Elu on see, mis juhtub sinuga ajal, kui teed teisi plaane… | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nElu on see, mis juhtub sinuga ajal, kui teed teisi plaane…\nMa kirjutan nüüd ära siia selle loo, kuidas me ilmselt selle kuu lõpus kolime…\nHea küll, las see jääb postituse lõppu.\nMe arvasime, et me oleme oma valikud teinud. Plaanisime kõik ühele kaardile ja olime juba oma marsruudid-graafikud sügiseks välja mõelnud: viisime Marta Tartu katoliku kooli katsetele ja muidugi arvasime, et ta saab seal katsetel läbi.\nSelle kohta on mul eelkõige üks teooria. Nimelt nägin (magava Anna juurest akna tagant vahepeal klassi kiigates), kuidas rühmatöö ajal, st etteütluse ja matemaatika ajal Marta aina midagi pläras, nii et õpetaja pidi talle kogu aeg ekstra tähelepanu pöörama. Kui sul on klassis 25 last, siis see ei ole just hea variant.\n“Mida sa seal nii palju rääkisid?” küsisin siis koduteel.\n“Ma tahtsin ju üle küsida, kui palju see on siis kokku. Ja kas ma peaksin arvutama ühe või kahe käe näppudel, kui on näiteks kaks pluss kolm, siis saab ju kahtemoodi arvutada!”\nSiis hakkasin juba natuke mõtlema, et Marta ei ole kooliküps, õigemini ta ei ole suurte klassitäite kaupa vaikselt istuvate lastega kooli jaoks küps.\nMitte et ta arvutada ei oskaks (ükspäev just rõkkas, et mõtles oma peaga välja, kuidas kuus ja kuus kokku liita, tubli ju; aga sellepärast, et ta lihtsalt tahab liiga palju kõige üle arutada…)\nOli ka kaks hetke meie enda pere vestlusel katoliku koolis, kus ma mõtlesin, et võibolla see ei peagi olema mu tütre tulevik.\nÜks oli lihtsalt hetk, kui ma märkasin suurt risti löödud Jeesust klassi ees seina peal, ja mulle meenus, kuidas Justin rääkis oma lapsepõlve hirmu-unedest, sellest, kuidas ta ei julgenud katoliiklasest vanaema kodus üksi kõndida, sest igas toas olid suured hirmsad risti löödud inimesed. Martal on sama suur fantaasia ja tundlik meel nagu ta issil, ja kuigi mul on suur respekt Tartu katoliku kiriku suhtes, äkki see tõesti pole talle õige tee…\nTeine hetk oli siis, kui vestluse ajal rääkisime usuõpetuse tunnist ja ma rääkisin tõde: meie Marta on väga usust huvitatud ja iga päev aina pärib. Näiteks äsja huvitas teda see, kas india jumalad on Jeesuse sugulased, näiteks kas Krishna on Jeesuse onu.\nJa kui ma seda lugu jutustasin, sain ise ka aru, et see ei ole päris normaalne küsimus katoliku kooli tunnis. Jajaa, ma tean, nad ei tee kooli usuõpetuse tunnis otseselt misjonit. Aga minu laps on nii tohutult huvitatud ja terane sel teemal, et ta lihtsalt paneks õpetaja klassi ees keerulisse olukorda. Mina ise olen pigem panteist (usun, et jumal on kõiges ja kõikjal, muuhulgas ka tuntud-kuulsates jumalates), ja see lähenemine läheb tegelikult pigem waldorf-lähenemisega kokku.\nIgatahes saime me neljaba hommikul teada, et Marta ei saanud katoliku kooli sisse. Edasi järgnes intensiivne mõttetöö, mida mu hea sõber iseloomustas sõnadega “Appi, kui mina oleksin teie olukorras, siis mul oleks paanika-atakk”. Meil oli vahepeal korraks ka. Aga samas oli põnev. Ja prioriteedid said kriisihetke tõttu puhtalt paika: kõige olulisem on praegu meie laste lapsepõlv, nende areng. Juhtumisi oleme olukorras, kus me saame kolida, järgides just seda prioriteeti (sest kolima me peame, juuniks tuleb see üürimaja vabastada).\nIgaks juhuks uurisin ka lasteaiakohtade teemat Tartu linnas, sest ametlikult on 6,5 aastane Marta ju lasteaia-eas ning linnas järjekorras.\nAga ei. Ka sellega on meil kehvasti. Oleme seisus, kus – aprilli lõpp ju! – lasteaiad on komplekteeritud ja meie lastele ei jagunud. Marta ei ole meil üheski linnalasteaias Tartus kirjas (lastehoiuseltsi rühma saaks küll edasi, aga juba sel aastal kurtis ta, et seal on igav, ta on seal teistest vähemalt aasta jagu vanem, ja pealegi kahte last sinna rühma panna ei kannataks rahaliselt hästi välja…)\nKa suvel 3aastaseks saavale Annale ei ole ka Tartus lasteaiakohta pakutud. Õigemini ühes lasteaias juhataja pakkus, kui me sinna ise rääkima läksime, et uurida, kas Marta saaks. Järsku selgus, et pole probleemi, mõlemad lapsed saaksid sinna! Siis aga otsustasime, et sinna linnaossa ei soovi me siiski kolida (sest meie ideaal on igapäevane autovaba elu, kool-kodu-kontor-kõnnitav). Ma ei saa aru sellest kohtade pakkumise süsteemist. Annaga ühevanune nõbu sai juba talvel sõimekoha ja nüüd on tal lasteaiakoht. Eile just selgus, et üks tuttav lapsuke, kes ca kaks kuud PÄRAST Annat sai linnalasteaia järjekorda pandud, on endale koha saanud.\nAga meie oleme siin olukorras, kus on kaks last ja kummalegi pole hetkel Tartu linnas lasteaiakohta.\nTartu on mulle nii kallis. Enne just kõndisin kesklinnas ja jätsime temaga mõttes nägemist.\nSelle mõttega, et Martale ilmselt lasteaiakohta ei saa, harjusin ma kiirelt. Õigemini, mis siin harjuda: ei Marta ega Justin ega ta vanemad arva, et Marta peaks enam lasteaeda minema nagunii. USA-s minnakse kooli 6-aastaselt ja meie pikka kasvu tüdruk (kellel juba neli jäävhammast suus :)) peaks minema kooli nii, et on oma ameriklastest eakaaslastega ühes rütmis. Pealegi ta ise ju nii väga tahab. Minu meelest on see väga oluline, lasta inimesel teha, mis ta tahab, ja mitte ta sisemiste sundide vastu astuda. Kuidas ma saaksin elada järgmise aasta, kogu aeg teades, et ta tahtis minna kooli?\nUurisin siis edasi koole Tartus.\nMeie elukohajärgses, kesklinna koolis Tartus on suured klassid ja sinna registreerimine on lõppenud.\nJa ma saan ka üha enam aru (eriti pärast seda, kui nägin Marta käitumist katsetel), et talle sobib waldorf… Seal on vähe õpilasi klassis ja lastele lähenetakse individuaalselt, väga oluline on kunst ja muusika… no täpselt meie Marta jaoks välja mõeldud koolid! Eks ka praegune lastehoiurühm on waldorfsuunaga ja on näha, et see istub talle: kuidas lauldakse-jutustatakse-etendatakse lugusid.\nNii sõitsime Tartu waldorfkooli ümbruses Varikul ringi ja katsusime elu ette kujutada. Aga ei. Miks me peaksime kolima kärarikka Aardla-Võru risti taha, kust ei saa jala kesklinna? Mina eks-astmaatikuna olen tundlik õhusaaste suhtes, ma ei saaks sealt jala linna poole kõndida, nii et peaksin saastet parem oma eluga juurde tekitama, transpordivahendites istudes… Ja ma pole paraku sellises elufaasis, kus kesklinna ei peakski minema.\nSiis katsusime vahelduseks ette kujutada elu maal, kusagil Külitse kandis, kuidas sealt iga päev linna waldorfkooli sõidaksime (ja kas Anna ka saaks koha kusagile, seda ju ei tea), kuidas meist saaks logistika-eksperdid, kes oma hobisid, töid ja laste kohutusi ja hobisid kombineerides muudkui pendeldavad? Ei. Palun, ei.\nSiis oligi see hetk, kui Justin ütles: “Mul on see tunne, et Tartu annab meile teada, meie aeg siin linnas on läbi.”\nNatuke proovisime kombata suunda “mööbel maale, ise Malaisiasse” (üksikule saarele). Nii võluv, aga… kuhu maale me selle mööbli nii ruttu paigutame? Kuidas me sealt üksikult saarelt saaks korraldada kirjastamist? Kuigi mu pikaajaline unistus on saada Petrone Print nii toimima, et me ise saaks distantseeruda, ei ole kogu kirjastus praegu veel sellises faasis. Nii et pisiasjad tapsid kiirelt selle plaani, kuigi osa minust tahaks selle juurde veel tagasi tulla :).\nSiis agiteerisin mina veel kord Rosmale waldorfkooli lähistele kolimist, aga Justinit ei tõmba sinnapoole. Kool on tore, aga mis ma seal muul ajal teen, küsib ta. Pealegi ei ole Põlvas ja Rosmal ühtegi üürikohta saadaval (üleüldse mitte ühtegi!). Tundub, et see pole saatuses just pärivoolu minek, sinna kolida.\n“Kus need waldorfkoolid siis veel on?” Justin oli see, kes neid internetis vaatama hakkas. Ja tema oli see, kes ütles: “Kuule, koliks siis parem Viljandisse?”\nVaat see oli küll selline tunne, et vanaisa otsis prille taga, aga prillid olid ju nina peal. Ma ei olnud Viljandi kui elukoha peale mitte kunagi mõelnud. Suure-Jaanile kunagi küll, Karksi-Nuiale ka, isegi Sürgaverele kunagi ka, aga Viljandi ei olnud pähe tulnud. Kuigi seal linnas ma ju kunagi sündisin.\nNõnda sõitsime eelmisel reedel Viljandisse, vanajumal õnnistas meid 20kraadise soojaga ja nõnda me kõndisime seal vanalinnas ja järve ääres, külastasime waldorfkooli ja kuulasime mu lapsepõlvemälestusi. Kõik tundus nii õige olevat, isegi ühe võimaliku (vist!) sobiva üürikodu leidsime, isegi võimalikke sõpru leidsime ja vanu sõpru taaskohtasime ka… Tundus isegi, et Annalegi oleks waldorflasteaiakoht olemas. Nii et oli üks pärituule päev. Järsku hakkas kõik oma kohale asetuma.\nElukeskkond ja elustiil on meie viimase aja märksõnad. “Kas meil on midagi viga, et me ei oska kompromissi teha?” küsis Justin mult just ühel päeval, kui me Tartus olime end ummikusse mõelnud. See ei ole ju nii ebatavaline elustiil, mida me loodame: kui tahaks kodu, kust saab paari minutiga kõndida kooli ja kust saab kõndida kõrtsi, kinno ja vee äärde, ja kus laps saaks kiviga visatavas kauguses spordikooli või muusika- või kunstiringi minna. Ja kus toimuks vahel mõni kontsert ja loeng ja seltsielu, kusagil kõnnitavas kauguses. Ja eriti hea, kui lapsed saaks minna klassidesse/lasteaiarühmadesse, kus on alla tosina lapse…\nKas seda kõike on nii palju palutud?\nJa siis järsku saime aru, et seda polnud palju palutud. Meie paindumatu mõttesüsteemi viga oli lihtsalt see, et me arvasime: see peab olema Tartus (või siis Rosmal, oli minu lisandus). 🙂\nSelle postitusega siin panen kaasa ka kuulutuse: OTSIME KODU, 65 kuni 120 ruutmeetrit, Viljandi kesklinna piires, eelistame üürimist, aga kui on hea koht, võime mõelda ka ostmise peale.\nOleme kolmapäeval Viljandis waldorfkoolis vestlusel ja võime võimaliku kodu üle vaadata :).\nSee postitus avaldati Eesti elu, elu ise, lapsed kategoorias 3 mai 2010 , autoriks Eppppp.\n← Prima Vista nädal algab: meie tänane päevaraamat (99 kr) on Minu Island Täna on päevaraamat “Minu Taani” →\n65 mõtet “Elu on see, mis juhtub sinuga ajal, kui teed teisi plaane…”\ncatalina 3 mai 2010, 15:43\nVäga tore sissekanne 🙂\nmututykk 3 mai 2010, 15:49\nOoooooo, tublid olete! Soovin edu ja loodan, et leiate Viljandis mõnusa pesa.\nkarikate emand 3 mai 2010, 16:27\nViljandi on super armas linn!\nkiilike 3 mai 2010, 16:33\nTegelikult räägivad ka siinsed ameeriklased, et nad kolivad näiteks dc-st välja just seetõttu, et koolid ei ole laste jaoks sobivad. Meie lapski kuulutati algul siinses Briti koolis koolikõlbmatuks, kuid kohalik ameerika public school võttis heameelega vastu ja laps on väga rahul. Meie ka, sest ta on üks tublimatest. Loomulikult ei olnud ta kaks aastat tagasi kooliküps, aga selleks ta ju kooli lähebki, et küpseks saada 🙂 Vaatasin, et kasvult on ta teistest suurem ja hambad suus – mis lasteaed enam? Eriti kui ta ise väga tahab kooli minna…\nMinu meelest on olulisem sellest, et laps peaks eliitkoolis õppima see, et tal säiliks õpihimu ja närvikava oleks korras. Seega väikesed lapsesõbralikud koolid on minu meelest parimad. Olen kogenud seda oma vanema lapse peal, kes viis korda kooli vahetas, kuna kolisime pidevalt. Kõige raskem oli tal Tartu Karlova kooli aeg.\nMargit 3 mai 2010, 16:36\nViljandis on tudengeid päris palju ja üürida suurt vist keeruline.Vist, äkki on hoopis vastupidi.\nAga selliseid asju on http://www.ekspresskinnisvara.ee/est/objekt/?id=212827\nMõlemas tundub miskit olevat ja kesklinnas ka. Jaksu otsimiseks!\nNädalalõpu viljandlane, kes tahaks hirmsasti tagasi kolida.\nTiina 3 mai 2010, 16:42\nVäga õpetlik ja hea oli lugeda seda postitust!\nhelle 3 mai 2010, 16:59\nViljandi laste kasvukeskkonnana on muidugi täitsa hea plaan. Liiati oled peaaegu jõudnud koju oma juurte juurde.\nVähemasti ei otsustanud Martat meerikamaa kooli viia.\nAga Karikate Emand, 3. kommenteerija, kas tõesti Sina, lihtsa elu peategelane?\ntartlanna 3 mai 2010, 18:23\nMa arvan pigem, et talle sai ikkagi see vanus katsetel saatuslikuks. Tutvusringkonna järgi tean, et Härmasse ja katolikku viiakse katsetele selliseid lapsi, kes kümne piires arvutavad laksuga, mitte enam sõrmedel, ja kirjutavad juba päris keerulisi asju vigadeta, sealhulgas pikki ja sulghäälikuid. Aga mingu teil uues kohas hästi.\nkarikate emand 3 mai 2010, 18:40\nmina neh, ikka veel elus ja puha 😉\n(või – juba jälle…)\nMa alles kompan seda blogimaad uuesti, eks ma tulen varsti Sullegi külla 🙂\nTiina 3 mai 2010, 19:48\nKesklinna koolis on klassis 25 last, kaks paralleeli, ühes neist Hea Alguse pedagoogika, mis pidi veidi meenutama waldorfpedagoogikat. Piirkonnakoolina peab ta oma piirkonna lapsed vastu võtma ka siis, kui minna kohale 1. septembril. Tung sinna pidi aga olema väga suur, nii et sinna ei pruugi jääda 2 paralleeli, nagu seni on olnud – praegu on küll hea väike kool.\nAga Viljandi on ka väga tore mõte, edu teile sellel rindel!\nEppppp Postituse autor 3 mai 2010, 20:03\nMulle öeldigi kesklinna koolist, et peaks minema isiklikult õppealajuhatajaga rääkima. Et kas siis peaks kommikarbi viima, mõtlesin ma.\nKas Härmas on vist 32 last 1. klassis? Sellega võrreldes on 25 last täitsa vähe. Aga mulle tundub ikka palju!\nViljandi waldorfis tuleb 1. klassi vist viis last. Ja Tartu waldorfis praeguse hetkega 14 last 1. klassi reg-nud.\nTartu waldorf. Kui see kool asuks mujal piirkonnas, siis me mõtleks sellele…\nIlusaid maju on ju kesklinnas olnud (nagu vana sünnitusmaja Toomel). Tartu waldorf peab kolima hakkama ju nagunii, linn tahab oma maja tagasi saada. Aga millegipärast neil asjad ei liigu. Viimased kolm aastat olen mina kuulnud, et nad peaks kohe kolima, aga neil pole kusagile kolida. Kui keegi teab seda Tartu waldorfi kolimise tausta, võiks siia toksida… 🙂\nTiina 3 mai 2010, 20:13\nEt võib pmst minna ka hiljem, seda öeldi Kesklinna koolist mu sugulasele, kes lapse sel sügisel sinna paneb. Asi on nimelt selles, et laps peab saama koolis käia, kui ka vanemad peaksid poole aasta pealt kolima, siis last ei saa sellepärast koolist välja jätta. Piirkonnakool peab vastu võtma. Eks muidugi tasub ise kohal käia ja üle küsida, aga kindlasti mitte kommikarbiga. Muide, teise väikse sugulase klassis Tartu waldorfkoolis on 26 last. Eks see täpne laste arv ilmselt oleneb sellest, kui palju tahtjaid mingil aastal on.\nTartu waldorfi asukoha kohta olen mina ka kogu aeg osalistelt küsinud, aga mingit vastust esialgu ei paista…\nMari 3 mai 2010, 20:18\nNii mõnus, kui elu ise seab ja annab 🙂\nMul tuli kananahk ihule seda postitust lugedes.\nlugeja 3 mai 2010, 20:31\nVäga huvitav ja dramaatiline post, aga ma väga tõsiselt soovitan minna ise oma silmaga kohale ja vaadata seda kesklinna kooli, ma tean, et seda on kiidetud viimasel ajal väga! Ja kui te sissekirjutuse abiga sinna saaksite, siis soovitan küll mõelda sellele ka.\nKindlasti viis last klassis on oma probleeme ka. Võibolla on 25 hoopis paras?\nSinitihane 3 mai 2010, 22:14\nViljandi ja Tartu on ju olemuselt hingesugulased!\nViljandi sobib teile kindasti väga hästi!\nMarion 3 mai 2010, 22:47\nHärmas on igatahes praegu 1. klassis 24 õpilast – 12 poissi ja 12 tüdrukut. Paralleele on 2.\nluize 4 mai 2010, 07:26\nPiirkonna kool peab siis lapse vastu võtma kui see on koolikohuslane. Marta saab seitse alles detsembris, seega ta kirjade järgi ei pea veel kooli minema.\nKena siis, kui Viljandis endale koha leiate. Minule isiklikult Viljandis küll elada ei meeldinud, aga hei, seal on 20 000 inimest, kellele meeldib, nii et…\nKui waldorf asub samas kohas kus vanasti, siis selles piirkonnas elamine endale leida on küll muinasjutuline vedamine ja väga kaunis elukoht. Edu!\nEhkki, sa tead ise ka, kes meil teie kolimis üle kõige rohkem kurvastab…\nKristi 4 mai 2010, 07:55\nViljandi (vanalinn) on maailma parim koht elamiseks, kuna siin on kogu sündmustik vastupidiselt suurlinnadele vägagi hoomatav, ja waldorflasteaed ka parim, mis lapsele osaks võib saada! Räägin enda kogemusest. Sai küll vahepeal Tallinna-Viimsi elu proovitud, kuid peale 3-aastast kannatust anonüümses keskkonnas, kus tuleb väga palju autoga navigeerida, tulime Viljandisse tagasi (üks hea põhjus oli muidugi ka waldorflasteaia olemasolu):) Ja praegu, 2 aastat hiljem ei oskagi muud kui hõissaa juubeldada! Kõik on käe-jala juures, siin elades puudub anonüümsus (tänu Kultuuriakadeemiale ja Pärimusmuusikaaidale elab siin tohutus koguses toredaid inimesi), kuid siiski on siin erinevalt mõnest kolkast piisavalt privaatsust. Jne-jne.\nVaatasin, keegi ülalpol pani üürikorterite lingid – seda maja ei soovitaks, kuna seal ei ela hetkel kedagi ja maja ise näeb suht õnnetu välja (minust 150 m kaugusel).\nÜhesõnaga, ei hakka siikohal pikalt kirjutama, aga kui soovid isiklikult muljetada Viljandi olude, lasteaia ja kinnisvara kohta, jagan meili teel meelsasti oma kogemusi!\nMeist võivad saada ka potentsiaalsed lasteaiavanemad ühes rühmas:)\nMerle 4 mai 2010, 08:10\nTartu waldorfkooli kolimisega on jah segased lood – ammu räägitakse, et kohe, ent mulle tundub, et ka mu praegune neljane saab ilmselt seal koolis veel ära käia oma kooliaja 🙂 Vahepeal survestas linn päris tugevalt lepingu lõpetamisega, et lasteaiakohti juurde teha – lasteaeda tehtigi ju 2 rühma juurde, kool tõmbas end kokkupoole. Koolile ka pakuti erinevaid maju ja kohti, ent ei midagi sobivat. Teiselt poolt on ka see, et maja on koolile juba väikseks jäänud, nii et kool on ise ka huvitatud uuest kodust. Ja selle nimel tehakse ka tööd, mu teada. Aga kuna ma ise selle töögrupi liige ei ole, siis ma spekuleerima ka ei hakka, et mida tehakse.\nToomele vanasse sünnitusmajja tuleb aga ülikooli sotsiaal-ja haridusteaduskonna õppehoone, nii et see pole niisama lihtne, et tühi maja ja koli aga w-kooliga sisse 🙂 Ühsõnaga, tegelikult on w-kooli (mitte)kolimise taust lihtsalt see, et pole kuhugi kolida. Ja mulle, kui aus olla, see asukoht eramajade vahel suurest teest eemal ja õunapuude keskel isegi meeldib 🙂\nAndi 4 mai 2010, 08:11\nTere Epp ja Justin.\nPole just suur kommenteerija,kuid lugesin teie pere tulevikuprognoosi ja tekkis mõte,et ütlen ka sõna sekka.Viljandi on kindlasti suurepärane koht,kus elada.Tahate kesklinna ligidusse elamist,kuid ilusad elamised on ka mõne km kaugusel kesklinnast.Peetrimõisa,Viiratsi,Paalalinn.Sõitke väheke ringi ja vaadake hoolega ja tehke siis valik.Lapsi nagunii peab autoga kooli ja lasteaeda vedama,pole ju erilist vahet,kas sõidad km või 3.Rahaline vahe muidugi tuleb ja 15 min varem ehk vaja hommikul ärgata.Palju olulisem on leida võimalikult mugav,lastesõbralik,rahulik,vaikne ja heade naabritega elupaik.Lapsed kasvavad ruttu ja nad saavad üsna varsti kooliskäimisega ise hakkama.Epp sa ei maininud Tuhalaanet(nali),kuid üks ilusam koht kindlasti.\nAet 4 mai 2010, 09:23\nOh, ma tahaks ka Viljandisse tagasi kolida 🙂 Kui ma emal-isal külas käin ja teid linna peal juhtun nägema, võtan ehk julguse kokku ja tulen ütlen tere 🙂\nlugeja 4 mai 2010, 10:46\nMa naeran Andi juttu, et lapsi nagunii peab autoga kooli vedama. Seda ju Eppppp siin kirjutabki, et ta ei taha lapsi autoga kooli vedada :-).\nMa muide hakkasin mõtlema, et kuidas Viljandi Põlvale ära tegi teie kodustes vestlustes. Kunagi olid need ju enamvähem samasugused väikesed kohad. Aga Viljandi on tõesti tõusnud ja tähelennu teinud viimase kümne aasta jooksul. Peamiselt tänu Kultuuriakadeemiale ja Viljandi Folgi rahvale (Pärimusmuusika aidale), Viljandil on nüüd maine, et seal toimub kogu aeg midagi lahedat ja folki. Vaatasin enne aida kodulehte, et kinnitust saada, ja ongi nii.\nIse olen tartlane ja eluga siin rahul. Viljandi (kesklinna piirkond) on samas praeguseks Tartu (kesklinna) väike kloon oma olemuselt. Mulle tundub nii.\nmaiu 4 mai 2010, 11:01\nTartu W-kooli osas tundub mulle lapsevanemana ja muidu huvilisena, on just viimasel ajal uued tuuled kuidagi puhuma hakanud – päris tugevalt on koha leidnud möte, et ehitatakse päris oma ja päris w-kooli vajadustele vastav koolimaja, sest see kohandumine on nagu ta on… Ja mulle näib, et asi liigub jöudsalt.