Pruun tühjendatakse nädal enne menstruatsiooni - Climax 2021\nIga naine jälgib oma keha signaale. See aitab kindlaks määrata patoloogiate arengut varases staadiumis. Pruuni tühjendamine nädal enne menstruatsiooni või (nagu neid sageli nimetatakse naisteks) võib "daub" olla häiritud ja nõuab ettenägematut külastust günekoloogile. Sellisel juhul on arstlik visiit kõige mõistlikum. Lõppude lõpuks võivad sellised ilmingud olla erinevad põhjused.\nVäljumine enne menstruatsiooni: norm või patoloogia?\nUuringud on näidanud, et helepruuni vaginaalse väljavoolu, mis tekib 2-4 päeva enne menstruatsiooni, on märgitud 35% ilusast poolest inimkonnast. On tavaline arvata, et ebamugavustunde, valu või muude negatiivsete ilmingute puudumisel ei peeta sellist paksust patoloogiasse.\nKuid oleksin vabandamatu viga teha oma järeldus oma tervise seisundi kohta. Ainult pärast eksamite sooritamist saab günekoloog kindlalt öelda, kas sellised ilmingud on seotud kõrvalekallete või nende põhjustega, on täiesti loomulik. Suhteliselt tavalised tegurid hõlmavad järgmisi olukordi:\nTaotlus OK (suukaudsed rasestumisvastased vahendid).\nEmakakaelas on spiraal.\nImplantaadi verejooks, mis tekib raseduse ajal.\nKuid sagedamini on enne menstruatsiooni koorimine ilmselt üsna ebaselge tegurite ilming. Miks sarnased sümptomid võivad ilmneda 4 päeva enne regulaarset verejooksu, peaks iga naine seda teadma. Lõppude lõpuks kaasneb selline signaal mõnikord üsna tõsiste hädadega.\nSuhteliselt normaalne seisund on helepruunid ilmingud, mis algavad 4 päeva enne menstruatsiooni, samal ajal kui kasutatakse rasestumisvastaseid vahendeid. See pilt võib olla 2-3 kuud alates ravimi algusest.\nSee on tingitud keha sõltuvusest tema toimimisharjumustest ebatavalisest. Kuid kui pärast kolme kuu möödumist ei kao hõõrumine, siis ei sobi rasestumisvastane meetod naisele. Seda tuleks muuta. Sellisel juhul määrab arst täiendava uimastiravi.\nMärgistamine enne menstruatsiooni, mida täheldatakse 2-4 päeva jooksul, on mõnikord põhjustatud emakakaelas paiknevast heeliksist. See vahend takistab soovimatu raseduse esinemist sobilik ainult naistele, kes on sündinud õiglase soo. Spiraalse katte paigaldamise tegemisel on võimalik jälgida mitu kuud. Ja see ei ole oluline, see on hormonaalne või selle tavaline sort.\nKuid samal ajal käsitletakse uimasteid veelgi usaldusväärsemateks spiraalideks. Sellepärast on OK ja täna populaarne see tähendab soovimatut kontseptsiooni.\nRaseduse algfaasis, kui rasedal ema veel ei kahtle uue elu kujunemisest sees, võib lappimine olla häiriv. Kui see on normaalne ja kui see näitab patoloogiat, peate rohkem mõistma.\nPruunikas primaarne primaarne sattumine suguelunditesse teeb mõnikord paanika. Kuid sellised ilmingud viitavad mõnikord ka munaraku siirdamise esinemisele.\nMõned daamid tunnevad selliseid ilminguid kui menstruatsiooni. Seetõttu ei ole nad isegi teadlikud raseduse tekkest. Kui naine seisab, isegi enne menstruatsiooni algust, peetakse sellist veritsust normaalseks. Kuid ainult juhul, kui valu ei esine, ja heakskiidu olemus on väga vähe.\nImplantaadi veritsus kestab paar tundi ja mõnel juhul - kuni päevani. Kui aga enne menstruatsiooni kestab kauem kui päev, on krambid või muud teravad valud, tuleb haiglasse minna. See on märk, et kehas areneb keha.\nDaubing enne menstruatsiooni, mida naine ootab, teadmata oma rasedust, võib olla ohtlik signaal. Patoloogia on:\nKui see nähtus on kaasas krampide all kannatavale kõhuvaluulel või rikkalikult, võib see tähendada raseduse katkemise ohtu.\nSee on väga ohtlik olukord, mis tekib emakaka sisepinnast tingitud munarakkude eraldumisest. Kuid aborti saab vältida, kui äsja ema näeb arsti viivitamatult. See on salvestatud. Korrigeeritakse progesterooni tasemeid, määratakse sobivad ravimid. Voodipesu on vajalik.\nSalv võib olla ka emakavälise raseduse kuulujutt. Sellega kaasnevad valulikud aistingud ja see nõuab kohe haiglaravi.\nÜks üsna ohtlikest olukordadest on emaka veritsus. Miks see moodustati, saab vastata ainult günekoloog. Kuid sümptomeid saab tunnustada iseseisvalt. See meenutab mürgitamist või normaalse menstruatsiooni algust. Kõige sagedamini ilmuvad:\nKui 4 päeva enne menstruatsiooni ja enne seda tekkisid sarnased sümptomid, peate kohe kutsuma kiirabi. Haigla viib läbi asjakohase uuringu ja näeb ette ravikuuri.\nPaljud haigused võivad enne menstruatsiooni põhjustada suuri annuseid. Varasemate etappide kindlakstegemiseks peaksite regulaarselt minema günekoloogiga (eelistatavalt iga kuue kuu tagant). Haigused on erinevat laadi. Need hõlmavad järgmist:\nNeed on üsna tõsised haigused, mida ei saa ignoreerida. Kuid õigeaegne ravi võib anda suurepäraseid tulemusi. Seetõttu tuleb esimestel kahtlustel konsulteerida arstiga.\nErinevate patogeenide põhjustatud põletikulised protsessid võivad põhjustada selliseid haigusi nagu endometriit, emakakaela erosioon. Samal ajal võib 2-4 päeva enne oodatavat menstruatsiooni või isegi mõnda muud tsükli perioodi algust näha pruunika eraldusjoont. Infektsiooni peamised sümptomid on:\nSügav valu emakas.\nPädev ja õigeaegne ravi puudumine toob kaasa kurb tagajärjed. See põhjustab mitmeid patoloogiaid, mis on elu ja tervise jaoks ohtlikumad. Seepärast tuleb nakkushaigused võimalikult kiiresti välja ravida.\nMõnikord võib hormonaalsüsteem endast lahjendada. Selle põhjuseks on mitu tegurit. Need on stress, ületöötamine, vale eluviis. Sedel nädal enne menstruatsiooni räägib sageli sellistest kõrvalekalletest.\nFertiilses eas naistel võib see nähtus olla isoleeritud ja ei kordu. Ent krooniline stress põhjustab endokriinseid häireid. Siin peate endokrinoloogilt nõu saama.\nNoored tüdrukud võivad esimesed menstruatsioonid ilmneda vähese annusena. See normaliseerub pärast mitu tsüklit. Ja menopausieelses eas naistel sellised signaalid viitavad menopausi lähenemisele.\nKõik onkoloogilised haigused võivad avaldada sarnaseid sümptomeid. Emaka fibroidid, endometrioos, adenomüoos, polüübid põhjustavad mõnikord pruunikat väljaheidet. Pahaloomulised kasvajad näivad olevat samad. Seetõttu on äärmiselt oluline läbi viia täielik kontroll. Onkoloogilisi haigusi ravitakse sageli kirurgiliselt. Mida väiksem on haiguse staadium, seda lihtsam ja ohutum on keha selle kõrvaldamiseks.\nIga naine peaks jälgima oma tervist. Õigeaegne ravi on mitmesuguste tervisekahjustuste korral edukate tulemuste saavutamise võti.\nTume pruun vabanemine nädal enne menstruatsiooni.\nIga naine peaks kuulma oma keha signaale ja määrama ohu põhjused. Pruun tühjendatakse nädalas enne oodatavat igakuist 35% naist.\nKui väljalaskmine ei tekita ebamugavustunnet, sügelus, põletustunne, ebameeldiv lõhn ei tähenda, et erilist põhjust ei oleks põnevus, kuid arst ei peaks viivitama külastama. Suur tähtsus on naise enda tähelepanelikkus. Eriti kui äravool ja sellega kaasnevad sümptomid on ägedad.\nSõltuvus enne ovulatsiooni menstruaaltsükli 12.-15. Päeval võib olla seotud munarakkude munasarjade liikumisega, endomeetriumi nõrgenemisega. See on eriti mures hormonaalse puudulikkusega tüdrukute pärast. Madal progesterooni tase nõrgestab limaskestat.\nTüdrukutele, kes tahavad täpselt teada ovulatsiooni perioodi, on pruuni värvi valik mingi vihje. See võimaldab täpsemalt määrata ovulatsiooni perioodi algust.\nSellistel juhtudel määrab arst tavaliselt hormoonravimid, mis suurendavad progesterooni taset.\nJuhtudel, kui hingamine algab 1 nädal enne menstruatsiooni, võib see rääkida:\nravi lõpetamine ja hormonaalsete ravimite manustamine (Utrozhestan, Duphaston, Jazz Plus, Diane);\nKui paksus ei ole küllaltki lühike, ärge muretsege. Mõnikord on see positiivne sümptom, eriti pärast hormoonide tarvitamist. Sõltuvalt valu suurenemisest muutub tavaline verejooks patoloogias, mis vajab meditsiinilist sekkumist.\nPruun väljaheide, mis häirib 2-3 kuud pärast ravi, väidavad nad, et ravim ei sobinud ja on vaja täiendavat uimastiravi. See on menstruatsiooni rikkumine. Kui naine planeerib rasedust, on vaja kiiresti arstiga nõu pidada. Pruun pael võib olla takistuseks ja tekitab mõningaid raskusi.\nLoote kindlustamiseks vajate progesterooni taset, muidu ähvardab see platsentaapia ja spontaanne abort. Platsenta annab munarakku hapnikku ja toitumist, mis põhjustab embrüo varajases staadiumis külmutamist.\nÜks pruuni lõhna ohtlikest põhjustest on emaka verejooks. Sümptomid sarnanevad tavalise menstruatsiooni või mürgituse tekkimisega:\nKui tuvastad sarnased sümptomid, kutsuge viivitamatult kiirabi. Haiglas teevad eksperdid ultraheli, määravad haiguse olemuse ja määravad ravi. Mõnel juhul on vaja operatsiooni (puhastamine).\nSisemine verejooks võib viidata emakavälisele rasedusele, ootamatule vastamata abortile, haigusele ja põletikule. Kui te ei aita aegsasti abi, lõpeb see munasarjade või munajuhade purunemisega.\nPruun väljavool - ohtlik signaal raseduse ajal\nTulevase ema keha on salapärane ja ettearvamatu. Mõnikord on selles protsessis toimuvad protsessid lihtsalt seletamatud. Mis tahes kõrvalekalded annavad märku rasedatele naistele, kuid mis siis, kui oodatav ema ei tunne rasedust?\nSageli leiavad naised, et pruunide eraldamine on enneaegse menstruatsiooni algus. Tegelikult ilmneb kuuest päevast kuni 14. päevani siirdamisperiood, emakas kinnitatakse munarakk. Põhimõtteliselt peetakse väikseimaks kreemja varreks sellel ajaperioodil. See on punakas või helesinine värv. Raseduse ajal kasutatav salv kestab mitu kuud menstruatsiooni päevil.\nEemalda nädal enne hinnangulist pruuni värvi - signaali oht ja raseduse katkemise oht. See on emaka seina lekkimine munaraku eraldumise tõttu. Katkestuse staadiumis olevat rasedust saab salvestada ainult haigla õigeaegse ravi korral. Naised, kelle ähvardus on katkestatud, pannakse säilitusse, ette nähtud tilgad, hormoonravimidesse, et stabiliseerida progesterooni tase. Eeltingimus - voodipesu.\nRasedus 12-14 nädala pärast on ebaõnnestunud, kuna viljastatud muna on hästi fikseeritud. Kui patsient vastab kogu arsti nõudele ja soovitustele, taastub 3-4 nädala jooksul normaalne seisund ja seda saab tühjendada.\nEritoetus raseduse ajal\nEmakaväline rasedus on emaka torus emajuha ebanormaalne areng. Statistika kohaselt kannatas seda patoloogiat kaks 100st naist. Pruun väljavool nädala jooksul enne eeldatavat menstruatsiooni, koos alakõhu nägemisega, on loote tagasilükkamise sümptomid. Tulemuseks võib olla munajuha purunemine ja sellele järgnev eemaldamine. Täna tehakse seda otsese kirurgilise sekkumise abil laparoskoopia meetodil. Operatsioon kestab 30-40 minutit, alakõhus jäävad kolm väikest armrit, mis hiljem jäävad maha. Emakavälise raseduse kaotamiseks ei ole muud võimalust.\nMida varemgi on naisel diagnoositud loote arengupatoloogia, seda suurem on võimalused suguelundite säilitamiseks. Uuris munajuha diagnostika ja täiendavad testid.\nGünekoloogilised haigused: haigusjuhtumid ja põhjused\nLisaks ülaltoodud põhjustele võib pruun välja joosta nädal enne menstruatsiooni võib olla endometrioosi sümptom.\nTähelepanu. Endomeetriiti ja endometriosi ei tohiks segi ajada. Paljud naised usuvad, et see on sama haigus. See ei ole üllatav, sest paljudes Interneti-allikates, meditsiiniabiraamatutes ja isegi mõnedes arstides peetakse neid sõnu sünonüümiks. Endometriit on infektsioonide tõttu emaka limaskesta põletik, ja endometrioos on väikeste "sõlmede" välimus emakal. Sõlmed asuvad mitte ainult emakas, vaid ka tihedalt asetsevates suguelundites. Need on hormonaalse rikete taustal tekkivad healoomulised kasvajad.\nEndometrioosiga on kaasas kaks peamist tunnusjoont:\nrohke pruun lõhe, enamasti nädal enne nädalas või menstruatsiooniperioodi;\nHaiguse oht on sõlmeside levik kogu kehas. Seda probleemi saab lahendada ainult operatsiooni abiga.\nLevinud haigus, mis põhjustab pruunide tupest väljumist, on emakakaela erosioon. Intrauterine patoloogia võib tunduda juhuslikult. Näiteks:\nPeale selle ilmub mõõn ka menstruatsiooni nädalal ja pärast seda. Emaka erosioon ei kujuta endast sageli tunda. Naine võib elada haigusega enamiku oma elus. Kui erosioon avastatakse, on parem ravi kohe. Kaasaegne meditsiin pakub laser põlemist erosiooni. See ei vaja haiglaravi. Protseduur kestab umbes tund ja on täiesti valutu.\nPruuni sekretsiooni iseloomustab emakakaelavähk. Täna arstid häirivad, kuna selle haigusega patsientide arv kasvab iga päev.\nTegelikult algab see kõik emakakaela või kahjutute fibroididega, mis järk-järgult arenevad vähiks. Tulemuseks võib olla suguelundite reproduktiivorganite eemaldamine ja surm. Onkoloogilisi haigusi ei ravita praktiliselt, vaid need on alles peatatud. Võite vähki kahjustusi mõneks ajaks kustutada, kuid sellist diagnoosimist ei ole võimalik ravida ega sünnitada.\nMis tahes eespool nimetatud haiguste ravimisel on eriline roll selle õigeaegsel diagnoosimisel. Mida varem naine hoolitseb oma tervise eest, see määrab väljaheite põhjuse ja olemuse, seda väiksemad tagajärjed patsiendile. Vähktõve tuvastamiseks on palju võimalusi:\nGünekoloogi pidev jälgimine ja ravi annab mingisuguse garantii, et pruun väljaheide ei häiri enam.\nMõni nädal enne menstruatsiooni põhjustab mõnevõrra arusaamatu naiste ärevus. Mis on kehaga valesti? Põhjus võib olla triviaalne, mõnel juhul arusaadav. Kuid tuleb pöörata tähelepanu muude ärevusttekitavate sümptomite, valulike aistingute esinemisele. Kuna pruunkaritust võib põhjustada günekoloogilised haigused, hormonaalse süsteemi häired. Põhjus on murettekitav. Mida tähendab pruun väljavool nädala jooksul enne menstruatsiooni?\nTavapärased pruunid sekretsioonid enne menstruatsiooni\nNaiste emakas hakkab ette valmistama menstruatsiooni. Umbes nädalas ilmnevad premenstruaalse sündroomi sümptomid. Menstruatsiooni alguses kindlate märkide seas on pruun väljaheide. Mida need tähendavad? Menstruaaltsükli teises osas on endomeetriumi kihi märkimisväärne paksenemine, mis kriitilistes päevades tuleb täielikult tagasi lükata. Emakal on lihaseid kontraktiliikuvad liikumised, nii et endomeetriumi osakesed hakkavad peenise sisemise kihi kaugusel. Selle protsessi käigus limaskesta kahjustatakse, ilmub väike kogus verd. Vagiina ja hapniku keskkonna mõju all veri koaguleerub kiiresti. Naiste tupest on juba pruunikas. Maksimaalselt nädal algab kuus täielikult.\nÜldiselt ei ole sellises nähtuses naisele midagi ohtlikku. Kuid peate pöörama tähelepanu oma kehale. Kuna menstruatsiooni pikaajaline ilmnemine näitab ebapiisava progesterooni taset, mis suunab seda protsessi. Banaalsed hüpotermia, närvilised pinged, halvad harjumused, toit ja paljud muud asjad, mida naine lihtsalt ei pööra tähelepanu, võib mõjutada selle kogust.\nPruun esiletõstmine suhteliselt arusaadavatel põhjustel\nMõnel juhul vältida sekretsiooni enne pruunist värvi menstruatsiooni ei saa vältida. Tavaliselt hoiatab arst sellise nähtuse eest. Mis võib ilmselgelt põhjustada muutusi tupest väljumisel enne menstruatsiooni?\nRaseduse kunstne lõpetamine muudab oluliselt naise hormoonid. Järgmisel menstruaaltsükkel võib olla ebaõnnestumine. Ligikaudu nädal enne hinnangulist kuupäeva valitakse pruun värv. Kui see ikka veel pikemini levib, ei ole täielikku menstruatsiooni, on ka teisi häirivaid sümptomeid, peaksite nägema spetsialisti. Punane pruun värv võib tähendada põletikulise protsessi algust pärast abordi.\nRasestumisvastased tabletid muudavad sündmuste käiku naise kehas ja loomulikult annavad heakskiidu. Mõõdukad vahendid inhibeerivad munasarjade aktiivsust, inhibeerivad hormoonide tootmist. Selle asemel tulevad mõnest annusest väljapoole kunstlikud hormoonid. Kõik jõupingutused on suunatud ovulatsiooni vältimisele. Samal ajal ei suurene endomeetriumi täiemahuline kiht. Hormonaalsete pillide mõjul juhitakse menstruaaltsükli teatud raamistikku. Esimesed 3 kuud töötab ta stressiolukorras. Hormonaalne taust on ebastabiilne, emakas kohandub uute tingimustega. Seepärast on naine igal päeval tsüklil pruunist vabanenud ja hakkab väga tihti nädala enne menstruatsiooni raputama. Tulevikus võib olukord korrata. Kuid üldiselt näitab see, et naise kehas on hormoonide kerge tasakaalustamatus.\nMerevägi peetakse üheks kõige mugavamaks rasestumisvastaseks vahendiks. Antud disain ei muuda naise hormooni, vaid mõjutab emakat. Tavaline emakasisene seade kaitseb rasestumise eest mehhaaniliselt - see ei võimalda embrüonaalse seina külge kinnitatud viljastatud muna. Kaasaegsed süsteemid oma kõrgete kulude tõttu kasutavad üksusi. Nad lihtsalt muudavad hormoonide tasakaalu, takistavad ovulatsiooni tekkimist. Nii need kui teised võivad põhjustada pruuni väljutamise enne naiste menstruatsiooni. Esimesel kolmel kuul proovib emakas vabaneda välisest esemest, suureneb peenise lihaste väidetava igakuise aktiivsuse eel, mis põhjustab pruunide sekrete moodustumist. Tulevikus saab põletust põletiku tõttu määrida, sest IUD soodustab emaka põletikku, põsed. Kui ärevuse sümptomitele on lisatud alakõhuvalu, tõmbatakse tagasi alaseljale. soole on häiritud, üldine nõrkus, unisus - peate spetsialistide abi otsima.\nPsühhiaatriahaigused mõjutavad kogu naiste menstruaaltsüklit, tühjenemist. Lisaks sellele tehakse pärast operatsiooni sageli antibiootikume ja muid ravimeid, mis võivad mõjutada vere hüübimist. Siis on primaarseks manustamiseks enne menstruatsiooni esinemine ravi ja kirurgia tagajärg. Raske on öelda, kuidas menstruaaltsükli olukord areneb edasi. See küsimus tuleb pöörduda arsti poole.\nLooduslikud põhjused pruulist eraldumist enne menstruatsiooni.\nIgakuise tsükli moodustamine toimub 2 aasta jooksul. Selle ajutise perioodi vältel võivad menstruatsiooni võimalikud viivitused, samuti liiga sagedased perioodid. Muutub tupepõletike konsistentsi. Peamine põhjus on ebastabiilne hormonaalne taust. Reproduktiivsüsteem hakkab just oma funktsioonide täitmiseks ette valmistama. Pruunide tupest väljumine enne menstruatsiooni ei ole ohtlik. Arvestades, et iga kuu minna vähemalt üks kord 3 kuu jooksul. Kriitiliste päevade puudumise pikemat aega peetakse patoloogiaks, mis tuleb märkida.\n45-55-aastastel naistel hakkavad reproduktsioonifunktsioonid muutuma, sekretsioonide olemus muutub. Menstruaaltsükkel katkeb uuesti. Seejärel läheb kuus sageli pikka aega. Pruunide tupest väljumine tähendab hormoonide tasakaalustamatust. Emare algab enne menstruatsiooni või mõne teise tsükli päeva. Juba mitu aastat on igakuine peatus. Kui lisaks tupe pruunkrile ilmnevad ka muud häirivad sümptomid, pöörduge arsti poole. Ebastabiilsete hormoonide taseme mõjul ilmnevad günekoloogilised haigused. Naine peab läbima eksami.\nIgal terve naisega, kes on reproduktiivse vanusega kuni 30 aastat, on 2 anovulaarset tsüklit aastas. Pärast 35 aastat - neist on umbes 6. Sellises tsüklis muutub naise hormonaalne taust, esineb tühjenemine, puudub ovulatsioon, süsteem toimib mõnevõrra teisiti. Siis saab menstruatsiooni mõni päev hiljem ja vahetult enne seda, kui see hakkab rasvama. Pruunide tupest väljumine enne menstruatsiooni on täiesti normaalne. Muude häirivate sümptomite puudumisel ei pea muretsema.\nRasedus kui pruuni tupest eemaldumise põhjus\nRaseduse peamine märk on menstruatsiooni edasilükkamise ja konkreetse heakskiidu. Siiski on olukordi, kus menstruatsioon läheb ja on rasedus. Mis juhtub siis naiste kehas?\nOvulatsioon toimub ligikaudu 12-16 päeva pärast munarakkude tekkimist. Kuid väiksemate tegurite mõjul muutuvad hormoonid ja ovulatsiooni perioodi saab üle viia tsükli lõpuni. Viljastatud munarakk hakkab oma arengut, kinnitub emaka seintele, kuid seda hoitakse seal ebastabiilsetena. Kuna samal ajal koos selle arenguga jätkab naiste keha menstruaaltsükli ettevalmistamist. Progesteroonide tase ei ole nii kõrge, et muna täielikult areneb ja mitte nii madal, et menstruatsioonid toimuvad nagu tavaliselt. Sellisel juhul sõltub raseduse saatus sellest, kuidas progesteroon käitub. Kui tema tase langeb, algab menstruatsioon, tekib nurisünnitus. Progesterooni hulga suurenemisega tugevdatakse rasedust, heide lõpetatakse. Tavaliselt määravad arstid hormoonravimid, kui naine soovib rasedust hoida. Vastasel korral algab verejooks, mille tulemusena on emakas täielikult puhastatud. Samal ajal on primaarse tupekahjustuse olemasolu pärast ebaõnnestumist juba ohtlik sümptom. Embrüo osakesed jäid emakasse, kõrvalised sekretsioonid, puhastamine on vajalik.\nLisaks sellele võib pruunide tupest väljumine enne menstruatsiooni tähendada emakavälist rasedust. Veri ilmub muna läbimise ajal läbi torude. Seda saab fikseerida mis tahes kohas. Seejärel valmistab emakas ette menstruatsiooni, kuid suurendatud muna takistab vere vaba voolamist tupest. Võib esineda sisemine verejooks, embrüo kinnitamise koha purunemine. Hädaabi vaja. Kui esines hilinemist, siis hakkas see määrima, alaselja on väga valulik, alaselg, temperatuur tõuseb, peate pöörduma arsti poole. Õigeaegse abi puudumine võib põhjustada naise surma.\nNärvisüsteemi mõju jaotusele\nKõik arstid ütlevad, et naine on väga kahjulik, et olla närviline. Ja see on tõsi. Menstruatsioonitsükkel reguleerib aju ja kesknärvisüsteem. Nende juhtimisel genitaalid ja süsteemid toodavad vajalikku hormoneid. Pidev stress, närvilisus, ebasoodne psühho-emotsionaalne keskkond, depressioon, närvisüsteemi pidev pinge viib tema tööle ebaõnnestumiseni. Selle tulemusena häirib hormoonide tasakaalu. Emotsionaalselt ebasoodne kuu põhjustab enne menstruatsiooni pruunkiat. Tugev stress ja šokk võivad põhjustada verejooksu, püsiv pikaajaline koormus närvisüsteemile kutsub esile higistamise, viivituse, tupe väljalangemise värvuse muutuse.\nHaigused ja sekretsioonid\nEsimene asi, mida peate tähelepanu pöörama, on teie sekspartner. Ta oli alaline, uus, seal oli mitu, ta läks töölähetusse, tööl hiljaks ja nii edasi. Kuna võõraste tupest väljumine ja pruun paks enne menstruatsiooni võivad tähendada suguhaigust. On sügelus, genitaalide põletamine, valu vahekorda ajal ja urineerimine, ebameeldiv lõhn ja mõned muud haigusseisundile iseloomulikud sümptomid.\nTeine punkt, millele tuleb tähelepanu pöörata - rasked haigused, mis olid enneaegselt üle kantud ja mitte seotud suguelunditega. Eriti kõrgendatud kehatemperatuuriga. Ravi ajal võetavad ravimid võivad muuta naise hormoonid, samuti suur gripi palavik, ägedad hingamisteede infektsioonid ja muud nakkushaigused. Viibib menstruaaltsükli, muutused kilpnäärme sekretsiooni patoloogias. Esialgu võib pruunide sekrete esinemise korral ilmneda.\nJa lõpuks günekoloogilised haigused. Neid on palju, iseenesest ei ole võimalik diagnoosi luua. Naine peab läbima eksami, läbima testi. Eraldised eristuvad ühemõtteliselt. Mis võiks olla:\nSee ei ole kogu nimekiri haigustest, mis on naiste tervisele ohtlikud. Ravi viivitus põhjustab tüsistusi, viljatust, operatsioone ja onkoloogilise kasvaja korral rasketes faasis - surma. Tunnistuse iseloomu järgi hinnatakse naisi naiste tervise, reproduktiivse süsteemi täieõigusliku töö tõttu. Pruunide sekrete olemasolu teadmata põhjustel tuleb hoiatada.\nNeed võivad ilmneda ovulatsiooni ajal (täiskasvanud muna vabanemine folliikulist). Selle põhjuseks on muna liikumine läbi torude emakasse ja endomeetriumi veresoonte kahjustumine seina külge kinnitumise ajal, mis toimub umbes 12-15 päeva menstruaaltsükli jooksul (umbes 9-14 päeva enne menstruatsiooni algust). Selle perioodi jooksul on see kontseptsioon kõige tõenäolisem. Seetõttu on niisuguse valguse tekkimine juhendiks naisele, kellel võib lugeda raseduse kestust. See on eriti võimalik, kui kehas on vähenenud progesterooni tase. Hälvete kõrvaldamiseks kasutatakse ravimeid hormooni suure sisaldusega.\nKui naisel on enne menstruatsiooni ilmnenud pruun väljaheide, ei kaasne sellega valu alaselja, alaselja ja põletustunne ning sügelus tupes, siis tõenäoliselt ei ole nad haiguse tunnused. Tumeda värvi läbipaistvad limaskestad võivad ilmneda protsessis, mis on seotud organismi hormonaalse tausta muutustega:


