højt op, i stedet lader han fingrene forsigtigt famle hen over de forskellige genstande. Mærker det store askebæger af glas, som kun tages frem, når nogen, der ryger, kommer hjem til dem.\nVed siden af ligger de smukke servietringe i messing, som bruges, når der er fest. Han leder videre, mærker endelig en lille papæske, som han lukker hånden omkring, og springer ned fra køkkenbordet. Æsken er blå med et lille barn på, som med bestemte skridt spadserer mod en lysende sol. Det ser næsten ud, som om barnet er på vej direkte ind i solen.\nDet er svært at tænde lysene. Han har tændt tændstikker før, men der har altid været en voksen til stede. Nu må han klare det selv. Naturligvis ved han godt, at man skal være enormt forsigtig med ild. Han er forsigtig. Han koncentrerer sig, og til sidst lykkes det ham at tænde det første lys. Det andet går lettere, for nu kan han tænde tændstikken med det første lys. Og så er bakken klar: peberkager, most, servietter, lys.\nDet ser smukt ud. Han føler sig stolt og lidt nervøs. Hvad mon hans mor og far vil sige. Og Elsemarie. Hvor bliver de overraskede! Han løfter forsigtigt bakken. Den er tung. Tungere, end han troede. Han må anstrenge sig for at balancere den og ikke vælte noget. Med langsomme skridt går han op ad trappen og synes pludselig, at det er dejligt, at hans far har lagt væg til væg-tæppe på trinnene, for der er faktisk mindre glat nu, præcis som hans far siger.\nDa han kommer op i den lille gang på første sal, sætter han bakken på bordet ved vinduet. Så går han ind på sit værelse og finder sit Luciatøj frem: en hvid kjole, et kræmmerhus til at have på hovedet og en guldstjerne i pap fasttapet på en blomsterpind.\nTøjet føles på en eller anden måde magisk. Han bliver til en anden dreng. En dreng i hvidt tøj, der bebuder julen.\nDa han kommer ud på gangen igen, er han klar til at synge, men så kigger han ud ad vinduet.\nUde på gaden kommer et uformeligt menneske gående, skubbende en vogn foran sig. Først forstår han ikke, hvad han ser, aner bare konturerne af det mærkelige køretøj. Han løber ned ad trappen, ud i gangen og hen til vinduet ved hoveddøren. Kan det være en tyv, som er ude med en vogn? For en mor med et barn kan det vel ikke være så tidligt om morgenen? Eller kan det være julemanden?\nDrengen tror egentlig ikke på julemanden længere. Stefan fra hans klasse har sagt, at kun pattebørn tror på julemanden, og at det er hans mor og far, der køber alle gaverne.\nMen måske alligevel?\nHan bøjer sig frem mod ruden og ser koncentreret på skikkelsen, som nu nærmer sig deres hus ude på den tilsneede gade. Han forstår ikke helt, hvad han ser, hvem der er bag tøjet. Men så bøjer skikkelsen sig pludselig ned over vognen og tager noget op, som han stikker i deres postkasse.\nDrengen indser, at det må være et avisbud. Han har aldrig set sådan et før, da de kommer så tidligt om morgenen, men hans far har forklaret, at ligesom et postbud deler post ud, så deler avisbuddet morgenaviser ud. Han har ondt af manden, der må stå så tidligt op og dele aviser ud, når det har sneet så meget, men samtidig bliver han glad, for han ved, at hans mor og far holder af at læse avis om morgenen.\nHan tager sine gummistøvler på, som har en krøllet hvid pels indeni og plastic udenpå. Man kan have dem på i al slags vejr. Støvlerne er dejlige, og pelsen føles varm og blød mod hans bare fødder.\nDrengen ser sig selv i spejlet. En Luciadreng med en skinnen- de stjerne af guld og et par brune støvler. Forsigtigt lægger han stjernen ned på gulvet. Det er ikke nødvendigt at tage den med ud, når han bare skal hente avisen.\nDet er ikke svært at få døren op. Man drejer på låsen, indtil det siger klik. Han træder ud på trappen og standser så op, kigger sig forundret omkring.\nHvidt overalt. Sne overalt.\nDet lugter koldt og fugtigt og af vinter.\nForsigtigt lukker han hoveddøren, som hans far har lært ham, og begynder så at vade hen mod postkassen. Han standser op og bøjer sig ned, lader hænderne fange nogle håndfulde sne, som han langsomt former til en hård bold. Han sigter mod den store birk, der vokser i deres have, men rammer forbi den hvidstribe- de stamme med nogle centimeter. Straks former han endnu en snebold, sigter og rammer igen forbi. Han forsøger igen og igen, men rammer forbi hver gang.\nPludselig mærker han, hvor stive og kolde hans fingre er. Han har ingen vanter på. Kun en pyjamas med en Lucianatkjole ovenpå og en Luciahat på hovedet. Og så de varme støvler. Han bevæger sig langsomt hen mod postkassen. Sneen når ham næsten op over støvleskafterne, og der kommer kold sne ned i støvlerne. Han forsøger at sætte farten op. Løfter låget på den gamle grønne plasticpostkasse og tager Dagens Nyheter op. På forsiden er der et billede af en Lucia.\nDa han går tilbage til døren, ser han op på huset. I vinduet på første sal får han øje på et mærkeligt skær. Han forstår ikke, hvad han ser. Måske er hans mor og far vågnet, eller også er Elsemarie oppe?\nLyset bevæger sig deroppe i vinduet, skifter mellem hvid, gul og orange.\nDrengen trækker i hoveddøren, men der sker ingenting. Han trækker igen. Rykker i håndtaget, alt hvad han kan. Han fryser og er våd om fødderne og vil ind, men han kan ikke få døren op. Han forsøger endnu en gang, men der sker stadig ingenting. Bare den samme lukkede dør, umulig at rokke.