\nAga enneköike kogu kooliteemandusega ma tunnen ja näen, et olulisim on see, KES on see esimene öpetaja. See, kes Su lapsukese sellesse maailma juhatab.\ntartukas 4 mai 2010, 12:05\nElukoha järgne kool PEAB tõesti lapse vastu võtma, tulgu see või nädal ennem kooli algust!\nOlen just hiljuti külastanud Kesklinna kooli ja see jättis väga sümpaatse mulje!Kommikarbipoliitikat sealkindlasti ei aeta!\nKiilike mainis siin Karlova Kooli, seal koolis sõltub paljuski , KES on lapse esimene õpetaja, aga selle saab ju praegu juba järele uurida, kes võtavad sügisel uued klassid!\nOma lapse õpetajate põhjal ( algkool siis) Karlovat kahjuks küll ei soovita!\nsille 4 mai 2010, 12:42\nÕpetajana võin ma öelda, et piirkonnakool ei pea kõiki lapsi vastu võtma. Nagu siin juba mainitud, ei pea mitte-koolikohuslasi vastu võtma, aga ka siis kui klass on täis. Kui on piir pandud, et 24 last on klassis, siis lihtsalt ei võeta rohkem. Aga see sõltub siiski direktorist, nii, et selge vastuse saad vaid direktoriga (või õppealajuhatajaga) rääkides.\nkate 4 mai 2010, 12:45\nMõni aeg tagasi siin üht arutelu lugedes kuulus mu toetus pigem neile, kes kuueaastast last veel kooli ei saadaks. Siis arvasin küll, et on ka erandeid, kuid edukus koolikatsetel peaks olema üks kooliküpsuse näitaja. Näen, et koguni sina ise ka hakkasid korraks kahtlema, kas Marta ikka on kooliküps. Mitte kooliküpse lapse kooli saatmine võib olla viga, mis mõjutab teda veel väga kaua, nii et kaalu ikkagi see veel korraks üle.\nMina Sinu asemel paneksin lapse hoopis sinnasamasse katoliku lasteaeda, kuulsin, et seal on kohti ja eelkool hinna sees.\nKaisa 4 mai 2010, 12:47\nMarje 4 mai 2010, 15:28\nKui ma oleks Eestis maksumaksja, siis ma imestaks kohe k6va h22lega, et riigikool ja piirkonnakool ei v6ta vanuselt sobivat last vastu.\nKui klassid on t2is, siis tuleb lihtsalt juurde komplekteerida ja suve jooksul puuduolevad 6petajad juurde palgata.\nKaugelt vaadates tundub Eesti systeem natuke sunnismaine – inimesed ju liiguvad ja muudavad elukohta ja see on loomulik… Ja just riigikool peab olema see, kes v6tab K6IK lapsed vastu.\nKristi 4 mai 2010, 16:01\nMinu naabermajas (üks Viljandi vanemaid maju ca a 1785, milles elas naivist Paul Kondas), mille kohta pole vigu teada, on korter müügis: http://www.kv.ee/1358493 Kui peaksite seda vaatama tulema, siis ärge laske end ehmatada hoovis olevatest viltu vajunud kuuridest, vastav arendustöö on hetkel käsil, ehk saavad varsti vähe kabedamad putkad püsti:)\nOtse kooli kõrval on selline, kuigi kallis, variant: http://www.kv.ee/1453964\neve 4 mai 2010, 16:38\näsja kinnitatud andmetel on Miina Härma esimestes klassides hetkel 26 õpilast, mõlemas. ühe klassi nimekirjas on üks laps rohkem, aga reaalselt ta enam selles koolis ei õpi.\nsaan ka aru, et seda pole sellegipoolest vähe. lihtsalt vahemärkuseks.\naga muidu on see mulle väga südamelähedane teema- minu äsja kuueseks saanud tüdruk on koolis käinud juba praktiliselt terve aasta, suvbel kaheksaseks saav poiss juba 3 aastat.\nkahe käega olen selle poolt, et laps peaks ideaalis ikka jala koolis käima. viljandi poolt olen samuti. ja natuke ikka kade ka, et teil seal väikeses Eestis vahemaade (puudumise) tõttu kõik see elu-olu hoopis kergemalt korraldatav on.\nEppppp 4 mai 2010, 16:48\nHakkasime muide enne Justiniga mõtlema, Tartu ja Viljandi vahet on üks tund sõitu. Kui me kolisime näiteks Hobokenist Belle Harborisse, oli see 2-3 tundi sõitu ja oma meelest kolisime lihtsalt suure New Yorgi sees. Niimoodi vaadates ei koliks me ju üldse kaugele?\nMa ei mäleta, kust see 32 jutt tuli (Härma), igatahes aitäh, et selguse saime.\nAugusta 4 mai 2010, 18:28\nEt kõik lapsed saaksid jala koolis käia, peaks meil olema palju-palju pisikesi külakoole 🙂\nKatrin 4 mai 2010, 18:34\nKa mina olen mõelnud, et kui elukohta vahetada, siis tõsiseks kandidaadiks on Viljandi. Armas väikelinn, suuruselt just paras ning minu vanematekodu, Suure-Jaani, lähedal.\nvirulane 4 mai 2010, 19:50\nveendun taas, et eesti koolis ei hinnata taibukaid ja hakkajaid lapsi (nagu marta). õpetajal on loomulikult mugavam kui 24 last vaatavad talle alt üles, midagi ei päri ja ei küsi ning ei arutle. siis pärast imestatakse, et eestis pole innovatsiooni ega loovust. kust see tulla saaks. üks usast eestisse kolinud vanem nentis pärast esimest kooliaastat siin, et seda, mida ameerika koolides õhutatakse – arutlemist, oma arvamuse välja ütlemist – peavad eesti õpetajad tunni segamiseks ja karistavad last.\neda 4 mai 2010, 19:57\nväga huvitav ja mõtlemapanev postitus! Aga kas olete ikka täiesti kindlad, et Marta peaks “päris” kooli minema? Ehk aitaks ka eelkoolist, kui ta just nii hirmsasti kooli igatseb. Või näiteks muusikakoolis ettevalmistuses käimisest? Mis puudutab USA eakaaslasi, siis ega Marta siin aasta hiljem kooli minnes neist oluliselt maha ei jääks. Meil on tüdrukul kodus nuputamiseks ja ajaviitmiseks USA comprehensive curriculum grade 2 ja sealsed ülesanded on suures osas lihtsamad kui meie esimeses klassis.\nkate 4 mai 2010, 21:06\nNoo, virulane, ära nii küll ütle, et katoliku kool taibukaid ja hakkajaid lapsi ei hinda.\nPiret 4 mai 2010, 21:45\nViljandi on helge väikelinn. Olete teretulnud!\ncatalina 4 mai 2010, 22:02\nKui logistikale keskenduda, siis ilmselt tasuks Viljandisse kolimine ära vaid siis, kui te leiate sobiva elamise sealsele waldorf-koolile ja -aiale nii lähedal, et tõepoolest saab lapsi sinna mõnusalt jala viia. Kui seal autotama peab hakkama, lisaks veel Tartu-otsad, siis vist pole väga tore.\nUSA sõiduaegadega võrrelda ilmselt pole mõtet, kui te lähete Tartust ära seetõttu, et Variku linnaosa on liiga kaugel 😀\nkamill 5 mai 2010, 01:35\nAga see koht, kuhu te Tartus pidite kolima? See korter, kuhu naabreid otsisite, et aianurka kompostihunnikut teha – kas see jääb nüüd vabaks? Oleksin ehk huviline, kui teaks, kus on. Aga veidi võiksite jah ikka mõelda veel – ehk otsida elamist Karlovas – Pargi tn, Päeva tn ju väga romantilised paigad – ja panna Marta Tartu Erakooli Tähe tänavas? Seal on just see ju, mida tahate: väikesed klassid, individuaalne lähenemine… Lasteaed on ka, saate Annalegi koha? Maks küll on, aga tulumaksutagastusega saab suure portsu ju tagasi ja Viljandi-Tartu vahet sõitma hakates (ja sõitma te hakkaksite!) kulutate selle raha ju nagunii ära?\ncatalina 5 mai 2010, 07:44\nKamill: Tartu Erakooli lasteaia Terakese asjus – sinna on tõenäoliselt järjekorrad. Aga hinnalt on ta eraaedadest küll üks soodsamaid.\nPiret 5 mai 2010, 13:26\nAitäh inspireeriva loo eest. Soovin ka õppida nii elama, et kaoks mu elust “peab” ja asemele tuleks “tahan”.\nendine 5 mai 2010, 13:38\nMinuarust tasuks lisaks laste haridusele mõelda ka enda vaimse arengu ja tervise peale, erinevate arenemisvõimaluste peale. Mida te ise Viljandis tegema hakkate? Ok, kirjutate kodus ja ajate telefonitsi-meilitsi kirjastuse asju. Nädalas korra-paar peate ilmselt ka Tartus asju ajamas käima (või kolite kogu kirjastuse ka Viljandisse?)\nVastupidiselt nüüd võib-olla tekkinud muljele, et üritan rääkida suurema linna kasuks – on see hoopis teisiti! Soovitan teile just väga Viljandit. Ja seda, et te ISE ENNAST selles armsas linnas leiaksite!\nUsun, et Epu kogemusi võiks edukalt rakendada TÜVKA kultuurikorraldajate õppetoolis – ikkagi 0-st toimiva kirjastuse loomine! Ja Justin leiaks ka raudselt seal rakendust, kui vaid tahaks.\nLisaks veel kõik need võimalused enesetäiendamiseks rahvamuusika ja rahvusliku käsitöö alal! Täiskasvanute kursusi jm õpitubasid korraldatakse seal tihti, igasugu pilli(tegemise)laagrid veel lisaks.\nSportimisvõimalused on mu arust kogu perele väga head. Jooks, tennis, vee-alad – kõik käe-jala juures.\ncatalina 5 mai 2010, 15:19\nMuide, Tartus Hariduse Tugiteenuste Keskus (Tähe 56) korraldab aegajalt lastevanematele mõeldud infotunde/arutelusid.\nJust nägin, et kooliküpsuse teema on üleval homsel kokkusaamisel.\nEppppp Postituse autor 5 mai 2010, 16:25\nHei, mina tagasi Viljandist :).\nKatoliku kooli kohta ei ole mul öelda midagi halba, ainult head! Ma tõesti mõtlen sedasi, et iga lapse jaoks on oma keskkond vaja leida. Ja mõtlen, et Marta jaoks on väike waldorfkool. Jääme taga igatsema armsaid nunnatädisid ja õpetaja Illet (kellega ta tutvus eelkoolis), aga suur klass ei tundu talle õige olevat.\nJätta detsembris 7ks saaks laps veel aastaks koju? Miks me ei jäta? Esiteks, nagu ütlesin, mina austan lapse sisetunnet ja soovi kooli minna, ja usaldan ka oma sisetunnet, et see kool on talle õige ja ta on just parajalt küps selleks. Teiseks, meie peres on alati olemas tulevikuvõimalus kolida tagasi USAsse ja siis oleks ka hea, kui ta on oma klassis õigete eakaaslastega, mitte pikk kolgats, aastake kõigist vanem.\nAh et mis me Viljandis tegema hakkame?\nMeie pikaajaline plaan on kirjastuse sebimistest vaikselt distantseeruda. Mina tunnen, et olen Tartusse jätnud maha ilusa jälje Petrone Printi ja Tartu Lastehoiu Seltsi näol, aga vaikselt peaks liikuma edasi…\nMis on minu plaan lähema kolme aasta jooksul Viljandis.\n– kirjutada oma raamatuid.\n– olla hea ema.\n– aidata Viljandi waldorfkoolile, õigemini lasteaiale projekti kirjutada. Ning üldse propageerida ja edendada waldorfhariduse mainet Eestis.\nTegelikult nii Justin kui ka mina ei ole väga sotsiaalsed elukad, kuigi blogide põhjal jääb vist muu mulje? Me oleme tegelikult enamasti kahekesti ja loeme-kirjutame, ja vahel käime koos reisimas. Ning meil mõlemal on hea tunne Viljandi kui lähiaastate inspiratsiooniallika ja pere kasvatamise koha suhtes. Sellest, mis eksviljandlane mainib, tundub meile täiesti piisavat ja just parasjagu olevat: sörkida järve ääres ja vahel mõnes pärimusmuusika-aida õpitoas või loengus osaleda :).\nTartusse ma arvan oleks asja kuus kaks korda esialgu, ja seda maad saab ka bussiga sõita.\nNüüd vist vastasin enam kui ammendavalt :).\nKristi 5 mai 2010, 17:38\nViljandi 3-punkti-plaanidest on viimast eriti hea lugeda:) Lõpuks leidub keegi, kes viitsib uut hingust puhuda ja siinset mainetegevust vedada, meie senine tegevus (kuulun w-ühingu juhatusse) ongi jäänud toppama aktiivsuse puudumise taha, sest kes jõuaks põhitöö kõrvalt veel midagi nii ambitsioonikat ja riskantset nagu projektindus enda peale võtta, kui puudub kogemus? Kui tahad olla eestvedaja, arvan, et leiad palju toetajaid, mina k.a:)\nkamill 5 mai 2010, 23:19\nAga ikkagi – kas see korter, kuhu te tartus muidu oleks kolinud, jääb vabaks?\nHeidi 5 mai 2010, 23:41\nPiirkonna kool PEAB piirkonnas elava lapse vastu võtma ka siis kui olemasolevad klassikomplektid on täis.\nSee on omavalitsuse mure klasse juurde komplekteerida\nVT. Põhikooli-ja gümnaasiumiseadus:\nEppppp 6 mai 2010, 08:00\nKamill, jaa, unustasin vastata. Selle korteri valmimine venib, peaks valmima juuliks, mitte juuniks – igatahes ma usun, et omanikule sobib, kui panen siia ta kontaktid. Aadress on Veski 57 ja seal on majas mitu üürikorterit (ma ei tea, mitu seal veel broneerimata on). Omanik on Airik Rästas, tel 51 78 680.\nkairit 6 mai 2010, 13:01\nNii huvitav oli lugeda seda lugu (juurdlen ka ise hetkel elumuutuste probleemide kallal).\nMinu arvates on täiesti fantastiline mõte kolida väikelinna.\nKüll aga ei saa jätta üllatumata mitme fakti üle:\n– huvitav, et lastele pole Tartus lasteaiakohti. Anna suhtes olen kindel, et koht talle on sügiseks olemas- lihtsalt läheb veel aega, kuni vanemad, kellele on pakutud kohti, teevad oma otsuseid. Ise lausa pommitasin aasta tagasi linnavalitsust ja lasteaeda, kuna iga loogika järgi oli mu lapsele koht (ja oligi, ainult bürokraatia võttis jubedalt aega). Mis Martasse puutub, siis olen kindel, et ka talle on sügiseks koht- suurte laste rühmades on palju vabu kohti, mida praegune süsteem ei võimalda jagada nomraalsel viisil- tuleb otse lasteaiast küsida. Minu lapse rühmas (FI-s Hellik) oli terve aasta NELI vaba kohta kooliminevale lapsele, lisaks eelmisel sügisel oleks saanud pererühma- ma arvan, et ka sel aastal on lasteaedades selliseid vakantse.\nIseasi, kas need lasteaiad just sobivas asukohas asuvad.\n– teiseks. Sulle ei meeldi Variku-Aardla kant. Mina jälle ei saa aru, kuidas teil Tähtveres elades õnnestub vältida Jakobi mäge????? Päris õudne koht mu arust… ja eriti just õhusaaste koha pealt.\nEppppp Postituse autor 6 mai 2010, 14:01\nKairit, Jakobi mäge mina ei salli ka. Aga me kõnnime muidugi Kassitoome kaudu, Oru tänavalt.\nMa arvan, et kes iga päev Jakobi mäel kõnnib, sel on nn suitsetaja kopsud…\nIgatahes me oleme nüüd Viljandis paigas (üürilepingule on alla kirjutatud) ja see tundub õige.\nMarin 6 mai 2010, 15:35\nMa just hiljuti lugesin “Minu Ameerikaid” ja avastasin, et teie armas pere on mulle peaaegu naabriks (Tartus). Ja nii tore on olnud õhtul teie majast mööda kõndida. Eriti mõnusa tunde loob nagu kõnniks Jaanikingu Madlikese (Marta tundub natukene tema moodi)kodust mööda. Ja olgugi, et tutvust pole (aga tahaks küll, et oleks :D), on ikka hea teile ja teie tegemistele mõelda.\nJa nii ma siis otsustasin, et kirjutan kasvõi siia natukene.\nAitäh! Ja edu teile Viljandis! Kohe palju.\nMargit 6 mai 2010, 19:39\nNo on teil aga tempo. Vinge! Mul pole selle ajaga Viljandi aias jõudnud värv aiapinkidel kuivada, kui te juba korteri leidnud ja kogu muuu moos. Annan teada, kui aiavilju on yle ja kedagi pole neid noppimas ja äkki on teil puudu.\nKati 7 mai 2010, 10:49\nEdu teile Viljandis! Ja enese leidmist ja mõnusat mõtlusaega ka! Igal juhul müts maha teie tegutsemiskiiruse ees ja tõesti, ka enda kogemusest võin öelda, et need “õiged” otsused tulevad tavaliselt üsna ootamatult ja üsna ootamatust kohast. Just nagu sealt, kus arvasid seina olevat, avaneks uks.\nAga mis puutub kooliküpsusesse, siis tähendab see sõna siiski “küps eesti kooli jaoks” ehk see, et Ameerikas minnakse varem kooli, ei tähenda, et laps peaks ka Eestis sama vanalt koolivalmis olema. Hispaanias minnakse 3-aastaselt “kooli” nimelisse asutusse, mis ei tähenda, et need lapsed oleks küpsed Eestis kooli minema. Eesti kool nõuab püsivust, distsiplineeritust, kohusetunnet, arusaamist, et on asju, mida PEAB, isegi kui ei taha, ja kaldun arvama, et neid, kes selliseks kooliks küpsed ei ole, on ka 7-aastaste seas ikka väga palju. Iseasi, et kas peab see koolivärk nii traumaatiline olema ja saaks äkki teistmoodi ka. Näiteks Waldorfi moodi. Ilus valik teil!\ncatalina 7 mai 2010, 12:41\nKati, ma julgeks küll öelda, et see kui lapsele õpetatakse “püsivust, distsiplineeritust, kohusetunnet, arusaamist, et on asju, mida PEAB, isegi kui ei taha” ei ole küll kuidagi traumeeriv. Ok, kui laps alles 7-aastaselt sellega kokku puutub ja varem on kõik olnud lubatud, siis ilmselt jah. Ma olen küll nõus, et vanemaid on igasuguseid, aga seda ei kujuta ette, et on lasteaedu, kus neidsamu omadusi ei õpetata juba ka päris väikestele.\nkati 8 mai 2010, 22:17\nkipa lugeda kuidas asjad kiirelt ja sujuvalt käivad.\ntõesti lapse nimel ja enda arengu nimel tasub selliseid asju teha. tublid!\nurk 9 mai 2010, 10:47\nväga inspireeriv lugemine, ausalt.\nJa haakub ‘meil siin’ päevakorras teemaga – äkki Epu-blogi emade seltskond viitsiks mõelda ja mõtteid jagada teemal: “Mida me hindame oma lastes”?\nAsi ei ole professionaalne uurimus, alguse sai lihtsalt õpilastega mõtteid vahetades ja ühe inglise keele õpiku teksti põhjal ja on läinud väga huvitavaks, sest selgub, et eestlane tõlgendab sõna “kiitma” väga mitmeti. Sellepärast tõstsin asja esialgsest kinnisest blogist oma avalikku ja lisasin viimaseks vanuse-küsimuse, sest põlvkonniti on asi ka väga põnev.\nEt kui keegi tunneb, et tahaks –\nKokkuvõtte teen ja annan vastustest ülevaate ka.\nAnu 9 mai 2010, 10:58\nMina ei saa aru, miks Marta 6a kooli panemise argument on “Ameerikas kõik lähevad 6a ja kui ta Ameerikas peaks mõned aastad koolis käima, siis ta oleks seal teistest aasta vanem”. No Inglismaal minnakse 4a kooli. Ega see ei tähenda, et kui 7a Inglismaa laps tuleb Eestisse, siis pannakse ta 4. klassi Eesti koolis. Kui Marta läheb 7a Eestis kooli ja 8a peaks minema Eestis teise klassi, aga kolite Ameerikasse vahepeal, siis ta loomulikult läheb Ameerikas 3. klassi, nagu ka Ameerika 8a lapsed.\ncatalina 9 mai 2010, 19:08\nUrk, seda teemat on tegelikult Eestis täitsa teaduslikult ja põhjalikult ka uuritud, professor Tiia Tulviste poolt. Ka on Eesti vanemaid võrreldud Rootsi ja Soome omadega. Kui huvi on, võin saata vastavad artiklid, niisama nad veebis kättesaadavad pole.\nurk 9 mai 2010, 19:49\ntänud, Catalina, tahaks küll!\nTegelikult ei olnud mul algne eesmärk üldse mitte niivõrd ise andmeid saada (pealegi pole ma üldse psühholoog, aint’ tõlkind üht-teist ja ka Pryori “Ära koera maha lase!”) kui kolleege natuke teise nurga alt mõtlema panna. Sest õpilaste jutust tuli välja, et oleks tükati vaja. Aga esimestes vastustes oli tõesti kohe see sõnade/mõistete sisuline tunnetus või mõistmine või (mis filoloogi muidugi elevile ajab)… praegu just lõpetasime tuttavaga ‘kraaklemise’, kes iga asja kohta küsis, et “Aga mis mõttes?” (kui südametunnistuse järgimine, siis kas on oluline, missugune see südametunnistus on?).\nJA et suhtlemine – kas silmast-silma või klaviatuuri klõbistamise kiirus? Mina omakorda, et ega see suhtlemist olematuks tee, kui klaviatuuri kaudu… ja siis loen Su vastust, super!\naadressi muidugi leiab, aga.\nNele 9 mai 2010, 21:29\nEpp ja Justin, super!\nMa olen tihti mõelnud kui palju on veel selliseid meiesuguseid, kes laste peale mõeldes suuri otsuseid teevad. Ja veel täpselt samasuguseid 🙂 Tõeline äratundmine.\nMeie elame hetkel Tallinna külje all, kuid aastapäevi tagasi võtsime vastu otsuse kolida Viljandisse. Eelkõige lastele mõeldes, keskkonna pärast. Mõlemad lähevad ka w-lasteaeda ja kooli 🙂\nMeie elukoht saab olema 5 km Viljandist väljas, kolida kavatseme umbes aasta-kahe pärast. Ma nii ootan seda! Minu meelest on Viljandi just SEE. Aga eks Sina tead seda isegi paremini, ikkagi sünnilinn. Mina olen elupõline tallinlane.\nIgatahes väga armas uudis, kohtumiseni mõnes August Pulsti õpitoas! 😉\nTiia 10 mai 2010, 21:26\nMarta on ikkagi juba päris suur tüdruk ja kindlasti on praegu õige aeg ta kooli panna. Õpihimu on suur ja entusiasm ka. Kui ta aasta veel lasteaias-kodus tiksuks, siis õpiks ta ka muidugi kõik selle ära, mida esimeses klassis õpetatakse ja siis oleks tal jällegi aasta hiljem esimeses klassis päris igav. Ma olen viimasel ajal vaadanud, et laps ise oma küsimuste ja huvidega jõuab juba nii palju omandada, et olla n.ö. kooliküps. On vaid vaja aega kõigi nende küsimuste vastamiseks 🙂 Pealegi Marta on ju eelkooli juba läbi teinud.\nJõudu kolimisel ja ma olen kindel, et kõik läheb täpipealt nii nagu peab. Intuitsioon on teil kõva ja muidugi ärksad olete ka 😉\nEppppp 11 mai 2010, 09:11\nHaa, Tiia, sa oled mu raamatut lugenud :).\nTänud kõigile ja ma pean ütlema, et tõesti väga õige ja puhas uue lehekülje tunne on.\nTiia 11 mai 2010, 12:42\nHehee, jah, no siit-sealt natuke…\nNele 11 mai 2010, 23:29\nAaaa, Epp, seda veel, et kui rääkisin w-lasteaiaga mõni aeg tagasi, siis nad ütlesid, et neil on plaan laste toitlustamine vähemalt 2/3 osas mahetoodetele üle viia! Mis iseenesest on ju ka väga oluline. Nad on seal lahedad!\nMari K. 17 mai 2010, 19:54\nOhhoi! Ma ei ole ammu lugemas käinud, aga vahepealsed uudised-üllatused on ainult positiivsed. Ei saa ütlemata-kinnitamata-toetamata jätta kaht mõtet. Esiteks on minu jaoks alati olnud kaks väiksemat linna, kuhu aeg-ajalt unistan kunagi elama minekust. Üks on lapsepõlve-põhjustel Rakvere ja teine Viljandi. Nii et toetan seda valikut sada protsenti. Rõõmus äratundmine oli seegi, kuidas, tundes, et kõik on ummikus, otsustab elu (või Jumal) meie eest ise. Tehes valikuid, mis tunduvad hiljem nii ainuõiged, aga milleni ise jõudmine näib olevat samavõrra võimatu. Ma olen seda oi-kui-palju-kordi tundnud…\nJõudu ja edu ja rõõmu teile kõigile!


