Begoonia: lehtede paljundamine kodus - Roosid 2022\nBegonia on üks ilusamaid ja tagasihoidlikumaid toataimi. Seda eristab kadestusväärne elujõud ja seda on väga lihtne paljundada. Kokku on umbes 1000 erinevat tüüpi begooniat - alates kolmemeetristest hiiglastest kuni purudeni, mis vaevalt jõuavad 10 cm kõrgusele.Meie maal kasvatatakse igal pool mitmeid populaarseid liike - graatsiline, longus, kuninglik, mitmeharuline, elativ begoonia. Neist ühegi lehe paljundamine pole keeruline. Ehkki kogenud aednikud väidavad, et selle suurepärase lille paljundusmeetodi valimisel tuleb lähtuda selle omadustest - välimusest, sordist, lehtede omadustest ja juurestikust.\nBegonia on Aafrika, Aasia ja Lõuna-Ameerika põliselanik. See sai oma nime kuberneri Fr. Haiti - M. Begon. Kõik begooniad jagatakse tavapäraselt kahte rühma:\nKõigi nimetatud rühmade hulgas on põõsaid, poolpõõsaid, roomavaid ja püstiseid rohttaimi..\nPärast 2-3 cm juurte ilmumist siirdatakse lill maasse. Parem on selle protsessiga mitte viivitada, kuna mida suuremad on juured, seda keerulisem on begooniatel uues kohas juurduda..\nJuurdumise koht (tükeldatud või lehtpuu) töödeldakse Korneviniga ja pulbritakse aktiivsöega.\nNiipea kui ilmuvad esimesed uued lehtpungad, saab kile eemaldada. Pärast 3-4 täisväärtusliku uue lehe lähetamist võib begoonia siirdada uude kohta..\nKui leht hakkab mädanema, siis on parem see ära visata..\nSageli on aednikel küsimus: kuidas juurutada begooniat - maas või vees. Nende meetodite vahel pole palju erinevusi, võite kasutada ükskõik millist.\nSulle teadmiseks! Maasse juurdumiseks tuleks lõikust kasta vette ja seejärel uputada maasse nii, et selle lehed oleksid sügaval maas. Võib kasutada juurdumist stimuleerivat ainet, kuid tegelikkuses sellest sageli loobutakse..\nÜmberistutamiseks peate hoolikalt eemaldama begoonia koos maapinnaga ja vabastama selle juured õrnalt. Taime juureosa tuleb desinfitseerimiseks hoida umbes pool tundi nõrgas mangaani lahuses. Kui on mädanenud juurilõike, tuleks neid terava noaga kärpida ja puistata söega..\nSelles artiklis vaadeldi, kuidas begoonia paljuneb ja kuidas seda kasvu ajal jälgida. Hoolimata asjaolust, et begooniat peetakse suhteliselt lihtsaks, nõuab aedniku, taime perekonna vaatepunktist selle kasvatamine täpsust, paljundusmeetodi õiget valimist ja selle põhimõtete järgimist..\nKasvuperioodil kasvavad mugulad mahus 1,5–2 cm ja neid juhtub veelgi. Pärast istutamist avamaal või potis hakkavad nad järgmisel suvel õitsema..\nPistikud kastetakse veega läbipaistvasse nõusse, asetatakse valgusesse. Soovitatav on kinni pidada toatemperatuurist vähemalt 18 kraadi. Vesi võetakse pehmeks ja soojaks, et mitte toorikut esialgu rikkuda. Protsessi kulgu on vaja pidevalt jälgida. Kui vähimatki lagunemisnähtu on, tuleb sektsioonid puhastada ja vesi värskega asendada.\nKui kõiki soovitusi järgitakse, on mugulad maasse istutamiseks valmis. On oluline, et ainult pirni alumine osa läheks sügavaks, siledaks ja läikivaks. Ülalt tuleks jälgida väikseid muhke - seal on neerud.\nMugulad istutatakse ettevalmistatud mullasegusse, jootakse ja kaetakse fooliumiga. See loob kasvuhoonekeskkonna. Mugula ülaosa jäetakse lahti. Niipea kui ilmuvad esimesed võrsed, vabaneb taim varjualusest. Kui kasv on 5–8 cm, on mugula ots täielikult maetud.\nLehed petioles - sobivad põllukultuuride jaoks, millel puuduvad selged varred. Kevadel lõigatakse terved lehed koos lehtkookidega, mille pikkus on 5–10 cm, ja asetatakse toatemperatuuril vette. Seal on soovitatav lahustada aktiivsüsi. Kui juured ilmuvad, on begoonia valmis mullaga potti panema..\nJuurimismaterjali tuleb hoida sobivates tingimustes: mõõdukas niiskus, kuiv mikrokliima, tugeva valguse puudumine. Ilma drenaažita ei saa. Ümberistutamiseks valitakse väiksemad potid, et mitte esile kutsuda liigset juurekasvu. Parem on uute taimede paljundamine igal aastal, kuna vanad kaotavad kiiresti oma atraktiivsuse..\nMugulate begoonia paljundamine toimub selle risoomi jagamisega. Selle töö jaoks peate end terava noaga relvastama. Põõs tuleks potist eemaldada, lõigata pikad varred, lehed ja lillevarred maha. Seejärel on vaja juured loputada vees, et need liigsest pinnasest puhastada. Risoom tasub lõigata nii, et igal osal oleks vähemalt üks pungake ja lõigatud servad tuleks nende paranemise kiireks puistata puusöega..\nMõnel taimeliigil puudub vars, seetõttu tekib küsimus, kuidas begooniat lehega paljundada. Taimelt on vaja lõigata tervislik leht, panna see kõvale pinnale. Tasub võtta terav tera või nuga, lõigata leht keskveenist kolmnurkade servadesse nii, et vähemalt üks veen läbiks neist igaühe.\nPõõsa juuresolekul on see veelgi lihtsam, kuna apooni pistikutega on begooniat kiirem kasvatada. Taime tipud on vaja ära lõigata, nii et lõikamise pikkus oleks 12 cm.Väärib tasub valida need oksad, millel on vähemalt kaks punga. Sel juhul peaks lõik, mida mööda lõigatakse, olema kaldu, et suurendada juurte moodustumise pindala. Siis peate tähelepanu pöörama võrsete ettevalmistamisele paljunemiseks..\nViilude kuivatamine võtab natuke aega. Selleks peate lõikuse üksi jätma ja pärast kuivamist alustama juurdumist..\nLäbipaistev konteiner võimaldab teil jälgida lõikust, pärast esimeste juurte ilmumist saab idud istutada. Võite ka õigel ajal märgata, kas lõige hakkas mädanema. Sel juhul on vaja protsess veest välja tõmmata, riknenud koht ära lõigata, kuivatada ja tagasi vette panna, valmistades värske.\nPärast siirdamist kasutatav pott ei tohiks olla suurem kui 800 ml, samal ajal tasub põhja teha auk, nii et liigne vesi väljuks sellest. Kui taim läheb potis krampi, peate valima suurema variandi. Pärast ümberistutamist on soovitatav hoida taime paar päeva tavalisest tumedamas kohas..\nPikkade võrsetega taimede jaoks on soovitatav valida õhu kihistamise meetod. Tütar begoonia saamiseks tasub valida haru, mille pikkus on ületanud 20 cm.Sellel varrel peaks lehtedest vabanema umbes 10 cm, teha sellele ümmargune lõige kuni 2 mm. Sisselõiget tuleb ise ravida juurdumise aktivaatoriga ja mähkida samblaga niisutatud sfagnumi. See koht tuleb mähkida tumedasse plastmassi, kinnitades selle servad.\nJuured ilmuvad umbes kahe kuu pärast. On vaja lõigata võrsed ja istutada begooniate jaoks spetsiaalsesse mulda. Seda meetodit tuleks kasutada juhul, kui taim on puhkeperioodist lahkunud ja hakanud aktiivselt arenema.\nBegoonia mugulate liikide paljundamiseks valitakse täiskasvanud, hästi arenenud taimed. Need eemaldatakse pinnasest, mugulad puhastatakse pinnasest ja pestakse. Begoonia kasvatamiseks mugulast tuleb see jagada osadeks, millest kõigil peab olema neer. Viilud töödeldakse purustatud söega ja kuivatatakse veidi.\nViilud töödeldakse juurega ja kuivatatakse veidi;\nLehtmuld - 2 osa, turvas - 2 osa, sõnnik - 0,5 osa, liiv - 1 osa.\nIgale kasutatud begoonia mullale on soovitatav lisada natuke sütt. Võite selle ka drenaažikihile lihtsalt puista..\nEelmine Artikkel Rose Niccolo Paganini (Niccolo Paganini)\nJärgmine Artikkel Toataimede ronimine (80 fotot): tüübid ja hooldus\nHortensiate istutamise ja hooldamise omadused ja reeglid Siberi karmides tingimustes\nColorado kartulimardiku Prestige - kasutusjuhendid kartuli ja tomati jaoks


Водоснабжение (стр. 1 из 3)\nk ЃEava kitsendus koefitsient;\nIsevoolutorus (malmist), pikkusega 20m, voolukiirused 1 kategooria puhul sovit. 0,7ЃE,5m/s. Veehaarde kasulik läbilaskevõime Q=0,5m3 /s, kahe isevoolutoru korral\n=2.45m » 2.5m\nMudastumise kontrollimiseks arvutatakse selline järvevee hägusus, millise puhul antud tingimustel r£0,11\nKui V>1.2m/s, siis l=\nTera settimiskiirus: U=\nkus C ЃEChezy parameeter C=\n1146789 » 106\nImikambri puhul lisandub veel üks sõel mille\n, seega 17,6-0,1=17,5m.\nPuhta- vee reservuar\nII astme P.J.


Vitriinkapp NEWCASTLE, H160cm, must metall - Home4you\nVitriinkapp NEWCASTLE, H160cm, must metall\nVitriinkapp NEWCASTLE, 80x40xH160cm. Materjal: metall, matt must.\nRiiul NEWCASTLE, 4-riiuliga, H150cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 5-riiuliga, H180.6cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 5-riiuliga, H185cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 6-riiuliga, H165cm, must metall, asymmetric\nRiiul NEWCASTLE, 4-riiuliga, H150cm, valge metall\nRiiul NEWCASTLE, 5-riiuliga, H180.6cm, valge metall\nRiiul NEWCASTLE, 5-riiuliga, H185cm, valge metall\nRiiul NEWCASTLE, 6-riiuliga, H165cm, valge metall, asymmetric\nAbilaud NEWCASTLE, riiuliga, 100x35xH79cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 2-riiuliga, 120x35xH80cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 2-riiuliga, 50x26xH80cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 2-riiuliga, 50x26xH80cm, valge metall\nKirjutuslaud NEWCASTLE 110x45xH75cm, must, metall\nServeerimislaud NEWCASTLE, 3-riiuliga, must metall\nAbilaud sülearvutile NEWCASTLE, H60cm, must metall\nKummut NEWCASTLE, 3 uksega, H60cm, must metall\nÖökapp NEWCASTLE, sahtliga, H51cm, must metall\nÖökapp NEWCASTLE, uksega, H60cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 3-riiuliga, H76.8cm, must metall\nRiiul NEWCASTLE, 3-riiuliga, H86cm, must metall, asymmetric\nRiiul NEWCASTLE, 4-riiuliga, H146cm, must metall


19-AASTANE NOORMEES tappis oma 15-aastase armukese jõhkral moel | Buduaar\n19-AASTANE NOORMEES tappis oma 15-aastase armukese jõhkral moel\n11. jaanuar 14:35\n19-aastane Matthew Mason peksis 15-aastase populaarse koolijütsi Alex Rodda surnuks suure metallvõtmega. Kohus kirjeldas kõnelaust juhtumit kui “vägivaldne ja korduv rünnak nürida esemega.”\nMason oli alaealise Alexiga vahekorras olnud ning soovis meeleheitlikult, et tema saladus välja ei tuleks.\nPolitseile selgus juhtumi uurimise käigus kuidas noorukid kõigest 6 nädalat tagasi esmakordselt Facebookis ja Snapscahtis suhtlema hakkasid, seejärel raha üle vaidlema hakkasid ning leiti üles ka traagiline Facetime`i vestlus vaid minuteid enne Alexi surma.\nPealtnäha oli noorukitel väga vähe ühist. Alex oli avalikult homo, Maison oli aga vaikne jõukast kirikuperekonnast pärit poiss, kes õppis ülikoolis. Sellest hoolimata võttis Masoni sõnul Alex temaga 2019.aasta oktoobrikuus läbi Facebooki ühendust.\nAlguses olid vestlused lühikesed ja viisakad, kuid nädala möödudes muutusid sõnumid juba intiimsemateks. Ühel õhtul saatis Mason purjuspäi Alexile pildi oma peenisest ning ka video, kus ta masturbeerib.\nNendel sõnumitel olid laastavad tagajärjed – üks teismeline tapeti ning teine on mõrva eest vanglas.


Hooked on Music - CD-Review - L.A. Guns – The Missing Peace\n> L.A. Guns\nOffizielle L.A. Guns Homepage\nMarc Langels, (Artikelliste), 22.11.2017


Leelo Tungal on üks kirjanikupalga saajatest. - Kultuur\nKultuuriministeerium suurendab kunstniku- ja kirjanikupalga eelarvet, nii et tulevikus oleks igal aastal palgal 15 kirjanikku ja 15 kunstnikku, samuti tõuseb palga suurus.\nSuureneb kunstniku- ja kirjanikupalgaliste arv ja palk\nÜhe palga suuruseks kujuneb alanud aastal 1430 eurot, mis on 1,1-kordne kultuuritöötaja miinimumpalk. Kuni seniajani oli kuupalga suurus eelnenud aasta Eesti keskmine brutopalk teatas kultuuriministeeriumi pressiesindaja neljapäeval BNS-ile.\n"Kunstniku- ja kirjanikupalk on kindlasti maailmavaateline muutus kultuuripoliitikas. See kinnistab arusaama, et ka looming on töö. Andes tippvormis kirjanikele ja kunstnikele kindlustunde ning võimaluse pühenduda pikema perioodi vältel loometööle, teeme Eesti kultuuri rikkamaks. Seetõttu oleme otsustanud suurendada palgasaajate arvu kolmekümneni ja tagada neile kolmeks aastaks üle Eesti keskmise sissetuleku," ütles kultuuriminister Indrek Saar.\nKultuuriministeerium on leidnud võimaluse suurendada palgasaajate arvu, et tulevikus oleks igal aastal loomeliitude palgal 15 kirjanikku ja 15 kunstnikku.