\nOg så husker drengen det.\nMan skal slå låsen fra, ellers smækker den. Og han har glemt at slå låsen fra.\nEt kort øjeblik bliver han stille. Ved ikke, hvad han skal gøre. Så begynder han at banke på døren med den sorte dørhammer. Han banker og banker, men der kommer ingen.\nHan begynder at skrige. Råbe på sin far og mor.\nMen der kommer stadig ingen og låser op. Og på første sal fortsætter lyset med at bevæge sig hurtigere og hurtigere. Hvidt, gult og orange.\nLyset, som er ild.\nDen Blå Port, Djurgården, det centrale Stockholm\nAina er blegere. Hendes lange hår er erstattet af en krøllet pagefrisure. Trækkene er skarpere, mere markerede i det magre ansigt. Men øjnene, der changerer i grågrønt, stråler som altid.\nSmerten over at se hende får mig næsten til at tabe vejret. Selvfølgelig havde jeg regnet med, at det kunne blive svært. Spekuleret på, om min vrede stadig ville være der, som et selvstændigt væsen dybt inde i min krop. Men det eneste, jeg føler, er sorg, det gør ondt i mig at se hendes forandring. Jeg overrumples af min egen medfølelse for Aina. Min bedste ven.\nMin forhenværende bedste ven.\n”Jeg ved det. Jeg ser forfærdelig ud.”\nHun trækker hånden gennem det tynde hår og vender ansigtet mod den blege efterårssol. Nipper til et glas vin og undgår mit blik ved at studere to små børn, der jagter hinanden inden for det beskyttende stakit. Vi sidder ved et bord foran Den Blå Port som så mange gange før. Varmen er kommet på midlertidigt genvisit som for at bede os om at holde ud og minde os om, at der kommer et nyt forår efter det store mørke, som venter forude.\nRundt om os sidder en blanding af nybagte forældre, der drikker latte, mens deres børn sover i deres Bugaboobarnevogne, og ældre, midaldrende kvinder, der har været til et eller andet kulturelt arrangement på Waldemarsudde eller Liljevalchs. Alting er præcis, som det plejer, og alligevel er alting anderledes. Jeg er bange for at spørge, hvordan det går. Hvordan det gik.\n”Har du lyst til at fortælle?”\nEt kort øjeblik mødes vores blikke, hægter sig fast i hinanden, før de igen farer videre i hver sin retning. Aina trækker vejret dybt ind og lukker øjnene.\n”Du mener kræften. Jeg er rask igen. Siger de i hvert fald.”\nPludselig drejer hun hovedet og ser direkte på mig.\n”Det var meget værre, end jeg nogensinde havde forestillet mig. Meget værre, men samtidig slet ikke, som man tror. Som jeg havde troet, at det ville være. Har du nogensinde forestillet dig, hvordan det ville være at blive ramt af en livstruende sygdom?”\nJeg tænker mig om, lader spørgsmålet trænge ind. Det har jeg da på et tidspunkt. Spekuleret på, hvad der ville ske med Erik og Markus, hvis jeg forsvandt. Om Erik ville huske mig. Savne mig. Efter at min forrige mand, Stefan, døde, længtes jeg efter døden. Jeg tænkte på den som en befrier, der skulle komme og redde mig, så jeg slap for at leve videre i en tilværelse, som bare bestod af tomrum og smerte. Jeg nikker bekræftende til Aina. Jeg har forestillet mig sygdom og død.\n”Også mig, eller altså, det gjorde jeg før. Og jeg havde et tydeligt billede af, hvordan jeg ville være, hvis jeg blev syg. Hvordan jeg ville være stærk og modig og slås for at overleve. Hvordan jeg ved hjælp af ren viljestyrke ville besejre sygdommen. Og senere, da jeg befandt mig der, så var alting anderledes, jeg var anderledes. Jeg var lille, bange og fej. Og jeg indså, at man ikke kan behandle sin kræft ved at spise fiskeoliekapsler eller gå til yoga. Man kan bare forholde sig roligt til alt det, der foregår, og lade følelserne komme. Lade dem være der. Udforske dem. Holde dem ud.”\nHun lader igen hånden glide gennem håret, snor en lok omkring fingeren på samme måde, som hun altid har gjort.\n”Cellegifte. Du aner ikke, hvad de gør ved en. Jeg vidste, at det ville blive hårdt, men så hårdt … Kvalme, opkast, smerter …”\nPludselig tier hun og retter blikket mod mig.\n”Undskyld. Jeg snakker bare løs. Jeg ville ikke mødes med dig for at beklage mig, overhovedet ikke. Du skal bare vide, hvordan det var. Og hvorfor det gik, som det gik, med Stefan.”\nEt vindpust tager fat i min serviet, og den flyver af sted hen over gruset og lægger sig til rette under en afløvet busk. Jeg ved godt, at jeg burde gå hen og samle den op, men i stedet bliver\njeg siddende. Jeg har ventet så længe på at tale med Aina, men samtidig undgået hende. Jeg har villet og ikke villet tale. Min bedste ven og min døde mand havde engang for længe siden en affære bag min ryg. Da jeg fik det at vide, var Stefan død, og der var kun Aina tilbage at straffe. Vi har ikke set hinanden i flere år, selv om Aina kontaktede mig, da hun blev syg, Jeg slettede hendes mail og tømte papirkurven, før jeg nåede at fortryde. Til sidst skete der noget, som gjorde, at jeg skiftede mening.\n”Og hvorfor gik det, som det gik?”\nMin stemme er udtryksløs. Jeg tænker på det, som har været. Vreden, som var så stærk, at jeg fik lyst til at slå, at skade. En følelse, som jeg ikke vidste fandtes, før jeg opdagede Ainas bedrag. Men nu er der kun tomhed. Alt det onde, som jeg ønskede for Aina, har allerede ramt hende, og det finder jeg ingen tilfredsstillelse ved. I stedet åbner en afgrund af savn sig inden i mig, som længes efter at blive fyldt.