Pildid ja video: allveearheoloog leidis sõjalaeva, millel teeninud viis venda olid inspiratsiooniks filmile «Reamees Ryani päästmine» - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n22. märts 2018, 10:43\nPildid ja video: allveearheoloog leidis sõjalaeva, millel teeninud viis venda olid inspiratsiooniks filmile «Reamees Ryani päästmine»\nViis Sullivani venda vasakult paremale: Joseph, Francis, Albert, Madison ja George\nTarkvarafirma Microsoft kaasasutajana tuntud Paul Allen, kes tegeleb aktiivselt allveearheoloogiaga, leidis nüüd Teise maailmasõja ajal jaapanlaste poolt uputatud USA sõjalaeva USS Juneau vraki.\nAllen ja ta meeskond jõudsid vraki jälile möödunud laupäeval, 17. märtsil Vaikses ookeanis Saalomoni saarte juures, teatab Daily Mail.\nSaalomoni saared kaardil\nUSA sõjalaev USS Juneau sai 1942. aasta novembris Gudalcanali lahingus Jaapani torpeedotabamused, mis võtsid elu 687 mehelt, nende seas ka viielt Sullivani vennalt, kelle saatus oli inspiratsiooniks kuulsale sõjafilmile «Saving Private Ryan» (Reamees Ryani päästmine).\nUSA Teise maailmasõja aegne propagandaposter, millel on vennad Sullivanid\nAlleni ja ta meeskonna teatel leidsid nad USS Juneau 17. märtsil sonari abil ja 18. märtsil saatsid nad laeva uurima allveeroboti, saades selle abil kinnituse, et tegemist on tõesti nimetatud laevaga. Alus on 4200 meetri sügavusel.\nUSS Juneau vrakk\nAlleni sõnul oli juhus, et nad leidsid sõjaaluse just 17. märtsil, Iirimaa kaitsepühaku Püha Patricu päeval ning et sellel olnud viis kuulsat Sullivani venda olid iiri juurtega.\nViis Sullivani venda, 27-aastane George, 25-aastane Francis, 23-aastane Joseph, 22-aastane Madison ja 20-aastane Albert olid juba enne USS Juneaule teenima asumist kuulsad.\nVennad elasid Iowas Waterloos koos oma vanemate Thomas Sullivani (1883 – 1965) ja Alleta Sullivaniga (1895 – 1972), neil oli noorem õde Genevieve Sullivan.\nAlleta Sullivan ja Marlene Dietrich teenindamas USA sõdureid\nViis venda astusid USA mereväkke 1942. aasta jaanuaris, vaid üks kuu pärast Hawaii sadama Pearl Harbori ründamist jaapanlaste poolt 1941. aasta detsembris. Nad soovisid koos teenida, kuid USA merevägi algselt ei lubanud seda.\nVendadest vanim, George Sullivan kirjutas siis USA mereväele kirja: «Oleme alati seisnud ja võidelnud üksteise eest, nüüd soovime võidelda külg külje kõrval». See seisukoht pani mereväe juhid leebuma ja vennad said loa koos teenida.\nMerevägi nägi viies vennas ka oma propagandatööriista, et noori ameeriklasi mereväkke teenima tuua.\nMeeste nõudmine, et nad saaksid võidelda koos tõi kaasa selle, et nad hukkusid koos kui USS Juneau 13. novembril 1942 uppus.\nUSA mereväe andmetel hukkusid kolm Sullivani venda pärast USS Juneau pihtasaamist koheselt, kaks venda olid veel paar päeva elus ja siis uppusid.\nUSS Juneau plahvatas ja murdus kaheks ning uppus vähem kui 30 sekundiga. Teiste läheduses olnud USA sõjalaevade meeskonnad arvasid, et sellelt laevalt ei jäänud keegi ellu ja Jaapani uue rünnaku kartuses ei mindud sündmuskohale.\nSiiski pääses umbes 100 meest USS Juneau plahvatusest ja nad olid üle nädala Vaikses ookeanis päästepavedel ja laevajäänustel, oodates päästmist. Kui päevi hiljem päästemeeskonnad sündmuspaika jõudsid, leidsid nad eest laipu.\nLaipade uurimine näitas, et laevalt pääsenud enamik mehi surid veepuuduse tagajärjel, osa hairünnakute tõttu ja osa väsimusest.\nKümme meest jäid sõjalaeva uppumisest ellu ja nende andmetel oli viiest vennast kõige kauem elus 27-aastane George Sullivan. Ta oli nelja venna kaotusest hulluks läinud, lõpuks päästeparvest ookeani hüpanud ja uppunud.\nThomas ja Alleta Sullivan said oma poegade saatusest teada alles novembri lõpus, kui USA merevägi nimetatud laeva uppumise avalikustas.\nViis venda, kes hukkusid peaaegu samal ajal, said kohe kuulsaks nii USAs kui Euroopas. Perele saatsid kaastundeavalduse USA president Franklin Roosevelt, mitmed poliitikud, paavst Pius XII, kuid ka näitlejanna Marlene Dietrich.\nEnne USS Juneau hukkumist kehtis USA mereväes reegel, et vennad ei tohtinud koos teenida, kuid viie Sullivani venna surm tõi kaasa selle, et see nõue kehtetati seadusena.\n1948. aastast kehtib USAs seadus Sole Survivor Policy (Ainsa ellujäänu poliitika), et kui pereliige hukkus lahingutegevuses, siis ei tohi sama pere teist liiget saata rindele.\nViie Sullivani venna saatus paelus Hollywoodi filmitegijaid ning 1998. aastal valmis linateos «Saving Private Ryan» (Reamees Ryani päästmine), milles mängisid peaosi Tom Hanks ja Matt Damon.\nKaader filmist «Reamees Ryani päästmine». Esiplaanil Tom Hanks\nKaader filmist «Reamees Ryani päästmine». Esiplaanil Tom Sizemore ja Tom Hanks\nSullivani vendadest oli enne sõtta minekut abielus vaid noorim vend, 20-aastane Albert Sullivan, kellest jäid abikaasa Katherine ja poeg Jimmy.\nUSA merevägi andis kahele lahiunglaevale Sullivani vendade järgi nimeks USS The Sullivans.\nTeise maailmasõja Guadalcanali lahing kestis 1942. aasta augustist kuni 1943. aasta veebruarini. Tegemist oli lahinguga, milles osales umbes 60 000 liitlaste sõdurit, kes kaitsesid Vaikse ookeani lõunaosas asuvat Saalomoni saarte hulka kuuluvat Guadalcanali saart.\nGuadalcanali saar (punasega) Saalomoni saarestikus\nTegemist oli alates Pearl Harbori ründamisest esimese suurema jaapanlaste vastase lahinguga Vaikses ookeanis.