1 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Trepp\n5 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Premier kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n6 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n17 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Vastuvõtuala\n18 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Fuajee\n21 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Koridor\n27 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Kahetuba, suitsetamine lubatud, Tuba\n28 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Deluxe kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n30 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Premier kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n31 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Premier kahetuba, suitsetamine keelatud, Einetamisala toas\n41 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Vastuvõtuala\n42 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Sohvabaar fuajees\n48 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Premier kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n49 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n50 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine lubatud, Tuba\n52 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n60 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Tuba, suitsetamine keelatud (Run of House), Tuba\n61 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Ühetuba, suitsetamine lubatud, Toas olemas\n62 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Traditional tuba (Japanese Style), Tuba\n63 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Premier kahetuba, suitsetamine keelatud, Toas olemas\n68 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Kahetuba, suitsetamine lubatud, Lõõgastumisala\n69 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine lubatud, Toas olemas\n70 - Ginza Grand Hotel, Tokyo, Superior kahetuba, suitsetamine keelatud (For 3-4 guests), Tuba\nFriendly staff. Room were kept clean. But bath faucet was leaking and sanitary spray (… 2. nov 2019\nThe receptionist very impolite, asking a lot of money to give key before checking in… 28. okt 2019\nRamil, ph3 ööd, reis perega\nShon, us3 ööd, reis perega\nSunita, sg8 ööd, reis sõpradega


100 miljardit ELi pankade rekapitaliseerimiseks\n23. oktoober 2011 kell 7:44\nLaupäeval ligi kümme tundi nõu pidanud Euroopa Liidu rahandusministrid jõudsid esialgsele kokkuleppele Euroopa pankade rekapitaliseerimises.\nKokkuleppe kohaselt vajavad pangad ca 100 miljardi euro suurust kapitalisüsti, et kindlustada neid Kreeka võimaliku pankroti ning kriisi leviku vastu teistesse raskustes liikmesriikidesse, vahendas agentuur Reuters.\nRahandusministrid esitavad oma ettpanekud täna Brüsselis kohtuvatele ELi valitsusjuhtidele, kelle eesmärk on paika saada n-ö kompleksne lahendus euroala võlakriisi kontrolli alla saamiseks. Lisaks pankade rekapitaliseerimisele hõlmab see teist abipaketti Kreekale ning euroala päästefondi EFSF võimendamist.\nTänaselt Ülemkogult ja euroala valitsusjuhtide eraldi kohtumiselt veel lõplikke otsuseid ei oodata, kuid Saksamaa kantsler Angela Merkel avaldas lootust, et hiljemalt kolmapäeval on lahendus laual. Sama seisukohta avaldas Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy.\nLaupäevasel kohtumisel kuulsid ELi rahandusministrid Euroopa pangandusjärelevalve asutuselt EBA, et pankadel tuleb Tier 1 kapitali osakaal (omakapital pluss jaotamata kasum) tõsta 9%-le. Kui kõik pankade bilansis olevate raskustes euroala riikide võlakirjad praeguse turuhinnaga ümber hinnata, on pankade kapitalivajadus pangandussüsteemi tugevdamiseks 100-110 miljardit eurot.\n„Mida see Rootsi pankade jaoks tähendab, seda peab EBA lähemalt täpsustama,“ ütles Rootsi rahandusminister Anders Borg agentuuri TT vahendusel. „Selles osas on meil üksmeel, et võlakoormus peab oluliselt vähenema. See peab toimuma juba lähiajal ning olema üks osa konstruktiivsest lahendusest,“ ütles Borg.\nMitmed olulised küsimused on aga alles lahtised. Suurim vaidluskoht on euroala 440 miljardi euro suuruse päästefondi EFSF võimendamine, et neid vahendeid kõige mõjusamalt ära kasutada. Rahaturgude hinnangul ei ole fondi praegune maht kriisi kontrolli alla saamiseks piisav.\nWall Street Journal kirjutas täna Euroopa allikale viidates, et konkreetsed numbrid lähevad paika alles siis, kui kogu laiem kriisikava on kokku lepitud. Selleks on tähtaeg tuleva nädalal kolmapäev. Pankade kapitalivajadus sõltub ju kokkuvõttes selleks, kui suur osa Kreeka laenudest maha tuleb kanda. Tulemüüri teiste euroala riikide ümber peab looma EFSF, mille võimendamise üle vaidlused alles jätkuvad.


Valitsus kiitis heaks saastekvoodi müügi Luksemburgile | Tuuleenergia\nValitsus kiitis heaks saastekvoodi müügi Luksemburgile\nCO2 kaubandus, Eesti uudised - eteap august 5, 2010\nValitus kiitis neljapäevasel istungil heaks riigi kasutamata saastekvoodi (Assigned Amount Units – AAU) müügi Luksemburgile kogumahus ligi 470 miljonit krooni.\nRiik suunab müügist saadava tulu korterelamuid energiasäästlikumaks muutvate investeeringute toetamiseks, teatas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM).\nToetades korterelamute energiasäästlikumaks muutmist loome korteriühistutele kauaoodatud võimaluse teha majad korda ja vähendada soojakulusid, ütles projekti eest vastutav majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts.\nToetuse eesmärk on innustada korterelamute täies mahus renoveerimist. Sõltuvalt saavutatavast energiasäästust toetatakse renoveerimistöid 15-35 protsendi ulatuses. Taotlejaks võivad olla korteriühistud, hooneühistud või korteriomanike ühisuses osalevad korteriomanikud.\nToetuse täpsed tingimused sätestab MKM-i määrus, mis kannab nime korterelamute renoveerimise toetuste taotlemise tingimused ja kord. See allkirjastatakse järgmisel nädalal. Taotlusvooru kuulutab sel kuul välja KredEx.\nSelle tehinguga kasvab Eesti kasutamata saastekvoodi ühikute tehingute maht 1,5 miljardi kroonini. Varem on riik sõlminud ostu-müügi lepingud Austria , Hispaania ja Jaapani panga SMBC-ga.