\nJeg lukker øjnene og mærker solvarmen i ansigtet, hører folk ved nabobordet tale oprørt sammen om manglen på børnehavepladser i Hägersten og tænker, at det må være dejligt at have noget så tydeligt og afgrænset at blive vred over, et emne, hvor der er et så selvfølgeligt rigtigt og forkert.\n”Det gik, som det gik, fordi der skete en masse ting. En masse ulykkelige omstændigheder. Ikke fordi jeg har tænkt mig at fralægge mig ansvaret, Siri, det, som skete, var vores skyld, men for at forklare, hvorfor noget blev startet.”\nJeg nikker, viser, at jeg lytter. Mit hjerte slår hårdt, og jeg har kvalme, men jeg bliver siddende. Ved, at jeg er nødt til at lytte, hvis Aina og jeg skal kunne komme videre.\n”Efter at du … mistede barnet, blev du næsten umulig at nå.”\nAina ser undskyldende ud, da hun siger ordene, som om hun vil gøre det klart, at hun ikke lægger nogen skyld over på mig for det, som skete. Jeg tænker på barnet, som var Eriks søster eller bror. Barnet, som var så skadet, at det ikke kunne leve.\n”Det er så svært med dig, Siri, når du ikke har det godt. Du trækker dig og vil ikke lade nogen hjælpe dig. Og Stefan begyndte i stedet at tale med mig. Det var mærkeligt, jeg blev hans fortrolige. Han talte altid om dig. Hvor meget han elskede dig. Hvor meget han savnede dig. Men alligevel kunne han ikke nå ind til dig. Han følte sig afvist.”\n”Så Stefan var ensom og ulykkelig, fordi jeg ikke var der. Fint. Men hvilken grund havde du?”\nJeg kan høre, at jeg stadig lyder giftig.\n”Ingen grund, som undskylder min opførsel.” Hun ryster på hovedet, og de matte hårlokker bevæger sig i vinden.\n”Jeg tror, det var nærheden. Vi blev for tætte. Mødtes for ofte. Vi forvekslede intimiteten med noget andet, med tiltrækning.”\nJeg ser Jimmy for mig. Den betjent, som jeg arbejder sammen med. Jeg husker, hvordan vi uplanlagt endte hjemme hos ham en varm sommernat. Den mærkelige følelse af at være så tæt på en anden end Markus. Mit eget bedrag. Jeg ved, hvor let det kan være.\n”Elskede du ham?”\nAina møder mit blik og ryster på hovedet.\n”Jeg holdt meget af Stefan. Men aldrig på den måde. Det var uudtalt, at det var en kortvarig affære. Ikke andet.”\n”Og Stefan? Elskede han dig?”\nDet var det spørgsmål, som jeg havde været mest bange for at stille. Ville han forlade mig?\n”Der var kun dig. Nogle gange tror jeg, at han begyndte at mødes med mig for at få en distance til dig. Det øgede hans selvforagt og gjorde det nemmere for ham at gøre det, han gjorde. Retfærdiggjorde hans beslutning om at tage sit eget liv.”\nJeg ønsker at forstå Aina, men samtidig er det uforståeligt. Det er som en gåde, der er umulig at løse. Hver ny indsigt afføder nye spørgsmål.\n”Men du har altid haft forskellige mænd omkring dig, kunnet få, hvem du ville. Hvorfor Stefan? Hvorfor min mand?” Jeg kan mærke, hvordan øjnene fyldes af tårer, og ved ikke, om jeg er mest vred over, at min mand var utro med Aina, eller over, at min bedste ven bedrog mig.\n”Jeg ved det ikke. Jeg ved det faktisk ikke,” siger Aina og ser pludselig plaget ud. ”Jeg ville ønske, at jeg kunne give dig et simpelt svar. Sige, at jeg elskede ham, og at jeg håbede, vi kunne fortsætte sammen, at det var ham og mig. Men sådan forholdt det sig ikke. Jeg var ikke forelsket i Stefan, og det gør måske det hele værre.”\nHun sukker og bøjer sig ned efter sin taske, roder i den og finder en pakke cigaretter frem. Hun tager en cigaret, tænder den og tager et sug.\n”Burde du virkelig ryge? Jeg mener …”\nSpørgsmålet hænger i luften imellem os, og Aina begynder pludselig at grine.\n”Næ. Det burde jeg vel ikke. Men nogle gange føles det, som om det hverken gør fra eller til. Men kun nogle gange.”\nHun rækker pakken frem, og jeg tager tøvende en cigaret, som hun tænder for mig. Det føles mærkeligt, noget, vi har gjort hundredvis af gange før i tiden, og nu gør vi det igen. Der er noget højtideligt over bevægelserne. Som en erkendelse af, at noget er ved at forandre sig.\n”Jeg synes alligevel ikke, at du burde ryge. Jeg vil gerne beholde dig.”\nVi ved begge, at jeg ikke bare taler om hendes helbred. Jeg vil gerne have Aina i mit liv, være hendes ven. Jeg har sådan savnet hende.\nAina bliver stille. Hendes øjne møder mine, og jeg aner forbavselsen i hendes ansigt. Den der utilslørede sårbarhed. En enkelt tåre løber ned ad hendes kind. Så vender hun sig væk fra mig, suger igen på cigaretten.\n”For fanden, Siri. Jeg er så skide ked af det. Der er ikke meget, jeg fortryder i mit liv, men jeg ville gøre hvad som helst for at gøre det her ugjort. Når man tror, at man skal dø, går det op for én, hvad der betyder noget i livet. Jeg ved godt, at det lyder som en kliche, men sådan var det for mig.”\n“Jeg tænkte på dig. På min mor, som jeg knap nok har talt med i tyve år. Jeg tænkte på alle de somre, på alle de gange, vi legede på klipperne ved jeres hus og solede os. Alt skulle jeg miste. Nu kommer jeg måske alligevel til at leve, og jeg ønskede ikke, at det her skulle være imellem os. Jeg vil ikke miste dig.”\nHun ser fortvivlet ud, og jeg rækker langsomt hånden frem, rører ved hendes arm.