Teenused – Nordic Passionista\nPakun professionaalset tuge ja nõuandeid järgmistes valdkondades:\nFINANTSJUHTIMINE JA RAAMATUPIDAMINE 80 €/ tund\n– vaatame koos üle Su ettevõtte finantsseisu (raha laekumise tsükkel, maksude arvestuse ja tasumise jms) ning teeme plaani, kuidas kulutusi paremini ajastada ja korrektselt kajastada, et raha jätkuks ja võlgu ei tekiks.\n– ajakirjade ja artiklikogumike toimetamine\n– konsultatsioon tekstide loomisel (artiklid ja intervjuud meediasse, blogipostitused, kodulehetekstid jms)\n– konsultatsioon meediasuhetes\n– ettevalmistumine intervjuudeks ja avalikeks esinemisteks\n– avalike sõnumite ja kampaaniate loomine\n– kriisiolukorras suhtlemine ja avaliku info juhtimine\n– heade suhete loomine ja arendamine organisatsiooni sees\n– usalduse taastamine pärast konflikti või avalikku faux pas’d\n– sihtturu defineerimine ja klientide vajaduste väljaselgitamine\n– turundusstrateegia loomine, milles arvestatakse sihtgrupi huvisid ja seniseid eelistusi\n– Sinu brändi põhiväärtuste sõnastamine, visiooni ja missiooni loomine\n– Sinu brändi loo jutustamine\n– kliendi vajadustest lähtuva müügiprotsessi disainimine\n– rahulolevate ja tagasipöörduvate klientide kõrge suhtarvu kindlustamine\n– MÜÜGI ja kasumi VÕIMENDAMINE\nKAASAVATE SÜNDMUSTE DISAIN\n– meeskonnatunde loomise ja võimendamise sündmuste disain – ma planeerin ja viin ellu üritusi, mis on lõbusad, kaasavad ja puudutavad emotsionaalselt nii Sind kui Su kliente, on kaasahaaravad ja nakatavad positiivse energiaga\nSINU UNISTUSE aka SINU PROJEKTI RAHASTAMINE\n– info ja nõustamine sobiva RAHASTUSALLIKA leidmisel, et saaksid muuta maailma paremaks ja teenida sellega väärikat sissetulekut\n– konsultatsioon INVESTORITELE mõeldud ESITLUSTE loomisel\n– ÄRIKÕNE ja liftikõne koostamine\n– VÄLJUMISSTRATEEGIATE loomine ja osalusmäärade valiku konsultatsioon ettevõtet käivitades\n– Pakkumuse koostamine ja läbivaatamine, vastavuse kontroll hanke tingimustele ja riigihangete seadusele\nÄRICOACHING kombineerib kõike eelmainitut, et aidata Sul luua imetlusväärseid tulemusi, milleks just Sina võimeline oled ja lubada Su unistustel täituda!\nKui soovid küsida hinnapakkumist või nõu, palun kirjuta info@nordicpassionista.eu või helista +372 577 03853 või broneeri siin TASUTA eelkonsultatsioon äricoachinguks.\nEhkki Nordic Passionista äricoaching on suunatud eeskätt naistele, toetan ma hea meelega ka meessoost kliente ja nende äriunistuste teostumist.