Minister Kiik: COVID-19 pandeemia peatamiseks tuleb tagada kõigi riikide elanikele juurdepääs vaktsiinidele - Arst.ee\n„Koroonaviiruse ülemaailmse leviku tõkestamisel on suurimateks väljakutseteks tervishoiusüsteemi toimepidevuse tagamine ning inimeste piiratud ligipääs COVID-19 vastastele vaktsiinidele. Me keegi ei ole selle raske haiguse eest kaitstud enne, kui kogu maailmas on saavutatud piisav vaktsineerituse tase. COVID-19 vaktsiinide ülemaailmse kättesaadavuse parandamisel on oluline roll vaktsiinide jagamise algatusel COVAX, kuhu panustab ka Eesti riik,“ ütles tervise- ja tööminister Tanel Kiik.\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmeil on 75% kõigist maailmas toodetud vaktsiinidoosidest manustatud kümnes riigis, seejuures on madalama sissetulekutasemega riikides kasutatud vähem kui pool protsenti kõigist toodetud vaktsiinidoosidest.\nMaailma Terviseorganisatsiooni COVAX algatuse eesmärk on tarnida riikidele 2021. aastal üle 2 miljardi vaktsiinidoosi ning tagada nende õiglane jaotus kõikide osalevate riikide vahel. Arvestades vaktsiinide piiratud tootmisvõimekust on globaalselt lepitud õiglase jaotuse põhimõttena kokku eesmärk vaktsineerida kõikides maailma riikides esimeses etapis 20 protsenti elanikkonnast, sh eeskätt riskirühma kuuluvad inimesed ja tervishoiutöötajad.