\n”Det er okay. Eller … det er ikke okay, men jeg kan leve med det.”\nJeg lukker øjnene. Lytter til barnegråd og mågeskrig. Ved bordet ved siden af os er småbørnsforældrene gået, og nu sidder der to ældre kvinder. Den ene har en pose med Liljevalchstryk på. Jeg kan høre dem hviske om en, der hedder Ulla, som ikke er den skarpeste kniv i skuffen. De fniser som to unge piger, og jeg spekulerer på, om Aina og jeg kommer til at sidde her i en fjern fremtid, måske mens vi ryger en enkelt cigaret og med et rødvinsglas i hånden. Jeg har ikke lyst til at vade rundt i fortiden, jeg vil være fri.\n”Har du hørt, at Sven vil begynde at arbejde igen? Han savner os sikkert.”\nAina griner, og trods det magre ansigt og tynde hår ligner hun pludselig sig selv.\n”Seriøst? Har du talt med ham?”\nJeg er forbavset. Aina, Sven og jeg havde engang en psykoterapeutisk konsultation sammen. Aina og jeg var de unge, uerfarne, og Sven den ældre, der havde arbejdet som psykoterapeut i næsten tredive år. Det var en dynamik, der fungerede. Sven trivedes med at være eksperten, og vi var fuldt optagede af at etablere os i professionen. Når jeg tænker tilbage, føles konsultationen som noget, jeg har drømt. Næsten inden for rækkevidde, men alligevel så langt væk.\n”Jeg har talt med ham regelmæssigt. Han kom og besøgte mig under kemoterapien. Sad og holdt min hånd og lovede, at alt ville blive godt igen. Hans mor døde åbenbart af brystkræft.”\n”Jeg har svært ved at se ham for mig som mild og trøstende. Han var altid så behersket, aldrig følsom.”\nJeg ryster på hovedet, og Aina smiler.\n”Der er vel en grund til, at patienterne elskede ham. Men ja. Jeg blev også forbavset. Måske har livet som småbørnsfar gjort ham blød.”\n”Og hvordan trives han med bleer og sutteflasker? Han er ikke ligefrem fartypen.”\n”Han er fantastisk. Han er stadig gift med Sanna, og Hjalmer er tre år nu.”\nJeg ser Sanna for mig. Næsten tredive år yngre end Sven, stærk og selvstændig med masser af integritet. Ikke ulig hans forrige kone, Birgitta. Hvis man ser bort fra aldersforskellen.\n”Så hvorfor vil han begynde at arbejde igen? Det lyder, som om han udlever sin drøm.”\n”Bogskriveriet går vist ikke så godt. Og han savner vel intel- lektuel stimulans, treårige er jo vidunderlige, men måske ikke så … dybsindige.”\nVi griner sammen. Prøvende og forsigtigt.\n”Så hvad vil han lave? Arbejde som psykoterapeut igen?” spørger jeg.\n”Han vil åbne en ny konsultation med dig og mig.”\nJeg stivner. Intet kunne have overrasket mig mere. En ny konsultation. Jeg tænker på mit arbejde i politiets gerningsmands- profilgruppe. Det er spændende og udfordrende, men også uhyggeligt og mørkt. Jeg har aldrig tidligere troet på ondskab som koncept. Altid tænkt, at der findes rationelle forklaringer på alt, at det er muligt at forstå, hvorfor mennesker handler, som de gør. Det er, hvad jeg har lært i mit fag som psykolog, at gøre det ubegribelige begribeligt.\nNu ved jeg ikke længere. Hos visse mennesker er der noget, som bare er tomt og afgrundsdybt, som ikke kan forstås eller forklares. Og den tomhed skræmmer mig. Jeg vil ikke gå ind i den, for det føles, som om den kunne tilintetgøre mig. Svens forslag virker pludselig som en redningsbøje. Noget, der kan redde mig fra det, som måske er ondskab. Samtidig så tøver jeg, for jeg ved ikke, om det er muligt at genskabe fortiden.\n”Jeg ved ikke, hvad jeg skal sige. Det kommer så pludseligt.”\n”Jeg ved det. Og tingene har forandret sig, siden vi arbejdede sammen sidst. Jeg sagde til ham, at det ikke var aktuelt, at situa- tionen havde ændret sig, men han insisterede alligevel på, at jeg skulle tale med dig, Siri. Men, åh … Skide være med det. Han må tage en omgang til med sit bogmanuskript.”\nJeg kan se på hende, at hun havde regnet med min tøven, og at den ikke sårer hende.\n”Måske skulle vi mødes med ham. Bare tage en snak.”\nJeg bliver nærmest forbavset over mine egne ord. Har jeg vir- kelig lyst til det? Men på den anden side: Man forpligter sig ikke til noget ved at tage en snak.\n”Kunne du godt tænke dig det?” Aina rynker panden, som om hun forsøger at få mine ord til at give mening – hendes ansigtsudtryk leder tankerne hen på én, der forsøger at samle et usædvanlig drilagtigt Ikeamøbel.\n”Ja. Et uforpligtende møde. Er det ikke sådan, man siger?” ”Jeg taler med ham. Så snart jeg kan. Før du når at fortryde.” Vi griner igen. Lidt mere naturligt denne gang. Med mere indlevelse og mindre angst.\nÄlvsjö, syd for Stockholm\nOlga husker dem alle.\nAnsigterne dukker op på hendes nethinde: Paul, ham, der mistede foden i en ulykke og kæmpede for at komme til at spille fodbold igen. Lille Hamid, som sov i deres seng i seks måneder, helt tæt ind til hende, før han turde sove alene i værelset ud mod skoven. Og så Erkki, som var så klodset, at han slog næsten alt deres porcelæn i stykker. Senere viste det sig, at han led af en motorisk udviklingsforstyrrelse, men også det havde løst sig med tiden.\nJa, væk mig midt om natten, og jeg vil kunne sige deres navne højt, se dem alle for mig, fremmane deres ansigter og deres kroppe, tænker hun. Huske deres stemmer og mærke duften af snavset barnehud, følelsen, når kammen redte filtrede hårtotter ud, og de højlydte protester, når de små, skarpe negle skulle klippes.