Departemang (Prantsusmaa) – Vikipeedia\nDepartemang (prantsuse département) on Prantsusmaa haldusjaotuses üks kolmest valitsemise tasemest allpool riiklikku taset (territoriaalsed kollektiivsused), piirkondade ja valdade vahel. Prantsusmaa emamaal on 96 departemangu ja ülemeredepartemange on 5, mida liigitatakse ka piirkondadeks. Departemangud jagunevad edasi 342 ringkonnaks, mis jagunevad kantoniteks; viimased kaks ei oma autonoomiat ja neid kasutatakse avalike teenuste ja mõnikord valimiste organiseerimisel.\nPrantsusmaa departemange haldavad valitud üldkogud (conseil général) ja nende presidendid, kelle vastutuse peamise valdkonna moodustavad arvukate sotsiaalsete ja hoolekandetoetuste, keskkoolide (collège) ehitiste ja tehnilise personali, kohalike teede ning kooli- ja maabusside ja kohaliku omavalitsuse infrastruktuuride koostöö juhtimine. Riigi halduse kohalikud teenused on traditsiooniliselt organiseeritud departemangutasemel, kus prefekt esindab valitsust; siiski on piirkonnad saanud selles osas tähtsust alates 2000. aastatest, kus mõned departemangutaseme teenused on läinud piirkonnataseme teenusteks.\nDepartemangud loodi aastal 1791, kui Ancien Régime'i provintside ratsionaalne asendamine rahvusliku ühtsuse tugevdamise eesmärgil; peaaegu kõik neist nimetati seetõttu jõgede, mägede või rannikute järgi, mitte ajalooliste või kultuuriliste territooriumide järgi, erinevalt piirkondadest, ja mõned neist on üldiselt tuntud nende kahekohalise sihtnumbri järgi, mida kuni viimase ajani kasutati kõigil mootorsõidukite numbrimärkidel. Need innustasid sarnaseid jaotusi paljudes Prantsusmaa endistes kolooniates.\n2.1 Parteipoliitilised eelistused\n4 Kaardid ja tabelid\n4.1 Praegused departemangud\n4.2 Endised departemangud\n4.2.1 Endised departemangud praegusel Prantsusmaa territooriumil\n4.2.2 Prantsuse Alžeeria departemangud\n4.2.3 Endiste Prantsuse kolooniate departemangud\n4.2.4 Napoleoni impeeriumi departemangud Euroopas\nGeomeetriline ettepanek lükati tagasi\nEndised provintsid (värvidega) ja departemangud (piirid mustaga)\nEsimesed Prantsuse territoriaalsed departemangud pakuti aastal 1665 välja Marc-René d'Argensoni poolt haldusküsimuste teenindamiseks puhtalt sildade ja maanteede infrastruktuuri haldamisel.\nEnne Prantsuse revolutsiooni sai Prantsusmaa territooriume järk-järgult mitmesuguste sõltumatute üksuste annekteerimise kaudu. Ancien Régime'i ajal oli see organiseeritud provintsideks. Revolutsiooni kestel need kaotati, osalt selleks, et nõrgendada vanu truudussidemeid.\nKaasaegsed departemangud, kui mitmeotstarbelised valitsemisüksused, loodi provintside asemele 4. märtsil 1790 Asutava Rahvuskogu poolt, mida see pidas palju ratsionaalsemaks struktuuriks. Nende piirid teenisid kahte eesmärki:\nPiirid valiti teadlikult Prantsusmaa ajalooliste piirkondade lõhkumiseks püüdega kaotada kultuurilised erinevused ja ehitada palju ühtsem rahvas.\nPiirid olid seatud nii, et iga asustus maal oli päevase ratsasõidu kaugusel departemangu pealinnast. See oli turvalisuse pärast, mõeldud hoidma kogu riigi territooriumi tiheda kontrolli all. See meede oli otseselt innustatud Suure terrori poolt, mille ajal kaotas valitsus kontrolli paljude maapiirkondade üle valitsuskeskustest kaugemal.\n1812: Departemangud Esimese keisririigi suurima ulatuse ajal\nVanadest nimedest hoiduti uute departemangude nimetamisel hoolikalt. Enamik nimetati piirkonna peamise jõe või muu loodusobjekti järgi. Isegi Pariis oli Seine'i departemangus.\nDepartemangude arv, algselt 83, suurenes aastaks 1809 130-ni, kui vabariik ja keisririik omandasid territooriume. Pärast Napoleoni kaotusi aastatel 1814–1815 andis Viini kongress Prantsusmaale tagasi tema sõjaeelse suuruse; departemangude arvu vähendati 86-ni, kui kolm algset departemangu jagati. Aastal 1860 omandas Prantsusmaa Nice'i krahvkonna ja Savoia, mis viis kolme uue departemangu loomiseni. Kaks tehti uuest Savoia territooriumist, samas Alpes-Maritimesi departemang loodi Nice'ist ja osast Vari departemangust. 89 departemangule anti numbrid vastavalt nende tähestikulisele järjekorrale.\nMoselle'i ja Bas-Rhini departemang ning ja enamik Haut-Rhini departemangust loovutati Saksa keisririigile aastal 1871 pärast Prantsusmaa kaotust Prantsuse-Preisi sõjas. Väike osa Haut-Rhini departemangust jäi siiski Prantsusmaale ja nimetati Belfort'i territooriumi departemanguks. Kui Prantsusmaa sai loovutatud departemangud pärast esimest maailmasõda tagasi, ei taasühendatud Belfort'i departemangu Haut-Rhini departemanguga. Aastal 1922 sai sellest Prantsusmaa 90. departemang.\nÎle-de-France'i reorganiseerimine (1968) ja Korsika jaotamine (1975) andis veel kuus departemangu, tehes koguarvuks 96. Arvates juurde viis ülemeredepartemangu (Prantsuse Guajaana, Guadeloupe, Martinique, Réunion ja Mayotte), on koguarvuks 101 departemangu. Aastal 2011 sai 101. departemanguks ülemerekollektiivsus Mayotte.\nPikemalt artiklis Prantsusmaa departemangude loend ravastiku arvu järgi\nRahvastiku tihedus departemangudes (2007)\nDepartemangu valitsuse asukoht on tuntud kui prefektuur (préfecture) või chef-lieu de département ja on üldiselt mõningase tähtsusega linn umbes departemangu geograafilises keskpunktis. See määrati vastavalt ajale, mis kulus ratsa reisiks departemangu piirialadelt. Eesmärk oli, et prefektuur peab olema ratsa kättesaadav igast linnast departemangus 24 tunni sees. Prefektuur ei ole tingimata suurim linn departemangus; näiteks Saône-et-Loire'i departemangus on pealinn Mâcon, kuid suurim linn on Chalon-sur-Saône. Departemangud on jagatud üheks või mitmeks ringkonnaks. Ringkonna pealinna kutsutakse alamprefektuuriks (sous-préfecture) või chef-lieu d'arrondissement.\nIga departemangu haldab üldkogu (conseil général), mis valitakse kuueks aastaks üldistel valimistel, kus üldkogu president on departemangu juhataja. Enne 1982. aastat oli departemangu juhataja prefekt (préfet), kes esindab Prantsusmaa valitsust igas departemangus ja nimetatakse Prantsusmaa presidendi poolt. Prefekti abistavad üks või mitu alamprefekti (sous-préfet), kes asuvad departemangu alamprefektuurides.\nDepartemangud on edasi jaotatud valdadeks, mida valitsevad valla volikogud. Aastal 1999 oli Prantsusmaal 36 779 valda. Ülemereterritooriumidel mängivad mõned vallad rolli departemangu tasemel. Riigi pealinn Pariis on nii vald kui ka departemang.\nMandri-Prantsusmaal (Prantsusmaa emamaa, väljaarvatud Korsika) on departemangu mediaanpindala 5965 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli departemangu mediaanrahvaarv Mandri-Prantsusmaal 511 012 asukat. Enamuse departemangude pindala on 4000 ja 8000 km² vahel ning rahvaarv on 320 000 ja 1 miljoni vahel. Pindalalt suurim on Gironde'i departemang (10 000 km²), samas väikseim on Pariis (105 km²). Kõige rahvarikkam on Nordi departemang (2 550 000) ja rahvavaeseim on Lozère'i departemang (74 000).\nDepartemangud on nummerdatud: nende kahekohalised numbrid esinevad sihtnumbrites, INSEE koodides (sealhulgas "sotsiaalkindlustuse numbrid") ja sõidukite numbrimärkides. Algul vastasid numbrid departemangude nimede tähestikulisele järjekorrale, kuid mitmed on oma nimesid muutnud, nii pole vastavus enam täpne. Korsika jaoks ei ole enam numbrit 20, vaid selle asemel on 2A ja 2B. Korsika sihtnumbrid või aadressid mõlemas departemangus algavad siiski 20-ga. Kahekohalist koodi "98" kasutatakse Monaco poolt. Koos ISO 3166-1 alpha-2 maakoodiga FR moodustavad numbrid ISO 3166-2 riigi alljaotuste koodid emamaa departemangudele. Ülemeredepartemangud kasutavad kolme numbrit, näiteks 971 Guadeloupe jaoks (vaata tabel allpool).\nNeid kaarte ei saa kasutada kui kasulikke vahendeid valijate eelistuste kohta, kuna üldkogud valitakse kahevoorulises süsteemis, mis järsult piirab äärmuslaste võimalusi, niikaua, kui neid ei toeta ühes kahest voorust mõõdukas partei. Pärast 1992. aasta valimisi omasid vasakpoolsed enamust vaid 21 departemangus 100-st; pärast 2011. aasta valimisi domineerisid vasakpoolsed 61 departemangus 100-st (Mayotte sai departemanguks alles pärast valimisi).\nErinevate departemangude üldkogu presidentide parteiline kuuluvus 1998. aasta kantonaalvalimistel.\nErinevate departemangude üldkogu presidentide parteiline kuuluvus 2001. aasta valimistel.\nErinevate departemangude üldkogu presidentide parteiline kuuluvus 2004. aasta valimistel.\nErinevate departemangude üldkogu presidentide parteiline kuuluvus 2008. aasta valimistel.\nErinevate departemangude üldkogu presidentide parteiline kuuluvus 2011. aasta valimistel.\nDivers Centre – Sõltumatud tsentristid või Demokraatlik liikumine (Mouvement démocrate)\nDivers Droite (DVD) – Sõltumatud konservatiivid\nDivers Gauche (DVG) – Sõltumatud vasaku tiiva poliitikud\nMPF – Liikumine Prantsusmaa eest (Mouvement pour la France) (parempoolsed)\nNouveau Centre – Uued tsentristid (tsentristid või paremtsentristid)\nPCF – Prantsuse Kommunistlik Partei (Parti Communiste Français)\nPRG – Radikaalne vasakpartei (Parti Radical de Gauche)\nPS – Sotsialistlik partei (Parti Socialiste)\nUDF – Ühendus Prantsuse Demokraatia eest (Union pour la Démocratie Française), sellele järgnes Demokraatlik liikumine\nUMP – Rahvaliikumise liit (Union pour un Mouvement Populaire)\nKohaliku omavalitsuse ühe või mitme taseme eemaldamist on arutatud juba aastaid, eelkõige võimalust kaotada departemangude tase. Rahvaliikumise liidu eestkõneleja Frédéric Lefebvre ütles detsembris 2008, et departemangude kokkusulamine piirkondadega oli küsimus, mis tuli lahendada kiiresti. See lükati varsti tagasi kohalike omavalitsuste reformi komitee, tuntud kui Balladuri komitee, liikmete Édouard Balladuri ja Gérard Longuet' poolt.\nJaanuaris 2008 soovitas komisjon Prantsusmaa arengu vabastamiseks, tuntud kui Attali komisjon, et valitsemise departemangude tase tuleks kaotada kümne aastaga.\nSellest hoolimata ei säilitanud Balladuri komitee seda ettepanekut ja ei toetanud departemangude kaotamist, vaid lihtsalt "soodustas departemangude vabatahtlikku ühinemist", mida soovitas ka piirkondadele, eesmärgiga alandada viimaste arvu viieteistkümneni. See komitee toetab hoopis kantonite vähendamist.\nKaardid ja tabelidRedigeeri\nKõigil departemangudel on vapp, millega neid tavaliselt seostatakse, kuid mitte kõik ei ole ametlikult tunnustatud või kasutusel. Mõnes departemangus neid kasutatakse, kuid teistes kasutatakse palju kaasaegsemat embleemi. Riigi valitsus ise ei oma vappi, tõrjudes tagasi aristokraatlikku päritolu heraldika, ja seda on järginud paljude departemangude valitsused.