Uhine valu poletik, Uhine salv ja kimbud hind\nÜks ühine tunnus on valu või ebameeldivustun ne vaagnavöötmes seksi ajal. See on bakteriaalne munajuhade või emaka infektsioon, mille tulemuseks on punane, paistes ja valulik kude. Põletik võib põhjustada arme, mis võib viia viljatuseni.\nSee võib ka viia mädase, kroonilise vaagna valuni. Seksuaalsel teel edastuvad haigused — nagu klamüüdia või tripper — või iga bakteriaalne allikas, mis liigub mööda paljunemis organeid võivad olla vaagna põletikulise haiguse kahtlusaluseks.\nKui seda ei kontrollita, võib põletik levida verre ning teistesse keha kudedesse. Kui munajuha on nakatunud aga pole ravitud võib ta plahvatada. Sellist põletikku põevad Uhine valu poletik aasta umbes kolmveerand millionit naist, kellest iga 10 jääb seetõttu viljatuks.\nMobile Radiation / SAR Value DOES NOT Matter - Here's Why\nValu ei pruugi olla tugev ning sellega võivad kaasneda ka teised sümptomid nagu tihe urineerimine või kõhuvalu. Varajane avastamine on oluline, et antibiootikumid ega põletikku ravida.\nKui aga olete hiljaks jäänud võib vaja minna kirurgilist sekkumist. Munasarja tsüst võib samuti olla vaagna valu põhjustajaks. Ja kui tsüstid laabuvad tihtipeale ise võivad nad siiski vajada ravi Niiet naistearstile kontrolli!


Taimetoitlusest meie kultuuriruumis. | Tigu Tegemised\nTaimetoitlusest meie kultuuriruumis.\njaanuar 28, 2010 · by Kristel\t· in Tigujutud.\t·\nKuna käisin kolamas eetikaveebis, kus arutletakse kas taimetoitlusega me päästaks maailma ökoloogilisest katastroofist jne. Link siin. , siis tekkis paar mõtet, mida tahaksin jagada.\nJa millegipärast on see teema nii tundlik ja plahvatusohtlik ja ma mõtlesin, et ma paneks kirja (püüdes taimetoitlasi mitte solvata) omapoolse nägemuse, miks ma pole taimetoitlane. Ja ma tahaksin teha seda seepärast, et leidsin sealt Andro sellise mõttetera:\nTooksin näite suitsetajast ja mittesuitsetajast. Mõlemal on alati teoreetiline valikuvabadus: suitsetada või mitte. Praktikas on vaba ainult mittesuitsetaja, sest tema saab kasutada mõlemat valikut. Nii mitte suitsetada kui ka suitsetada, kui ta seda soovib. Samamoodi on lihasööjate ja mittelihasööjatega. Taimetoitlane võiks liha süüa, aga ta ei tee seda, sest ta lihtsalt ei taha (nagu mittesuitsetaja ei tee suitsu sellepärast, et ta ei taha, mitte sellepärast, et ta sellest hoidub või peab hoiduma). Lihasööja sööb sellepärast, et isegi kui ta tahaks loobuda, kardab ta, et see ei ole võimalik.\nJa sellele väitele tahaksin ma tulihingeliselt vastu vaielda, aga teen seda vähe pikemalt siis…\nKõigepealt peaks alustama sellest, et mulle väga meeldib süüa ja süüa meeldib mulle piirkondade ja maade traditsioonilisi ja hooajalisi toite. Selline toit on rohkem kui toit- minu jaoks on see kultruur, tsivilisatsioon, isegi võib öelda. Ja nii ma valingi oma toidu selle järgi, kus ma parasjagu viibin. Olles külas kaluril või viibides mereäärses restoranis, ei telli ma lambapraadi. Ja vastupidi kuskil Sardiinia mägikülas, kus traditsiooniline toit on maa all küpsetatud piimapõrsas, ei telli ma restoranist kala…. Loogiline ju… Ja Portugalis, kus ühe maakonna traditsiooniline toit on kana, mida on hautatud kanaveres- siis ma söön seda, sest ma tahan selle rahva traditsioonist osa saada. See ju ei tähenda, et ma kodus igapäevaselt verd jooksin… Kihnus olles, on pakutud mulle hülgeliha ja kindlasti olen ma nõus Taimaal sööma igasugu putukaid ja Koreas koeraliha…. Indias hindusid külastades, aga söön koos nendega taimetoitu. Miks ma nii teen- sest ma armastan traditsioone ja kohanen vastavalt nendega. Euroopa kultuuriruumis ei esine ajaloolisest sellist asja nagu taimetoitlus, (on küll palju väga häid taimetoite) ja seetõttu on taimetoitlane meie maal lihtsalt üks tüütus kaaskodanikele.\nTigu on ennast kuulutanud eelkõige mereanni-ja kalarestoraniks. Ja oleme öelnud, et meil on talupoja stiilis lihatoite ka… näiteks pot au feu, civet jne. Ja meil ei ole taimetoite. Vaatamata sellele küsitakse meilt aegajalt taimetoitu.\nMõtlesin kohe selle peale, kui Ardo selgitust suitsetamisest ja mittesuitsetamisest lugesin ja leidsin, et lihasööjad(tegelikult tuleks öelda kõigesööjad) on siiski paindlikumad. Kui mina lähen taimetoidu restorani, ei ütle ma iial ettekandjale, et teate visake siis mulle üks lihatükk ka grillile! Ei- sest ma söön kõike- ka hästi tehtud taimetoitu!\nJa inimeste toidulaud muutub ajaga nagunii ilma selleta, et mõni piiga arvab, et idusid süües päästab maailma. Me ei tee linnades enam nii palju füüsilist tööd ja ei vaja enam nii palju energiat ja nagunii sööme üha vähem (rasvast) liha… Taimetoitlusest aga uut religiooni teha pole küll mõtet! Rääkimata sellest, et vaevalt me nende plastmassi maitsega tomatite tootmisega maailma ökoloogilisest katastroofist päästame.\nJa üks mõttetera söömisest veel: gurmaanlus ei ole minu silmis see, et inimene sööb kallites restoranides vaid kalleid asju. Gurmaani keel ja suulagi peab suutma nautida kõike rupskitest homaarideni ja aru saama, mis on hästi valmistatud ja mis mitte. Sest polegi mõtet võrrelda foie gras maitset vasika võrkmaoga. Ometi on mõlemad väga nauditavad…\n← Far Foods ehk kui pika sõidu puu-ja köögiviljad on teinud.\nÜks kena laulupala külma ilma vastu →\n6 responses to “Taimetoitlusest meie kultuuriruumis.”\nProfa jaanuar 28, 2010, 4:48 p.l. · · Vasta →\nSirvisin selle teema läbi ja mulle torkas silma soja promomine. See ei meeldi mull mitte üks raas. Mis puudutab üleüldse taimetoitlust, siis mina väidan siiski et taimetioitlane ei saa hakkama igal pool. Teen kestvussporti ja matkan – soja pealt seda ei tee. Samuti peaks taimetoitlane loobuma ka piimatoodetest sest kuskohast tuleb piim? Piim tuleb lehmalt, kes peab piima andmiseks olema poeginud, vasikale aga piima ei anta, selle tarvitab inimene, mis saab vasikast?\nSamuti leidsin sealt teemast sellise tsitaadi\n“Aasta aega tagasi tundus mulle lihasöömine loomulikuna. Praegu tundub see vastupidiselt täiesti ebaloomulikuna. Ning muutus tuli hetkest, mil teadvustasin, et 21. sajandi inimesel pole õigust võtta elu loomalt, põhjendades oma valikut pika traditsiooniga ning vajalike ainete saamisega.”\nTundub selline pisut kohtlane jutt silmade avanemisest inimeselt kes ei kujuta ettegi mis õigused on enestele võtnud 21. sajandi inimesed, sealhulgas õiguse võtta elu ka teistelt inimestelt põhjendades oma valikut et igav oli või et astus mulle varbale. Teemat võib muidugi lõpmatult erinevate retoorikatrikkidega edasi-tagasi loopida, aga mulle tundub et omnivoorid enda joru nii pealetükkivalt siiski ei aja kui taimetoitlased. Loodan et mu kommentaar ei solva taimetoitlasi, igaühel on õigus oma valikutele.\nAegajalt mulle siiski tundub et olen suhteliselt ahistatud eksemplar – valge, mees, kõigesööja, hetero.\nvernanda jaanuar 28, 2010, 10:35 p.l. · · Vasta →\nsee on vähemus, Profa;) vaata metroseksuaale.\nma ka kunagi mõtlesin taimetoitluse kohta, kui see nii “moes” veel polnud, et see on inimese suht adekvaatne valik. kellele ette nähtud dieet, kellele eetiline valik või mis iganes. aga kui ma kunagi puutusin kokku, hea küll, need olid noored sakslased ja kindlasti ma utreerin ja üldistan, inimestega, kes ei söönud liha selle _maitse_ ja muude sama jaburate põhjenduste pärast, küll aga _maitses_ peotäite kaupa kompenseerivate tablettide näost sisse ajamine, siis toimus ka minu peas selginemine. ja soja ma ei salli sellest ajast alates, v a jaapani restoranis meeldib see mulle. sest mina olin see õnnelik, kes neile _teadlikele_ pidi sojahakklihast kotlette tegema (no halloo, missa seda kotletti siis sööda, kui liha ei… aga no mis mina tean).\ntiguteek jaanuar 29, 2010, 10:17 e.l. · · Vasta →\nMa ka kergitasin mingi Ekspressi artikli peale kõvasti kulmu- seal kus õpetati jahust ja veest liha tegema..Miks otsida asendusaineid, et kätte saada lihamaitset? Miks taimetoitlasel on vaja saada lihamaitset kätte?\nLiina jaanuar 29, 2010, 11:05 e.l. · · Vasta →\nlugesin ka nüüd seda diskussiooni seal. kuidagi häguseks ja otsituks jäävad need põhjendused minu jaoks.\nesteks tekib vägisi tunne, et kas taimetoitlased ise ka ühed parajad metaanitootjad ei ole 😀\nteiseks kogu see elu võtmise teema – no halloo, katsuge esmalt world peace saavutada ja siis hakkame lihalehma mõrvamise vastu võitlema. seni kuni inimesed üksteist äri, usu ja mille iganes nimel tapavad, on üsna mõtetu vegetariaanlust eetilisusega põhjendada.\nmul tundub vahel, et need taimetoitlased tuleks maale vanaema juurde saata, kes neid esmalt kasevitsakesega tagantpoolt kasvataks (väga öko!) ja söödaks siis lastel kõhu korralikult munaputru ja peekonit täis.\nvägisi jääb mulje, et taimetoitlus on igavleva linnainimese hobi.\nEku veebruar 2, 2010, 7:56 p.l. · · Vasta →\nigasugune võitlev õigustus, et ainult teatud liiki söömine on õige ja muu vale kõlab fashistlikult. jah, toitumisel tuleks arvestada millises ruumis ja millises aastaajas viibid, aga arvestama peaks ka oma kõhutunnet. Eelistan võimalusel taimset toitu ja tore on kui söögikohas on selline valikuvõimalus. Taimetoitu igasuguste lihamaitseainetega kindlasti rikkuma ei hakka. Kui tahan liha, siis seda ka söön (vahel kord nädalas, vahel kord kuus). Rohkema liha söömine minu puhul teeb keha ja vaimu väsinuks.