\nHun føler en stor tilfredsstillelse ved, at de faktisk har gjort en forskel for alle de børn. Været der og tilbudt dem et hjem, da deres tilværelse gik i stykker, og ingen andre kunne hjælpe.\nAt hjælpe er en pligt, men også et privilegium – en velgerning at føle taknemmelighed over.\nVi hjalp dem alle, tænker hun. Det er jeg sikker på, at vi gjorde.\nFor med Nova-Li er det anderledes. Det er, som om hun er gjort af et helt andet stof end de andre unger. Et hårdere, mindre elastisk materiale, som Olga ikke forstår sig på. Hun plejer at tænke, at det eneste, der behøves, er tid – tiden vil blødgøre det hårde, lukkede, og på en eller anden måde gøre pigen modtagelig for den kærlighed, som de faktisk tilbyder.\nMen måske tager hun fejl. Måske findes det barn, som simpelthen har oplevet for meget elendighed. Hvis skal er blevet så hård, at den er umulig at trænge igennem.\nMåske er Nova-Li sådan en pige.\nSten sætter sig ned ved spisebordet, stiller krykken op ad væg- gen og tager imod den kaffekop, som Olga rækker ham. Uden for vinduet skimtes legepladsen. I det svage skumringslys ser alting gråt ud. Selv efterårsløvet, som ligger i driver langs fortovs- kanten, ligner mest snavsede grå papirstykker. Rutsjebanen og gyngestativet aftegner sig som sorte silhuetter mod gadelygten ved siden af garagen.\nOlga hælder mælk i sin kaffekop, rører forsigtigt rundt med en ske og sætter sig over for Sven.\n”Jeg glemte mine briller i soveværelset,” begynder hun. ”Skal jeg hente dem?”\n”Tosse, nej. Med din fod? Men jeg kan ikke se hende.” Sten nipper til kaffen og spejder ud i disen.\n”Hun sidder på gyngen.”\nOlga sukker dybt og retter på halskæden med korset; det, hun fik, da hun blev konfirmeret, og som hun stadig, halvtreds år efter, har på hver dag. Ikke kun fordi det er et tegn på hendes tro, men fordi det på en måde er en bro mellem fortid og nutid. Fra hendes opvækst som eneste barn i en præstefamilie i Tierp, nord for Uppsala – via sygeplejerskeskolen i Stockholm og arbejdet på Sachsska børnehospital – til mødet med Sten den aften på færgen til Gotland og den familie, de siden skabte sammen.\nKorset er synonymt med den tro, der har båret hende gennem alle livets faser. Korset er håb og fortrøstning, men det havde også – i hvert fald i de yngre år – skræmt hende en anelse. For Gud er ikke bare god, det er hun temmelig sikker på. Gud kan fratage mennesket alt det, som han har givet hende, på et øjeblik. Rasere det, som hun så omhyggeligt har bygget op.\nDet gælder om ikke at blive hovmodig. Aldrig at glemme at være taknemmelig for livets gaver.\n”Og hvad gør de andre børn?”\n”Olssons unger klatrer som sædvanligt i træet,” siger Sten og rømmer sig. ”Jeg er nødt til at tale med dem om det. Grenene er alt for tynde at klatre i. Det ender galt en dag.”\nLyden fra køkkenuret hugger stilheden i stykker og borer små, distinkte huller i den forræderiske ro i køkkenet.\n”Ved du hvad,” siger Olga. ”Jeg kommer vist aldrig til at forstå mig på den unge. Det er lige meget, hvad man gør, det er ligesom ikke muligt at komme … tæt på hende.”\nSten nikker og nipper igen til kaffen.\n”Hun er vores tyvende plejebarn,” siger han lavmælt. ”Man kan ikke …”\n”Redde alle? Nej, det kan man måske ikke. Men ingen af de andre har været så … lukket inde i sig selv, hvis du forstår, hvad jeg mener.”\n”Giv hende lidt tid.”\n”Der er gået fire måneder.”\nSten svarer ikke, men han læner sig frem, som om han ønsker bedre at kunne se.\n”Hun går hen til de andre børn nu.”\n”Jeg fandt mad på hendes værelse igen i går.”\n”Jamen, har du glemt det, jeg fortalte dig i sidste uge? Hun gemmer mad på sit værelse.”\n”Hvilken mad?” Sten ser på hende. Det venlige, buttede ansigt udstråler forvirring, og de hvide øjenvipper, der flagrer rundt om de blege øjne, minder hende om insektvinger.\n”Kogt kartoffel. Hun havde lagt den under sengen. Troede vel ikke, at jeg ville finde den der.”\nSten ryster på hovedet.\n”Kartoffel? Stakkel. Hun troede nok, at hun ellers ikke ville få noget.”\n”Ingen af vores børn har da nogen sinde manglet mad på bordet?”\n”Det handler ikke om os. Det kan du vel nok forstå?”\nOlga nikker og ser ned i kaffekoppen, hvor der kun er brunt grums tilbage på bunden.\n”Leger hun med Olssons unger nu?”\nSten ser ud ad vinduet. Enkelte blade danser i vinden, og en støvregn er begyndt at falde.\n”Nej. Hun er nok bag klatrestativet. Blev du så sur på hende, da du fandt maden?”\n”Nej. Selvfølgelig blev jeg ikke sur. Jeg blev bare … overrasket, som altid med Nova-Li. Jeg forstår mig ikke på den pige. Og hun gør det ikke lettere ved at være så tilknappet hele tiden. Men jeg forklarede hende, at der altid vil være mad herhjemme, og at hun ikke behøver at tage den med op på værelset, det gjorde jeg altså.”\n”Og hvad sagde hun så”\nOlga tier og ryster langsomt på hovedet. En gestus, som rummer magtesløshed, men også et vist mål misfornøjelse.\n”Vi burde måske sige, at hun skal komme ind?” fortsætter hun. ”Det regner.”\n”Det er nok bedst,” siger Sten og fører hånden gennem det tynde, hvide hår.