\nAlpes-de-Haute-Provence[a 2] Digne-les-Bains Provence-Alpes-Côte d'Azur\nArdèche Privas Auvergne-Rhône-Alpes\nArdennes Charleville-Mézières Grand Est\nAriège Foix Oksitaania\nAude Carcassonne Oksitaania\nAveyron Rodez Oksitaania\nCharente Angoulême Nouvelle-Aquitaine\nCharente-Maritime[a 3] La Rochelle Nouvelle-Aquitaine\nCorrèze Tulle Nouvelle-Aquitaine\nCorse-du-Sud Ajaccio Korsika\nHaute-Corse Bastia Korsika\nCôte-d'Or Dijon Bourgogne-Franche-Comté\nCôtes-d'Armor[a 4] Saint-Brieuc Bretagne\nCreuse Guéret Nouvelle-Aquitaine\nDordogne Périgueux Nouvelle-Aquitaine\nDoubs Besançon Bourgogne-Franche-Comté\nDrôme Valence Auvergne-Rhône-Alpes\nGard Nîmes Oksitaania\nHaute-Garonne Toulouse Oksitaania\nGers Auch Oksitaania\nGironde[a 5] Bordeaux Nouvelle-Aquitaine\nHérault Montpellier Oksitaania\nIndre Châteauroux Centre-Val de Loire\nIsère Grenoble Auvergne-Rhône-Alpes\nJura Lons-le-Saunier Bourgogne-Franche-Comté\nLandes Mont-de-Marsan Nouvelle-Aquitaine\nLoire Saint-Étienne Auvergne-Rhône-Alpes\nLoire-Atlantique[a 6] Nantes Pays de la Loire\nLoiret Orléans Centre-Val de Loire\nLot Cahors Oksitaania\nLot-et-Garonne Agen Nouvelle-Aquitaine\nLozère Mende Oksitaania\nMaine-et-Loire[a 7] Angers Pays de la Loire\nManche Saint-Lô Normandia\nMarne Châlons-en-Champagne Grand Est\nNièvre Nevers Bourgogne-Franche-Comté\nPuy-de-Dôme Clermont-Ferrand Auvergne-Rhône-Alpes\nPyrénées-Atlantiques[a 8] Pau Nouvelle-Aquitaine\nHautes-Pyrénées Tarbes Oksitaania\nPyrénées-Orientales Perpignan Oksitaania\nHaute-Saône Vesoul Bourgogne-Franche-Comté\nSaône-et-Loire Mâcon Bourgogne-Franche-Comté\nSavoia Chambéry Auvergne-Rhône-Alpes\nPariis Pariis Île-de-France\nSeine-Maritime[a 10] Rouen Normandia\nDeux-Sèvres Niort Nouvelle-Aquitaine\nTarn Albi Oksitaania\nTarn-et-Garonne Montauban Oksitaania\nVienne Poitiers Nouvelle-Aquitaine\nVosges Épinal Grand Est\nYonne Auxerre Bourgogne-Franche-Comté\nTerritoire de Belfort Belfort Bourgogne-Franche-Comté\nEssonne[a 12] Évry Île-de-France\nHauts-de-Seine[a 13] Nanterre Île-de-France\nVal-d'Oise Pontoise[a 15] Île-de-France\nGuadeloupe[a 16] Basse-Terre Guadeloupe\nMartinique[a 16] Fort-de-France Martinique\nGuajaana[a 16] Cayenne Guajaana\nLa Réunion[a 16] Saint-Denis La Réunion\nMayotte[a 17] Mamoudzou Mayotte\n↑ Enamik vappe on mitteametlikud.\n↑ 1970. aastani kandis nime Basses-Alpes.\n↑ 1941. aastani kandis nime Charente-Inférieure.\n↑ 1990. aastani kandis nime Côtes-du-Nord.\n↑ 1795. aastani kandis nime Bec-d'Ambès.\n↑ 1957. aastani kandis nime Loire-Inférieure.\n↑ 1791. aastani kandis nime Mayenne-et-Loire.\n↑ 1969. aastani kandis nime Basses-Pyrénées.\n↑ 75 oli varem Seine'i departemangu kood.\n↑ 1955. aastani kandis nime Seine-Inférieure.\n↑ 78 oli varem Seine-et-Oise'i departemangu kood.\n↑ 91 oli Prantsuse Alžeerias asunud Alžiiri departemangu kood.\n↑ 92 oli varem Orani departemangu kood.\n↑ 93 oli varem Prantsuse Alžeerias asunud Constantine'i departemangu kood.\n↑ Val-d'Oise'i prefektuur loodi Pontoise'is, kui departemang loodi, kuid kolis de facto naabervalda Cergysse; praegu on mõlemad ville nouvelle Cergy-Pontoise'i osad.\n↑ 16,0 16,1 16,2 16,3 Kõik ülemeredepartemangud moodustavad piirkonnad ja neil on Prantsusmaa emamaale sarnane staatust. Nad on Prantsusmaa ja Euroopa Liidu osa, kuigi neile rakendatakse Euroopa Liidu erireegleid.\n↑ Mayotte'ist sai Prantsusmaa 101. departemang 31. märtsil 2011. Mayotte'i INSEE kood on 976 (975 tähistas juba Prantsuse ülemerekollektiivsusst Saint-Pierre ja Miquelon).\nPrantsusmaa emamaa departemangud; numbrid on need, mis esimeses veerus\nDepartemangud Pariisi vahetus läheduses; numbrid on need, mis esimeses veerus\nEndised departemangud praegusel Prantsusmaa territooriumilRedigeeri\nRhône-et-Loire Lyon 1790–1793 Jagati Rhône'iks ja Loire'iks 12. augustil 1793.\nKorsika Bastia 1790–1793 Jagati Goloks ja Liamone'iks.\nGolo Bastia 1793–1811 Taasühendati Liamone'iga Korsikaks.\nLiamone Ajaccio 1793–1811 Taasühendati Gologa Korsika.\nMont-Blanc Chambéry 1792–1815 Moodustati Savoia hertsogkonna osast, mis oli Piemonte-Sardiinia kuningriigi territoorium ja tagastati Piemonte-Sardiiniale pärast Napoleoni kaotust. Departemang vastas ligikaudu tänapäeva Prantsuse departemangudele Savoia ja Haute-Savoie.\nLéman Genf 1798–1814 Moodustati, kui Genfi Vabariik annekteeriti Prantsuse esimesse keisririiki. Lémanist sai Šveitsi kanton Genfi Vabariik ja Kanton. Departemang vastas tänapäeva Šveitsi kantonile ja tänapäeva Prantsuse departemangude Aini ja Haute-Savoie osadele.\nMeurthe Nancy 1790–1871 Meurthe lõpetas eksisteerimise pärast Alsace-Lorraine'i annekteerimist Saksa keisririigi poolt aastal 1871 ja seda ei taasloodud pärast provintsi tagastamist Prantsusmaale Versailles' rahuga.\nSeine Pariis 1790–1967 1. jaanuaril 1968 jagati Seine neljaks uueks departemanguks: Pariis, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne (viimane liidendas ka väikese osa Seine-et-Oise'i territooriumist).\nSeine-et-Oise Versailles 1790–1967 1. jaanuaril 1968 jagati Seine-et-Oise neljaks uueks departemanguks: Yvelines, Val-d'Oise, Essonne, Val-de-Marne (viimane koosnes suuresti Seine'i territooriumist).\nKorsika Ajaccio 1811–1975 15. septembril 1975 jagati Korsika kaheks, Corse-du-Sud ja Haute-Corse.\nSaint-Pierre ja Miquelon Saint-Pierre 1976–1985 Saint-Pierre ja Miquelon oli ülemeredepartemang aastast 1976, kuni sellest sai 11. juunil 1985 ülemerekollektiivsus.\nPrantsuse Alžeeria departemangudRedigeeri\nKolm Alžeeria departemangu aastal 1848\nPrantsuse Alžeeria departemangud aastatel 1957 – 1962\nErinevalt ülejäänud prantslaste kontrollitavast Aafrikast oli Alžeeria ametlikult Prantsusmaaga liidendatud aastast 1848 kuni selle iseseisvumiseni aastal 1962.\nAlžiir Alžiir (1848–1957)\nAlžiir Alžiir (1957–1962)\nTizi-Ouzou Tizi-Ouzou (1957–1962)\nBougie Bejaïa (1958–1962)\nEndiste Prantsuse kolooniate departemangudRedigeeri\nDépartement du Sud Hispaniola\n(Dominikaani Vabariik ja Haiti) 1795–1800\nDépartement de l'Inganne (Enamasti Dominikaani Vabariigis) 1795–1800\nDépartement du Nord 1795–1800\nDépartement de l'Ouest 1795–1800\nDépartement de Samana (Dominikaani Vabariigis) 1795–1800\nSainte-Lucie Saint Lucia, Tobago 1795–1800\nÎle de France Mauritius, Rodrigues, Seišellid 1795–1800\nIndes-Orientales Puducherry, Karaikal, Yanam, Mahé ja Chandannagar 1795–1800\nNapoleoni impeeriumi departemangud EuroopasRedigeeri\nPrantsuse revolutsiooni ja Napoleoni impeeriumi ajal Prantsusmaa poolt vallutatud territooriumidel, mis pole enam Prantsusmaa osa, oli arvukalt departemange:\nOmal ajal[b 2]\nMont-Terrible Porrentruy Šveits Saksa-Rooma riik:\nBaseli piiskopkond[b 3]\nCorcyre Corfou Korfu Kreeka Veneetsia vabariik[b 4] 1797–1799\nIthaque Argostoli 1797–1798\nMer-Égée Zante Zákynthos 1797–1798\nDyle Bruxelles Brüssel Belgia Austria Madalmaad:\nEscaut Gand Gent Belgia\nHolland Austria Madalmaad:\nZeelandi Flandria ühendriigid\nForêts Luxembourg Luksemburg\nSaksamaa Austria Madalmaad:\nJemmapes Mons Belgia Austria Madalmaad:\nLys Bruges Austria Madalmaad:\nMeuse-Inférieure Maëstricht Maastricht Belgia\nDeux-Nèthes Anvers Antwerpen Belgia Austria Madalmaad:\nStaats-Brabant (pärast 1810)\nOurthe Liège Belgia\nSambre-et-Meuse Namur Belgia Austria Madalmaad:\nMont-Tonnerre Mayence Mainz Saksamaa Saksa-Rooma riik:\nRhin-et-Moselle Coblence Koblenz Saksa-Rooma riik:\nRoer Aix-la-Chapelle Aachen Saksamaa\nHolland Saksa-Rooma riik:\nVaba riigilinn Wesel (pärast 1805)\nSarre Trèves Trier Belgia\nSaksamaa Saksa-Rooma riik:\nDoire Ivrée Ivrea Itaalia Sardiinia kuningriik\nMarengo Alexandrie Alessandria 1802–1814\nPô Torino 1802–1814\nSésia Verceil Vercelli 1802–1814\nStura Coni Cuneo 1802–1814\nTanaro[b 6] Asti 1802–1805\nApennins Chiavari Genova vabariik[b 7] 1805–1814\nGênes Gênes Genova 1805–1814\nMontenotte Savone Savona 1805–1814\nArno departemang)Arno Firenze Toscana suurhertsogkond[b 8] 1808–1814\nMéditerranée Livourne Livorno 1808–1814\nOmbrone Sienne Siena 1808–1814\nTaro Parme Parma Saksa-Rooma riik:\nParma ja Piacenza hertsogkond\nRooma[b 9] Rome Kirikuriik 1809–1814\nTrasimène Spolète Spoleto 1809–1814\nBouches-du-Rhin Bois-le-Duc 's-Hertogenbosch Holland Hollandi Vabariik:[b 10]\nBataavia Brabant (Staats-Brabant)\nBouches-de-l'Escaut Middelbourg Middelburg Hollandi Vabariik:[b 10]\nSimplon Sion Šveits République des Sept Dizains[b 11] 1810–1814\nBouches-de-la-Meuse La Haye Haag Holland Hollandi Vabariik:[b 10]\nBouches-de-l'Yssel Zwolle Hollandi Vabariik:[b 10]\nEms-Occidental Groningue Groningen Holland\nSaksamaa Hollandi Vabariik:[b 10]\nEms-Oriental Aurich Saksamaa Saksa-Rooma riik:\nIda-Friisi krahvkond[b 10]\nFrise Leuwarden Leeuwarden Holland Hollandi Vabariik:[b 10]\nYssel-Supérieur Arnhem Hollandi Vabariik:[b 10]\nZuyderzée Amsterdam Hollandi Vabariik:[b 10]\nBouches-de-l'Elbe Hamburg Hamburg Saksamaa Saksa-Rooma riik:\nVaba hansalinn Hamburg\nVaba hansalinn Lübeck\nBouches-du-Weser Brême Bremen Saksa-Rooma riik:\nEms-Supérieur Osnabrück Saksa-Rooma riik:\nLingeni linn ja krahvkond\nLippe[b 12] Munster Münster Saksa-Rooma riik:\nBouches-de-l'Èbre Lérida Lleida Hispaania Hispaania kuningriik:\nMontserrat Barcelone Barcelona 1812–1813\nSègre Puigcerda Puigcerdà 1812–1813\nTer Gérone Girona 1812–1813\nBouches-de-l'Èbre-Montserrat Barcelone Barcelona Eelnevalt Bouches-de-l'Èbre'i ja Montserrat' departemangud 1813–1814\nSègre-Ter Gérone Girona Eelnevalt of Sègre'i ja Ter'i departemangud 1813–1814\n↑ Kus Napoleoni departemang koosnes rohkem kui ühe riigi osadest, on loetletud kõik riigid.\n↑ Territooriumid, mis olid Austria Madalmaade osad, olid ka Saksa-Rooma riigi osad.\n↑ Baseli piiskopkond oli Saksa piiskopkond, mitte segamini ajada külgneva Šveitsi Baseli kantoniga.\n↑ Veneetsia vabariigi territooriumid kaotati Prantsusmaale, osast neist sai aastatel 1800–07 Seitsme Saare Vabariik, mis oli nimeline Osmanite riigi protektoraat. Pärast Prantsusmaa Illüüria provintside tekkimist sai nendest territooriumidest Suurbritannia protektoraat kui Joonia Saarte Ühendriik.\n↑ Maastricht oli Hollandi Vabariigi ja Liège'i piiskopkonna kondomiinium.\n↑ 6. juunil 1805 kaotati Liguuria vabariigi (Genova vabariigi nuku-järglasriigi) anneksiooni tulemusel Tanaro departemang ning selle territoorium jagati Marengo, Montenotte'i ja Stura departemangu vahel.\n↑ Enne saamist Apenninsi departemanguks oli Genova vabariik muudetud nuku-järglasriigiks, Liguuria vabariigiks.\n↑ Enne saamist Arno departemanguks oli Toscana suurhertsogkond muudetud nuku-järglasriigiks, Etruuria kuningriigiks.\n↑ Rooma oli aastani 1810 tuntud kui Tibre'i departemang.\n↑ 10,0 10,1 10,2 10,3 10,4 10,5 10,6 10,7 10,8 Enne saamist Bouches-du-Rhini, Bouches-de-l'Escaut', Bouches-de-la-Meuse'i, Bouches-de-l'Ysseli, Ems-Occidentali, Frise'i, Yssel-Supérieuri ja Zuyderzée' departemangudeks olid need territooriumid Hollandi Vabariigis, mis muudeti nuku-järglasriigiks, Bataavia Vabariigiks (1795–1806), seejärel need territooriumid, mis ei olnud juba annekteeritud (kõik, välja arvatud esimesed kaks departemangu siin), muudeti koos Preisi Ida-Friisi krahvkonnaga teiseks nukuriigiks, Hollandi kuningriigiks.\n↑ Enne saamist Simploni departemanguks muudeti République des Sept Dizains revolutsiooniliseks République du Valais'ks (16. märts 1798), mis liidendati kiiresti (1. mail 1798) nuku-Helveetsia vabariiki aastani 1802, kui sellest sai sõltumatu Rhodani vabariik.\n↑ Kuudel enne Lippe'i moodustamist olid Reesi ja Münsteri ringkonnad Yssel-Supérieur'i osad, Steinfurti ringkond oli Bouches-de-l'Ysseli osa ja Neuenhaus ringkond oli Ems-Occidentali osa.\nPrantsuse esimese keisririigi 130 departemangu\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Departemang_(Prantsusmaa)&oldid=5952118"