Live seks veebikaamerad: XXX šõud ja täiskasvanute chat - X-CHATS.RU\nAnaalseks (1076 Live)\nBlondiinid (327 Live)\nBrünetid (1535 Live)\nHeledanahalised (695 Live)\nHiigeltissid (131 Live)\nKarvane tuss (187 Live)\nKeskmised tissid (848 Live)\nKoduperenaised (774 Live)\nKurvikad (443 Live)\nLatiinod (1128 Live)\nMänguasjad (1451 Live)\nNoored 18+ (862 Live)\nPritsiv orgasm (1127 Live)\nPunapead (280 Live)\nRaseeritud tuss (1501 Live)\nSaledad (158 Live)\nSidumismängud (550 Live)\nSuitsufetiš (1103 Live)\nSuur tagumik (589 Live)\nSuured naised (168 Live)\nSuured tissid (714 Live)\nTudengid (862 Live)\nVanemad naised (451 Live)\nKõik (2142) Kõik (2142)\nNaised (1331) Naised (1331)\nPaarid (170) Paarid (170)\nMehed (164) Mehed (164)\nTransseksuaalid (124) Transseksuaalid (124)\nUus (218) Uus (218)\n#Live mobiilis #Cam2Cam Prime #HD+ #oraalseks #masturbeerimine #seks #pritsiv orgasm #handjob #kreemipirukas #ejakuleerimine #massaaž #anaalmängud #striptiis #sügav minett #tantsimine #suhtlemine #näpuseks #suudlemine #Mängud #lovense #vaginaalne keppimine #näkku laskmine #bdsm #anaalseks #dildoga mängimine #õrritamine #suitsetamine #imemine #topeltpenetratsioon #fantaseerimine #rusikaseks #dildoga seksimine #nautimine #lakkumine #kaamera-show #jalafetiš #ejakuleerimine #Toa kuningas #anaalnäpuseks #ohmibod\n#anaalseks #kaamera-show #dildoga masturbeerimine #ohmibod\n#anaalmängud #ejakuleerimine #jalafetiš #handjob\nHow bad you want my pussy today??♥ Wet clit 111 tks ♥ Lovense ON ♥ Make me explode 222 tks ♥ Creamy Pussy 658 tks left ♥\n#dildoga mängimine #õrritamine #kliitori imemine #pritsiv orgasm\nWanna squeeze my juicy ass? 99\n#pepuseks #peenise imemine #seks #allaneelamine\n#anaalmängud #anaalnäpuseks #kreemipirukas #karm seks\nShow Tits 80 29 51\n#ejakuleerimine #peenise imemine #ilma seksita #pritsiv orgasm\nThis sexy blonde wants to ride your big cock.♥ ♥ Fuck Boobs at Goal. 432 tks left\n#karm seks #lakkumine #suitsetamine #vaginaalne keppimine\n#karm seks #handjob #striptiis #imemine\nMake me moan with that Cock! ♥ Sexy latina ♥ Sexy Dance + Nude at Goal 51\n#suuseks #masturbeerimine #tüdrukutega seksimine #vaginaalne keppimine\nThe best thing is for you to fuck me and make me moan. ⭐ Squirt + Spanks 797\n#ejakuleerimine #suhu toppimine #masturbeerimine #jalafetiš\n#bdsm #kreemipirukas #liputamine #seks\nGive me a real squirt orgasm! ♥Make me wet with your vibes ♥ 3261\n#suuseks #näpuseks #armatsemine #jalafetiš\n#dildoga mängimine #liputamine #handjob #HD+\n#oraalseks #dildoga mängimine #masturbeerimine #vaginaalne keppimine\nFuck me and are you ready to lets cum together? ♥ Bj + Cum Show ♥ 428\n#kaamera-show #tantsimine #dildoga mängimine #nautimine\n#näpuseks #suitsetamine #HD+ #jalafetiš\n#striptiis #õrritamine #ohmibod #Mängud\n#tantsimine #peenise imemine #dildoga masturbeerimine #vaginaalne keppimine\nfor a full show without inhibitions general: 3000 has already: 1104 left: 1896\n#jalafetiš #näpuseks #massaaž #jalafetiš\n#anaalkeelekas #näol istumine #allaneelamine #keelekas\n#anaalmängud #dildoga seksimine #suitsetamine #kliitori hõõrumine\n#dildoga seksimine #jalafetiš #pihku peksmine #vaginaalne keppimine\n#oraalseks #kaamera-show #lovense #HD+\n#kottide imemine #masturbeerimine #imemine #Cam2Cam Prime\n#sügav minett #dildoga mängimine #dildoga masturbeerimine #lakkumine\n#nautimine #karm seks #masinatega seksimine #HD+\nDo you want to taste the flavor of wet latin pussy?♥ blowjob♥Squirt♥ 1101 tks [ 10 / 1111 ] ⭐\n#karm seks #masinatega seksimine #massaaž #õrritamine\n#topeltpenetratsioon #liputamine #lesbid #kliitori hõõrumine\n#pepuseks #peenise imemine #dildoga seksimine #dildoga masturbeerimine\n#kaamera-show #dildoga mängimine #masturbeerimine #HD+\n#dildoga seksimine #fantaseerimine #handjob #allaneelamine\n#dildoga masturbeerimine #handjob #imemine #keelekas\n#nautimine #striptiis #allaneelamine #tõmbamine\n#anaalnäpuseks #ejakuleerimine #peenise imemine #hõõrumine\n♥you leave me very excited with your vibrations\t♥ Fuck pussy 222 left♥\n#sügav minett #lakkumine #massaaž #õrritamine\n#persest suhu #jalafetiš #näpuseks #karm seks\nGoal: 40000! 3780 raised, 36220 remaining until Squirt !"\n#ejakuleerimine #nautimine #massaaž #anal fisting\n#tantsimine #peenise imemine #näpuseks #pepulakkumine\nSo, will you make me throb? I'll ride you until you cum♥ Flash pussy♥ Ride dildo♥ 662 left\n#anaalmängud #kaamera-show #peenise imemine #striptiis\n#anaalmängud #seks #Toa kuningas #jalafetiš\n#anaalseks #fantaseerimine #liputamine #striptiis\n#oraalseks #kaamera-show #riista imemine #näol istumine\n#bdsm #oraalseks #dildoga seksimine #lakkumine\n#suhtlemine #dildoga masturbeerimine #seks #hõõrumine\n#kaamera-show #näol istumine #hõõrumine #imemine\n#suhtlemine #naiste domineerimine #lovense #Mängud\n#liputamine #armatsemine #striptiis #imemine\n#suhtlemine #topeltpenetratsioon #fantaseerimine #allaneelamine\n#anaalseks #pepuseks #näkku laskmine #suudlemine\n#peenise imemine #topeltpenetratsioon #allaneelamine #keelekas\n#anaalkeelekas #kaamera-show #õrritamine #kliitori imemine\n#pepuseks #pepusse laskmine #jalafetiš #suhu toppimine\n#suhtlemine #liputamine #massaaž #õrritamine\n#dildoga seksimine #hõõrumine #õrritamine #pritsiv orgasm\n#kaamera-show #dildoga mängimine #lovense #Mängud\n#bdsm #ejakuleerimine #karm seks #allaneelamine\n#tantsimine #karm seks #suitsetamine #ohmibod\n#sügav minett #dildoga seksimine #suitsetamine #striptiis\n#dildoga seksimine #dildoga masturbeerimine #topeltpenetratsioon #nautimine\n#suhtlemine #ejakuleerimine #liputamine #Mängud\n#sügav minett #striptiis #kliitori imemine #kliitori keelekas\n#suuseks #pepuseks #massaaž #õrritamine\n#õrritamine #tõmbamine #HD+ #jalafetiš\n#näol istumine #rusikaseks #striptiis #keelekas\n#kottide lakkumine #sperma vahetamine #nautimine #masturbeerimine\n#persest suhu #anaalkeelekas #allaneelamine #kliitori lakkumine\n#persest suhu #näol istumine #allaneelamine #pritsiv orgasm\n#anaalseks #näkku laskmine #jalafetiš #kliitori keelekas\nFUCK THAT TIGHT PUSSY WITH WHIPPED CREAM AT GOAL 250\n#kreemipirukas #näpuseks #seks #Mängud\n#oraalseks #seks #allaneelamine #tõmbamine\n#suhtlemine #tantsimine #dildoga masturbeerimine #jalafetiš\n© Kõik õigused kaitstud. 2022 www.x-chats.ru Võta EPOCH ja SEGPAY, kaudu ühendust meie volitatud müügiesindajatega. This site is Managed & Operated by


Kultuuriminister Indrek Saar Prantsusmaal: Eesti ja Prantsuse kultuurikoostöö on hea ja tugev | Kultuuriministeerium\nAvaleht Uudised Kultuuriminister Indrek Saar Prantsusmaal: Eesti j...\nKultuuriminister Indrek Saar Prantsusmaal: Eesti ja Prantsuse kultuurikoostöö on hea ja tugev\n7. detsember 2017 - 21:02\nKultuuriminister Indrek Saar ja Prantsuse kultuuriminister Françoise Nysseniga. Foto: Prantsuse kultuuriministeerium\nTäna, 7. detsembril alustas kultuuriminister Indrek Saar visiiti Prantsusmaale. Kahepäevase visiidi juhatas sisse kohtumine Prantsuse kultuuriminister Françoise Nysseniga. Visiidi käigus avas kultuuriminister Pariisis Eesti disaininäituse, samuti kohtub ka filmiteemadel ning Eesti aukonsulitega Prantsusmaal.\nKultuuriminister Indrek Saar kinnitas, et Eesti ja Prantsusmaa suhted on läbi aegade olnud head, kuid kultuurisuhteid võib pidada lausa eriliselt headeks ja tugevateks. „Prantsusmaa on olnud vastuvõtlik pinnas Eesti kultuuri tutvustamisel kirjandusest muusikani ning teatrist disainini. Eesti kultuuri kaasaja suurkujud nagu Arvo Pärt, Paavo Järvi ja mitmed teised on prantslaste seas hästi tuntud ja armastatud,“ ütles Saar.\nMinister lisasa, et Eesti kultuur kogu oma rikkuses on olnud viimasel paaril aastal olnud fookuses erinevatel Prantsuse festivalidel ja Eesti kultuurikollektiive on mainekate Prantsuse auhindadega ka pärjatud. „Usun, et Eesti EL eesistumise kultuuriprogramm ja EV100 välisprogrammi kultuurisündmused aitavad tõsta Eesti kultuuri prantslastele veelgi lähemale tuua,“ ütles Saar.\nTäna õhtul kell 18.30 kohaliku aja järgi avab kultuuriminister Pariisi disainikeskuses La Cité de la Mode et du Design Eesti kultuuri, disaini ja elustiili tutvustava suurnäituse "Loov Kultuur". Väljapanek sisaldab disaininäitust “Size Doesn`t Matter”, millel on esindatud üle 50 disaineri looming (kuraator: Ilona Gurjanova). Samuti on eksponeeritud Salto Arhitektide ja kunstnik Neeme Külma installatsioon, Edward von Lõnguse tänavakunst, iglusaun, prantsuse fotograafi Raphael Gianelli-Meriano fotonäitus Eestist. Avamisel teeb muusikat ansambel Hunt. Väljapanek, mis on avatud kuni 21. jaanuarini sisaldab veel moodi, töötubasid lastele ja Eesti animafilme. Suurüritus on pühendatud Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisele ning Eesti Vabariigi 100. aastapäevale. Ürituse Eesti produtsent on NID.\nHomme on kultuuriministri visiidi kavas kohtumised Prantsuse riikliku filmikeskuse (CNC) esindajatega. Kohtumistel arutatakse kahe riigi kaastootmisvõimalusi, tutvutakse prantsuse filmikeskuse CNC poolt väljatöötatud filmide toetusmehhanismidega ja külastatakse riiklikku kinoteeki Cinémathèque Française'i. Kohtumistel osaleb ka Eesti Filmiinstituudi juhataja Edith Sepp.\nKultuuriminister kohtub homme ka Eesti saadikuga UNESCO juures Ingrid Ameriga ning külastab UNESCO peamajas eksponeeritavat Eesti EL eesistumisele pühendatud näitust Seto folkloorist „Peakattega naised“. Näituse koostaja on Andreas Kalkun (Eesti Rahvaluule Arhiiv), kujundajaks Agnes Ratas.


Südamenädal 2012\tNeljapäev, 12 Aprill 2012 00:00\tMonika Otrokova\tSüdamenädal toimub 15. - 22.04.2012. Selleaastane südamenädal on pühendatud liikumise teemale.Südamenädala raames toimub 22. aprillil 2012 üle-eestiline liikumispäev "Sinu sammud loevad". Südamenädala raames toimub 18. aprillil Otepää esimene orienteerumiskolmapäevak ja matk Paluveskis. Start on osalejatele avatud kell 16.00-19.00. Ühine matkaretk metsa on kell 18.00. Osalejatel on võimalik päevakukohta sõita tellitud bussiga, mis väljub kell 17.30 Otepää külastuskeskuse eest. Tagasi tuleb buss kell 19.00. Otepää orienteerumispäevakuid korraldab Otepää Vallavalitsus, viib läbi OÜ Lutsujärve ja toetab Euroopa Sotsiaalfond.Lisainfo: www.hot.ee/otepaapaevak\n22. aprillil algusega kell 10.00 Tehvandi staadioni parklast toimub Otepää matk Kiigemäele. Ühine matk Kiigemäele mööda Nüpli sporditeed. Kiigemäel on kontrollpunkt, kus pakutakse sooja teed, jagatakse informatsiooni, mida oma südame heaks ise ära teha, registreeritakse matkajad ning jagatakse matkakaarte- ja kleepse. Tagasitee kulgeb mööda Pühajärve matkarada Pühajärve-Otepää kergliiklusteelt Otepää kesklinna.Lisainfo: Merlin Müür, tel. 5157487, See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud.\nLoe südametervise teemalisi artikleid:Kuidas püsida kursil ja jääda tervislikumate eluviiside juurdeDr Anneli Virks, perearst\nSüdamehaiguste ennetamine - millest alustada? Dr Anneli Virks, perearst\nÕiged mõtted on südame parimad sõbrad Dr Arvo Rosenthal, kardioloogProgramm „Tervislikke valikuid toetavad meetmed 2012“ Viimati uuendatud Esmaspäev, 16 Aprill 2012 12:28\tKontaktandmedVallavolikoguVallavalitsusEelarveMajandusaruanneValla põhimäärusDokumendiregisterIsikuandmete töötlemineTeabenõude esitamineTransport ja teedOtepää Vallavalitsus müübEnampakkumised ja hankedOtepäälase kaartLipu heiskamise päevadVeebikaameraInternetipunktid ja WiFi levialadPildialbumOtepää politseiTarbijakaitseKirikud ja kogudusedEesti lipp 131Otepää 900\tVabad töökohad