\nOlga rejser sig op og sætter kaffekoppen på køkkenbordet med et højt smæld. Hun går ud i gangen og tager gummistøvler og dynejakke på, så åbner hun hoveddøren og slipper alle efterårets dufte af rådne blade og fugtig jord ind.\nVinden fanger hendes jakke, og hun lukker lynlåsen og slår hætten op. Støvlerne svupper, og hun river sorte sår op i jorden, da hun går det korte stykke ned mod legepladsen.\nDet er heller ikke i år lykkedes dem at få orden på græsplænen – den ligner mest en pløjemark med enkelte tørre tuer af ukrudt hist og her. Måske er det bedre at give op og lægge fliser på den lille rektangulære overflade foran rækkehuset, men hun hader tanken om at dække jorden med sten – at lukke jordens grokraft inde og erstatte det grønne med cementfliser.\nOlssons unger sidder farligt langt ude på træets spinkle grene, præcis som Sten sagde. Hun hæver hånden mod dem og går hen mod klatrestativet. Sandet gør skridtene tunge, og hun mærker en snert af irritation over, at Nova-Li ikke forstår, at hun burde gå ind, når det bliver mørkt og begynder at regne.\nOlga går rundt om den lille træbygning, som har et net af orange reb foroven, hvor børnene kan ligge og se på himlen eller åle sig igennem maskerne som små orme.\nNova-Li er der ikke.\n”Nova!” råber hun, men blæsten og regnen drukner hendes råb. Hun går tilbage til træet og vender sig mod de tre drenge, som sidder oppe i grenene.\n”Har I set Nova?”\nOscar, den ældste, ham, der altid er så ond mod Perssons kat, ryster langsomt på hovedet. ”Næ. Gik hun ikke ind?” ”Hvad mener du? Gik hun?” ”Ingen anelse.”\nOscar ser på sine småbrødre, der langsomt ryster på hovedet i en koordineret bevægelse.\n”Hun sad på gyngen lige før,” forsøger den mellemste bror.\nOlga ser hen mod gyngestativet, hvor de tomme gynger langsomt vugger i vinden.\n”Men så I ikke, hvor hun gik hen? Hun kan vel ikke bare forsvinde?”\n”Vi sad her …”\n”Jeg ved godt, at I sad i træet hele tiden. Men I må vel have set, hvor hun gik hen?”\nDrengene svarer ikke, men Oscar ser sig omkring.\n”Måske gik hun over på parkeringspladsen,” foreslår han. ”På parkeringspladsen. Hvorfor skulle hun gå derover?” Oscar trækker på skuldrene.\n”Det gør hun nogle gange.”\nOlga vender sig om og løber over mod parkeringspladsen. Mørket er blevet tættere, og hun kan knap nok skelne stenene og hullerne i vejen. Regnen finder vej ind under kraven, løber ned ad halsen og ind under trøjen.\nEt øjeblik mærker hun vreden blusse op indvendig. Ikke bekymring, men vrede. Hun er vred på Nova-Li. Vred, fordi hun aldrig er taknemmelig, aldrig ser hende i øjnene, aldrig er til at tale med eller stole på.\nVred, fordi hun er det tyvende barn.\nDet, som ikke er muligt at redde.\nGrene knækker, da hun skyder genvej gennem det lille skovparti. Vådt løv pisker mod hendes ansigt. Hun snubler over en sten, men det lykkes hende i sidst øjeblik at tage fat i en træstamme og undgå at falde. Hun slår sit håndled og standser op et øjeblik og masserer hånden. Piller de små, skarpe barkstykker ud af huden. Et sted høres en bil, der starter og kører sin vej.\nHvor i alverden er hun? En unge kan da ikke bare forsvinde fra det ene øjeblik til det andet? For de kiggede jo på hende næsten hele tiden. Fulgte hendes bevægelser inde fra køkkenet.\nI samme øjeblik Olga når hen til parkeringspladsen, ser hun det første lyn. Den blanke, sorte asfalt reflekterer det stærke lysskær. Sender små skarpe pile af lys af sted, som blænder hende.\nDa øjnene har vænnet sig til mørket igen, spejder hun ud over den lille parkeringsplads. Den er tom. Det eneste, der er at se, er familien Perssons gamle Lada, der mangler bagdæk og står opklodset på nogle gamle mursten.\nNova-Li er væk.\nTagsÅsa Träff • Camilla Grebe • Ild og dybt vand • Krimi • krimiserie • Siri Bergman


17. marts 1992\nDen britiske skuespiller John Adedayo Adegboyega er bedst kendt for sin rolle som Finn i Star Wars: The Force Awakens. Men før han blev verdenskendt som den heltemodige stormtrooper i en galakse langt, langt væk, kendte sci-fi fans ham muligvis allerede fra Joe Cornish’s kult-hit Attack the Block (2011). Her spiller han Moses, en ung bandeleder som terroriserer nabolaget i en londonsk forstad, indtil farlige rumvæsener lander og skaber en ny, meget farligere trussel for beboerne. Dette tvinger Moses og hans bande til at blive ufrivillige helte i kampen for deres territorium.\nJohn Boyega var selv en kæmpe 'Star Wars' fan som barn, og var selvfølgelig helt ude af sig selv, da J.J. Abrams castede ham som Finn i 2014. Dog har han senere indrømmet at hans far, som er præst, ikke anede, hvad det var.\n- Jeg kom hjem og sagde, ”Far, jeg er lige blevet castet i Star Wars,” og han svarede, "Gud, du er i Star Wars! Det er fantastisk, jeg vidste det… Hvad er Star Wars?” fortalte Boyega til talkshow-værten Jimmy Kimmel i 2015.\nBoyega skal medvirke i (mindst) to 'Star Wars' film til: Episode VIII, instrueret af Rian Johnson med premiere i 2017, og Episode IX, som skal instrueres af Colin Trevorrow og udkommer i 2019.\nI vores egen galakse strømmer rollerne også til: John Boyega skal bl.a. spille hovedrollen i Kathryn Bigelows 'Untitled Detroit Project' (2017) som vil skildre de voldsomme begivenheder under optøjerne i Detroit i 1967, samt i Pacific Rim 2, som han også skal medproducere.