NETFLIX SNAGS TED BUNDY FILM ON ÄÄRMISELT KURI, ŠOKEERIVALT KURI JA ALATU - FILMID\nNetflix Snags Ted Bundy film on äärmiselt kuri, šokeerivalt kuri ja alatu\nTulevane Ted Bundy film „Äärmiselt kuri, šokeeriv kurjus ja õelus“, milles sarimõrvarina mängib Zac Efron, suundub Netflixi.\nZac Efron on hilja teinud suurepärast tööd, kui on vaja teismelise südametemurdja staatust varjata, tõestades maailmale, et ta on usaldusväärne koomikunäitleja, kes saab hakkama ka juhusliku sirgjoonelise osaga. Kuid tema eelseisev roll Ted Bundyna võib lihtsalt oma puhtalt puhta pildi lõplikult puhata, kuna ta kavatseb kujutada ajaloo üht kurikuulsamat sarimõrvarit Äärmiselt kuri, šokeerivalt kuri ja alatu , mis esilinastus hiljuti 2019. aasta Sundance'i filmifestivalil üsna tugevate arvustusteni.\nNagu meile esimene treiler näitas, on Joe Berlingeri eelseisev elulugu vähem mures Bundy toime pandud tegelike kuritegude pärast ja pigem tema võime üle võluda ja petta inimesi süütuks pidama. Selge oli see, et filmi juhtimiseks oli alati vaja andekat näitlejat, kuid näib, et Efron oli kindlasti oma ülesande kõrgusel. Ja mitte ainult ei olnud ta ülesande kõrgusel, vaid nüüd on ka mõningaid lobisemisi, mis võivad talle järgmisel aastal isegi auhindade tunnustamise leida.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et Netflix on hankinud projekti Voltage Pictures jaoks USA ja mõned välismaised õigused. See on käik, mis on voogesitussaidil ka mõistlik, kuna seal asuvad juba kaasdokumendid Vestlused tapjaga: Ted Bundy lindid . Kuid kõige huvitavam on see, et ilmselt kavandab Netflix auhinnahooaja teatrietendust Äärmiselt kuri samuti lootuses panna paar kandidaati Efronile.\nFilmi platvormile jõudmise ja hiljem kinodes ilmumise kuupäevi ei ole veel avaldatud, kuid võite kihla vedada, et ettevõte soovib ära kasutada kogu Ted Bundyt ümbritsevat suminat . Sellisena kujutame ette, et publik saab Berlingeri filmi järgmise paari kuu jooksul mingil hetkel vaadata. Või kui see ei õnnestu, siis kindlasti enne aasta lõppu.\nHoiame teid kursis, kui sellest rohkem teada saame Äärmiselt kuri, šokeerivalt kuri ja alatu , kuid on tore näha, kuidas Netflix õiguste nuhkimiseks sisse tõmbas ja loodetavasti saame nende väljaandmisplaanidest teada pigem varem kui hiljem.\ntapmise 3. hooaja 10. osa\nnõia märk (2016)\non Harry Potter ja neetud laps saab filmist


Inno ja Irja kohvik: Tsahkna ja Mikser on ajast maas, Türgi teeb juba ammu Venemaaga sõjalist koostööd\nTsahkna ja Mikser on ajast maas, Türgi teeb juba ammu Venemaaga sõjalist koostööd\nVäljavõte LA Timesi veebist.\nKaitseminister Margus Tsahkna ja välisminister Sven Mikser on pahased Läti peale, kuna Läti kaitseministeerium alustas Venemaa kaitseministeeriumiga kahepoolseid läbirääkimisi, vahendab Postimees.\nTsahkna ja Mikser viitavad NATO otsusele 2014. aastast, mis välistab igasuguse sõjalise koostöö Venemaaga. Aga kas härrased Tsahkna ja Mikser siis ei tea, et Türgi, NATO liige on teinud pärast seda Venemaaga väga aktiivset koostööd, mis on viimasel ajal eriti hoogustunud Süürias. Või milles asi? Miks Eesti poliitikud Türgiga ei pahanda, seal on kehtestatud diktatuur ja tapetakse võimude poolt inimesi. Türgi on palju hullem kui Venemaa ja Eesti teeb Türgiga koostööd, Eesti riigi laevafirma tellis sealt koguni laeva. Kas Eesti juhid on hulluks läinud, või mis?!\nkirjutas Inno at 01:06


Kummituslinnad ja veidi Odessat – Ida-Virumaa on kontrastne - 60+\nKummituslinnad ja veidi Odessat – Ida-Virumaa on kontrastne\n10. jaanuar 2022, 12:27\nAvastaEESTI.ee viib üllatuslikule Ida-Virumaale koos matkajuht Marko Kalduriga. FOTO: Thea Karin\nMäe otsas ja mäe all, vee peal ja piiri peal, tossavad korstnad, šokeerivad maastikud ja nõukogudeaegne nostalgia – see on Ida-Virumaa.\nIda-Virumaaga tutvumist võib julgelt alustada Jõhvist, jõudes sinna rongiga. Ees ootab üllatavalt suurejooneline raudteejaam, mis laseb meenutada esimest varianti, mida kutsuti presidendi või Pätsu jaamaks. Põhjus: Toila-Oru lossi sõitnud president Konstantin Pätsile ja tema külalistele oli jaamahoones kaks eraldi ruumi. Pärast seda, kui taganevad sakslased 1944. aastal jaama õhku lasid, ehitati 1951. aastal stalinistlik kivihoone, mis torkab praegugi silma oma pseudoklassitsistlike detailidega, nagu kolmnurkfrontoon ehk dekoratiivne madal viil fassaadist eenduva hooneosa kohal ja pilastrid ehk seinal olevad lamedad püstised eendtoed.\nSealt asume koos AvastaEESTI.ee giidi ja matkajuhi Marko Kalduriga autoga läbi tuisu teele, et avastada Ida-Virumaad. „Lapsepõlvekodu, kant, kus on palju põnevat, palju sellist, mida mujal Eestis ei kohta. Tõepoolest mulle meeldib siin ringi seigelda,” räägib Marko.\nLootustandev kummituslinn Viivikonna\nKõigepealt suundume Viivikonna poole – värviliste hoonete murenev lubjakiht, lai kesktee. „Siia on just hiljuti tulnud juurde terve rida tänavavalgustust,” ütleb Marko ja juhib tähelepanu sellele, et tänavad on kõik lumest puhtaks lükatud. „Isegi kui inimesi ei ela, on teed ikka koristatud. Miks, kellega on leping ja mis ajast, kes seda teab?” naerab ta. Jääme lund üles keerutavale koristusmasinale järele vaatama.\nPraegu näeb omaaegne Viivikonna haigla seestpoolt välja selline. Mööda katkiseid treppe puhub tuul ja keerutab lehti või lund. FOTO: Thea Karin\n„Viivikonna on lootustandev,” sõnab Marko, „siia on jälle inimesi tulnud. Võib-olla tulekski siia korter ära osta, et vanaduspõlv looduses veeta?”\nKes oskaks praeguses tühjuses arvata, et Ludwig August Mellin on juba 18. sajandil Viivikonda Liivimaa atlases maininud. Sama kummaline on ette kujutada, et nõukogude ajal, aastal 1987 elas siin lausa 750 inimest, sest 1935–1936 oli siia rajatud põlevkivikaevandus. Sellele viitab kotkaskulptuur metsaveerel. 2011. aastal oli Viivikonnas veel 99 inimest, neist 24 eestlast. Kunagistest õitsvatest tööstusasulatest on nüüdseks saanud kummituslinnad, nagu nimetab neid Marko. Taoliste tööstuslinnade allakäik algas 1990ndatel, kui kaevandustes ja karjäärides töö otsa sai. Mälestuseks on jäänud Viivikonna haigla varemed, klassitsistlik fassaad meenutamas kunagist jõukust. Praegu saab omal vastutusel ronida mööda katkiseid treppe ja vaadata üle seinteta ruumide ümbrusesse, kus puhub tuul ja keerutab lehti või lund. Isegi bussipeatus on Viivikonnas olemas ja jaanipäeval pandi üles kohaliku omavalitsuse, Eesti ja Euroopa lipp.\nViis kilomeetrit edasi on Sirgala, kus oli õitseajal kool ja lasteaed, isegi klubi. Kunagise poe ukse juures on küll veel postkast, aga vaevalt on sinna mõttekas kirju viia. Polegi inimesigi, kes seda teeksid. Samas elas 1980. aastatel Sirgalas tuhandeid inimesi.\nPaneelmaja ühe sissekäigu ees pühib Oleg luuaga sissepääsu vabaks. Tema tuli siia 1990ndate lõpus ja on jäänud majja üksinda. „Mõnikord saab kedagi aidata, suvel metsas seeni ja marju korjata, siis on siin ilus,” selgitab ta. Kõrvalmajas elab kaks inimest ja veidi kaugemal veel üks. Nii on ta ainukese päris Sirgala elanikuna kogunud kuulsust telesaadetes ja kohaliku ajalehe Põhjarannik veergudel.\nPaar sammu paneelmajadest edasi on kaunis tibukollaseks värvitud puitmajake siniste aknaraamide ja pitspuidust kaunistustega, nagu oleksime sattunud otse Siberi külla. Need kaks küla on nagu öö ja päev, ütleb Marko.\nEestlasele katakombid, prantslasele kartulikelder\nEnne kui ronime katakombidesse, kiikame Vaivara Sinimägede muuseumi. Teabepunkt ja näitusemaja on renoveeritud, üks mõisa sepikojas, teine aidas. Hea on enne veidi paiga mineviku kohta uurida, sest palju sellest on seotud 1944. aasta lahingutega.\nSiin on säilinud kolme ajajärgu kindlustusliini fragmendid: Põhjasõjast, esimesest ja teisest maailmasõjast. Kes aga ajaloost vähem teab, sellele annab maja perenaine Ivika Maidre kõikehõlmava ülevaate.\nTuleb olla sportlik, et jõuda Grenaderi mäe sisemuses asuvate käikudeni, seal oli kunagi laskemoonaladu. Nõlv on järsk, allatulek veel keerulisem. Kunagi seisis mäe harjal suurtükiplatvorm. Praegu on uksed käikudesse avatud ja näha on, et rajatakse ka korralik rada, kus kevadel saab juba mugavalt liikuda. „Väikesed küll, aga katakombid,” ütleb Marko ja naerab, et prantslastele, kes Maginot’ liini tunnevad, on see nagu kartulikelder. Markol on ka teooria, kuidas rängemad lahingud oleksid võinud eestlastele hoopis paremini lõppeda, aga seda saab temaga koos matkal kuulda.\nKui kõht tühjaks läheb, siis parim koht on Narva, kus saab valida restoranide või lihtsalt pirukakohtade vahel. Linna sisse sõites ei tohi kõrvale jätta Narva Veneetsiat, mis praegu on lume all ja vaikne, kuid siiski Kreenholmi vabriku kõrval Narva eksootilisim paik.