Noored arutlesid tõrjutuse üle - Uudised - Pärnu Postimees\nNoored arutlesid tõrjutuse üle\n12. mai 2010, 9:51\nAudru keskkooli õpilased korjavad annetusi Jõõpre vanuritekodule. Pildile jäid Irma Liiv, Mare Heinluht ja Kristjan Sild.\nKuni 30. juunini kestab Euroopa Liidus üle-euroopaline noorteprojekt “Kevadpäev Euroopas 2010” (www.springday2010.net), mille eesmärk on kaasata noori arutellu ühiskonna valupunktide ja Euroopa tuleviku üle.\nTänavu on Euroopas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise aasta, seetõttu keskendub noorteprojektki neile teemadele, julgustades kokkusaamisi õpilaste, õpetajate ja võtmeisikute vahel, et arutada tänapäeva probleeme ja aidata niiviisi kujundada Euroopa tulevikku.\nEuroopa Komisjoni Eesti esindus ja Tiigrihüppe Sihtasutus on omakorda algatanud Eesti noorte ajurünnaku “Mida saaksime teha oma kogukonnas elu parandamiseks?”, et ergutada gümnasiste arutlema vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemide üle oma lähiümbruses.\nAudru keskkoolis toimuski läinud reedel selle aasta motost juhinduv ümarlaud, kus gümnasistid vaagisid koos enda kooli juhtide, riigikogu liikme Mark Soosaare, vallavanema Margus Joonase ja voliniku Ardo Lünekundiga võimalusi, mida saaksid noored ise rikkuse-vaesuse-tõrjutuse kontekstis valla heaks ära teha. Vaesusest ja tõrjutusest oli neile samal nädalal rääkimas käinud poliitik Katrin Saks.\nNoored mõtlevad vanurite peale\nÜmarlaual sooviti välja selgitada, mil määral saaksid napi ajaressursiga õpilased kaasa rääkida ja abistada sotsiaalselt ohustatud gruppe.\nKeskustelus, kas Kreeka tõttu tõmbetuultesse sattunud euro tulek teeb meid rikkamaks või vaesemaks, jõuti oma koduvalla valupunktideni, mida õpilased olid üles tähendanud koolikaaslasi intervjueerides. Alates sellest, et kooli juures võiks olla vabaõhuklass, kuni juba koolis ringi käiva annetuskastini, millesse kogutud rahaga soovivad noored toetada Jõõpres valla vanuritekodu asukaid.\nVallavanem Margus Joonas lausus, et vanurid pole vallas majandusliku toimetuleku mõttes kõige ohustatum grupp, sest neil on pensioni näol sissetulek olemas.\nPalju suuremas hädas on kõige tavalisemad lastega pered, kus ühel või kummalgi vanemal pole tööd. Koos sedastati, et parim, mida noored saaksid vanurite heaks teha, on neile esineda või olla vestluspartneriks, sest just suhtlemisvaeguse üle vanurid kurdavad.\n“Vanuritel polegi küsimus sajas või paarisajas kroonis, vaid aeg oleks neile parim kingitus. See kõik on väärtus, mida te sealt kuulete. Pärimus ei pea olema muinasjutud või regilaulud, need võivad olla poliitilised anekdoodid kolhoosiajast,” tõdes Mark Soosaar. Järeldus: vanuritega vesteldes saaks koguda materjali õpilasuurimuste tarvis.\nTöötuse teema juurest jõuti omakorda igipõlise tõdemuseni, et elus edasijõudmiseks on tarvis haridust ja töökasvatust.\n“Oleme riigikogus tõsiselt mõelnud, mis motiveeriks noori kooli lõpetama, sest väljalangemus on liiga suur. Näiteks, et autojuhiloa saavad ainult need inimesed, kes on lõpetanud põhikooli,” rääkis Soosaar. Samuti tuleks tema meelest seadusandlikult lihtsustada noorte suvist töölkäimist.\nGümnasistid nentisid, et Audru vallas pole noortekeskust, ja kui olekski, jääks see osa noorte elukohast väga kaugele. Leiti, et üks kohti oma aega sisustada või midagi ette võtta oleksid rahvamajad ja seegi, kui noored osaleksid senisest aktiivsemalt külaseltsides-mittetulundusühinguis. Joonas kinnitas, et head ideed on vallamajas alati teretulnud.\nLõpuks jõuti tõrjutuse teemani koolis. Õpilaste sõnutsi jäävad hammasrataste vahele ikka need, kelle vaesus paistab välimusest välja või kes on nõrgemad. Noortelt tuli arvamus, et neile koolikaaslastele tuleks pakkuda tuge ja nad ära kuulata.\nTõdeti, et liiga suur, 1000 õpilasega kool pole hea, sest seal ei suuda keegi enam kõiki inimesi ega nende vajadusi hoomata. Soosaar märkis, et pearahasüsteem soosib suurkoole, mistõttu tuleks selline rahastamisskeem lõpetada. Ta nentis, et Eesti inimestele on paraku omane eksponeerida ennast ja rääkida endast, ei osata kaasinimest kuulata.\nÜmarlaud lõppes kokkuvõttega, et pole vaja minna turvama Aafrikat, vaid tuleb märgata abivajajaid enda lähikonnas. “Sest info ei jõua meieni alati õigel ajal. Kui on perevägivald, ei tohi seda enda teada jätta,” nentis Joonas.


Mormoonide juht julgustab maailmausundite vahelist dialoogi ja mõistmist\n17.6.2015 - Astana, Kasahstan\nMormoonide juht julgustab maailmausundite vahelist dialoogi ja üksteise paremat mõistmist\nSelleks et maailmas valitseks rahu, turvalisus ja kooskõla „peame tõesti mõtlema seda, mida ütleme. Üksteisest hoolimine ja head kavatsused peaksid olema siirad.” See oli Jörg Klebingati sõnum viiendal traditsiooniliste ja maailmausundite kongressil, mis toimus 11. juunil 2015 Kasahstanis Astana linnas. Vanem Klebingat, kes on Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku seitsmekümnete esimese kvoorumi ja Ida-Euroopa piirkonna juhatuse liige, on teine Kiriku ametnik, kes sel iga kolme aasta tagant toimuval ülemaailmsel usundite konverentsil kõneleb. Esimesena kõneles 2009. aastal vanem Paul B. Pieper seitsmekümnest, kes seekord saatis vanem Klebingatti.\nKlebingat kongressil 2\nSelleaastasel kogunemisel osalesid Kasahstani president Nursultan Nazarbajev, ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, Jordaania kuningas Abdullah II, Soome president Sauli Niinistö, Etioopia president Mulatu Teshome ja kristluse, islami, judaismi, budismi, taoismi, hinduismi, sinoismi, zoroastrismi ja mitmete MTÜ-de esindajad. Kokku osales umbes 80 saadikut 42 riigist.\nPaavst Franciscust esindas katoliku kiriku prantslasest kardinal ja Rooma kuuria alla kuuluva Paavsti Usunditevahelise Dialoogi nõukogu president Jean-Louis Pierre Tauran.\n2015. aasta kongress keskendus maailma usundite dialoogile, üksteise austamisele ja mõistmisele sel moel, et see aitaks tagada rahu, turvalisust ja kooskõla.\nVanem Klebingat märkis, et kuna Kirikul oli algusaastatel kogemusi tagakiusamise ja marginaliseerimisega, on selle liikmed väärkohtlemise, valesti mõistmise ja lugupidamatuse pärast eriliselt mures. „Seal, kus [viimse aja pühad] on enamuses, püüame me anda endast kõik, et olla teist usku inimeste suhtes heasoovlikud ja avatud,” ütles vanem Klebingat. „Seal, kus oleme vähemuses, soovime, et ka meie vastu oldaks sama viisakad.” Ta lisas, et rahu, turvalisus ja kooskõla võivad suureneda juba pelgalt siis, kui üksteist paremini tundma õppida. „Ma kutsun meid kõiki üles jätkama üksteise tundmaõppimist ja üksteise õpetuste ja uskumuste mõistmist ning avastama meie usuliste vaadete võlu sügavamat tähendust,” ütles vanem Klebingat. „Täpsel infol põhinevad teadmised hajutavad hirmu.”\nVt vanem Klebingati ingliskeelset täispikka kõnet viiendal traditsiooniliste ja maailmausundite kongressil.


Saksamaa sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal – Vikipeedia\nSaksamaa sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal\n(Ümber suunatud leheküljelt Saksa sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal)\nSaksamaa sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal olid Teises maailmasõjas Saksamaa poolt toime pandud sõjaseaduste rikkumised teiste maade tsiviilelanike ja sõjajõudude isikkoosseisu vastu. Teise maailmasõja järel peeti mitmeid kohtuprotsesse teljeriikide sõjakurjategijate üle, neist tuntuim oli Nürnbergi protsess.\n1 Kronoloogiline loetelu\nPõlev sünagoog. Leedu, juuni 1941\nLeedu partisanid vaatavad sünagoogi põlemist, juuni 1941\nJuudi naised. Wilno, juuli 1941\nLeedu abipolitseinik juute konvoeerimas. Wilno, juuli 1941\n19. august 1941. Ukmerge (Leedu kohanimed on kirjutatud saksapäraselt nagu dokumendis) massimõrv Einsatzkommando 3 ja Leedu partisanide poolt: 298 juuti, 255 juuditari, 1 politruk, 88 juudi last – kokku, 1 Vene kommunist – kokku 645 inimest.\n22. august. Dünaburgi vangla "inspektsioon" Einsatzkommando 3 ja Leedu partisanide poolt: tapeti 3 Vene kommunisti, 5 lätlast – kokku, kaasa arvatud 1 mõrvar, 1 Vene kaardiväelane, 3 poolakat, 3 mustlast – kokku, 1 mustlanna, 1 mustlaslaps, 1 juut, 1 juuditar, 1 armeenlane, 2 politrukki – kokku 21 inimest.\n22. august. Aglona massimõrv Einsatzkommando 3 ja Leedu partisanide poolt (samuti edaspidi, kui ei ole märgitud teisiti): tapeti vaimuhaiged – 269 meest, 227 naist, 48 last – kokku 544 inimest.\n23. august. Panevezys massimõrv: 1312 juuti, 4602 juuditari, 1609 juudi last – kokku 7523 inimest.\n25. august. Obeliai massimõrv: 112 juuti, 627 juuditari, 421 juudi last – kokku 1160\n25. august – 26. august. Seduva massimõrv: 230 juuti, 275 juuditari, 159 juudi last – kokku 664\n25. august – 6. september.\n26. august. Kaisiadorys massimõrv: kõik juudid, juuditarid ja juudi lapsed – kokku 1911\n26. august. Zarasai massimõrv: 767 juuti, 1113 juuditari, 1 Leedu kommunist, 687 juudi last, 1 Vene naiskommunist – kokku 2569\n28. august. Pasvalys massimõrv: 402 juuti, 738 juuditari, 209 juudi last – kokku 1349\n27. august. Prienai massimõrv: kõik juudid, juuditarid ja juudi lapsed – kokku 1078\n27. august. Dagda ja Kraslawa massimõrv: 212 juuti, 4 Vene sõjavangi – kokku 216\n27. august. Joniskia massimõrv: 47 juuti, 165 juuditari, 143 juudi last – kokku 355\n28. august. Wilkia massimõrv: 76 juuti, 192 juuditari, 134 juudi last – kokku 402\n28. august. Kedainiai massimõrv: 710 juuti, 767 juuditari, 599 juudi last – kokku 2076\n28. august – 2. september.\n29. august. Rumsiskis ja Ziezmariai massimõrv: 20 juuti, 567 juuditari, 197 juudi last – kokku 784\n29. august. Utena ja Moletai massimõrv: 582 juuti, 1731 juuditari, 1469 juudi last – kokku 3782\n1. september. Mariampole massimõrv: 1763 juuti, 1812 juuditari, 1404 juudi last, 109 vaimuhaiget, 1 juudiga abielus olev sakslanna, 1 venelanna – kokku 5090\n2. september. Wilno massimõrv: Sonderaktion, kuna "juudid olid tulistanud Saksa sõdurite pihta" – 864 juuti, 2019 juuditari, 817 juudi last – kokku 3700\n5. september. Ukmerge massimõrv: 1123 juuti, 1849 juuditari, 1737 juudi last – kokku 4709\n9. september. Alytuse massimõrv: 287 juuti, 640 juuditari, 352 juudi last – kokku 1279\n9. september. Butrimonysi massimõrv: 67 juuti, 370 juuditari, 303 juudi last – kokku 740\n10. september. Merkine massimõrv: 223 juuti, 640 juuditari, 276 juudi last – kokku 854\n10. september. Varena massimõrv: 541 juuti, 141 juuditari, 149 juudi last – kokku 831\n11. september. Leipalingise massimõrv: 60 juuti, 70 juuditari, 25 juudi last – kokku 155\n11. september. Seirijai massimõrv: 229 juuti, 384 juuditari, 340 juudi last – kokku 953\n11. september – 12. september. Uzusalis massimõrv: repressioon elanike vastu, kes olevat toetanud Vene partisane või keda kahtlustati relvade omamises – kokku 43\n12. september. Simnas massimõrv: 68 juuti, 197 juuditari, 149 juudi last – kokku 414\n12. september. Wilno massimõrv: 993 juuti, 1670 juuditari, 771 juudi last – kokku 3334\n17. september. Wilno massimõrv: 337 juuti, 687 juuditari, 247 juudi last ja 4 Leedu kommunisti – kokku 1271\n20. september. Nemencing massimõrv: 128 juuti, 176 juuditari, 99 juudi last – kokku 403\n22. september. Novo-Wilejka massimõrv: 468 juuti, 495 juuditari, 196 juudi last – kokku 1159\n24. september. Riesa massimõrv: 512 juuti, 744 juuditari, 511 juudi last – kokku 1767\n25. september. Jahiunai massimõrv: 215 juuti, 229 juuditari, 131 juudi last – kokku 575\n26. september. Kauen-F.IV massimõrv: tapeti "haiged ja kahtlustatavad nakkusjuhud" – 412 juuti, 615 juuditari, 581 juudi last – kokku 1608\n27. september. Eysisky massimõrv: 989 juuti, 1636 juuditari, 821 juudi last – kokku 3446\n28. september – 17. oktoober. Pleschnitza-Bischolin-Šacak-Uzda massimõrv: 620 juuti, 1285 juuditari, 1126 juudi last ja 19 kommunisti – kokku 3050 inimest.\n30. september. Trakai massimõrv: 366 juuti, 483 juuditari, 597 juudi last – kokku 1446\n2. oktoober. Zagare massimõrv: 633 juuti, 1107 juuditari, 496 juudi last – kokku 2236\n4. oktoober. Kauen-F.IX massimõrv: repressioon pärast Saksa ohvitseri tulistamist getos – 315 juuti, 712 juuditari, 818 juudi last – kokku 1845\n4. oktoober. Wilno massimõrv: 432 juuti, 1115 juuditari, 436 juudi last – kokku 1983\n6. oktoober. Semiliski massimõrv: 213 juuti, 359 juuditari, 390 juudi last – kokku 962\n9. oktoober. Svenciany massimõrv: 1169 juuti, 1840 juuditari, 717 juudi last – kokku 3726\n16. oktoober. Wilno massimõrv: 382 juuti, 507 juuditari, 257 juudi last – kokku 1146\n21. oktoober. Wilno massimõrv: 718 juuti, 1063 juuditari, 586 juudi last – kokku 2367\n25. oktoober. Wilno massimõrv: 1776 juuditari, 812 juudi last – kokku 2578\n27. oktoober. Wilno massimõrv: 946 juuti, 184 juuditari, 73 juudi last – kokku 1203\n29. oktoober. Kauen-F.IX massimõrv: geto "üleliigsete" juutide hävitamine – 2007 juuti, 2920 juuditari, 4273 juudi last – kokku 9200\n30. oktoober. Wilno massimõrv: 382 juuti, 789 juuditari, 362 juudi last – kokku 1553\n3. november. Lazdijai massimõrv: 485 juuti, 511 juuditari, 539 juudi last – kokku 1535\n6. november. Wilno massimõrv: 340 juuti, 749 juuditari, 252 juudi last – kokku 1341\n15. november. Wilkowiski massimõrv: 36 juuti, 48 juuditari, 31 juudi last – kokku 115\n19. november. Wilno massimõrv: 76 juuti, 77 juuditari, 18 juudi last – kokku 171\n19. november. Wilno massimõrv: 6 sõjavangi, 8 poolakat – kokku 14\n20. november. Wilno massimõrv: 3 sõjavangi\n25. november. Kauen-F.IX massimõrv: ümberasustatud Berliinist, Münchenist ja Maini-äärsest Frankfurdist – 1159 juuti, 1600 juuditari, 175 juudi last – kokku 2934\n25. november. Wilno massimõrv: 9 juuti, 46 juuditari, 8 juudi last, 1 poolakas relvade ja muu sõjavarustuse omamise eest – kokku 64\n29. november. Kauen-F.IX massimõrv: ümberasustatud Viinist ja Breslaust 693 juuti, 1155 juuditari, 152 juudi last – kokku 2000\n29. november. Kauen-F.IX massimõrv: 17 juuti, 1 juuditar, "geto seadusega vastuollu minemise eest", 1 riigisakslane, kes oli astunud juudi usku ja käis rabide koolis, 15 "terroristi" (partisani) Kalinini grupist – kokku 34 \nTapetud juutide arv Leedu kaardil võrreldes teiste maadega\nVarssavi geto. Saksa sõdurid juutide surnukehade juures, mai 1943\nKZ Auschwitz-Birkenau, mai-juuni 1944\n29. juunil hukkasid Saksamaa sõdurid Itaalias Toscana külades Civitellas, Cornias ja San Pancrazios 203 inimest. Hukkamine toimus pärast seda, kui Itaalia partisanid olid tapnud kolm nende võitlejat. \nSS-vägede poolt tapetud Poola tsiviilelanikud. Varssavi, august 1944\n17. detsember võttis 1. SS-Soomusdiviis Leibstandarte SS Adolf Hitler 1. Soomusrügement Joachim Peiperi juhtimisel Malmedy linna lähedal (Belgias) vangi 150 USA sõdurit. Sõjavangid viidi ühele aasale, et seal ära oodata nende transporti rindejoone taha. Peiper jättis mõned mehed neid valvama. Mõned ameerika vangid üritasid paari tunni pärast põgeneda. Valvur haaras püstoli ja tegi paar lasku põgenejate suunas, et ehmatada neid seisma jääma. Lasud tekitasid vangides paanika, nad jooksid igas suunas laiali. Seejärel asuti tulistama automaatidest – põgenemise käigus sai surma 21 ameeriklast.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Saksamaa_sõjakuriteod_Teise_maailmasõja_ajal&oldid=5745429"\nLehekülje viimane muutmine: 5. november 2020, 01:18\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:18, 5. november 2020.