Hiina juhtmestik kanalis tarnijad ja tootjad - hulgi juhtmestik kanalis - SALLIVUS\nKodu > Toote > Juhtmete liimimispositsiooni seeria > Juhtmestik kanalis\nNagu üks juhtivaid juhtmestik kanalis tootjad ja Hiina, pakume parima hulgi- ja kohandatud teenuseid erinevate juhtmestik kanalis laos. Kui teil on huvi seda, Tere saada pakkumist siin. Samuti pakutakse tasuta proovi.


student xxx inhard press xxxhollywood acterosbabes sexkarli montana masturbationvietsub japanese game showtecavüz teyze mutfaksouth indian suckobrigado esposaimmerlanawww xxxblack video comdoggie slavegerne\nERARIJUS OÜ - ?????, ?????????????, ???????, petmine, pettus, võlgnik, cheating, fraud, debtor https://www.cdrewu.edu/CDUQuickFix/Redirect.asp?Image_id=32&x_PageVisited=27&x_readMore1_link=http://nudistfamily.eu


February 09, 2020 08:09 | Samantha Liim\nKoduvägivallatsejaid on peaaegu võimatu tuvastada, kuna neid inimesi on igasuguse kuju ja suurusega. Perevägivalla toimepanijad pärinevad lihtsalt erineva tausta, isiksuste, hariduse ja kasvatuse tunnustest. Üks ühine teema, mis neil kõigil on ühine, on siiski säilitamine kuritahtlikud suhted oma partneritega.\nMiks koduvägivalla toimepanijad inimesi häirivad?\nPuudub üks kindel vastus, mis selgitaks, miks perevägivalla toimepanijad teistele haiget teevad, kuid eksisteerib terve rida teooriaid, mis aitaksid mõista vägivalla taga peituvaid tegusid. Mõnikord on see nii lihtne kui õpitud käitumine. Need koduvägivallatsejad kasvasid üles kodus, kus neid väärkoheldi. Nad olid sellest pidevalt ümbritsetud ja olid tunnistajaks, et nende maailma kujundasid kahte tüüpi inimesed: ohvrid ja vägivallatsejad. Veetnud oma lapsepõlve ohvrina, võivad nad pöörduda vägivallatseja rolli, mõistmata kunagi isegi seda valu, mida nad teistele põhjustavad.\nVaimse tervise probleeme ega uimastite ja alkoholi kuritarvitamise probleeme ei usuta olevat koduvägivallatsejate loomisel, vaid see on pigem kõrvalnäht. Paljud uskujad usuvad, et nad on ise ohvrid, ja tunnevad end vägivaldses tegevuses täiesti õigustatuna. Nad ihkavad kontrolli saada ja kasutavad kiiresti oma tegevuse ettekäändena alkoholi või narkootikume, ehkki nende pahede eemaldamine ei takista kuritarvitusi.\nKontroll on koduvägivallatsejate võti\nAinsad eksperdid nõustuvad sellega, et koduvägivallatsejad ihkavad täielikku kontrolli. Nad naudivad nende ohvrite peksmine sest nad usuvad kindlalt, et mehed peaksid suhetes domineerima. Nad vajavad kontrolli. Nad ihkavad kontrolli. Nad püüavad kontrolli saada ja leiavad selle selliste vägivaldsete tegude kaudu nagu lükamine, lükamine, plõksimine, mulgustamine või midagi palju hullemat. Kuritarvitamine võib esineda lisaks ilmsetele füüsilistele ka mitmel kujul, näiteks seksuaalsel, emotsionaalsel ja isegi psühholoogilisel viisil (Koduse väärkohtlemise liigid). Ükskõik milliseid toiminguid vägivallatseja ette võtab, on tema ainus eesmärk olukorda kontrollida, et saada seda, mida ta soovib. Pole vahet, kas ta teeb protsessis kellelegi haiget.\nKas koduvägivallatsejad saavad oma häält muuta?\nEhkki kõik on võimalik, on koduvägivallatsejate muutumine väga ebatõenäoline. Nad ihkavad lihtsalt liiga palju kontrolli, et oma vägivaldsetest viisidest täielikult loobuda. Mitu korda ei näe nad end isegi vägivallatsejatena, vaid hoopis ohvritena. Nad tunnevad, et nad on suhetes ülekohut tehtud ja nende tegevus on enam kui õigustatud. Otsimata terapeudilt tõsist abi ja käimata erinevatel viha ohjamise tüüpi tundidel, kavatsevad perevägivalla toimepanijad lihtsalt väärkohtlemist jätkata.\nPerevägivald on nõiaring nii vägivaldse suhte kui ka kogu vägivallatseja elu jooksul. Lapsepõlve tegurid võivad lisaks tõsistele kontrollküsimustele viia inimese eluaegse kuritarvitamise väljaarendamise poole. Nõuetekohase ravi korral võivad taignamehed oma viisidest loobuda, kuid see on keeruline võitlus, mille väga vähesed kahjuks kunagi saavutavad. Lisateavet leiate veebisaidilt taignate sekkumine, abi taignate jaoks, siin.\njärgmine: Meestevastane koduvägivald: koduvägivalla ohvrid mehed\n~ kõik artiklid perevägivalla kohta\nKas OCD-d saab ravida?\nKuidas leida teile sobiv terapeut