Tallinna Selveri kapteni salapärane kadumine. Mis ikkagi juhtus? - Sport\nTauno Lipp (karikaga) oli osaline Tallinna Selveri kahes viimases Eesti meistritiitli võidus.Foto: Madis Veltman\nMiks lahkus Eesti meistermeeskonna ridadest sidemängija, kapten ja mänedžer Tauno Lipp?\nTähelepanelik võrkpallihuviline on märganud, et viies viimases Selveri mängus pole Lipp tiimi kuulunud, palle on kaaslastele söötnud 19-aastane Renet Vanker. Selgi nädalavahetusel, kui Selver lõi kodusaalis Leedu võistkondi, Raseiniaid 3 : 1 ja Šiauliaid 3 : 0. Kummaliseks läheb, kui küsida otse: kas Lipp jätkab Selveris? Otsest vastust ei saa treener Austris Stalsilt ega juhatuse liikmelt Lauri Kasperilt, aga nende jutust jääb mulje, et ei jätka.\nLugu on põnev nagu vana Eesti mängufilm „Mis juhtus Andres Lapeteusega?”. Reedene kontrollkõne ja konkreetne küsimus: kas Lipp nädalavahetusel mängib? Lipp: mängin, kui treener platsile paneb. Kasper: ei mängi, šanss on Vankeril. Niisiis seame pühapäeval sammud halli. Lippu pole ei platsil, vahetusmeeste alas ega tribüünil.


iseendaga kauplemine -teeks ikka väikse koroonapeo? | Mallukas Mallukas % %\nMa panen viimasel ajal aina rohkem tähele, et ma üritan iseendaga vaielda. Muidugi mul on kiusatus igavusest paljude inimestega vaielda, aga ma ikka enamasti suudan moka maas hoida. Olete te aga üritanud oma MÕTETEL mokka maas hoida? See on palju raskem. Näiteks täna alustasin enda 10 päevase meditatsioonichallenge’iga ja seal oli põhi point, et “tee oma pea mõtetest tühjaks”. See on nii pagana raske, sest just siis tuleb mulle pähe 2662 erinevat mõtet, mida ma koguaeg justkui ära pühin ja pragan endaga, et “ÄRA MÕTLE!”. Samas selle meditatsiooniga on nii, et mingid mõtted lõpuks ujuvad justkui ise pähe ja neid ei tahagi ära ajada. Kohe, kui ma sain enda “mis täna õhtuks süüa teha” ja “kas ma panin masina pesema” mõtetest lahti, hakkasid mulle pähe tulema igasugused mälestused ja mõtted lapsepõlvest, mida ma ei tahtnud üldse ära ajada.\nAga okei, ma ei tahtnud mitte meditatsioonist rääkida (kuigi see on tõesti huvitav asi, pole enne sellega väga kokku puutunud, sest arvasin rohkem, et see on viirukeid põletavate ja täiskuul allikas kristalle pesevate inimeste pärusmaa, aga väga-väga huvitav kogemus oli sellegipoolest), vaid tahtsin rääkida iseenda vaidlemisest.\nMa räägin endaga oma peas pidevalt.\nMa: Kell on juba VIIS, sa pead õhtusööki tegema.\nKa mina: Ah, äkki Kardo teeb ise.\nMa: Aga Kardo läks titega jalutama, kui sa ootad küsimisega, kuni ta tagasi on, siis on kell nii palju ja lapsed lähevad jälle nii hilja magama ja..\nMa: Okeiii… FAIN jumala eest, sa ei pea kogu aeg mölisema….\nJa alles siis ma ajan ennast püsti ja hakkan tegutsema. Et nagu ma üritan iseenda eest pääseda oma kohustustega ja siis lõpuks annan alla ja teen ära. Või noh, mõnikord ei tee ka, oleneb, mis asi on. Näiteks ma olen üritanud veenda ennast terve kolm nädalat kodus trenni tegema. Mitu korda ma seda teinud olen? Null. Vahepeal tuleb see mõte pähe ja ma olen nagu:\nViimasel ajal üritab aju mind halvale teele viia. Ta tahab, et ma koroonapidudele läheks! Või noh, okei, mitte päris nii hull, aga aina rohkem taban ma ennast mõttelt, et issand jumal, KOLM nädalat kodus istutud ja kõik mu sõbrannad on ka usinalt 3 nädalat kodus istunud ja ilmselt nad ju ei ole haiged ja äkki ma kasvõi ainult ühega võiks kokku saada ja ühe pudeli veini naha vahele keerata? Siis meenub, et aiiiiii, Mallu, aga kas sulle koroona maitseb või? Enda õnne teades raudselt ma saaksin koroona, ma ei tee nalja.\nTe võite öelda küll, et ma ei ole vanur ega sihtgrupp, aga ma tean väga hästi, et haiglas on ka noori inimesi raskes seisus ja see pagana covid ei ole meelakkumine. Näiteks Kardo vanaisa on haiglas, nüüd juba intensiivis. Covid, krt, kimbutab. Me ikka loodame, et ta saab ruttu terveks, aga nagu ma aru saanud olen, on seda ka temast 60 aastat noorematel keeruline läbi põdeda ja ka temal olla väga niru olla. Olgem ausad, eriti hulluks teeb selle talle ilmselt see, et ta on mees ja need ei suuda isegi 37 palavikku külge saada, ilma, et juba appi ei karjuks.\nOk, ok. Loll nali (Kardo tegi enne, ma ei võta süüd omaks). Igatahes pange heaga oma soovid Raulikese poole teele, ta on Kardo ainukene vanaisa ja meil on teda veel tarvis näha ja tsillida!\nRaul paarikuuse Mariga ja kaheaastase Mariga\nAga tõesõna, pool mu ajust on vist küll kergelt hälbega, sest ma kogu aeg avastan ennast mõtlemas, et oeh, küll nendel veab, kes julgevad kokku saada ja tööl käia jne. Ja siis meenub, et halloo, enamus PEAVAD tööl käima ja see kokku saamine võib ka kõige julgematele väga halvasti lõppeda. Ma ei leia praegu seda artiklit, aga just kuskil oli lugu 22-aastasest naisest, kes kirjeldas enda haiguse kulgu ja kuidas ta oli nii nõrk ja jõuetu ja nii kehva oli olla. Et pole midagi, et ainult vanurid surevad ja teised ei pea muretsema.\nNeid mittemuretsejaid on küll, näiteks vaadates SEDA artiklit, tundub, et mõnel on samasugune kempleja ja kauplev aju. Selle vahega, et tal on mõlemad pooled hälbega…\nAju: Oo, on küll karantiin, aga läheks jõusaali?\nAju: Kle mega hea mõte! Mis sellest koroonast ikka…\nVot sellised lood siis. Vähe sellest, et ma aeg-ajalt taban ennast kuskil jälle kellegagi vaidlemas “koroona on meedia ülepaisutatud gripp” nüüd pean veel iseennast ka noomima, et pekki küll, kus nüüd prouale ei kõlba kodus istuda ja kohe ikka VEAB sinna sõbranjedega veinipokaali poole. Alkohoolik vist õnneks veel ei ole, olen kolme nädala jooksul poolsteist pokaali veini joonud, siiis kui FBis lugejatega koos veinijoomist tegin laivis. Üksi tundub küll muidu kuidagi niisama imelik istuda ja juua.\nOh, veel üks mõte: huvitav, kas nii oleks ohutu sõbrannadega kohtuda, kui ma paneksin aeda toolid 2m kaugusele ringi ja igaüks tuleks enda veinipudeli ja teki-mütsi-salli ja moonakotiga? Keskele lõke ja null puudutust ja kontakti? Iga 15 mintsi tagant desoring. Kas see töötaks? Või saaksime koroona?\nKrt, üldse ei taha korontsikut, aga I NEED MY FRIENDS, ausalt 😭 Mul pole enam varsti midagi koristada, shopata, sättida või värvida, mis ma siis tegema hakkan, ah? TRENNI v?! Ma olen ka ju kõigest inimene ja soovin koos ülejäänud ühiskonnaga sellest karantiinist väljuda koroonavormis, aka 20 kilo raskemana. Ega see keeruline ei ole, sest mõni mees masteris huupi eile pärmitaigna ära ja oskab nüüd teha imelisi kaneelirulle…Järgmine kord näete mind uhiuues dokumentaalis “minu elu 300 kilosena”.\nVõeh, okei, ma lõpetan nüüd need lollid mõtted ja hakkan parem süüa tegema. Või peaks äkki Kardo ära ootama, las tema teeb…\nAvapildil on Raul Lentsuga, omal aal.\nReply\tJohhi 11. aprill 2020 at 04:37\nMallu, igati tore, et sa koroona asjus nii vokaalne oled. Aga ehk oleks see ka sinu jaoks hea proovikivi selleks, et aru saada, et vaktsiinidel on reaalselt mingi kasu ning argument stiilis “meil seda haigust enam ei eksisteeri” on samasugune näkku sülitamine kui see, et sa võimaldad oma vaktsineerimata lastel ringi lipata. Sorri, aga you can’t have it both ways. Topeltstandardid pole selleks siin, et su elu mugavaks teha.\nma olen seda ennegi maininud, et ma ei viitsi vaktsiiniteemadel rääkida, sry 😀\nReply\tS 3. aprill 2020 at 10:49\nRaul on nii armas 😭. Pisarakiskujad on need siirad vanakesed 😀\nReply\tMallu 3. aprill 2020 at 10:55\nReply\tVaike 3. aprill 2020 at 10:04\nMa olen vist paras introvert, sest ma ei tunne mingit vahet suhtlemises enne ja pärast koroonat. 😀 Trenni tahaks küll, aga no teen õues siis.\nReply\tMallu 3. aprill 2020 at 10:56\nSegane 😀 Välja sööma ka ei saa ju!\nReply\tVaike 3. aprill 2020 at 11:07\nJah, see kaks korda aastas, mis ma varem väljas söömas käisin, annab juba räigelt tunda küll. 😀\nReply\tLily 3. aprill 2020 at 14:08\nhaha, sama siin 😀\nReply\tHelina 3. aprill 2020 at 00:22\nMul käisid sama haigla samast majast läbi 1 a ja 2 kuu jooksul 4 lähedast läbi, kohati olukorrad olid heitlikud, aga praeguseks kõik nad on haiglast välja saanud. Küllap ka Kardo vanaisa terveneb, palju elutahet ja tervist talle!:)\nReply\tMallu 3. aprill 2020 at 10:58\nOiiii, niii vastik tunne, kui kellelgi lähedasega midagi juhtub, aga hea külg on see, et nüüd on kõik terved 🙂\nReply\tTN 2. aprill 2020 at 23:50\nMõtlesin ka sõpradega kokku saamise peale. Kindlasti mitte suure seltskonnaga, aga 1-2 inimest vabas õhus ja piinliku täpsusega vahet hoida. Jalutama minna nt. Ja tegelikult kui igaühel oma kraam kaasas ja paar inimest suure vahega hoovis tsillib, ei olegi hullu, ainult et esiteks on hoovis tsillida külm veel ja teiseks kus nad vetsus käivad 🙂 sest tuppa ja üldse ühiselt kasutatavasse ruumi pere väliseid inimesi kutsuda ei saa. Muidu pidi viirus erineval pinnal surema max 3 päevaga, nii et kui sul on nt õues vets, mida nädal-paar ei kasuta, siis ühe paarikese/ sõbranna saad omale külla kutsuda küll. Aga libe tee on see, mega hoolikalt tuleb läbi mõelda. Nii et äkki skype pidu ajab ka asja ära ikka.\nJah, vetsu peale me ei mõelnudki ja ei tee me praegu mingit istumist, ootame veel 🙂\nReply\tKatrin 2. aprill 2020 at 21:52\nLugesin hiljuti kuidas üks meesterahavas avastas, et kõigil ei olegi nn sisemist häält. Tegi instas küsitluse selle kohta ja vist oli mingi 16% vastanutest, kellel see puudus.\nMul oli nagu how does this shit work, aga suht ulme teema kuidas selliste inimeste aju funkab ja kuidas nad nö mõtlevad.\nMul kogu aeg peas mingi dialoog käib, vahest kogemata, vahest tahtlikult kõva häälega suust välja ka 😀 Eriti akward kui see väljaspool kodu seinu juhtub 😀 😀\nReply\tHehe 3. aprill 2020 at 09:31\nMa avastasin end ükskord poes KÜÜSLAUKUDEGA rääkimas 😀\nHahahaha! millest vestlesite 😀\nReply\tHEHE 10. aprill 2020 at 19:28\nSee oli rohkem monoloog: Oi, sina oled küll ilus ja suur küüslauk. Ei tea, kui palju ma teid võtma peaksin, äkki umbes 3? Või rohkem? Ei teagi…Aa te olete Hiinast, siis ma ei võta teid üldse 😀 jne\nReply\tHelena 2. aprill 2020 at 20:53\nRaulile palju tervist, jõudu, armastust. Kõik head soovid saadan teele 🙏🙏🙏🙏💞💞💞💞\nReply\tMallu 3. aprill 2020 at 10:59\nReply\tM 2. aprill 2020 at 20:49\nElan Inglismaal ja mehega tööl käia ei saa, sest me pole “essential” töölised. Lubatud on korra päevas jalutamas, jooksmas või rattaga sõitmas käia, poes peaks käima võimalikult vähe. Ega poodi niisama ei kisu ka, kui järjekorrad on sissegi saada. Nüüd käime iga päev jalutamas ja oleme mehe vanemate majast mööda kõndinud, nemad on ukse peale tulnud, et veidi suhelda ja me jääme kõnniteele. Praeguse seisuga peame vähemalt kaks nädalat veel kodus istuma.\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 21:30\nMismõttes korra päevas, kes seda kontrollib mitmendat korda oled :O\nReply\tM 3. aprill 2020 at 13:27\nVeel ei kontrollita aga kui inimesed ikka reegleid ei jälgi, siis hakatakse kontrollima rohkem. Inimesed saavad trahve juba, kui on ilma põhjuseta väljas.\nReply\tmaisaa 10. aprill 2020 at 15:45\nKorra päevas???? Mul on kutsikas kes tahab vähemalt kolm korda päevas käia. Mina küll eiraks seda korra päevas väljas käimist.\nReply\tKristi 2. aprill 2020 at 20:37\nHahha, ma vist polegi ainuke, kes naljatades seda korontsikuks kutsub.\nAga deemgirl, i feel ya. Megalt igatsen sõpru. Olen ka mõelnud, et kõik kolm nädalat kodus, äkki siis võiks. Aga no samas ei taha tõetsi seda korontsikut. Sünnipäeva planeerisin kuid, pidin ka selle edais lükkama. Aga no mis seal ikka, mis sitasti see järgmisel aastal uuesti.\nSoovitan veebkõne teha naistega. Vein kõrvale ja jutustate 🙂 Mul see plaanis.\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 20:49\nMe korra tegime seda, aga tõele au andes, kui juba lapsed magavad ja õhtu käes, siis ei viitsigi juua miskit enam 😀\nReply\tMaeiteagimidaöelda 2. aprill 2020 at 19:54\nNo ei ole ullu, mu last kutsuti nv sünnale(küll koju, but still) küsisin sellelt lapselt huvipärast, et kes sul tulevad siis? Vastas, et kaks last. No faking nõme, miks ma pean see nõme olema ja oma lapsele seletama ja keelama ja see nõme emm olema, miks mind üldse pannakse sellisesse olukorda #ajukääbikutestvanemad\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 20:03\nOkei, see on tõesti nõme… Ma ka ei viiks last kuskile peole hetkel!\nReply\tKokatädi 2. aprill 2020 at 21:57\nPidu pidada tõepoolest praegusel hetkel ei ole mõistlik. Samas ei näe probleemi lastele selgitamisel, et miks ei saa, ei tohi minna. Just hea koht näidata ja selgitada,\net see ei ole hea mõte ja miks täpselt. Lapsevanemad miskipärast kardavad selgitada ja keelata. Elus ongi palju rumalusi, millega kaasa minna ei ei tohi. Näiteks kui keegi läheb punasega üle, näitan seda just nimelt lastele. Nad näevad nagunii seda edaspidi. Seletan, et mis seesugune vale teguviis võib kaasa tuua. Räägin pidevalt, et kui keegi midagi teeb, ei tähenda see automaatselt, et see on okei. Kui tema soovib oma eluga riskida, las ta teeb, meie ei soovi auto alla jääda ja nii ei tee. Las rumal teeb rumalaid valikuid, sina tee targad. Laps peab sinu otsustest nägema, et tuleb teha ka mitte nii populaarseid otsuseid ja teiste sabas ei pea jooksma. Ennast tuleb hoida! Mina näiteks keelasin lastel juba enne suuri piiranguid lastel teistega ja mänguväljakutel mängimise, selgitasin põhjalikult miks. Loomulikult olid kurvad, kuid saavad aru. Ütlen, et mõistan, et soovite mängida ja teiste vanemad lubavad. Mina aga armastan teid väga ja ei soovi, et meist kellegagi midagi juhtuks ja sellises olukorras meie pere otsus on selline. Olge terved ja olge julged ennast kaitsma 🙂\nReply\tMerq 2. aprill 2020 at 19:48\nAga kes sul keelab joosta, rattaga sôita, pikem tempokam kônniring teha- usu, hakkab parem. Vôta koer kaasa on lôbusam.\nEi keelagi keegi 🙂\nReply\tA. 2. aprill 2020 at 19:44\nTöötan laevas, ka praegu tööl ja ikka mõtled ja vaatad kas mõni klient võiks potentsiaalne koroona levitaja olla. Eks päevane ärvus ja muretsemine annavad ka õhtul voodis tunda ja uinumiseks läheb oma tund-kaks. 😩\nPeaks seda mediteerimise appi proovima, äkki aitaks veidi kiiremini uinuda, et järgmisel päeval puhanuna vahelduseks ärgata. 😊\nLaevad sõidavad veel üldse v? Ma nii loll, arvasin, et ei käi enam. Aga see äpp oli äge, proovige!\nReply\tA. 2. aprill 2020 at 20:22\nIkka mõned veel sõidavad, kaupa vaja ju saada ühelt kaldalt teisele. 😃\nSuurem osa enamus ongi veoautojuhid, lisaks ka ikka veel mõned reisidelt tulevad inimesed. Ammu oleks olnud aeg oma reisilt koju kebida.. 🤦♀\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 20:33\nPuutud paljudega kokku?\nA. 2. aprill 2020 at 21:14\nIkka üsna palju. Aga üritame ennast kaitsta võimalikult palju – käte desovahend, kindad, maskid. Lisaks ei lase kellelgi päris külje alla või näkku ronida, kuigi nad seda hirmsasti millegi pärast teha tahavad. 😃\nMallu 2. aprill 2020 at 21:30\nInimesed on ikka sooodad!\nReply\tKarita 3. aprill 2020 at 11:11\nPigem kannata veel. Eks see pikk aeg ole, aga inimene harjub kōigega. Lisaks on sul palju jälgijaid, kes vb otsustavad ka kohtumisi tegema hakata ja nii läheb asi jälle käest. Oled olnud hea eeskuju !!!! Lisaksin, et ole kullerite ja pakkidega ettevaatlik, kui poe töötaja, pakkija, kullerid vōi eelmisena paki postist välja vōtnud inimene on haige, siis on sul pakil pisikud kuni 48h (oleneb materjalist). Me lōpetasime pakkide tellimise ja see on minu jaoks nii raske😭, ainus side välismaailmaga on läbi lōigatud. Üks pakk on veel tulemas, selle tōstan kolmeks päevaks garaazi seisma, siis on ehk need kurjamid paki peal ja sees kutud.\nReply\tMallu 3. aprill 2020 at 11:36\nMa tegelen pakkidega väga ettevaatlikult ja deson kõik asjad ära, pakendid viskan ära jne 🙂\nReply\tC 2. aprill 2020 at 19:27\n😂😂😂 lugesin eile just su Hitleriemmede postitust ning naersin omaette paris kõvasti. Mõtlesin ma siis, et noo sellist nalja pole su blogis enam ammu olnud (ei pea silmas tapselt seda teemat, vaid üleüldse). Kae nalja, täna on nagu tellitult, sain korraliku kõhutäie naerda. Tänks🤝\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 19:36\nNo vot siis kus on alles hea kokkusattumus, mis sa nii vanade postide kalllal käisid üldse 😀\nReply\tC 2. aprill 2020 at 20:46\nLugesin raamatut ja siis meenus see, et sellest ajast ma hakkasin sind jälgima. Also tuleb tunnistada, et toona tehtud postitus on aegumatu 🤣\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 20:48\nHaha ja kuidas raamat meeldib 😬\nC 2. aprill 2020 at 21:51\nVäga meeldis! Kaks paeva ja läbi ta saigi. Paljud blogi kohad oli siiani meeles.😱 See, kuidas su lähedased sind kirjeldasid, nii armas! Ämma oma läks eriti südamesse. Aga muidugi Papa peatükk oli samuti väga armas ja südant soojendav🌸\nReply\tM. 2. aprill 2020 at 18:57\nOlen ka ilusasti olnud kõik need nädalad mehega kahekesi ja kaugelt korraks ema ka näinud, aga täna käisime sõbrannaga ratastega sõitmas. Sõitsime vahega kõrvuti ja spordirajal on väga palju selliseid spordipaare, kes koos trenni teevad. Koroonat me suure tõenäosusega ei saa ja kõik jutud said ka räägitud ja kohe palju parem tunne.\nKeegi just ütles, et nüüd soovitatakse 8 meetrit?\nReply\tM. 3. aprill 2020 at 11:13\nKui see nii nakkav oleks, siis oleks me kõik haiged ja 2m, 4m v 8m ei omaks tähtsust.\nReply\tVäike Myy 2. aprill 2020 at 18:35\nSina teed seda vaikselt st omas peas, ma olen nii aru saanud. Mina teen seda mõnikord valjusti, no mitte niii pikka arutelu aga umbes nii, AITAB küll, hakka toimetama. Teine variant on see et tööd tehes räägin kaasa, sest kuidagi oma häält kuuldes jõuab paremini kohale ja vahel taban end ooot mis sa ütlesid? See on siis kui aju järgi jõuab ja tuvastab mõne vea.\nMa nüüd ei teagi mis pool ajust sassis on või ei olegi , ma loodan.\nReply\tKäti 2. aprill 2020 at 18:58\nMa olen ka mõeld et lägeks sõbranna juurde. Saaks kodust välja ja laps saab ka sõpradega mängida. Siis tuleb see sama koroona mõte.. Kohati nad ei võta ka asja nio tõsiselt kui meie.\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 19:37\nMA olen ikka käratanud ka endale. haha 😀\nReply\tLiisu 2. aprill 2020 at 17:56\nNoo päris kindlasti pole ok sellist kohtumist ka mitte korraldada. Lihtsalt sa peaksid nagu olema ju eeskujuks. Mina istun nelja seina vahel kinni ja samas köhin ka kopse välja (arst kaalus isegi koroona testile saatmist aga siis jõudis järeldusele, et nii kaua juba köhinud / kaks nädalat/, et pole mõtet). Ma ei suuda mitte midagi teha tänu sellele nõmedale köhale ja ainus mõte on, oo kui hea oleks siin toas istuda kui oleks terve.\nEt seni kuni saab tervelt ja turvaliselt toas istuda ma ei mõtleks ka sõpradega kohtumisest 🙂\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 18:03\nAh ole nüüüd, ei kohtu ma loomulikult kellegagi, lihtsalt niisama jagan, et mis mõtteid mul aju genereerib 😀\nReply\tH 2. aprill 2020 at 17:40\nMa arvan, et ma ka olen ka karantiini lõpuks mingi 300 kilone. Aga hetkel õnneks olen siiski suutnud kaalus alla võtta natukene. Hakkan ka täna selle äpi järgi mediteerima, mis Sa Instas jagasid. No uudiseid lugedes suri koroonasse üks 55 aastane, mis ei ole ju üldse vana. Aga soovitan Sul siiski peoga oodata. Paar päeva tagasi oli uudistes, et üks ema oli koroona haige, kes sünnitas lapse. Mul sugulane töötab seal haiglas, ei teagi, kas puutus ka selle naisega kokku või ei. Et sellisel hetkel mõtlen küll, et oooo…..mega mõnus on olla kodus lihtsalt nelja seina vahel ja mitte olla esiliini töötaja. Ehk siis eesliini töötajatele kõigile jaksu ja jõudu ja mu sugulasele ka. Mis siis, et puutub titadega kokku, aga nagu näha, siis haigus on juba ka sinna jõudnud 🙁\nReply\tMallu 2. aprill 2020 at 17:48\nJaja, ega ma loomulikult ei teegi mingit pidu, lihtsalt aju ise susserdab, et äkki ikka natsa võiks kedagi näha 😀 Eesliinil tõesti olla ei tahaks 🙁