Ühekuuline tantsukursus paarile Casa de Baile tantsukoolis | Kingitus.ee\nTantsuoskus annab rõõmu terveks eluks!\nTantsuoskus on kingitus kogu eluks. Casa de Baile kinkekaardi saaja võib valida endale meelepärase tantsustiili laiast ja huvitavast valikust: salsa, bachata, kizomba, argentiina tango ja muud sotsiaalsed paaristantsud. Algajate kursused alustavad iga kuu alguses. Tants lisab ellu rõõmu ja vürtsi ning õpetab selgeks vajaliku oskuse kogu eluks. Anna oma sõbrale see lahe võimalus proovida ja õppida midagi uut. Ta tänab sind hiljem südamest.\nCasa de Baile on Eesti suurim seltskonnatantsude kool täiskasvanutele, mis keskendub salsale ja teistele ladina-ameerika tantsudele. Alates 2006. aastast on seal tantsima õppinud üle 15,000 inimese. Casa de Baile põhieesmärk on panna inimeste silmad särama! Nad teevad seda läbi tantsu.\nMida kingitus sisaldab? Ühekuulist tantsukursust paarile, 2 korda nädalas 1 h grupitundidena.\nCasa de Baile tantsukooli tantsukursused sobivad igas vanuses täiskasvanutele ja erinevatele temperamentidele.\n1 tund korraga, 2 korda nädalas


Venelaste Gamaleja keskuse juht: oleme modifitseerinud Sputnik V vaktsiini omikroni vastu - Forte\nVenelaste Gamaleja keskuse juht: oleme modifitseerinud Sputnik V vaktsiini omikroni vastu\nVene instituut, mis töötas välja Sputnik V vektorvaktsiini, väidab, et on loonud uue omikroni tüve vastase modifikatsiooni.\nNikolai Gamaleja-nimeline riiklik epidemioloogia ja mikrobioloogia uurimiskeskus on juba välja töötanud koroonaviiruse omikronitüve vastase Sputnik V modifikatsiooni, mis on läbimas kliiniliste uuringute esimest etappi. Sellest teatas teisipäeval telekanali Rossija-24 eetris keskuse direktor Aleksandr Ginzburg.\n„[Seni] puuduvad tõendid <...> selle kohta, et omikron asendaks delta tüve. [Antud juhul], võib-olla peaks vaktsiin olema kahekomponendiline, mis kaitseks nii delta tüve kui ka omikroni eest. Seetõttu on vaktsiinide loomiseks vaja kasutada uut platvormi, mille Gamaleja Instituut on juba välja töötanud ja praegu on [vaktsiini] kliiniliste uuringute esimene etapp,” sõnas ta.\n„Kui toimub nihe (koronaviiruse delta tüvelt omikroni kasuks), on vaja <...> asendada delta tüve kaitset kodeeriv ning kaitset määrav sisestus omikronilise tüve vastu ning sellised modifikatsioonid on juba loodud,” selgitas Ginzburg.\nGinzburgi sõnul võivad tulla esimesed andmed Sputnik V vaktsiini efektiivsuse kohta omikroni tüve vastu juba järgmisel nädalal.\n„Kõigepealt tahaksin selgitada vaktsiinide mõju teie loetletud protsessidele. Olen valmis sellel teemal sisuliselt ja teoreetiliselt arutlema. Arvan, et järgmisel nädalal on meil olemas ka antikehad, mis kaitsevad omikroni tüve eest,” ütles ta Vene riigitelevisioonis.\nKui vaktsiini efektiivsus selle tüve vastu on kaks kuni kuus korda väiksem kui Wuhani tüve vastu, siis Ginzburgi sõnul vaktsiini vahetamise ja uue välja töötamise peale mõtlema ei pea.


Karjala kongressi avamine Olonetsis. Foto: Республика/ Сергей Юдин\nFenno-Ugria nõunik Jaak Prozes kirjutas pikemalt märtsi alguses toimunud Karjala kongressist ja karjala keele olukorrast.\nAunuses (Olonets) toimunud Karjala Vabariigi karjalaste IX kongress oli pühendatud Karjala Vabariigi 100. aastapäevale. Kongress oli viimane suurem rahvakogumine Karjalas. See tuli kokku uuest koroonaviirushaigusest tingitud kõrgendatud valmisoleku olukorra väljakuulutamisele vaatamata, kuna kongressi toimumiseks saadi vabariigi juhi eriluba. Vabariigi juht Artur Parfentšikov võttis sündmusest ka ise osa, pidas kõne ja jagas rahvusaktivistidele aumärke panuse eest Karjala vabariigi arendamisse. Kongressile oli tulnud 89 delegaati ja üle 100 külalise, viimaste seas ka külalised Soomest, kuid neid siiski saali ei lubatud.\nKorraldajate sõnul tuli kongress kokku pinevas õhkkonnas, mis valitseb tegelikult kõigi Venemaa soome-ugri rahvaste juures. Põhiprobleem on, et neid rahvaid ei võeta omavalitsuste poolt kuulda ja nende esindusorganisatsioonid on vabariigivalitsuste lükata-tõugata ning neil pole mingit poliitilist mõju. Karjalaste traagika on aga selles, et kõikvõimalikud rahvuslikud hädad on võimendunud just nende puhul kõige erksamalt. Karjalased on Venemaal kõige kiiremini ajalukku lahkuv rahvus. Sellest annavad tunnistust järgmised arvud Karjalas elavate karjalaste kohta: karjala keelt valdas 2002. aastal 53 000 inimest, aga 2010. aastal kõigest 26 000, kelle hulgast pidas karjala keelt oma emakeeleks 27,2% . Kuna karjalaste arv väheneb sellise tempoga, siis olidki kongressi põhiteemaks keeleküsimused. Eelkõige oli taas murekoht, et karjala keel pole siiani Karjala Vabariigi riigikeel. Küsiti, miks on Karjala Vabariik ainuke Vene Föderatsiooni subjekt, kelle tiiitelrahva keel pole riigikeeleks.\nKarjala võimud on aga teinud kõik, et karjala keelest ei saaks riigikeelt. Ühe asjaoluna viitavad nad sellele, et karjala keel on ladinakirjaline ja seetõttu vastuolus föderaalseadusega, mille kohaselt peab Vene Föderatsiooni subjektide riigikeel olema kirillitsas. Mäletatavasti võttis sellise seaduse vastu Venemaa duuma, sundides ladina tähestiku poolt olnud tatarlastele peale kirillitsa. Sellepärast on ka kongressil vastu võetud resolutsioonis kirjas, et tuleb pöörduda Venemaa presidendi ja föderatsiooninõukogu poole, et võetaks vastu seadus, mis annaks võimaluse kasutada karjala keeles ladina tähestikku, nii et karjala keelele saaks anda Karjalas riigikeele staatuse.\nPeale ladina tähestiku viitavad nii võim kui ka venekeelne elanikkond sellele, et karjala keeli räägib praegu juba nii vähe inimesi ja riigikeele küsimus on täiesti mõttetu. Pealegi nõuab see lisakulutusi, muudatusi Karjala seadustes ning ka hariduspoliitikas. Osa inimesi, eelkõige venelased, kardab, et äkki peab siis hakkama karjala keelt õppima. On ka karjalasi, kes leiavad, et praeguses olukorras pole seesugune nõudmine põhjendatud, samuti pole karjala keelel ja selle keele õppimisel nende arvates perspektiivi. Mis mõte on õppida keelt, millel pole mingit staatust? Ja tõepoolest, pärast Venemaa presidendi Vladimir Putini määrust rahvuskeelte vabatahtliku õppimise kohta on rahvuskeelte olukord märgatavalt halvenenud. Näiteks Karjala Vabariigi ühes prestiižsemas, Elias Lönnroti nimelises soome-ugri keskkoolis õpib 900st õpilasest karjala keelt vaid 55. Näiteks Aunuse (Olonetsi) rahvusrajoonis, kus karjalaste osakaal on üle 60%, õpitakse karjala keelt vaid Kotkasjärvi küla põhikooli kahes klassis.\nOn selge, et selline olukord päästis kongressil Karjala Vabariigi endise kultuuriministri Olga Bogdanova hääle valla: „Minu rahvas, praegu on viimane aeg saavutada karjala keelele ametlik staatus.“\nFoto: Сергей Юдин\nKarjalaste aktivistid, kes võitlevad karjala keelele riigikeele staatuse andmise eest, leiavad, et kui karjala keel oleks riigikeel, tõstaks see ka karjala keele väärtust. Praegu tuleb noortele inimestele näidata, et karjala keel on tunnustatud. Samuti annaks see mingitki lootust, et karjala keel on olemas ka tulevikus.\nKongressil tõstatunud teemad näitavad, et vabariigis on karjala keele ressursid kokku kuivanud: vähenenud on karjalakeelsete massiteabevahendite kasutamine, kahanenud on ajalehtedes, raadios ja televisioonis töötavate inimeste arv, Karjala rahvusrajoonides on vähendatud karjala keelt valdavate spetsialistide arvu.\nRahvusküsimuste esitamisel olid delegaadid siiski vägagi vaoshoitud. Teravamalt tõstatati hoopis küsimusi, mis ei puuduta ainult karjalasi, vaid ka teisi rahvaid. Muret teeb olukord külades, teede halb seisukord, metsade lageraie, kalastus, sotsiaalselt oluliste objektide (arstiabipunktid, postkontorid, lasteaiad, koolid) sulgemine külades ja kohalike omavalitsuste nõrkus.\nPaljudes sõnavõttudes osutati sellele, et võimuvertikaal on väga jäik. Rahvusrajoonides, nagu Aunuse, Prääsa (Prjaža) ja Uhtua (Kalevala), kus karjalased põhiliselt elavad, ei saa midagi ette võtta ilma Petrozavodski võimude loata. Selle tulemusel lahkuvad kõige aktiivsemad karjalased maalt. Petrozavodskis ei saa jälle midagi otsustada ilma Moskva loata. Väikseimadki asjad, näiteks kohalike võrkudega kalapüügi korraldamine, tuleb lahendada Moskvas. Kohapeal ei julgeta enam midagi otsustada.\nKarjalased ise ei taha poliitikaga tegemist teha ning vabariigis pole praegu ühtki karjalaste organisatsiooni, mis tegeleks poliitikaga. Viimane seesugune ehk Karjalaste Kongress suleti viis aastat tagasi. Samuti ei soosi ühiskond poliitika tegemist: nii tugevad on stereotüübid, et karjalaste rahvusprobleemidega tegelemine on natsionalism ja separatism. Kuigi karjalased ei tee poliitikat, siis poliitikat tehakse karjalastega küll. Näiteks karjala keele staatuse küsimus on poliitiline, tihedalt seotud haridus- ja kultuuriküsimusega. Ka ei ole Karjala Vabariigi juhtkonnas peaaegu ühtki karjalast ja on käes aeg, mil ükski karjalane ei tahagi juhtivale positsioonile jõuda. Kongressi üks peamisi korraldajaid Antonova ütleb: „Meie rahvusliikumise osaks on jäänud kindlustada karjalaste areng kultuurisfääris, karjalakeelsete raamatute väljaandmine ja massiteabevahendite tarbimine. Kõik, mis on seotud Karjala loodusressursside kasutamisega, karjalastele staatuse ja eeliste taotlemisega, on aga keelatud.“\nSeega on jäädavalt möödas ajad, kui arutati karjalaste osakaalu ja koha üle Karjala Vabariigi poliitikas ega võetud karjalaste keele ja kultuuri küsimustes otsuseid vastu ilma karjalaste vahetu osavõtuta. Kongressil oldi pahased, kuna karjala keele küsimust olid arutanud Moskvas vabariigi juht ja Venemaa Föderatsiooni rahvuspoliitika ameti juht Igor Barinov, ent ühtki karjalaste esindajat kohtumisele polnud kutsutud.\nOsa karjalaste meelest on karjalaste kongressid võltsid – mõeldud näitama, et kõik on korras. Neid korraldab vabariigi valitsus, kes eraldab kongressi jaoks raha, näidates sellega, et karjalaste probleemidele pööratakse tähelepanu. Tegelikku olukorda ilmestab fakt, et kuigi 30 aastat tagasi hakati võitlema karjalaste õiguste eest, on karjalaste arv vähenenud selle aja jooksul kaks korda. Assimilatsioon oleks ju pidanud peatuma, ütlevad kriitikud. Karjalaste kongressi juhid on samad näidiskarjalased, kes käivad ministeeriumide ja valitsuste bankettidel, nautides võimu tähelepanu. Kas need inimesed on üldse suutelisedki oma rahvuse õiguste eest seisma? Miks ei võtnud organisatsioon vastu avaldusi ega korraldanud proteste, kui suleti üks või teine kool, kus õpetati karjala keelt. Läheduse tõttu võimudega on ka kongressi resolutsioonid jäänud hambutuks ja esitatud soovituslikus kõneviisis. Kõnealusel kongressil arutati näiteks kalapüügi normide üle ja leiti, et selles küsimuses võiks vabariigil olla rohkem otsustusõigust, kuid keegi ei julgenud teha ettepanekut see punkt resolutsiooni lisada. Sellised on kriitikute hääled.\nKarjalas on toimunud suured muudatused ning vabariigist on lahkunud väga palju aktiivseid inimesi, nende hulgas karjalasi, kellest väga paljud on läinud Soome. Teiselt poolt on tulnud rahvusliikumisele toetust linnadest. On täheldatav mingi rahvusteadvuse tõus inimeste puhul, kes küll karjala keelt ei valda, aga kelle esivanemad on seda osanud või kelle ninasõõrmetes on Karjala piruka hõng. Tegelikult on iga kolmas Karjala elanik ingeri, vepsa või karjala juurtega. Seesugune tendents näitab, kui tähtis on regionaalne identiteet ja et karjalane olla on väärtus – esivanemad sosistavad kõrva. Üks karjalaste rahvusliikumise liidreid Natalja Antonova loodab ja usub kõigele vaatamata, et karjala keelele riikliku staatuse andmise ja uue tehnoloogia kasutuselevõtuga muutub ka hariduse omandamine karjala keeles lähiajal uuesti nõutuks.\nKoroonaviirus mõjutab ka soome-ugri rahvaste tegevusi (Fenno-Ugria, 24.03.2020)\nKarjalased kogunevad kongressile (Fenno-Ugria, 10.03.2020)\nСъезд карелов: без языка нет народа, без народа нет республики (rk.karelia.ru, Юрий Шляхов, 18.03.2020)\nSildid:covid-19, Karjala, karjala keel, karjalased