Casertana FC - Kader im Detail 18/19 | Transfermarkt\nKader Casertana FC\n13.05.1997 (21) 30.06.2019 175 Tsd. €\n08.07.1987 (31) - 100 Tsd. €\n03.05.1999 (19) - -\n16.08.2002 (16) - -\n07.01.1992 (27) 30.06.2020 200 Tsd. €\n09.02.1995 (23) 30.06.2019 200 Tsd. €\n13.07.1988 (30) 30.06.2020 150 Tsd. €\n19.03.1997 (21) 30.06.2019 75 Tsd. €\n28.07.1992 (26) 30.06.2021 250 Tsd. €\n05.05.1994 (24) - 75 Tsd. €\n08.05.1990 (28) 30.06.2019 100 Tsd. €\n29.12.2000 (18) 30.06.2020 25 Tsd. €\n13.05.1990 (28) 30.06.2019 400 Tsd. €\n18.09.1985 (33) - 450 Tsd. €\n23.03.1996 (22) 30.06.2019 200 Tsd. €\n14.01.1994 (25) 30.06.2019 125 Tsd. €\n03.11.1998 (20) 30.06.2019 100 Tsd. €\n30.11.1999 (19) 30.06.2021 100 Tsd. €\n06.06.1986 (32) - 200 Tsd. €\n08.03.1984 (34) - 100 Tsd. €\n02.05.1982 (36) - 300 Tsd. €\n18.06.1983 (35) 30.06.2019 200 Tsd. €\n16.04.1994 (24) 30.06.2019 175 Tsd. €\nTorwart 23,67 275 Tsd. € 92 Tsd. €\nAbwehr 23,67 1,05 Mio. € 117 Tsd. €\nMittelfeld 25,67 1,70 Mio. € 189 Tsd. €\nSturm 31,67 675 Tsd. € 225 Tsd. €\nGesamt: 25,42 3,70 Mio. € 154 Tsd. €


Heli lugemisvara (lugemisblogi): S. J. Maas ,,Tormide impeerium" (detsember III)\nMa saan aru, miks mõned inimesed ei alusta sarja lugemist enne, kui kõik sarja osad on ilmunud. Esimesed sarja ,,Klaastroon" raamatud lugesin läbi 2018.aasta kevadel. Need olid Klaastroon, Kesköö kroon, Tule pärija. Aasta hiljem lugesin sarja neljandat raamatut Varjude kuninganna. Ja nüüd siis rohkem kui aasta hiljem viies raamat ,,Tormide impeerium".\nSee tähendab, et ikka väga kaua läks aega, enne kui tuli meelde, kes on kes ja mis toimub. Pikalt tundus kogu lugu kuidagi hästi võõras. Seda sarja on aga loetud mitu tuhat lehekülge, seega eks nende jooksul on päris palju sündmusi ka toimunud.\nSeekordne raamat on jälle pigem sõja lainel. Tundeid ja romantikat väga palju ei ole. No teoreetiliselt on see olemas, aga ikkagi sõdimise taustal või siis kõrvaltegelaste vahel. Sellist otsimist ja ootamist väga pole.\nLõpp on muidugi selline, et tahaks järgmist raamatut ka lugeda. Kui õigesti aru saan, siis peakski kokku tulema 6 raamatut ehk et järgmine on viimane. No ja lisaraamatud siis ka.\nSellist sarja lugedes mõtlen ma enamik aega ikka sellele, et kuidas autor sellist sarja üles ehitab? Kuidas ta hoiab järge kõigil tegelastel ja tegevusliinidel? Kui ma lugejana ei suuda kursil püsida, siis kuidas autor seda teeb? Saan aru, et tal küll hunnik inimesi, kes loevad ja ilmselt möödapanekud välja toovad. Aga ikkagi ...\n,,Tormide impeeriumi" lugemiseks läks mul ikka nädal aega. Ei kulgenud kuidagi. Tundsin korduvalt, et surun ennast sellest teosest läbi. Mulle tegelikult väga meeldib, kuidas Maas kirjutab. Tema tekst on tempokas ja maailmad fantaasiaküllased. Maas´i naispeategelased on särtsakad ja isepäised. Isegi siis, kui on kaelani mudas, ikka ei kooguta kellegi ees. Väga mõnus vaheldus vahepeal noortekirjanduses levinud nõrgukestele ja saamatutele naispeategelastele.\nSiiski tundsin korduvalt, et see sari on kunstlikult liiga pikaks venitatud. Või ... peaks jah sarja raamatuid lühema vahega lugema, nii et kõik eelnev meeles oleks. Igatahes loen kindlasti pärast ilmumist ka sarja viimase raamatu läbi.\nPostitaja: Heli Künnapas kell 14:15


Capelli Crespi : SÃ¤risev: Siin on mÃµned nÃµuanded ja fÃ¼Ã¼silised abinÃµud reguleerimiseks ja nagu juuksur pehmendada. SÃ¤risev juuksed on tavaliselt ei ole hÃ¤sti piiritletud, isegi pÃ¤rast seda, kui sampooniga alati tundub, et rahvusvaheline. Lihtsalt lÃ¶Ã¶k tema juuksur nÃ¤ivad ilmetu, vÃ¤hemalt paar tundi. Aga siis see on niiskuse Ã , rikud kÃµik valmis. Et krussis juuksed Ã¨ kahjuks probleem seotud kÃµik, isegi kui sa lÃ¤hed korrapÃ¤raselt juuksurid. Lokkis juuksed vÃµi sirged juuksed ei ole oluline, stoppose, halli ja elujÃµudu Ã , ilma ei tea erinevusi. Fall hooaja Ã niiskust ja kÃ¼lma talve, ka ei tee midagi kuid halvendaks probleemi, muutes juuksed midagi puudu vÃµimatu ja raske sÃ¤ilitada. Seal on palju looduslikke abinÃµusid vÃµitluses sÃ¤risema ja vÃµimaluse korral koos kosmeetika, juuksur, samuti soovitatav kasutada ma taastada kroon lihtne DIY ja leibkonna rituaalide ja tasuta. KookospÃ¤hkli, Ãµunasiidri, humala … avastada kÃµik \_"roheline\_" trikk vÃµidelda mÃµju juuksed juuste sassiminekut. On palju pÃµhjusi, mis viivad meie juuksed tuleb tiksub: kahtlemata on geneetiline komponent, kuid on palju ja erinevaid, mÃµnikord valesti hoiakud vÃµtame meie juuksed suunas, mistÃµttu on vintske ja igav, elutu. VÃ¤hese valgusisaldusega juuksed ja halvasti hÃ¼dreeritud, tÃµepoolest, eriti siis, kui Ã¼lemÃ¤Ã¤rane stress nagu vÃ¤rvus kemikaalid ja ravimeetodite kasutamine kÃµrgel temperatuuril, nagu plaadid ja tangid, proovinud muutuda Ã¼ha Ã¹ crespo, kui ta tÃ¶Ã¶tab katta. Ainetega nagu aloe, humala, Ãµunasiidri ja toodetud Ã kosmeetilised omadused, kookospÃ¤hkli Ãµli saab appi tulema, kui kasutada nÃµuetekohaselt loomulik koduseid retsepte. Let\_'s vaadata mÃµned kokku.


26. Jul 18:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n27. Jul 18:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n28. Jul 12:00 - 20:00\n28. Jul 14:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n28. Jul 16:00 - 00:00\n28. Jul 18:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n29. Jul 12:00 - 20:00\n29. Jul 14:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n29. Jul 18:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n30. Jul 14:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n30. Jul 18:00 - 00:00 (Järgmine päev)\n30. Jul 19:00 - 23:59


Lisainfo — Elamusretked\n18. november 2018 - Läänemaa\nStart on pühapäeval, 27. august kell 11.00 Värska Laululavalt, täpsem info asukoha kohta on kättesaadav SIIT .\nOsalejate kohaloleku registreerimine ning stardinumbrite väljastamine algab kell 10.00 stardi- ja finišipaigas.\nPärast starti on osalejatel aega maksimaalselt 9 tundi finišisse jõudmiseks. Osalejad, kes ei ole kell 20.00-ks jõudnud lõpetada, diskvalifitseeritakse rajalt ning suunatakse otseteed finišisse.\nKus rada kulgeb?\nMaratoni stardi- ja finišipaik asub Värska Laululavalt. Maraton toimub Mustoja maastikukaitseala territooriumil ja kulgeb põhiliselt mööda metsateid- ja radu.\nKõik Värska maratoni rajad on väga sobilikud kiireks läbimiseks. Lauged lõigud vahelduvad üksikute tõusudega ning 21 km ja 42 km rajal võib kohata ka paari elamuslikumat kohta. Vaata ka rajakaarti SIIT.\nVäike pildiülevaade maratoni rajast aprillis, kui rajameistrid täpseid radu\nmaha märkisid - on nähtav siit:\n42km rajal on 7 teeninduspunkti, 21km rajal 3 ning 10km rajal 2. Teeninduspunktides saab energiavarusid täiendada nii magusate kui soolaste suupistete ja loomulikult ka joogiga. Teeninduspunktidele annavad jõudu juurde Põltsamaa, Enervit, Kalev.\nMaratoni lõpus ootab kõiki maitsev Põltsamaa supp koos kosutava mahlajoogiga ning Valio kohupiimakreemiga. Kõigile täispika maratoni distantsi läbijatele on meeneks karikas, poolmaratoni läbijatele medal! (Siia tahaks ka pildi juurde panna karikatest, see lisatud kirjale)\nNB! Loe ka Elamusmaratonide lisainfot SIIT.\nNB! Täpsem info registreerimise ja osavõtutasude kohta SIIT.


VIDEO | Hispaania saab lumme uppumise järel tunda käredat külma - Delfi TV\nVIDEO | Hispaania saab lumme uppumise järel tunda käredat külma\nEestlane Hispaanias, jaga muljeid aadressil vihje@defi.ee\nwww.DELFI.ee | 11. jaanuar 2021 09:35\nHispaaniat tabanud torm Filomena liikus eile Pürenee poolsaarelt Vahemerele, aga meteoroloogiline olukord jääb keeruliseks ka sel nädalal. Eksperdid lubavad rekordmadalaid temperatuure näiteks Kastiilia-La Mancha regiooni ja Madridi.\nPärast ajaloolist lumesadu tabab Hispaaniat alates tänasest külmalaine, kus minimaalsed temperatuurid võivad olla alla -10 mitte ainult mägedes, vaid ka sisemaa tasastes piirkondades, teatas Hispaania riikliku meteoroloogiaagentuuri (Aemet) esindaja Rubén del Campo ajalehele El País.\nKastiilia ja Leóni regiooni Soria provintsis oli näiteks täna hommikul kohaliku aja järgi kell 6 kolmes linnas temperatuur järgmine: Morón de Almazánis -18, Burgo de Osmas -17,5 ja Uceros -15,8.\nTänasest kuni reedeni on külm suures osas Hispaania sisemaast ja isegi mõnedes rannikupiirkondades. Päeval on sooja alla viie kraadi, aga riigi keskosas võib temperatuur ka alla nulli jääda.\nKeskmine temperatuur jääb päeval 4-5 kraadi alla tavapärase ja mõnedes kohtades 6-7 kraadi, teatas Meteoredi ja www.tiempo.com-i mereoroloog José Miguel Viñas, kelle sõnul „teleporteerub Hispaania Skandinaavia talve”.\nLisaks muudele ohtudele, mida selline külm tähendab üha soojemate talvedega harjunud hispaanlastele, muudab öine pakane lume jääks ja hoolitseb selle eest, et see ei sula terve nädala jooksul ära, mis raskendab igasugust ringiliikumist.\nKülmalaine on kõige käredam nendes piirkondades, kus on ka kõige rohkem lund sadanud ehk Hispaania keskosas ja lõunaplatool, kus selliste temperatuuridega harjunud ei olda, rõhutas Del Campo.\nTäna hommikul anti külmahoiatus 11 regioonile: Andaluusiale, Aragonile, Kantaabriale, Kastiilia ja Leónile, Kastiilia-La Manchale, Katalooniale, Extremadurale, Madridile, Murciale, La Riojale ja Valenciale. Madridi, Lleida, Toledo, Albacete ja Guadalajara provintsidele kehtib oranž ehk tõsiduselt teise astme hoiatus.\nSellistes linnades nagu Valladolid, Cuenca, Toledo, Albacete, Palencia ja Soria võib temperatuur olla -8 kuni -10 kraadi. Madridis võib isegi külmem olla. Madridis on kerge miinus jaanuaris võimalik, aga siis maksimaalselt 2-3 kraadi miinust. Võib puruneda 1945. aasta külmarekord.\nEile jätkus lumesadu Aragonis, Astuurias, Kataloonias, Navarras, La Riojas, Baskimaa siseosas ja Kantaabrias. Kataloonias sadas maha 57 sentimeetrit lund. Lund sadas ka Lõuna-Hispaanias Andaluusias Sierra de Aracena ja Picos de Aroche mägedes Huelva provintsis ning Sierra de Cádizi mägedes ja Granadas.\nLleida Valencia Pürenee poolsaar Murcia Baskimaa Cádiz Guadalajara Aragon Madrid Andaluusia Kataloonia Granada Skandinaavia Soria Hispaania