Milleks on L-karnitiin ja kuidas seda võtta? - Bio maatriksi kaalulanguse ulevaated\nBio maatriksi kaalulanguse ulevaated, Näidustused\nKortikosteroidide kasutamisel on ägeda müopaatia juhtumeid kirjeldatud patsientidel, kes saavad samaaegselt ravi neuromuskulaarsete blokaatoritega näiteks pankuroonium.. Samuti on parem muuta vastuvõtugraafikut, nihutades selle päeva esimesele poolele - see parandab ka une ja puhke kvaliteeti. Selle päevane annus on vahemikus kuni mg.\nLaserravi kasutatakse nende madala hinna, suure eraldusvõime, suure töökiiruse ja asjaolu tõttu, et laserid ei muuda implantaadi põhilisi omadusi. Nendel põhjustel muutuvad laserid teadlaste jaoks väga huvitavaks, et parandada implantaatide pinnaenergiat [45, 46]. See pinnatöötlusmeetod võib muuta PEEK-i pinnakeemiat [47, 48]. Kiirendatud neutraalse aatomkiire ANAB pinnatöötlus See meetod on meetod, mida kasutatakse PEEKi bioaktiivsuse suurendamiseks ja luuimplantaadi terviklikkuse parandamiseks.\nSelles tehnikas kasutatakse PEEKi pinna muutmiseks võimas kiirendatud sidumata neutraalse argooni Ar gaasi aatomite klastritaolisi pakette. Tulemused näitasid, et PEEK-i ANAB-töötlus muutis pinda nanomeetri skaalal, suurendas pinna märguvust ja parandas inimese osteoblastide rakkude vohamist titaaniga võrreldava tasemeni.\nAatomjõumikroskoobi uuring näitas ANAB-i tehnika mõju nanoskaalade tekstuurimisele pinnal. Sadestustehnikad Bioaktiivse materjali sadestamiseks PEEK-ile on olemas mitmeid meetodeid, näiteks plasmapihustamine, vaakumsadestamine, soolgeel, sukelkatmine ja SBF-meetodil sukeldamine .\nPrednisolooni süstid: koostis, omadused, manustamisviis, kõrvaltoimed, ülevaated - Süstid\nL-karnitiin kaalulangus. Kuidas võtta, ülevaated, vastunäidustused - Põhjused\nSlimming asjad kanda\nSelles jaotises kirjeldatakse kaetud materjalide põhjal PEEK-i katte progresseerumise suundumusi. Hüdroksüapatiit on üks olulisemaid materjale, mida on laialdaselt kasutatud biomaterjalide katmiseks. Autorid selgitasid, et plasmapihustusmeetodis kasutatud kõrge temperatuur põhjustas PEEK substraadi aurustumise, vältides kattekihi ja aluspinna tihedat kokkupuudet. PEEK-substraadi kahjustuste vältimiseks katmisprotsessi kõrge temperatuuri ja PEEK-i substraadi kahjustumise tõttu paagutamise ajal kanti yttria-stabiliseeritud tsirkooniumoksiidi YSZ vahepealne kattekiht kõigepealt PEEK-i ja pärast seda kaeti HA-kattekiht deponeeritakse raadiosagedusliku magnetroni pihustamise meetodil.\nSubstraadi ja kattekihi vahelise adhesiooni suurendamiseks kasutati substraadi töötlemist preplasmaga. Kristallilise HA kattekihi paagutamiseks ja moodustamiseks kasutati mikrolaineid.\nBiofarmatseutilise klassifikatsioonisüsteemi I ravimite kontrollitud vabanemisega kapslite valmistamine, kasutades mudelis niatsiini 5 tsitaati Abstraktne B 3 -vitamiin koosneb niatsiinist nikotiinhape ja selle amiidist, niatsiinamiidist.\nMehaanilised testid näitasid, et plasma pihustusmeetodil ei ole negatiivset mõju PEEK implantaadi mehaanilistele omadustele . In vitro uuring HA luuga kaetud luuüdi mesenhümaalsete tüvirakkudega külma pihustamise meetodil näitas rakkude varajast adhesiooni, elujõulisuse paranemist ning rakkude suuremat diferentseerumist ja vohamist.\nKüülikutega tehtud in vivo uuring näitas luu kasvu ja terviklikkuse suurenemist implantaadiga pärast katmist . HA-kate meditsiinilise kvaliteediga PEEK-i aerosoolsadestuse abil näitas tihedat mikrostruktuuri ilma poorideta ja pragudeta, millel on Bio maatriksi kaalulanguse ulevaated kõrge nakketugevus, ilma PEEK-i substraati kahjustamata. In vitro ja in vivo uuring rakkude proliferatsiooni, diferentseerumise, adhesiooni morfoloogia ja luu-implantaadi kontakti suhte osas näitas HA-ga kaetud proovi paranemist võrreldes katmata PEEK-iga .\nPinnaga modifitseeritud PEEK-implantaatide in vivo osseointegratsiooni histomorfomeetria uuring näitas, et nano-HA-ga kaetud implantaatidel on rohkem katmata PEEK-iga luude pindala ja rohkem luu-implantaadi vahelist kontakti . Meie hiljutises uuringus sadestati HA kristalsed osakesed keemiliselt PEEK-i pinnale, mille abil eemaldati kristallimisprotsess ja HA sadestumise kõrge temperatuur. HA-osakeste sadestamiseks sulfoneeriti kõigepealt PEEK-i pind, et moodustada funktsionaalrühm -S03H, ja seejärel kasutati HA-osakeste polaarsuse omadusi, et osakesed funktsionaalrühma külge kinnitada.\nPinnatöötlus suutis vähendada veega kokkupuutenurka lt 36, 4 kraadini . In vitro uuring, mis hõlmas apatiidi moodustumist SBF-i sukeldamise ja mesenhümaalsete tüvirakkude proliferatsiooni kaudu, kinnitas selle meetodi abil PEEK-i ravimise bioaktiivsuse suurenemist . Kaareioonioonide meetodil TiO2- ga kaetud PEEK substraadi in vitro osteoblastide uuring näitas rakkude adhesiooni, proliferatsiooni ja diferentseerumise olulist paranemist võrreldes katmata PEEK substraadiga .\nAutorid selgitasid, et vahekiht parandab HA kasvamiseks nukleatsioonikohta, parandades toodetud HA kihti. Osteokombiilsuse hindamine näitas, et toodetud HA kiht parandab osteokombiilsust, milles R-TiO2 saavutab parima tulemuse .\nIn vivo uuring lammastega viidi läbi titaani plasmapihustuskatte abil PEEK-kruviga. Histoloogiline uurimine näitas, et kaetud proovide ümber oli suurem luudevaheline kontakt implantaadiga ja madalam pehme kude võrreldes puhta PEEK-iga . SBF-i abil läbi viidud in vitro uuring näitas kaetud proovidel apatiidi moodustumist, töötlemata PEEK-proovidel apatiiti ei moodustunud . Nende kahe meetodiga kaetud kruvid näitasid paremat luude sadestumist ja suuremat eemaldusmomenti, võrreldes katmata kruvidega .\nTulemused näitasid uue luu otsest kasvu nii kaetud kui ka katmata PEEK-proovide korral, kuid kaetud proovid näitasid paremat luukoe kasvu kaetud implantaadi ümber. Umbes väljatõmbekatse näitas aga uue luukasvu korral peaaegu sama liidese tugevust kaetud ja katmata proovide vahel . Ühes teises uuringus kasutati puhta titaani PEEK-i sadestamiseks elektronkiire sadestumise meetodit.\nTi kattekihil olid PEEK substraadil suurepärased nakkuvusomadused.\nPopulaarsed karnitiini tabletid ja pulber: 1. L-karnitiin ON. L-karnitiini võimsus SAN. Alfa-lipoehape Atsetüül-L-karnitiin 60 GNC sisaldab alfa-lipoehapet ja atsetüül-L-karnitiini, mida peetakse karnitiini kergesti seeditavaks vormiks.\nRakkude proliferatsiooni mõõtmiseks MC3T3-E1 rakkudega läbiviidud in vitro uuring metoksüfenüül-tetrasooliumisoola MTS testiga näitas rakkude vohamise suurenemist enam kui kahekordselt.\nAluselise fosfataasi ALP test näitas Ti-kattega proovide rakkude kahekordset diferentseerumist. Tsirkoonium ja titaantetra tert-butoksiidid on veel üks bioaktiivne materjal, mis sadestati PEEKi pinnale toatemperatuuril aurustamise teel, et suurendada PEEKi bioaktiivsust.\nMis on vabastamise kõige tõhusam vorm?\nValmistamismeetodid PEEKi bioaktiivsuse parandamiseks ortopeediliste ja hambaravivahendite jaoks: ülevaade Abstraktne Polüeeter-eetrketooni PEEK kasutamise vastu ortopeediliste ja hambaimplantaatide jaoks on suurenenud huvi tänu luu elastsusmoodulile, biosobivusele ja radiolulentsetele omadustele.\nSadestunud metallikiht reageeris fosfoonhappega ühekihiliste fosfonaatide kinnitumiseks. In vitro uuring näitas osteoblastide rakkude kasvu märkimisväärset paranemist võrreldes töötlemata pinnaga .\nPEEK-komposiite toodeti erinevateks rakendusteks. Prednisolooni manustatakse intravenoosselt tilguti või joana või intramuskulaarselt. Intravenoosset ravimit manustatakse tavaliselt kõigepealt joaga, seejärel tilguti abil. Ägeda neerupealiste puudulikkuse korral on ravimi üksikannus mg, päevas mg.\nTõsiste allergiliste reaktsioonide korral manustatakse prednisolooni päevases annuses mg päeva. Bronhiaalastma korral manustatakse ravimit sõltuvalt haiguse raskusastmest ja kompleksravi efektiivsusest 75 mg kuni mg ravikuuri jaoks 3 kuni 16 päeva; rasketel juhtudel võib annust järk-järgult vähendada mg-ni ravikuuri kohta või rohkem.\nAstma staatuse korral manustatakse prednisolooni annuses mg päevas, millele järgneb langus mg-ni päevas ja üleminek säilitusannustele. Türotoksilise kriisi korral manustatakse mg ravimit päevases annuses mg; vajadusel võib päevaannust suurendada mg-ni. Manustamise kestus sõltub ravitoimest, tavaliselt kuni 6 päeva. Standardsele ravile vastupidavas šokis manustatakse prednisolooni tavaliselt ravi alguses vooluna, misjärel nad lähevad üle tilguti.\nKui vererõhk minuti jooksul ei tõuse, korrake ravimi joa süstimist. Pärast šokist väljajäämist jätkatakse tilgutamist kuni vererõhu stabiliseerumiseni. Üksikannus on mg rasketel juhtudel - kuni mg.\nRavim süstitakse uuesti tunni pärast.\nPäevane annus võib olla mg koos järgneva annuse vähendamisega. Reumatoidartriidi ja süsteemse erütematoosluupuse korral manustatakse prednisolooni lisaks ravimi süsteemsele tarbimisele annuses mg päevas mitte rohkem kui päeva.\nÄgeda hepatiidi korral manustatakse prednisolooni, kuid Seedetrakti ja ülemiste hingamisteede põletuste korral mürgituse korral koos vedelike vedelikega määratakse prednisoloon annuses 75— mg päevas 3—18 päeva jooksul.\nKui intravenoosne manustamine on võimatu, manustatakse prednisolooni intramuskulaarselt samades annustes. Pärast ägeda seisundi leevendamist määratakse prednisoloon suukaudselt tablettidena, millele järgneb annuse järkjärguline vähendamine.\nRavimi pikaajalisel kasutamisel tuleb päevaannust järk-järgult vähendada. Pikaajalist ravi ei tohiks järsku katkestada!\nKasutage üle 6-aastastele lastele ainult vastavalt juhistele ja arsti järelevalve all. Arst määrab ravi annuse ja kestuse individuaalselt, sõltuvalt haiguse vanusest ja raskusastmest.\nLastel pikaajalisel kasutamisel on kasvupeetus võimalik, seetõttu on teatud näidustuste puhul vaja lühima aja jooksul piirata minimaalsete annuste kasutamist. Ravi eelised peaksid üles kaaluma kõrvaltoimete võimalikkuse. Üleannustamine Üleannustamise korral on võimalik iiveldus, oksendamine, bradükardia, arütmia, suurenenud südamepuudulikkus, südameseiskus; hüpokaleemia, vererõhu tõus, lihaskrambid, hüperglükeemia, trombemboolia, äge psühhoos, pearinglus, peavalu, võivad tekkida hüperkortisolismi sümptomid: kehakaalu tõus, turse areng, arteriaalne hüpertensioon, glükoosuria, hüpokaleemia.\nÜleannustamisega lastel on võimalik pärssida hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerupealiste süsteemi, Itsenko-Cushingi sündroomi, kasvuhormooni eritumise vähenemist, koljusisese rõhu tõusu.\nSpetsiifilist antidooti pole. Ravi: ravimi katkestamine, vajadusel sümptomaatiline ravi - elektrolüütide tasakaalu korrigeerimine.\nKõrvaltoimed Raskete kõrvaltoimete tekkimine sõltub annusest ja ravi kestusest. Kõrvaltoimed tekivad tavaliselt pikaajalisel ravimisel ravimiga. Lühikese aja jooksul on nende esinemise oht ebatõenäoline. Infektsioonid ja invasioonid: ülitundlikkus bakteriaalsete, viiruslike ja seeninfektsioonide suhtes, nende raskus sümptomite varjamise korral, oportunistlikud infektsioonid. Vere ja lümfisüsteemi osas: leukotsüütide koguarvu suurenemine koos eosinofiilide, Kreatin rasva kadu ja lümfotsüütide arvu vähenemisega.\nLümfoidkoe mass väheneb. Vere hüübimine võib suureneda, mis põhjustab tromboosi, trombembooliat. Endokriinsüsteemist ja ainevahetusest: hüpotaalamuse-hüpofüüsi-neerupealiste süsteemi pärssimine, laste ja noorukite kasvu aeglustumine, menstruaaltsükli häired, suguhormoonide sekretsiooni halvenemine amenorröamenopausijärgne verejooks, kushingoidne nägu, hirsutism, kehakaalu tõus, vähenenud süsivesikute taluvus, suurenenud vajadus insuliini ja suukaudsete suhkrut vähendavate ravimite järele, hüperlipideemia, negatiivne lämmastiku ja kaltsiumi tasakaal, suurenenud söögiisu, halvenenud mineraalainevahetus ja elektrolüütide tasakaal, hüpokaleemiline alkaloos, hüpokaleemia, vedeliku ja naatriumi retentsioon kehas.\nPsüühikahäired: ärrituvus, eufoobia, depressioon, kalduvus enesetapule, unetus, labiilne meeleolu, suurenenud kontsentratsioon, psühholoogiline sõltuvus, maania, Bio maatriksi kaalulanguse ulevaated, skisofreenia ägenemine, dementsus, psühhoos, ärevus, unehäired, epilepsiahoogud, kognitiivsed düsfunktsioonid sh amneesia ja kahjustused teadvussuurenenud koljusisene rõhk, millega kaasneb iiveldus ja nägemisnärvi ketta tursed lastel.\nNärvisüsteemist: koljusisese rõhu tõus, epilepsiahoog, perifeersed neuropaatiad, paresteesiad, pearinglus, peavalu, autonoomsed häired. Nägemisorganite küljelt: silmasisese rõhu tõus, glaukoom, nägemisnärvi tursed, katarakt, sarvkesta ja kõvakesta hõrenemine, viiruslike ja seenhaiguste silmainfektsioonide ägenemine, eksoftalm. Kardiovaskulaarsüsteemi küljest: müokardi rebenemine müokardiinfarkti, arteriaalse hüpo- või hüpertensiooni, bradükardia, kombineeritud vatsakeste arütmia, asüstool ravimi kiire manustamise tõttuateroskleroos, tromboos, vaskuliit, südamepuudulikkus, perifeerne turse.\nÄgeda müokardiinfarktiga patsientidel - nekroosi fookuse levik, armide moodustumise aeglustumine. Immuunsüsteemist: allergilised reaktsioonid, mis põhjustavad surmaga lõppevat anafülaktilist šokki, angioödeem, allergiline dermatiit, muutused reaktsioonides nahatestidele, tuberkuloosi taastekkimine, immunosupressioon, ülitundlikkusreaktsioonid, sealhulgas lööve, naha sügelus. Seedetraktist: iiveldus, puhitus, halb maitse suus, düspepsia, perforatsiooni ja verejooksuga peptilised haavandid, söögitoru haavand, söögitoru kandidoos, pankreatiit, sapipõie perforatsioon, maoverejooks, lokaalne iileit ja haavandiline koliit.\nBio maatriksi kaalulanguse ulevaated kasutamise ajal võib täheldada ALAT, ASAT ja leeliselise fosfataasi tõusu, mis ei ole tavaliselt märkimisväärne ja pöörduv pärast ravimi kasutamise lõpetamist. Naha küljelt: regeneratsiooni aeglustumine, naha atroofia, hematoomide ja atroofiliste naharibade striae moodustumine, telangiektaasia, akne, akne, hirsutism, mikroverejooksud, ekhümoos, purpur, hüpo- või hüperpigmentatsioon, steroidijärgne pannikuliit, mida iseloomustab nahaaluse naha välimus paksenemine 2 nädala jooksul pärast ravimi ärajätmist, Kaposi sarkoom.\nLihas-skeleti süsteemist: proksimaalne müopaatia, osteoporoos, kõõluse rebenemine, lihasnõrkus, atroofia, müopaatia, selgroo ja pikkade luude luumurrud, aseptiline osteonekroos. Kuseteedest: suurenenud uroliidi tekkimise oht ning leukotsüütide ja erütrotsüütide sisaldus uriinis ilma ilmsete neerukahjustusteta. Üldine: halb enesetunne, püsivad luksumine ravimi suurtes annustes kasutamisel, neerupealiste puudulikkus, mis põhjustab arteriaalset hüpotensiooni, hüpoglükeemiat ja surma stressirohketes olukordades, nagu operatsioon, trauma või infektsioon, kui prednisolooni annust ei suurendata.\nRavimi järsu tühistamise korral on võimalik ärajätusündroom, sümptomite raskus sõltub neerupealiste atroofia, peavalu, iivelduse, kõhuvalu, pearingluse, anoreksia, nõrkuse, meeleolu muutuste, letargia, palaviku, müalgia, artralgia, riniidi, konjunktiviidi, valulik naha sündroom, kaalulangus.\nL-karnitiin täidab inimkehas paljusid olulisi funktsioone: see aitab suurendada vaimse ja füüsilise energia tootmist, suurendab vastupanuvõimet stressile, vabastab keha toksiinidest, alandab vere triglütseriide, stimuleerib kudede taastumist, stimuleerib aju funktsiooni ja omab antioksüdantset toimet.\nSelles artiklis keskendume toote nendele omadustele, millest on sportlastel huvitav teada saada. Energia tootmine kehas: L-karnitiin soodustab rasvhapete transporti rasvavarudest lihasrakkudesse, kus need muundatakse energiaks: neid kasutatakse kütusena ATP - adenosiintrifosforhappe loomiseks, mis on universaalne energiaallikas.\nLihtsamalt öeldes kasutab keha karnitiini rasvade muundamiseks energiaks. Pealegi on kreatiini roll selles protsessis võtmetähtsusega.\nKompositsioon 1 ml sisaldab 15 mg prednisooni, 1 ampull - 30 mg.\nRasvhapped ei saa iseseisvalt, ilma karnitiini abita, tungida rakuliste mitokondrite membraanidesse, kus need muundatakse energiaks. Füüsilise aktiivsuse ja vastupidavuse suurendamine: Alles Mitmed L-karnitiini uuringud on näidanud, et see võib leevendada lihasvalu pärast treeningut. On leitud, et 9 L-karnitiin vähendab lihasrakkude kahjustusi.\nMillal karnitiini võtta? Huvitav fakt on see, et seda toidulisandit saab kasutada nii kuivatamisel kui ka lihasmassi suurendamisel.\nKuivatamisperioodil: Kui kasutate karnitiini kuivamisperioodil, aitab see teil rasva põletada, kuna seda kasutatakse täiendava energiaallikana - me oleme selle töömehhanismi juba käsitlenud.\nLihasmassi suurendamisel: Enamik inimesi soovib ilma rasvata kasvatada mitte ainult massi, vaid ka lihaseid. Seetõttu on massi suurendamise ajal vaja täiendavalt tarbida karnitiini - see aitab vältida rasva moodustumist, pakkudes seeläbi komplekti "puhtaid" lihaseid. Lisaks on uuringud näidanud, et karnitiiniga täiendamine võib soodustada aminohapete hoolikamat kasutamist energiaallikana, luues seeläbi võimalused uueks valgusünteesiks.\nTestosteroon seevastu algatab teadaolevalt lihaste kasvu ja lihasmassi suurenemise protsessi. Kuidas karnitiini võtta?\nNagu eespool mainitud, on turul väga erinevaid karnitiini sisaldavaid toidulisandeid. Sportliku jõudluse ja võimsuse suurendamiseks soovitatakse kõige sagedamini L-karnitiin-L-tartraati. Selle päevane annus on vahemikus kuni mg.\nSee toidulisand töötab hästi igat tüüpi rasvapõletitega ja isegi suurendab nende toimet. Seda tuleks tarbida pärast treeningut või päeva jooksul koos söögikordadega, koos süsivesikurikaste ja valgurikaste toitudega. L-karnitiini standardannus on vahemikus kuni mg päevas. Atsetüül-L-karnitiini tuleks võtta veidi teistmoodi. See imendub tühja kõhuga palju paremini, seetõttu on seda kõige parem võtta söögikordade vahel koos teiste rasvapõletusravimitega.\nSoovitatav annus - - mg. Järeldus Sõltumata teie treeningueesmärkidest aitab karnitiini võtmine teil välja näha parim, parandades nii rasvade põletamist kui ka lihaste kasvu. Just sel põhjusel soovitavad sportliku toitumise ja toidulisandite eksperdid sportlastel tungivalt lisada karnitiini oma dieeti.\nÕige lähenemisviisi korral pole tulemusi oodata kaua.\nAutor: Aleksei Likhatšov Toimetaja ja korrektor: Farida Seyidova L-karnitiin Kompositsioon Siirupi kujul olev toote koostis sisaldab toimeainet levokarnitiini, samuti mitmeid täiendavaid komponente, sealhulgas fruktoosi. Tablettides sisalduv ravim sisaldab toimeainetena levokarnitiini, askorbiinhapet, aga ka lisakomponente.\nMõne tootja tabletid sisaldavad toimeainena ainult levokarnitiini. Kapsel võib sisaldada või mg levokarnitiini. Vabastamisvorm Seda toodet valmistatakse mitmel erineval kujul. Vedel siirup ml pudelites. Elkarnitiini tabletid, mida võib sisaldada 10 kontuurpakendis, samuti polümeerviaalides. Kapslid on polümeerpakendis 60, tk. Selle süntees toimub kehas. See sünteesitakse aminohapetest L-lüsiin ja L-metioniin.\nMilleks on L-karnitiin ja kuidas seda võtta? - Tooted May\nRääkides sellest, mis on L-karnitiin, tuleb märkida, et seda nimetatakse ka vitamiiniks BT või B Karnitiinipreparaatidel on antitüreoidne, antihüpoksiline, anaboolne toime ja nad stimuleerivad kudede regeneratiivset aktiivsust. Selle aine mõjul paraneb inimese söögiisu, aktiveeruvad rasvade ainevahetusprotsessid. Endogeense L-karnitiini sünteesiprotsess toimub peamiselt maksas, eksogeense L-karnitiini omadused on samad mis eksogeensel.\nL-karnitiini võtmisel tuleb meeles pidada, et see on selline vahend, mis normaliseerib ainevahetusprotsesse, mis toetavad koensüümi A. L-karnitiini toimel valgu ja süsivesikute ühendite lagunemine aeglustub, kuna rasvade metabolism on stimuleeritud.\nSeetõttu on üldtunnustatud, et El-karnitiin on "apteegi" rasvapõletaja.\nUurimisprotsessi käigus tõestati, et see aine on kehas kogunenud rasva muundamise protsessis väga oluline komponent, tagab hüpoglükeemia kontrolli, vähendab müokardiinfarkti riski, tugevdades südamelihast.\nTuleb meeles pidada, et see ravim on toidulisand, mitte ravim. Farmakokineetika ja farmakodünaamika Pärast seda ainet sisaldavate preparaatide suukaudset manustamist imendub toimeaine seedesüsteemis hästi. Suurimat plasmakontsentratsiooni täheldatakse kolm tundi pärast manustamist.\nKuidas kiirendada oma metabolismi ja poletada rasva\nKas sa poletad saunas rasva\nRasva poletavad rasvad