Kas turgude tegevuse piiramine on põhjendatud?\nKui jaekaubanduses te-gev inimene arvan ma, et turukaubandust tuleb korrastada. Valitsuse sellesuunalist tegevust saab ainult tervitada.\nLoomulikult on minu huvi, et turgudel ei oleks nn musta kaupa. Ma näen hulgiostjana, mis hinnaga tuleb kaup hulgiladudest poodi ja mis hinnaga müüakse seda turul. Siin on väga suured hinnakäärid ja need ei saa tekkida muudmoodi, kui et kaup on riiki toodud ebaseaduslikult või maksud jäetud maksmata.\nTurg olgu eelkõige koht, kus talupidajad ja teised, kellel on oma kodumajapidamine, saaksid müüa oma toodangut: juurvilja ja puuvilja, lilli ja liha. Liha müümine on ka muidugi küsitav, sest arvatavasti tekib probleeme säilitamistingimustega.\nTurukaupmehed võivad ju muidugi väita, et jaekaubandus on ise sageli see must lammas, kes tegeleb musta kaubaga ja peseb musta raha.\nLoomulikult on olemas igasuguseid segase taustaga keldripoode. Aga ma olen veendunud, et suured kauplused ja kaupluste ketid musta kauba müümisega ei tegele.\nValitsuse kavatsus haka-ta turgudel kaubandust korrastama võrdub ämbrisse astumisega. Ma olen turgudega tegelenud kümmekond aastat, samuti on mul mõned kauplused. Ma ei näe vajadust, et praegu turul müüdavad kaubad suunata kauplustesse ja müüa neid seal kahekordse hinnaga, kui turult saab täpselt sama kauba poole odavamalt kätte. Turgude ründamise taga on üksikute inimeste ambitsioonid, et saada tunduvalt rohkem raha.\nJaekaupmeeste süüdistused, nagu oleks turul vaid must kaup, on tihti alusetud. Muidugi saame me odavamalt müüa, sest võtame hulgiladudelt näiteks arbuuse korraga kümme tonni, mitte paarsada kilo, nagu suuremad kauplused. Kümne tonni pealt saab aga juba 10--15 protsenti hinnaalandust, mida kaupmees ei saa endale aga kahesaja kilo juures lubada. Nii et siin pole midagi imelikku, et turul kaup odavam on.\nMa ei usu, et inimesed, kes tegelevad kaubandusega, nendest nüanssidest aru ei saa. Nad teavad seda kõike. Asi on lihtsalt selles, et jaekaupluste kasumid on väga suured ja nii on muidugi kasulik, kui kaup turult poodidesse voolaks.\nMa arvan, et terve mõistus võidutseb. Siin on teisigi ämbrisseastumisi olnud, kuid au Tiit Vähile, kes on asjast aru saanud ja tobedused ära muutnud.


Biodiesel Paldiski juht: 35 miljonit krooni käivet on alles algus\nHille Tressum • 18. juuni 2008 • 1 min\nBiodiislitehas Biodiesel Paldiski, mis pidi oma uksed avama juba selle aasta alguses, alustas tööd alles mai alguses. Tehase avamise edasilükkumine oli paljuski seotud maksu- ja tolliameti protseduuridega, et saada aktsiisilao tegevusluba. Samuti kujunes 70 miljoni krooni võrra kallimaks tehase lõpphind.\nAripaev.ee uuris tehase juhilt, kui suured olid ettevõte kaotused ajal, mil tehas seisis. "Tegelikult me sellest väga otseselt kahju ei saanud," rääkis Ojaots. Tema sõnul kaotas ettevõte raha intressikulude maksmisel, mis tuli tasuda nende endi taskust.\nEsimese tegevuskuu käive on ettevõtte juhi sõnade kohaselt alles algus. "Eriti kui arvestada, et suudame kuus toota 8000 tonni biodiislikütust, mille tonn maksab 1000 eurot," rääkis Ojaots. "Lisaks sellele tegeleme ka kaubandusega."\nValmistoodangust läheb ligi 95 protsenti ekspordiks Leetu, Lääne-Euroopasse ja Skandinaaviamaadesse.\nOjaotsa sõnul on kahe hea kuuga võimalik tasa teenida summa, mille nad seisva tehase jooksvateks kuludeks kaotasid. Siiski möönis ta, et kuna turg on üsna ettearvamatu, mistõttu täpset aega, millal raha täies ulatuses tagasi teenitakse, ei osanud ta prognoosida.\n"Praeguseks, pärast ligi kahte aktiivset kuud oleme jõudnud 50protsendilise töökoormuseni ning kavatseme lähiaastatel ellu rakendada ka kõik esialgsed plaanid," selgitas Ojaots.


👉 Image Alt Text versus Image Pealkiri WordPressis - mis vahe on?\nMa pole midagi ilma oma fännideta (Blog World 2010)\nSuure hulga veebisisu koosneb piltidest, kuid mitte paljud veebisaitide omanikud optimeerivad oma pilte kiiruse või paremini otsingutulemuste jaoks. Isegi kui WordPressil on võimalus alt-teksti ja pildi pealkirja lisamiseks, ei tea tihti algajad sellest erinevust ja seda, kuidas neid kasutada. Selles artiklis me näitame teile erinevust pildi alt teksti ja pildi pealkirja vahel WordPressis.\n2 Mis on alt teksti ja pildi pealkiri\n3 Kuidas lisada alt-tekst pildile WordPressis\n4 Kuidas lisada WordPressi pildi pealkiri\n5 Miks ja kuidas peaksite alt-teksti ja pildi pealkirja kasutama?\n6 Vaata videot: Püha päev Dani ja Filmi elus!\nMis on alt teksti ja pildi pealkiri\nAlt tekst või alternatiivne tekst on atribuut, mis on lisatud HTML-i pilditunnusele. See tekst kuvatakse pildikonteineris, kui pilti ei saa kuvada. See aitab otsingumootoritel mõista, mis pilt on. Alternatiivne tekst on väga kasulik ka siis, kui lehel olevaid pilte ei leita.\nPildi pealkiri on teine atribuut, mida saab lisada HTML-i pildi sildile. Seda kasutatakse pildi pealkirja saamiseks. Teksti, mille sisestate pealkirja sildi, ei näidata kasutajale, kui pilti ei saa kuvada. Selle asemel kuvatakse see hüpikaknas, kui kasutaja hiirega pildile suundub.\nAlt-sildi ja piltide pealkirju kasutatakse ka selleks, et parandada oma veebisaidi kättesaadavust halva nägemis- või ekraanilugejaga seadmete kasutajatele. Ekraanilugeja loeb terve teksti artikli ja pildi puhul siis ütleb Pilt: Pealkiri XYZ. See võimaldab kasutajal teada, miks sa lisasid pildi, isegi kui nad seda ei näe.\nKuidas lisada alt-tekst pildile WordPressis\nWordPress võimaldab teil oma piltide alt teksti lisada, kui need üles laaditakse sisseehitatud meediumide üleslaadijaga.\nPildile saab lisada alt-teksti, külastades seda Meedia »Raamatukogu ja klikkige pildi all oleval lingil Muuda.\nKuidas lisada WordPressi pildi pealkiri\nKui laadite pilti üles ehitatud WordPressi meediumide üleslaadijale, näete pealkirjavälja. Selle pealkirjavälja kasutab WordPress teie meediumifailide haldamiseks ja seda ei tohiks segi ajada pildi sees kasutatud atribuudiga.\nPildi üleslaadimisel pealkirja lisab WordPressi meediumikogu, et kuvada oma meediumifailide loendit.\nKuigi see pealkiri aitab teil meediumifaile leida WordPressi meediumikogus, ei ole see pealkirja atribuut, millest me räägime. Siin on, kuidas lisada WordPressi piltidele pealkirja atribuuti.\nKui kasutate visuaalposti toimetajat, peate pildil klõpsama ja seejärel klõpsama pildi redigeerimisnupul.\nSee avab pildi muutmise hüpikakna, kus peate klõpsama Täpsemad suvandid. See kuvab võimaluse lisada pildi pealkirja atribuut.\nNeile kasutajatele, kes ei karda mõne HTML-i redigeerimist. Lihtsalt lülitage tekstredaktorisse ja lisage pildi sildi pealkirja atribuut järgmiselt:\nTeise võimalusena võite kasutada pistikprogrammi nimega Restore Image Title, mis kasutab pildi pealkirja atribuudina üleslaadijana pealkirjavälja.\nMiks ja kuidas peaksite alt-teksti ja pildi pealkirja kasutama?\nSoovitame meie kasutajatel kasutada oma piltidega nii alt- kui ka piltide pealkirja. Üks ilmne eelis on see, et otsingumootorid aitavad tuvastada pilte ja kuvada neid piltide otsingutulemustes. Teine eelis on see, et need märgendid parandavad teie saidi juurdepääsetavust ja selgitavad teie pilte erivajadustega inimestele.\nOtsingumootorid, eriti Google, väidavad, et nad keskenduvad ainult alt-märgisele piltide hinnetegurina. Kuid see ei tähenda, et nad täielikult ignoreerivad pealkirja atribuuti. Proovige mõlemas atribuudis erinevate tekstide lisamist, kasutades oma pilte kirjeldavaid märksõnu.\nÄrge unustage ka liiga palju märksõnu alt ja pealkiri silte. Selle asemel kirjutama kirjeldavaid ja kasulikke tekste, mis tegelikult kujutist kirjeldavad.\nLoodame, et see artikkel aitas teil mõista WordPressi pilt alt teksti ja pildi pealkirja. Võimalik, et soovite ka tutvuda meie juhendiga WordPressi ühiste pildiprobleemide lahendamisel.


Muusikaõpetaja modelleerib lastele muusikat helisilmade kaudu - Kuulutaja\nMuusika on kunst nagu maalimine või luuletamine. Kuidas muusikat n-ö modelleerida ja lastele õpetada, et sellest sünniks heli, rütm ja kaunis kõla? Milliseid emotsioone pakub muusikapedagoogile õpetamine? Kuulutaja käis külas Rakvere Muusikakoolis.\n1. oktoobri on UNESCO kuulutanud rahvusvaheliseks muusikapäevaks, 5. oktoobri aga õpetajate päevaks. Kuulutaja käis külas Rakvere Muusikakoolis, et vestelda pedagoogidega nende tänuväärsest tööst. Muuhulgas esitasime õpetajatele kaks küsimust.\nKuidas modelleerida muusikat (helis, mõtteis, tundeis)? Milliseid emotsioone pakub töö muusikaõpetajana?\nToivo Peäske, Rakvere muusikakooli direktor ja Virumaa Noorteorkestri dirigent: „Ei oska kuidagi muusikat modelleerida, jään vastuse võlgu. Alternatiiv oleks kirjutada pikem traktaat muusika olemusest, mis aga antud konteksti ei mahu.\nTöö muusikaõpetajana pakub enamasti positiivseid emotsioone. Rõõm on, kui õpetaja on võitnud õpilase usalduse, on osanud õpilases tekitada huvi muusika, pillimängu ja eriti koduse harjutamise vastu. Kui õpilane mängib kontserdil nii, nagu isegi tahaks mängida, pannes sinna veel omalt poolt mõtteid ja hinge juurde, siis see vist ongi õpetaja suurim õnn. Kurvaks teevad aga õpilased, ja eriti veel võimekad, kes otsustavad pilliõpingud pooleli jätta. Pole veel kedagi kohanud, kes poleks seda hiljem kahetsenud.”\nRiina Linde, viiuliõpetaja ja keelpilliosakonna juhataja: „Muusika on kui jutustus. Kõik ei oska lugeda muusika keelt. Muusikateose esitaja tõlgib „teose” kuulajale arusaadavasse keelde. Nagu võõrkeelsete raamatute puhul võib üks ja sama teos olla erinevate tõlkijate käsitluses üsnagi erineva kaasahaaravusega, nii oleneb ka muusikateose esitajast muusika nauditavus. Muusika kujundamisel võiks mõelda, et tegu on jutustusega. Ja nüüd oleneb jutustajast, kui emotsionaalselt ja kaasahaaravalt ta oma lugu kuulajale räägib.\nKui töö ja hobi on ühes ametis, siis on tööle alati hea meel tulla. Lastega tegeleda on tore, veelgi toredam on neile pilli õpetada. Pilliõpe on individuaalõpe ja see annab õpetajale hea võimaluse õppida last põhjalikult tundma ja mõistma. Igal lapsel on oma lugu – nende mõtted elust on põnevad ja harivad. Iga laps on omaette isiksus ja vajab temale omast lähenemist. Meetod, mis mõjub ühele lapsele, ei pruugi töötada teise peal. Kahte sarnast last pole olemas. Seetõttu ei ole ka muusikaõpetaja töö kunagi üksluine ega igav.”\nKitarriõpetaja Tiit Korsar: „Muusika mõjutab meid otseselt ja kaudselt. Helid ümbritsevad meid kogu aeg ja mõjutavad meie mõtteid ja tundeid. Milliseid helisid tajume muusikana, milliseid mitte, see on inimeste puhul väga erinev. Oleme kõik mõjutatud muusikast ja helide maailmast. Töö muusikaõpetajana on väga vaheldusrikas ja pakub palju positiivseid emotsioone. On suur vastutus ja rõõm näha inimese kasvamist läbi muusika.”\nElle Kivinurm: „See on minu ametisaladus. Selle lahtirääkimine läheks pikale ja selle koht pole vist ajalehe veergudel. Teiseks, tuleb musitseerida ja muusikat kuulata – ning rõõmu kui palju. Kui muusikat saaks sõnadesse panna, poleks muusikat vaja.”\nRuth Patune, klaveriosakonna juhataja ja -õpetaja: „Õppimise alguses on lapsel suured unistused – kuidas ta valdab pilli ja mängib nagu suur pianist. Oli juhtum, kus lapse eesmärk oli laulda ja mängida klaveril kaasa nagu Grete Paia. Seda unistust tuleb vaid motiveerida ja suunata. Meie töös on unistuste suunamiseks erakordne võimalus – individuaalne lähenemine. Tuleb leida erinevaid võimalusi lapse loovuse arendamiseks ja ta ootuste ning lootuste täitumiseks. Alati, kui õpilasel on edusammud – olgu need siis tunnis, õppeveerandis või õppeaastas -, on õpetajal hea tunne, et midagi on korda läinud.”\nDarja Roditšenko, klaveriõpetaja, ja Artjom Roditšenko, saksofoniõpetaja: „Muusikat ei ole vaja kunstlikult modelleerida, kuna ta modelleerib ennast inimeses ise. Olenevalt tema hingemaailmast. Emotsioonide skaala on väga lai. Esineb nii masendust kui ka suurt rõõmu.”\nMerike Karton, solfedzhoõpetaja: „Väga tabavalt on öelnud helilooja Arvo Pärt: „Kõige tundlikum on inimese hing, sellest järgmine – inimese hääl. On vaja puhastada oma hinge, kuni see helisema hakkab. Meeldib see, et saan õpetada lapsi, kel huvi muusika vastu. Suurim rõõm on see, kui endised või praegused õpilased on musikaalses mõttes tugeval positsioonil, on nõnda- nimetatud tegijad.”\nPjotr Tihhomirov, löökpillide õpetaja: „Muusikat modelleerin helis oma oskusi kasutades, mõtteis läbi kujutlusvõime ja tundeis läbi sisemise energia ja hetkeemotsiooni. Väga häid emotsioone pakub õpetamine, kui õpetaja saab edasi anda omi oskusi ja õpilased neid veel omakorda edasi arendavad. Eriti liigutav on kuulda oma õpilast edukalt esinemas. Loomulikult, nagu igas töös, on ka muusikaõpetajal erinevaid tundeid ja ka tagasilööke. ”\nKoidu Tarum, klaveriõpetaja: „Kas me peame muusikat mudeliks modelleerima? Oma töös aga oleme väikese inimese arengus üks olulisemaid lülisid. Kui laps tuleb kuue-seitsmeaastaselt meie kooli, on ta lihtsalt looduse poolt meile antud puhas leht. Meie, õpetajad, hakkame temast muusika abil kujundama emotsionaalset inimest. Muusika on selleks tõeliselt hea vahend. Kõik muusikapalad, nende selgeksõppimine, millele me kaasa aitame, on väga raske, aga tore protsess. Laps armastab mängida. Seda me pilliõppetunnis ju teeme. Kui ta saab juba esinemispisiku kätte, saab ta ka emotsionaalse naudingu. Tekib kihk uusi muusikapalu õppida. Töörõõm, mida koos saame, ongi rõõm muusikast.”\nPiret Villem, klaveriõpetaja: „Mõtete suureks mõtlemisele läheks pikemalt aega. Aga lühidalt oma tööst ja muusikast sõnalises vormis võib siis järgnevalt rääkida. Muusika on heli sinu sees ja sinu ümber. Me teame, et muusika algab vaikusest. Oskus vaikust kuulata ja lubada enda sisse helid, millest kasvab rõõmuallikas ja tervendav vägi, on õpitav. Selleks kutsungi üles leidma oma heli ja oma muusikat nii kuulajana kui ise pilli mängima õppides.“\nKorteriühistud muutuste tuules II\nKooliõpilased korraldasid heategevusliku kodukohviku