Erofertil arvustused, hind, kust osta Erofertil | Reviews Trials\n30.11.2018 Category: EstoniaAuthor: content2\nMis on Erofertil\nErofertil on kõrgekvaliteetne kompleksühend, mis koosneb mitmetest kompleksühenditest, mis muudavad selle efektiivseks impotentsuse vastu. See on suurepärane leiutis impotentsi vastu. See toimib nii: see kiirendab vereringet ja kiirendab püstitamist. Glütsiini ja magneesiumi koostisosa on efektiivne pikema aja jooksul erektsiooni säilitamiseks. Tabletid Erofertil tugevuse eest on suurepärane abinõu kehva püstitumise korral ja põhjustab kehas noorendavat toimet, mis võib olla kõige parem seksiks kogu öö. Osta Erofertil 50% allahindlust*ametlikul kodulehel\nSeksi ajal peavad meessoost elundid tegema mõistliku aja jooksul terve erektsiooni. See on mõlema partneri jaoks kriitiline. Paigaldamine on võimalik, kui peenise stimuleerimine, mille juhtidel on elundi tekitanud lihaste lõõgastus. See toob kaasa tühja ruumi suure hulga verd, mis muudab elundi suuremaks ja püstitamaks.Kuid impotentsuse korral ei pruugi erektsioon olla hea kvaliteediga. Isegi kui erektsioon juhtub, ei pruugi see kaua juhtuda. Siin tuleb Erofertil tugevuse eest oma rolli mängida. See muudab erektsiooni püsimiseks pikka aega.\nErofertil tabletid, mis on parim erektsioonihäirete raviks, on kõik looduslikud taimsed koostisosad. Nende hulka kuuluvad punktidest viinapuu, admiana, snowdon roos ja lepidium meyenil. Punktööline viin on võimas aphrodisiac. See suurendab testosterooni taset, muudab potentsi tugevamaks ja võimaldab täita rohkem seksuaalenergiaga. Damiana aitab leevendada ärevust ja stressi, mis on seotud seksuaalse psühholoogilise ja emotsionaalse stressiga. See aitab pikendada erektsiooni. Lisaks suurendab see seksuaalset soovi. Lepidium meyenii on täiskasvanud meeste viljakust suurendav ühend. See suurendab verevoolu elundisse. Lisaks muudab sperma kvaliteet parema kvaliteedi. Snowdoni tõusu väljavõte takistab meesorgani püstitamisel tekkivaid probleeme, mis võivad olla pigem psühholoogilisuse kui tegelikkuse tõttu. See suurendab organismi tundlikkust ja tonaalsust tervikuna. Tootes esinevad magneesiumi jäljed suurendavad püstitamise aega. Nii et sa oled kaua aega armastanud. Magneesium vastutab seksuaalse mehe tekitamise eest ka meestel.\nKust osta Erofertil Estonia\nPange tähele, et te ei saa seda ravimi paketti üheski keemikute kaupluses. Te peate selle ostma ametlikul veebisaidil. Külastage lehte ja kerige allapoole. Leiad vormi, mille peate täitma. Täitke andmed, näiteks täielik nimi, kõigi koodidega telefoninumber. Kui olete vormi täitnud, klõpsake nupul ORDER. Te olete tellimuse esitamisega lõpetanud. Veebisait on turvaline. Ettevõte ei jaga oma andmeid kolmandate isikutega – olgu siis siis, kui räägite ettevõtte konsultandiga telefoni teel või andke teavet internetis. Seega on teie andmed turvalised. Kui tellimuse esitate, helistab konsultant teile lühikese ajaga tagasi. Nad otsivad teie andmeid, nagu aadress, asukoht, nii et ravimi paketti saaks seal kiiresti saata. Tellimuse saatmiseks kulub tellimuse saamiseks neli kuni seitse tööpäeva. Veenduge, et olete kohaletoimetanud. Kliendid hoiatatakse toote võltsimise eest. Selleks, et võimaldada klientidel saada ainult ehtsat toodet, saadetakse esialgne toode spetsiaalses pakendis, millel on ainulaadne registreerimiskood. See aitab hoida võltsitud toodete turule jõudmist tarbijateni. Kui saate pakendi koodi ja autentsuse, kontrollides viitenumbrit. Saate osta toodet veebis viibides kõikjal maailmas. Toote ostmiseks täitke lihtsalt firma, vali kohaletoimetamise viis ja kui toode on käes, peate selle eest maksma. Osta Erofertil 50% allahindlust*ametlikul kodulehel\nHind Erofertili Eesti\nErofertili tabletid ühe paki hind on 78 EUR. Kuid sooduspakkumise tõttu on hind halvendatud poole võrra. Nii et saate toote 39 EUR naela. Pakkumine jätkub siiski lühikese ajaga. Kui tellite oma tellimuse 10. novembril või enne seda, siis tõenäoliselt saate selle toote allahindlusega. Seetõttu kiirusta ja kasutage võimalust. Lihtsalt täida talu oma nime ja kontakttelefoninumbriga ja klõpsake tellimuse nupul.\nIgal õhtul oli minu abikaasa Emma juures probleem, kui me armastame. Ma olin palju mures. Probleem oli selles, et mul ei olnud piisavalt erektsiooni, ja ma juhtus see lihtsalt kestis paar minutit. Esialgu ei usaldanud mu naine midagi. Kuid päevade ja nädalate möödudes sai see meile probleeme. Aja jooksul muutus meie vahel üha vähem. Ma kogesin hirmuäratavat stressi, kuna puudus seksuaalsus. Ühel päeval rääkis mulle Emma, kes oli tabletid Erofertili tugevuse eest. Ta ütles, et loeb Internetis tervishoiu ajaveebi kaudu. Ma olin skeptiline toote efektiivsuse suhtes. Ma olin täiesti unikaalne, mida teha. Ma olin täiesti konservatiivne tänapäevaste ravimite kasutamisel. Toode aitas mul palju. See tõi mulle vaevalt enesele usalduse. Oleme õnnelikud ja naudivad palju.\nHarry, 31-aastane, York, Suurbritannias\nMa hakkasin toodet kasutama oma sõbra Franki soovil, kes ise oli toodet kasutanud. Minu probleem oli, et mulle ei huvitanud armastus. Kõik see oli vale mõtete tõttu. See tõmbas mind alati alla, vabastades enesekindlust. Aeg-ajalt üritasin ennast veenda. Ma jätkasin selle peale mõtlemist. Frank ütles järjekindlalt, et peaksin seda läbi vaatama. Pärast pikaajalist kõhklust hakkasin toodet kasutama. Ma ei olnud kindel, kui toode toob soovitud tulemuse minu vanuse järgi. See viis mind pikkadeks puhkeks puhkeks. Ma töötasin parima stressivarjana. Täna olen ma armastuseeluses rahul. Ma olen energiline ja suudab hoida oma naise pikka aega. Probleemid seoses erektsiooni, stressi ja kõigi negatiivsete emotsioonidega on kadunud.\nDaniel, 46-aastane, Rukis, Suurbritannias\nOsta Erofertil 50% allahindlust*ametlikul kodulehel\nEretron Aktiv arvustused hind Erogan arvustused hind Drivelan Ultra arvustused hind Fly Bra arvustused hind


FC Kuressaare U17 tüdrukud Saare maakonna meistrid naiste jalgpallis – Lümanda Põhikool\nFC Kuressaare U17 tüdrukud Saare maakonna meistrid naiste jalgpallis\nnov. 25, 2019 nov. 25, 2019\nEdit FC Kuressaare U17 tüdrukud Saare maakonna meistrid naiste jalgpallis\nLümanda Põhikool / Posts Page / Kiidame / FC Kuressaare U17 tüdrukud Saare maakonna meistrid naiste jalgpallis\n23. novembril toimusid Saaremaa meistrivõistlused jalgpallis naistele. Saaremaad esindas kaks võistkonda: JK Saarepiiga ja FC Kuressaare. Läänemaalt oli konkurentsi pakkumas Lõuna-Läänemaa JK.\nJK Saarepiiga – Lõuna-Läänemaa JK 1:0 (Kateriin Kuusk)\nLõuna – Läänemaa JK – FC Kuressaare U17 0:2 (Helina Tarkmeel, Liisa Liesment)\nFC Kuressaare U17 – JK Saarepiiga 5:0 (3x Kaili Lilles, Helina Tarkmeel, Liisa Liesment)\nI koht: FC Kuressaare U17 (Victoria Vihman, Helina Tarkmeel, Kaili Lilles, Liisu Lilles, Liisa Liesment, Anna Hamburg, Hanna Ellermaa, Marii Silts, Kristi Tuuling, Lisandra Adler)\nII koht: JK Saarepiiga (Kätriin Tamm, jt)\nIII koht: Lõuna-Läänemaa JK\nVaata pilti: http://saaremaasport.ee/category/jalgpall/\nRead next: Next post: Inglise keele olümpiaadi piirkonnavoor


Majutus Erkelenz ja Odav reisida Erkelenz, Nordrhein-Westfalen, Germany :-) Hospitality Club\nPealehele > Kõik riigid > Germany > Nordrhein-Westfalen > Erkelenz ?Sign up!\nHakka kohalikuks vabatahtlikuks Erkelenz?\nAktiivsed liikmed Erkelenz, Nordrhein-Westfalen, Germany\nInformatsioon järgneva kohta: Erkelenz, Nordrhein-Westfalen, Germany\nErkelenz Reisijuht Login to edit Login to view History Help


Vaata ostukorvi "Mischief Bay tüdrukud. Mischief Bay, 1. raamat" lisati ostukorvi.\nNäitan 25–48 / 74 tulemusest