Hoteller med parkering i Osoyoos | Hotels.com\nHoteller med Parkering til rådighed i Osoyoos\nHoteller (Parkering til rådighed) i Osoyoos\nSøg efter hoteller med parkering i Osoyoos\nRattlesnake CanyonUnder dit ophold i Osoyoos er det oplagt at besøge Rattlesnake Canyon, som du finder i Okanagan-Similkameen. Hvorfor ikke gå en tur langs stranden og nyde solnedgangen, mens du er i området? Ønsker du at have det sjovt i Rattlesnake Canyon, kan du tage et smut forbi Osoyoos Desert Model Railroad, som befinder sig i nærheden.\nBurrowing Owl Estate WineryNår du befinder dig i Oliver, kan du overveje at besøge Burrowing Owl Estate Winery i Okanagan-Similkameen. Området har en afslappet stemning og har desuden masser af dejlige strande.\nLeder du efter hoteller med parkering i Osoyoos?\nHvordan er Osoyoos i forhold til hoteller med gratis parkering?\nUanset om du kommer forbi Osoyoos på et roadtrip, eller du gerne vil udforske byen, kan et overnatningssted med gratis parkering være et godt valg. Du kan søge blandt vores hoteller, der tilbyder gratis parkering på Hotels.com. Parker bilen på et sikkert område, mens du planlægger din tur i og omkring denne kulturelle by. Besøgende i Osoyoos synes især godt om vinstederne og søudsigten, der kan være gode måder at opleve området på. Du kan føje nogle af de nærliggende seværdigheder til dit program, såsom Osoyoos Lake, Rattlesnake Canyon og Nk'Mip Desert Cultural Centre.


Løkke var på charmeoffensiv i det østjyske | TV2 ØSTJYLLAND\nLøkke var på charmeoffensiv i det østjyske\nDanmarks statsminister besøgte i dag Randers og Aarhus for at kapre ja-stemmer til torsdagens folkeafstemning\n01. dec 2015, kl. 20:10\nSom en del af Lars Løkke Rasmussens 'Ja-kampagne' var han i dag forbi Randers og Aarhus, hvor han blandt andet var forbi Sparekassen Kronjylland i Randers og Studenterhus Aarhus. Der blev også tid til at møde borgeren på gaden for at overbevise dem om et ja.\n- Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan ved at komme ud, som jeg er her i Aarhus. Men jeg vil også sige, er man i tvivl, så synes jeg, at man skal lytte til det, man plejer at lytte til, lød det fra Lars Løkke på gaden i Aarhus.\nIkke haft tid til at tjekke op\nHer rendte han en i flere tvivlere, som langt fra havde lagt sat fast på ja eller nej.\n- Jeg har overhovedet ikke besluttet mig endnu, slet ikke. Jeg har ikke haft tid til at tjekke op på det, men heldigvis er der et par dage at løbe på endnu, fortalte en af dem.\nUdover de planlagte stop i Randers var statsministeren også et smut i Hobro, hvor han på den lokale politistation vil mulighed for at snakke om arbejdet med at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.\nSe indslaget med Lars Løkke øverst på siden.


RIXOS DOWNTOWN ANTALYA HOTEL - Antalya, Tyrkiet\nRixos Downtown Antalya er et 8-etagers hotel i et shopping-område af Antalya, som tilbyder moderne værelser samt en sæsonåben udendørs pool, en lagunepool og en natklub, og ligger tæt ved Lara strandpark, State Opera and Ballett og Antalya. Bygningen blev renoveret i 2011.\nEjendommen nyder en større placering skridt fra museer, en opera og teatre samt bjerge og en sksotisk have. Beliggende inden for 30 minutter gåafstand fra centrum af Antalya.\nRixos Downtown Antalya Hotel har værelser med et middelhavsk interiør og en fantastisk udsigt over parken. Ejendommen er stolt af udsigter af Taurusbjergene og Middelhavet fra dets værelser. Værelserne er udstyrede med egne badeværelser, som har en bruser, en hårtørrer og gratis toiletartikler.\nDen autentiske restaurant serverer russiske retter. Gæsterne kan slappe af i den elegante bar Sister, der serverer en bred vifte af te, kaffe og cocktails.\nAntalya lufthavn kan nås på 15 minutter i bil fra Rixos Downtown Antalya Hotel.\nHotellet tilbyder et særligt rygeområde, valutaveksling og gratis parkering; gratis shuttle-service, døgnåben reception og en tilkaldelæge tilbydes også.\nHotellet tilbyder forskellige faciliteter såsom en helseklub, et spacenter og et damprum samt tyrkisk dampbad, skønhedsbehandlinger og refleksmassage. Hotellet tilbyder yogalektioner, et træningscenter og gymnastiklektioner til aktive gæster.