Katke Osho raamatust “Sinepiiva” (Tooma evangeeliumi põhjal) | Tõde on tasakaal Valguse ja Pimeduse vahel!\n« Vahemärkus 2\nPosted in Osho | 4 kommentaari\n&emdash; 22. juuli 2006 kell 15:45 | Vasta Tiiu\nSa kirjutaksid kogu aeg siia nagu minu jaoks, st mulle on neid tekste väga vaja.\n&emdash; 11. aug. 2006 kell 14:54 | Vasta Känd, Vanna\n&emdash; 31. aug. 2006 kell 13:08 | Vasta tiia\nMa lugesin läbi aga targemaks küll ei saanud:)\nUskumatult head töölauda pakub http://www.basic.ee netipood!\n&emdash; 30. juuni 2009 kell 13:55 | Vasta liisikeneaa


Vanaaegne väga raske triikraud (128966538) - Osta.ee\nVana triikraud (vask)\nVANAAEGNE PRONKSUHMER, KOOS NUIAGA !!!\nVanaaegne petrooliumlamp seinale\nEseme ID: 128966538\nEseme ID: 128966538 Seisukord: vana Tarneaeg: 5 päeva\nPakkuda kasutatud vanaaegne triikraud. Väga raske.\nMõõdud: pikkus 19cm/ laius 13cm/ kõrgus 16,3cm\nEsineb ealisi jälgi! vt. pilte


Ratsutamine ja Hobused: March 2013\nNii.. kust otsast alustada? Ma ei mäletagi kõiki tunde mis peale viimast postitust olid.. Aga viimased tunnid on küll kõik väga head ja mõnusad olnud! :)\nOhh.. Neli-viis tundi tagasi olin Rimellaga. Siis andis tundi Anu (Karin on Ecu's ka treener ja ta ei jõua alati meile trenni andma, seega annab vahest Anu) Mul läks väga hästi. Rimella ei hakanud kihutama ja oli ülimalt tubli. Ma üritasin ise ka rahulik olla ja oma mõtteid koondada.\nMis juttu ma ajan? Noh, ma olen juba mõnda aega lugenud raamatut ''Ühenduses hobustega'' ja seal raamatus räägib autor hobustest palju ja põhjalikult. Tema sõnul on hobused kõrgelt intelligentsed loomad ja ratsaniku mõtted mõjutavad hobust rohkem kui arvatakse. Sellest lähtudes olen ma üritanud tundide ajal säilitada rahulikku närvi ja võimalikult palju keskenduda tunnile. Tundub, et see on mõjunud.\nIgatahes too tund Rimmuga läks väga hästi. Sain Anu käest kiita ka :) Jäin väga rahule.\nJärgmine tund oli vist vaheaja esimene. Võimalik, et ma eksin, aga see tund on mulle ka hästi meelde jäänud. Nimelt see mis me peale tundi tegime. Tund möödus ilusti ja rahulikult, ei midagi erilist. Karin vaatas, et oleme Kadriga peale tundi ka erksad, niisiis andis ta meile väikse ülesande. Nimetades meid enedgilisteks noorteks, suunas ta meid lakka, kus meie ülessanne oli 15 heinapalli kätte saada.. need ei olnud väga heina pallid.. pigem sellised puhmad või pundid :D Igatahes päris korralikult mässasime seal, aga kätte me nad lõpuks kõik saime (Suvel toimunud laagris magasime me lakas, seega oli hein kõik kinni tallatud) Ronisime seal talade peal.. Heina oli pärast igal pool. Eriti juustes.. Aga ma mõtlen, et kuidas sai hein mu särgi alla. Ma olin ju jope ja kampsuniga.. Heinapallid siis viskasime välja hunnikusse.\nSelleks, et Katriin saaks pallid kärusse ümber tõsta, pidime need üle aia viskama. Ja lumi oli mulle põlvini... kui nüüd ette kujutada seda kuidas selline väike tüdnuk nagu mina selle heinaga seal põlvini lumes müttan, siis ajab ikka naerma küll. Ma saan täitsa aru miks Katil pidevalt muie näol oli.. Ma oleks ise naernud nagu hüään :D Kati tassis kuskil 10 heinapalli kärusse ja ülejäänud viie peale heitis pikali koos koeraga. Me otsustasime siis Kadriga ka, et PUHKEPAUS.. sest me olime ausaltöeldes täitsa väsinud.\nSaime heinakäruga sõita ja hiljem lollitasime ja naljatasime lihtsalt natuke.. Muuseas ma käisin tol päeval vähemalt viis korda pikali.. jah, jää on libe. Aga väga tore oli :)\nKoju jõudes ma sõin jubepalju.. ja jubekiiresti (ma olen aeglane sööja muidu) ja siis keerasin magama. Mulle oleks rohkem sellist füüsilist ''trenni'' vaja. Väsitav on, aga ma tunnen ,et vajalik. Ma arvan, et suvel lähen Pangodisse sulaseks.. vot.\nEelviimane tund.. eelmine reede siis. Ma olin Fioraga. Anu andis meile tunni alguses valida ka, et kellega me olla tahame, aga ma ei suutnud valida.. Lihtsalt ei suutnud. Kui me koplisse läksime, siis ma pidin porgandeid kaasa võtma, sest Rimmu (kellega Kadri oli) ei anna end muidu kätte. Hobused piirasid mind kõik ümber ja ma jäin täitsa hätta.. Siis tuli Anu ja päästis mu ära!!! :D\nNüüd talve jooksul olen ma kas hobust liiga aeglaselt valmis pannud või aidanud teisi ja nii.. seega tihti aitas treener mul hobust valmis panna, jäin ajahätta. Sel korral ütles Anu ''Täna paned ise hobuse valmis''\nMa olen hobust küllalt ise pannud valmis, aga talvel on raskem ja on väike paus jäänud.. Niisiis, valmistusin ratsmeid üle Fiora pea viskama kuid Fiora langetas ise pea... panin ratsmed ära ja tõstis pea jälle üles. Ma olin meeldivalt üllatunud. Ta tahtis mind aidata.\nJa nii tegi ta minuga koostööd, ma sain ta kenasti valmis pandud ise. Ma armastan selliseid hetki.. Kuskil pool tundi läks täitsa hästi aga lõpupoole kui hakkasime hüppama, ei keskendunud ma vist piisavalt. Fiora tõrkus. Tunni lõpuni mässasime seal. Lõpuks ikka saime nende hüpetega hakkama. Kadri ütles, et viimased hüpped olid ilusad. Aga mulle meeldibki kui iga tund ei lähe ideaalselt. Vahel peab valesti ka minema, et teaksid end parandada. Mulle meeldib väike väljakutse.\nAga Kati ja Mari ju sõitsid terve tunni Millaga sadulatta :D Neid oli nii naljakas vaadata! Tunni lõpus lõi Milla tagant üles ja nad sadasid maha :D\nKuna peale meid oli veel üks tund, ei saanud me sadulatta sõita.. Ma tahtsin Millaga sõita siis. Aga Kati ei lubanud. Kui ma üritasin talle teel koplisse selga hüpata siis paiskus Kati mulle selga ja me lendasime koos hange. Ta istus.. mu peal. Ma ei saanud hingata. Järgmisena üritas mind lume alla matta. Aga siis.. juhtus nii, et mina istusin tema peal.. HAHAAA tagasi tegin :D Meil on pidevalt nii lõbus :D\nJa ma siiski sain oma sadulatta sõidu.. Kati seljas! hahahaa.\nPangodi on parim koht kus ratsutamist õppida! Seal on muidu ka nii tore :)\nViimane tund oli mul sel neljapäeval. Ma sõitsin Manniga. Ma olin väga leebes tujus ja Manni oli nii armsake, et see kui ta mu sõna ei kuulanud ei heidutanud mind üldse ja ma lasin tal enamus ajast teiste hobuste taga sörkida. Tunni ajal kui meil oli puhkamise aeg ja sirutusharjutusi tegime oli Manni lihtsalt niii armas. Ta keeras pidevalt oma pead ja vaatas minu poole. Ma paitasin ja kallistasin ja nunnutasin teda. Manni on ideaalne hobune (tegelikult on ta poni) otsusekindlust on vaja ja siis on kõik korras.\nTal on peaaegu, et olematu turi ja ta on selline mõnusalt ümar. Täisistak on lihtsalt super mugav! Üleüldse on sõita temaga jubemugav. Hüppab ka väga hästi. Ja ta oskab väga-väga armas olla ja pugeda.\nPeale tundi saime taas sadulatta sõita. Ma läksin Manniga kohe esmajoones lumme sumpama (platsi kõrvale) ma isegi ei tea miks. Seal olid Traktori jäljed ja Mannike leidis nad kohe üles. Ülejäänud aja käisime rööbastel. Kui ma olin Manniga lumme müttama läinud tulid teised hobused ka kohe ilusti järgi. Mul oli miskipärast nii uhke tunne. Aga mul oli terve tunni aeg ja peale tundi nii hea tuju. Nalja sai ja naerda sai. Karin rääkis jälle oma lugusid kogemustest. Neid on alati nii huvitav kuulata! Fantastiline Tund oli! Terve päev oli üldse tore :) Ratsutamisega jäin väga-väga rahule :)\nOijah.. Liiga palju kirjutasin. Aga need on tunnid siiamaani. Homme lähen jälle ratsutama. Mulle tundub, et ma kirjutan liiga detailselt. Sellega tuleb lihtsalt leppida ja harjuda :)\nToredat nädalavahetuse lõppu!\nPosted by Jinxie at 1:03 AM No comments:\nPosted by Jinxie at 12:06 AM No comments:


Rada7 -- Iiris soovitab Intsikurmul vaadata: Lepatriinu, Holy Fuck ja Cigarettes After Sex\nartiklid » foorumid » vabateema » Iiris soovitab Intsikurmul vaadata: Lepatriinu, Holy Fuck ja Cigarettes After Sex\n31-07-2017 | kirjutas: Ivo Kiviorg\nMärtsi lõpus ilmus tema uus topeltsingel „Stranger / Drugs & Money” – mõlemad lood said fännide sooja vastuvõtu osaliseks ning väga menukas oli ka Iirise Tallinn Music Weeki raames antud kontsert. Aprillis ja mais oli “Stranger” Raadio 2-s enimmängitud kodumaine lugu ning sellele sai Hindrek „Masa” Maasiku poolt filmitud ka muusikavideo.\nKoostööle muusikavideote meistri Masaga jätkus Iirisel vaid kiidusõnu: "Ta võttis minuga ise ühendust ja temaga oli suurepärane koostööd teha. Leppisime kokku, et me ei aja süžeed keeruliseks - tema võtab kaamera, paneme laserid tööle ja ma saan muusika taustal tantsida justkui oleksin üksinda oma toas. Tundub, et me saime seda õiget emotsiooni ausalt edasi anda. Koreograafia sündis kohapeal, hetkes - nii nagu ma end sel momendil tundsin."\nIirise sõnul räägib "Stranger" andestamisest: "Olles enesega õrn, on kergem olla õrn ka teistega. Kui sa andestad endale, siis on lihtsam andestada ka teistele."\nSingli teise poole, „Drugs & Money”, tarvis palus Iiris saata kõigil kuni 10-sekundilisi klippe, et teha lüürikavideo ning selle toimetamisega ta ongi viimasel ajal hõivatud olnud. „Lisaks olen teinud poistega Intsikurmu jaoks proovi ning kirjutanud enamasti kitarril ballaade, kuulanud Hiroshi Yoshimurat ning viimistlenud tarokaardi ladumise kunsti. Mängin oma sõbrantsi Ailsa (Ailsa Tully – toim.) bändis SPD ning teen veits bäkkvokaalseid häälitsusi keskajast inspireeritud meloodiatele. Samuti on Londonis valmimas uuele singlile video ühe ägeda Leedu daamiga,” räägib Iiris.\nIntsikurmul on Iirise teine ja viimane suveesinemine Eestis ning teda näeb laval reedel kell 21.00. „Intsukurmu jaoks tuleb suurem koosseis ning suhteliselt rütmikas tunnine sett. Ajee. Mina olen põnevil, bänd on põnevil, tuleb hää.”\nIntsikurmu selle aasta programmist leiab aga üle 30. esineja, neist pea kolmandik väliskülalised. Küsisime ka Iiriselt tema soovitusi, keda kindlasti vaatama-kuulama minna.\nLaulja-laulukirjutaja Lepatriinu loob lüürika kaudu muinasjutte koos kaasahaaravate elektrooniliste rütmide ja akustiliste instrumentidega. Tallinnast pärit laulja ja laulukirjutaja on seotud muusikaga juba väga varajasest east ning tegelenud laulmisega juba üle 20 aasta, aga tema esimene EP tuli välja selle aasta alguses, 10. jaanuaril.\nIiris: „Ise ootan oma sõpru näha ning kuulda, mis nad teinud on. Oma vana kala sõpsi Lepatriinut tahaksin näha, sest ma ei ole teda veel bändiga kogenud. Olen väga rõõmus, et ta teeb täpselt seda, mis ta tahab ning olen saanud näha, kuidas ta on aastate jooksul arenenud ning oma värvilist maailma aina paremini/otsesemalt edasi annab.”\nLepatriinu esineb reedel kell 18.00.\nBrooklynis pesitseva bändi Cigarettes After Sex muusikast õhkub rahuldustunnet – muusika rullub meie ees lahti nagu pisaratest nõretav romantiline film: endassehaarav, sidus ja teise dimensiooni viiv. Mazzy Star ja Red House Paintersi mõjutustega luksuslikud armastuslaulud teevad Cigarettes’idest esineja, kes loob omaette maailma ja inspireerib andunud järgijaid. Juunis ilmunud debüütalbumi leiad kuulamiseks näiteks Spotifyst.\nIiris: „Loomulikult tahaks näha Cigarettes After Sexi, keda sai eelmisel aastal Positivusel nähtud ja tundus selline chill vibe, et inimesed lausa mediteerisid publikus.”\nHoly Fuck üllatas kogu maailma 2005. aastal, sest midagi nendesarnast lihtsalt varem ei olnud – raju komisjonipoest leitud hõnguga punkbänd, kes on pühendunud rütmile ja oskab luua sellise õhustiku, et nende esinemine sarnaneb pigem maaväliste jõududega kohtumise kui tavalise rock-kontsertiga. See on nagu Fela Kutist inspiratsiooni saanud Einstürzende Neubauten, kus Brian Eno on klahvidel ja mikseri kõik kanalid on maksimaalsele võimsusele keeratud.\nIiris: „Sellest playlistist siit tundus äge asi Holy Fuck, mida tahaks näha. Lihtsalt selle loo põhjal. Ja samuti Mikk Simson soovitas seda bändi. Samuti Shipsea, NOEPi, Vaiko Epliku, Mauno Meesiti, Erki Pärnoja ja Frankie Animali peab ära nägema.”