Emaka müoom 06.05.05 / Naistehaigused\nOlen 52 aastane (menstruatsioon kestis 14 päeva ja rohke vereeritusega) ja mul avastati emaka müoom. See eemaldati operatsiooni käigus nädal tagasi (aprilli lõpus). Sõlm asus emaka keskel, nii et tuli eemaldada kogu emakas. Munasarjad jäeti alles, arst ütles, et need on terved (ultraheli tehti uuesti ka vahetult enne operatsiooni). Peale operatsiooni ütles arst, et kõik on korras ja operatsioon läks hästi. Nüüd uuesti kontrollis käies ütles arst, et on tulnud mingi vastus, et on muutus rakus.\nMida tähendab "muutus rakus"?\nKas see on emaka ja selle eemaldatud müoomi muutus?\nKas see emakas oli muutunud? Aga kui oleks olnud näha, et munasarjad pole terved, oleks need ju ka koheselt operatsiooni käigus eemaldatud ilma minult küsimata?\nUltraheli näitas, et emakas on sõlmed, kas ultraheli peaks näitama ka muid asju peale sõlmede? Või kui oleks tekkinud ultraheli peale kahtlus, et on midagi valesti, oleks ju tehtud näiteks ka kompuuteruuring?\nKas nüüd võib olla, et tuleb eemaldada ka munasarjad olgugi et arst väitis alguses, et need on terved?\nHirmutavad arsti sõnad "muutus rakus", kas võib olla midagi tõsist?\nTeid südamest ette tänades\nKahjuks ei oska kommenteerida vastust ''muutus rakus''. Peaksite küsima vastust oma ravitohtri käest. Arvan, et tegemist võiks olla müoomisõlme rakkude atüpismiga (histoloogilise uuringu vastus?) , sellisel juhul võib olla vajalik eemaldada ka emakakael ja munasarjad. Tegemist ei ole emaka vähiga, kuid kui rakud on tõsiselt muutunud, võib aja jooksul vähk areneda .Kui operatsioonil oleks leitud munasarjades nähtavaid muutusi , oleks Teie ravitohter need kindlasti eemaldanud. Ultraheli uuringul ei ole alati võimalik öelda, millised rakud tegelikult on müoomisõlmes (milline on histoloogiline vastus).\nPöörduge kindlasti uuesti oma raviarsti poole ja paluge endale ära seletada, mis Teie vastuses siis teisiti oli kui oodatud ja kas vajate edaspidi ravi.


Superior stuudio, rõduga (for two people) - Tuba[1/42]\n6 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Einetamisala toas\n15 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Sport\n18 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Sisevaade\n19 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Muud\n20 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Tuba\n21 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Külaliskorter, 1 magamistoaga (4 people), Tuba\n22 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Tuba\n23 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Stuudio (for two people), Omaette köök\n24 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Toa mugavused\n25 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisilme\n26 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Sissepääs\n28 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Tuba\n29 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Kohv/kohvikeetja\n30 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Stuudio (for two people), Tuba\n31 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Tuba\n33 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisilme\n34 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Fassaad\n35 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisdetail\n36 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Superior stuudio, rõduga (for two people), Tuba\n37 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Fassaad\n38 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisilme\n39 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisilme\n40 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg, Välisilme\n41 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg\n42 - Aparthotel Adagio access Strasbourg Petite France, Strasbourg\nStreet parking was difficult but they do have a charge lot. Room was clean and quiet. One… 7. okt 2019


Monedas Monedas Antiguas (650 B.C. to 1453 A.C) Monedas Romanas The Antonine (96 to 192) Aelius\nMonedas Monedas Antiguas (650 B.C. to 1453 A.C) Monedas Romanas The Antonine (96 to 192) Nerva


TOP 10 | Millal küll need pulmakellad ükskord kajavad? Kaunid staarpaarid, kelle abieluranda sõudmist rahvas pikisilmi ootab - Kroonika\nTOP 10 | Millal küll need pulmakellad ükskord kajavad? Kaunid staarpaarid, kelle abieluranda sõudmist rahvas pikisilmi ootab\nMöödunud nädalavahetusel sõudsid viimaks abieluranda juba kümme aastat armuõnne nautinud endine peaminister Taavi Rõivas ja lauljatar Luisa Värk, kelle pulmapidu oli rahvas pikka aega oodanud. Tegemist pole aga ainsana staarpaariga, kelle altari ette sammumist me väga näha tahaksime. Publik heidab pilgu kümnele kaunile paarile, kelle suhted on seal maal, et pulmakellad kajad võiks ja "kibe!" hüüda saaks!\nTanel Padar ja Kristel Maridsoo\nKaunis paar on koos olnud alates 2012. aastast. Võib öelda, et Kristel Mardisoo on oma Taneli aastatega suureks kasvatanud — kaunitar mõjutas näiteks rokkarit lõpetama keskkooli ja suunas teda ka tervislikuma elustiili suunas. Padar ei ole senini veel oma kallimale kihlasõrmust sõrme libistanud, kuigi meedia veergudel on seda aastate jooksul mitmel korral spekuleeritud. Millal pulmi oodata on? “Pigem otsime Kristeliga võimalust, kuidas lahendada see tore probleem nii, et tähistamine toimuks vaikselt ja meeldejäävalt. Kui oleme sellise lahenduse leidnud, siis kõik ka juhtub,” kirjeldas Padar mõned aastat tagasi ajalehele LP unelmatepäeva, vihjates, et ega see tulemata ei jää.\nKrõbe kalkulatsioon: kas Taavi ja Luisa pulmadele kulutati kokku lausa 40 000 eurot? (24) 22.08.2017\nTOP 8 | Üks säravam kui teine: Vaata, millised daamid olid eilsel presidendi vastuvõtul tõelised roosiaia kuningannad! (50) 21.08.2017\nGerli Padari ja tema tantsijast kallima Martin Parmase kihlusest möödub tänavu juba 5 aastat. “Küll need pulmad ka tulevad. Fakt on see, et eks ma Gerli ära pean võtma,” kinnitas Martin kevadel Kroonikale antud intervjuus. “Meie kalendrid pole seda päeva lihtsalt ära veel mahutada suutnud, kuid see tuleb.” Gerlil on varasemast abielust tütar Amanda Rebecca, keda ta koos Martiniga kasvatab. 25. augustil 2014 sündis noortel ka ühine tütar Camilla Miranda.\nTütar Rebeccat ja kevadel sündinud pisipoeg Richardit kasvatav paar pole samuti veel sõlme sidunud. Kunagises intervjuus vastas Koit Publiku küsimusele, et ta on spontaanne tüüp ning pikalt ette sellest ei teataks nii ehk naa. “Vaatame seda asja,” mõtiskles ta “millal” küsimuse peale.\nHeidy Purga ja Jaanus Rohumaa\nLavastaja ja näitleja Jaanus Rohumaa ning Riigikogu liige Heidy Purga on armuõnne nautinud juba aastast 2009, kuid oma liitu pole jätkuvalt ametlikuks tehtud. Paari perre sündis 2012. aastal poeg Villiam ning Jaanusel on ka varasemast abielust kaks tütart Emili ja Mia Maria.\nMenusaated “Meie aasta Siberis”, “Meie aasta Hiinas” ja “Meie aasta Austraalias” tootnud paar on jõudnud oma tegemistega erinevate aastate jooksul korduvalt teletoppi. Eestlaste südamesse puges paar oma siiruse ja lõbusate seikluste kajastamise kaudu. Nende peres kasvavad 2009. aastal sündinud kaksikud poisid Andres ja Kristjan.\n2011. aastal Kanal 2 saates “Tantsud tähtedega” pööraselt alanud lauljatar Getter Jaani ja Ott-Sander Palmi suhtest on kasvanud stabiilne ja õnnelik kooselu. “Minu tunded pole koos oldud aja jooksul grammigi vähenenud, vaid kõik on üksnes paremaks läinud,” õhkas Getter 2013. aastal Kroonikale. “Pulmad on ilusad ja ega need vist ka tulemata jää,” ütles Ott, kes mainis veel ära, et Getteri isa on ju Eesti parim pulmaisa. “Kõik tuleb siis, kui on õige aeg”\nToomas Hendrik Ilves leidis pärast abielu lahutamist endale kiirelt uue abikaasa Ieva ning ka Evelin ei jäänud kauaks pikalt norutama. Lõõtsapillimängija Siim Riikkeriga on naine koos askeldanud juba paar aastat — teineteise seltsis väisatakse kultuurisündmusi, reisitakse Kambodžas ja tänavu suvel avati ühiselt ka Hiiumaal kodurestoran Roog. Ei Siim ega Evelin pole oma suhet kunagi avalikult kommenteerinud, ent kõrvalvaatajatele paistab sellest hoolimata, et tegemist on hingesugulastega, kes võiksid juba oma liidu ametlikuks teha.\nKarl-Erik Taukar ja Kerli Kivilaan\nMuusikud Karl-Erik Taukar ja Kerli Kivilaan\tFoto: Karin Kaljuläte\nKuluaarides sahistati pikka aega, et Karl-Erik Taukari süda kuulub lauljatar Kerli Kivilaanele ning telesaate 3. hooaja finaalsõu ajal tuli paar viimaks ka avalikkuse ette. Noored on vankumatult koos olnud juba viimased kolm aastat ja tänavu suvel liitus nende perega ka imearmas kokkerspanjel Bert. Taukar on Naistelehele öelnud, et suhtub pereloomise mõttesse tõsiselt ja arvab, et iga asi peaks tulema omal ajal: “Üldse peaksid kõik inimesed laste saamisse hoopis tõsisemalt suhtuma. Mitte, et ma tahaksin, et meil vähem lapsi sünniks, aga nad peaksid olema väga tahetud ja armastatud.”\n2015. aasta veebruarikuus ajakirjanik Priit Simsonist lahutanud poliitik Kadri Simson leidis õigepea uue armastuse ärimees Teet Soormi näol. “Enne Teeduga kohtumist olin ma kurb ja nüüd olen õnnelik, nii et kahtlemata on elu mu vastu lahke olnud. Kui erinevust otsida, siis kurval ajal ma nutsin palju ja naersin harva, aga nüüd naeratan ja naeran kogu aeg, viimast nutmist enam ei mäletagi,” sõnas Kadri möödunud suvel ajakirjale Naisteleht. Juba pikemat aega on paari ümber ringlenud ka pulmakõlakad, mis loodetavasti varsti reaalsuseks saavad.


������ ����� ������� 30-��������� ������\n+0.2 ������ ����� ������� 30-��������� ������ �� 01.12.14 � 15:38\n� ����� ����������� ������ � ������� ����������� ����������: � ��������� ������� ������� ���������� ��������� �� –30, ������� ����. ������ ������� ������� ������ � ������ ������� �������� �� ��-������� ������. ������� ���� ������� ���������� �������� �� ������� –4..–6 ��������, � ������� ������� ������ ��������� ����. ����������� ������ ���������� � ������, � ��� ������� �� �����, 3 �������, ������� ���������� ������ ���� – ���� 3 ������� �� ������� ��������� ��������� ���� � –11.. –13 (�� ������ �� –20 ��������), ����� ���������� �� – 17..–22 (�� ������ – �� –25).\n��������� ������������ ������� ����������� � �������, 4 �������, ����� ����� ���������� �� –22..–27 (������� �� –30), ���� ����� ����� 13 – 18 ��������, �������� ����. ����������� ����������� ������� ���������� � � �������, 5 �������. � �������� ����� ������� ��������� – ���� �� ����� 10, ����� �� –12..–17 ��������. ��������������������������������\n# ������������������ ������ ���������� ���� � ��������� ������# ������ ���� �� ������� ��������� ����� 38 ��� �������# ������ ����������� ����� ������ ������ ���������� �����# ����� ��������, ����� ����� ������� ���� �����# ����� �������, ��� � ����� ��� ������� � ����������# ������ ���� �� ������� ��������� ����� 38 ��� �������# ����� ��������, ����� ����� ������� ���� �����# ����� �������, ��� � ����� ��� ������� � ����������# ���� � ������ ����� ������� ����� 300 �����# ��� ����� ������� ����� ������� ��� ����������� � �����������# ��� �������, ��� � ����� ������ ��������� ������# � ������ ������� �� ���� �� ��� ������� ������� # ��������� ������� � ������ ����������� ���� � ������ ������� # � ������ ������� ���� �������� ������ ��������# ������ ������� ��� ������ ����� �������� ������ # �� �������� � ������ ������� ����� ����������# ���� �� �����: � ����� �� �������� ����������# ������� ������� ����� ����������, ��� ������ ������� �� ����������# ���� � ������ ������� �������� � �����������# �� 9 ��� � ����� ������ ����������\n� ���� ��� ������� �� ��������?..........��� �������- -25 �������� -27 ��������! � ������ ������ ������� -�����!