Anmedelse: Snefald, Aalborg Teater - Ungt Teaterblod\nAnmedelse: Snefald, Aalborg Teater\nOn - 30. november 2020\nFamiliejuleforestillingen Snefald, som sidste år spillede på Odense Teater, er i år opsat på Aalborg Teater i en ny version. Forestillingen bygger på tv-julekalenderen af samme navn.\nDen 1. december skriver Selma sit juleønske i et brev til julemanden og bliver på magisk vis ført til Snefald. Almindelige mennesker kan ellers slet ikke finde vej til Snefald, men måske er Selma i virkeligheden ikke spor almindelig? Og måske er alt i Snefald ikke helt, som det burde være? Selma har ikke været længe i Snefald, før Julius forsvinder, og onde kræfter i stedet forsøger at overtage magten. Mørket og mismodet spreder sig, og hvis ikke Selma og hendes nye venner i Snefald finder Julius, forsvinder juleglæden for altid, og selve juleaften er i fare…!\nBåde de medvirkende og scenen er også denne gang fornemt klædt i scenografien af Krogh & Bjørnvad. Scenen skifter let, og kæmpemæssige hvid snefnug bidrager til vinter- og julestemningen i Snefald. Det visuelle rammer plet, og uanset om vi er i de eftertænksomme, de humoristiske eller de mørke scener, går scenografi og lys op i en større enhed.\nSelma spilles denne aften af Emilie Groth (ellers af Line Nørholt). Hun er både sød, eftertænksom og bestemt, men desværre dog også en anelse anonymt, hvor vi ikke helt kommer ind under personen. Kathrine Høj Andersens plejemor Ruth er banal og her lidt for rørstrømt. Vi kommer aldrig helt tæt på Ruths tanker og ikke mindst forvandling fra den lettere grå og tilknappede dame til den varme dame, hvor der inderst inde alligevel banker et varmt hjerte. Jørgen W. Larsen er en veloplagt julemand, og Ferdinand Falsen Hiis er en både grum, men også skrøbelig som Winter, der forsøger at overtage magten og julen.\nForestillingens øvrige mindre roller liver til også godt op, hvor Thomas Kristian Bek, Evrim Benli, Østen Borre Simonsen og Sebastian Henry Aagaard-Williams leverer solide præstationer, ligesom de medvirkende børn også gør det fint.\nHilde Hagerup og Hanne Hagerup har dramatiseret julekalenderen til scenen, og Synne Teksum og Marianne Sævig har bearbejdet den, mens Mia Lipschitz har iscenesat forestillingen i Aalborg. Hun er ikke sluppet helt så godt fra det, som kollegaerne Frede Gulbrandsen og Peter Friis i Odense. De har alle fået det væsentlige i historien frem, og handlingen rummer både alvor, humor og jul, og det hele passer perfekt til teaterversionen. Men i Aalborg Teaters version bliver den visse steder lidt vel lang i spyttet, og næsten 2,5 timer (inkl. pause) er lige lang tid nok for forestillingens primære publikum: Børnene.\nSnefald er dog også her en charmerende juleforestilling, der udover en fin handling også giver både børn og voksne noget med hjem. Det bliver alligevel jul både i Snefald og i Verden Udenfor. Der er humor og juleri, men den viser os også, at man ved at stå sammen kan bekæmpe det onde, og at venskab, tilgivelse og hjertevarme også hører julen til.\nSpilleperiode: 21. november-23. december 2020\nSet den 27. november 2020\nMedvirkende: Line Nørholt, Jørgen W. Larsen, Kathrine Høj Andersen, Thomas Kristian Bek, Ferdinand Falsen Hiis, Østen Borre Simonsen, Marcus Gad Johansen, Steffen Berenthz Eriksen, Evrim Benli, Sebastian Henry Aagaard-Williams m.fl.\nDramatiseret til scenen: Hilde Hagerup og Hanne Hagerup\nBearbejdelse: Synne Teksum og Marianne Sævig\nOversættelse: Christina Wendelboe\nStemmecoach: Erik Storm Lorentsen\nLysdesign: Mia Willett\nLyddesign: Aske Bergenhammer Hoeg\nBaseret på NRKs julekalender Snøfall, produceret af NRK Super med manuskript af Klaus Hagerup, Hilde Hagerup, Hanne Hagerup og Synne Teksum. TV-instruktion af Synne Teksum. Musik af Henrik Skram. Dette er et officielt licensprodukt baseret på NRK’s julekalender SNØFALL, produceret af NRK Super.


AktueltBranchenyt05. 03. 2018 | Allan Malmberg\nAktueltBranchenyt05. 03. 2018 By Allan Malmberg\nPalcut A/S og italienske Imtec Srl etablerer partnerskab på det italienske marked. Samarbejdet betyder, at Imtec fremover skal installere og integrere samt servicere Palcuts arkdispensere til automatiske palleteringslinjer. Imtec er en anerkendt systemintegrator inden for palleteringslinjer på det italienske marked. Som specialister varetager de installation, renovering og servicering hos en række italienske virksomheder inden for føde-/drikkevarer og produktion i øvrigt.\nPalcut er inde i en rivende udvikling på det italienske marked, hvor virksomheden har vundet kontrakter med flere mærkevarevirksomheder inden for føde-/drikkevarer og hygiejneartikler. Det stiller krav til løbende og præcise leveringer af Antim-antiskridark, og derfor etablerer virksomheden eget lager i Italien.


Forside › Fora › Bankskifte › Er relationerne til banken vigtige? › Er relationerne til banken vigtige?\n13. april 2016 kl. 9:51 #221064\nDet klogeste på længere sigt er altid at gøre sig så meget uafhængig af sin bank som overhovedet muligt. Man skal ikke have noget personligt forhold til sin bank på nogen måde hvis det kan undgås. I stedet skal du se på banken som en forretning du kan handle med og i den forbindelse er det altid det bedste at handle så billigt som muligt.