Kaasatus: rahvaalgatus - Eesti Koostöö Kogu\nALATEEMA 1: RAHVAALGATUS\nEestis on kodanikel õigusaktide algatamise õigus vaid kohalikul tasandil, selleks tuleb eelnõu juurde koguda vähemalt 1% hääleõiguslike valla- või linnakodanike allkirjad. Riigi tasandil põhiseadus rahvaalgatuse võimalust selle tavatähenduses ette ei näe, seaduse algatamise õigus on Eestis Riigikogu liikmel, komisjonil või fraktsioonil ja Vabariigi Valitsusel. Põhiseadusega (§ 46) on samas tagatud üldisem petitsiooniõigus, kuid seadusega on täpsustamata, millises korras peab kodanike märgukirjadele vastama Riigikogu. Rahvakogu veebilehel esitatud ettepanekuist-kommentaaridest seondus rahvaalgatusega 188 ehk 41% kaasatuse teemal esitatud ettepanekutest-argumentidest.\n1. Seadusandlik rahvaalgatus õigusaktide muutmiseks (46 ettepanekut ja argumenti)\nDomineeriv ettepanek: riigi õigusruumi kujundamisel peaks olema lubatud rahvaalgatus (ettepaneku realiseerimine eeldab põhiseaduse muutmist) (45 ettepanekut-argumenti, 699 toetushäält ja 181 vastuhäält).\nPooltargumendid: rahvas kui kõrgeima võimu kandja peab omama võimalust sekkuda poliitikasse; rahvaalgatus on kodanikele üks väheseid otseteid osaleda riigivalitsemisprotsessis valimistevahelisel ajal.\nVastuargumendid: konkreetseid vastuargumente rahvale seadusandliku initsiatiivi võimaldamiseks ei esitatud – küll läksid nägemused lahku rahvaalgatuse funktsioonide ja toimimise tingimuste osas (vt allolevaid variatsioone), teravalt kritiseeriti ka mitmete lahenduste kohasust ja teostatavust.\nRahvaalgatuse ettepanekute menetlus Riigikogus:\na) rahvaalgatuse raames esitatud ettepanekuid peaks esmalt menetlema Riigikogu ning juhul, kui parlament ettepanekut ei arvesta, tuleks see panna rahvahääletusele.\nb) Riigikogu menetlusfaasi ei toimuks juhul, kui rahva toetus eelnõule ületab piisava häältekünnise: ettepanek kuuluks sellisel juhul jõustamisele.\nc) Kindlal perioodil rahvaalgatuse raames kogutud ideedest võetakse populaarsemad Riigikogus arutlusele (näiteks toodi Reykjaviki kodanikuportaal). Sama süsteemi sooviti rakendada KOV tasandil.\nSeadusandliku rahvaalgatuse häältekünnis:\na) Minimaalne pakutud künnis seadusemuudatuse algatamiseks oli 1000 häält.\nb) Kõrgeimat künnist soovitav ja ühtlasi Rahvakogus selle teema raames enim toetushääli kogunud häälte arvu käsitlev üksikettepanek (172 toetushäält, 4 vastuhäält) soovitas võtta rahvaalgatuse künnise seadmisel aluseks Riigikogus esindatud erakondadele valimistel antud häälte arvust vähemalt enamus või kolmeviiendikuline enamus, juhul kui tahetakse algatada põhiseaduse muutmist (2011. a Riigikogu valimistel antud häälte arvu aluseks võttes peaks rahvaalgatuse korras koguma vastavat 287 567 ja 345 079 häält).\n2. Rahvakogu rahva võimustamise kanalina (114 ettepanekut ja argumenti)\nDomineeriv ettepanek: kasutada rahva võimustamisel (edaspidigi) rahvakogu-laadset ideedekorjet ja tehnilist rakendust.\nKuigi erinevaid kaasamise meetodeid ja keskkondi puudutavaid ettepanekuid tuli mitmeid ja neid on ka erinevates kaasamise alateema kokkuvõtetes analüüsitud, siis suur hulk ettepanekuid ja argumente andsid tagasisidet Rahvakogu ideele ja veebikeskkonnale endale (sh tehnilised ja korralduslikud küsimused-ettepanekud). Nende peamised variatsioonid olid:\na) Rahvakogus esitatud ettepanekud otse seaduseks (35 toetushäält, 13 vastuhäält) / rohkem vastukaja leidnud ettepanekud esitada rahvahääletusele (34 toetushäält, 5 vastuhäält).\nb) Rahvakogu järgmises voorus võiks võtta uue valiku teemasid (nt lapsed, tervishoid, töötajad ja pensionärid, regionaalpoliitika, transport ja teed, streikimine).\nc) Rahvakogu muuta eeltöövahendiks allkirjade kogumisel seadustloova rahvahääletuse algatamiseks (ilmselt on mõeldud seda, et Rahvakogu.ee vahendusel koguda teatud arv allkirju selleks, et panna mingi küsimus rahvahääletusele (toimetaja märkus)).\nd) Rahvakogul tuleks lasta hinnata erinevate valdkondade tähtsust riigi ja ühiskonna seisukohalt ning võtta see aluseks projektide rahastamise ja eelarve koostamise juures.\ne) Arendada rahvakogu edasi alternatiivseks institutsiooniks (mille loomist nägi ette ka Harta12), mille kaudu rahvas saaks edaspidi otse osaleda seadusloomes ja seaduste vastuvõtmisel.\nf) Muuta rahvakogu Riigikogu ja Vabariigi Valitsuse järelevalveorganiks.\n1.3. Märgukirjadele õigusliku väljundi loomine (17 ettepanekut ja argumenti)\nDomineeriv ettepanek: seadustada avaliku märgukirja esitamise võimalus Riigikogule (108 toetushäält, 0 vastuhäält).\nPooltargumendid: kõrvaldab lünga põhiseaduse § 46 rakendamisel (Igaühel on õigus pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. Vastamise korra sätestab seadus.); petitsiooniõiguse seadustamine loob võimaluse rahvakogu platvormil esitatud ideid arendada edasi seaduseelnõudeks ja need teatud arvu toetusallkirjade olemasolul märgukirjadena Riigikogule esitada; mehhanismi olemasolu distsiplineeriks ja motiveeriks saadikuid/ametnikke tegema paremaid otsuseid;.\nVariatsioon: luua rahvaalgatuslik mehhanism rahvasaadikute / kõrgete riigiametnike tagasikutsumiseks.\nRahvaalgatuse ettepanekuid saatvates kommentaarides on tajutav inimeste soov osaleda senisest rohkem valimiste vahelisel perioodil riigi poliitika kujundamisel. Rahvaalgatuse seadustamise poolt argumenteerimisel viidati Põhiseaduse §-le 1, mille kohaselt on Eestis kõrgeima võimu kandja rahvas, mistõttu peab rahvas omama võimalust sekkuda poliitikasse ja õigusloomesse. Mitmete arvamuseavaldajate hinnangul tooks rahvaalgatust soosiv riigivalitsemine elanikkonda kaasa mõtlema ja kaasa otsustama. Teisalt sooviti rahvaalgatuse-rahvahääletuse ettepanekutes luua võimalust rahval osaleda riigijuhtimises olukorras, kus esindusdemokraatia on lakanud soovitud kujul töötamast. Kui rahvale seadusandliku algatuse õiguse andmise puhul oldi üksmeelselt toetavad, siis arvamuse avaldajate nägemus rahvaalgatuse toimimisest ja täpsest korraldusest varieerus märkimisväärselt. Toetust leidsid nii ettepanekud, milles nõuti põhiseaduse täiendamist rahvaalgatust käsitleva sättega, rahvakogu ideega jätkamist kui ka Riigikogule märgukirjade esitamise täpsemat reguleerimist seaduses põhiseadust muutmata.


Valga vald alustab uue traditsiooniga - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nValga vallavalitsus soovib tunnustada tublisid emasid ja isasid.\nValga vallavalitsus alustab sellest aastas uue traditsiooniga ning kutsub kõiki esitama kandidaate aasta ema tiitlile. Kandidaatide esitamise tähtaeg on 30. aprill, andis vallavalitsus teada.\n«Tunnustamaks pere väärtusi ja vanemate rolli algatame Valga vallas uue traditsiooni. Esialgu aasta ema ja sügisel ka aasta isa valimise,» sõnas vallavanem Margus Lepik.\nVarasematel aastatel Valga linnas aasta ema ega isa valitud pole. «Meile laekunud kodanike kirjade põhjal saame öelda, et huvi sellise kauni traditsiooni vastu on olemas. Olen kindel, et meil on palju imelisi emasid, kelle kiitmiseks sõnu ei jätku,» lisas Lepik.\nAasta ema tiitliga tunnustatakse pereema, kes on pühendunud ja hea ema ühele lapsele või rohkematele, andes neile armastust, hoolt, eeskuju ja õpetust. Kandidaat ei pea olema abielus ja peres võivad kasvada ka kasulapsed.\nSobiv kandidaat on Eesti Vabariigi kodanik, kelle elukoht rahvastikuregistris on Valga vald ning kes on tunnustatud nii oma ametitöös kui perekonnas ja kes on ühiskonnale heaks eeskujuks ka väljaspool oma pereringi. Aasta ema aunimetus omistatakse ühele emale ainult üks kord.\nTaotluse võivad teha kõik, kes märganud häid ja eeskujulikke emasid. Oodatud on pildid ning lähedaste – laste, abikaasa, töökaaslaste – iseloomustused kandidaadi kohta.\n«Meile saadetud iseloomustused peaksid olema põhjalikud, millega on võimalusel kaasas erinevad fotod ning laste ja sõprade iseloomustused nominendi kohta. Kandidaadist parema ülevaate saamiseks on komisjonil rõõm lugeda just üksikasjalikumat iseloomustust,» täpsustas vallavanem.\nKirjalikud taotlused «Valga valla aasta ema» konkursile tuleb saata Valga vallavalitsusele e-posti teel või paberkandjal. Taotluse leiab vallavalitsuse kodulehelt ja selle võib tuua isiklikult ka Valga vallavalitsusse.\nAunimetus antakse üle pidulikul emadepäeva kontsert-aktusel Lüllemäe kultuurimajas 11. mail.


Ventspils Nynashamn Praamid - AFerry\nVentspils Nynashamn Praamid\nVentspils - Nynashamn parvlaev ühendab Läti Rootsi ja seda käitab Stena Line.\nTeie parvlaeva Ventspils Nynashamn kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Ventspils kuni Nynashamn. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Nynashamn praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Ventspils kuni Nynashamn on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .


Seesami värske uuring näitab, et ajad, mil talente sai meelitada tasuta kohvi, vahvate tiimiürituste ja võileibadega, on ümber saamas: töötajad oleksid enda sõnul motiveeritumad, kui tööandja pakuks hoopis võimalust lisapuhkuseks, toetust tervise eest hoolitsemisel või suuremat paindlikkust oma tööaja planeerimisel.\nTööturul on täna kuningas töötaja ning parimate talentide meelitamisel peab konkurentsis püsida sooviv tööandja teadma, mis tema töötajatele korda läheb. Seesami tervisekindlustuse tootejuht Marit Raagi sõnul näitavad uuringutulemused selgelt, et ettevõtete motivatsioonipakettide loomisel on täna fookus sageli vales kohas.\n„Pea pooled vastanutest ütlesid, et oleksid motiveeritumad töötajad, kui tööandja pakuks neile oma tööaja korraldamisel suuremat vabadust, nagu näiteks võimalus teha lühendatud tööpäevi või paindlikult oma töötunde kujundada. Pea sama ihaldusväärseks peeti seda, kui tööandja võimaldaks neile lisapuhkust ning olulisel kohal on ka sporditoetus ning tervisekindlustus,“ tõi Raag välja.\nÜhisüritused motiveerivad vaid viiendikku\nTuntud lemmikud paljudelt töökuulutustelt – ühisüritused, tasuta snäkid ja kaasaegne kontor – motiveeriksid parem töötaja olema vaid väheseid. Ühisüritustest hoolis 21% vastanutest, kaasaegsem töökeskkond ja -vahendid ning tasuta suupisted ja joogid motiveeriksid 15% küsitluses osalenuist.\nÜllatuslikult on need väärtused juhtivpositsioonil töötavate inimeste jaoks siiski olulised – koguni 36% juhina töötavatest inimestest märkis, et oleksid motiveeritumad, kui kollektiivis oleks rohkem ühisüritusi. Sellega paigutus see lisapuhkuse järel teiseks kõige olulisemaks motivaatoriks. „Juhipositsioon võib olla väga üksildane roll – eriti just tugevama hierarhiaga ettevõtetes, kus juhi ja teiste organisatsiooni liikmete vahel on teatav barjäär,“ arvab Seesami tervisekindlustuse spetsialist Marit Raag, miks see nii võib olla.\nKuidas panna kokku väärtuslik motivatsioonipakett?\nKindlustusspetsialisti sõnul näitavad tulemused üsna selgelt, mida eestlased tööandjatelt päriselt ootavad. “Kuigi eestlane on üks tööloom, siis võimalust lisapuhkuseks ja paindlikkuseks tähtsustas pea iga teine eestimaalane. Eriti hoolisid võimalusest oma aega ise planeerida naised, kelle hulgast toodi seda välja 10% enam kui meeste seas,” sõnas ta.\nRaagi sõnul ilmestab uuring, et töötajad väärtustavad üha rohkem pikaaegseid ning regulaarseid toetusi kui ühekordseid boonuseid. Nii sõnasid osalenud lisaks puhkusele ja paindlikkusele, et tunneksid end oluliselt motiveeritumana, kui tööandja paneks õla alla nende tervise toetamisel: seda kas sportliku tegevuse toetamise või tööandja rahastatud tervisekindlustuse näol, mis annaks võimaluse kaebuste korral kiirelt eraarstile pöörduda. “Regulaarsete boonuste puhul tunnevad töötajad, et nende heaolu ja käekäigu eest hoolitakse päriselt ja siiralt,” rääkis Marit Raag.\n„Kõige olulisem on siiski oma töötajatega rääkida ning küsida otse, mis neid kõige enam motiveerib. Kui organisatsiooni pakutavad eelised ei ole kooskõlas töötajate ootustega, on see raisatud ressurss,“ arvab ta.


Mõtle kaasa: Mis võiks olla kujutatud järgmise aasta postmarkidel? - Tarbija\nMõtle kaasa: Mis võiks olla kujutatud järgmise aasta postmarkidel?\nLaulupeo 150. aastapäevale pühendatud postmark.\n«Postmark on väärikas võimalus tähistamaks olulist sündmust riigis ja ühiskonnas,» ütles Eesti Posti juhatuse liige ja postiäri juht Kaida Kauler. «Tänavu on saanud oma postmargi näiteks 150. aastapäeva tähistav Eesti Üliõpilaste Selts ning sajanda sünnipäevani jõudnud Ugala Teater, Riigikohus, Rahvusarhiiv ja Kaitsepolitseiamet. Väärikatest isikutest on postmark välja antud Georg Otsa ja Jaan Krossi 100. sünniaastapäevaks, novembris on tulemas ka Voldemar Panso 100 postmark.»\n«Lisaks on märgiliste sündmustena tänavu postmarkidele jõudnud Antarktika avastamise 200. aastapäev ning WRC Rally Estonia. Möödunud aastal jõudis näiteks erilisele puuvillasele margile ka laulupidu,» lisas Kauler.


Edelaraudtee reisijate arv kasvas 7% - Äripäev\n06. oktoober 2006, 11:26\nMariliis Pinn 06. oktoober 2006, 11:26\nEdelaraudtee üheksa kuu reisijate arv\nületas 1,4 miljonit. 2005. aastaga võrreldes teenindas Edelaraudtee tänavu\nesimese üheksa kuu jooksul 7% võrra rohkem reisijaid.\n"Taas kasvab kiirongide reisijate arv. Septembrikuus kasutas Tallinn-Tartu kiirronge üle 16 000 reisija. Reedeste ja pühapäevaste õhtuste lisaväljumiste kasutatavus on septembris kasvanud 29%. Kui teistel liinidel on toimunud võrreldes augu stikuuga mõningane reisijate arvu langus, mida oli kooliaasta algust ja suvitushooaja lõppemist arvestades ka oodata, siis kiirrongidel on õnnestunud septembrikuus säilitada tipphooajale iseloomulik reisijate arv ja augustikuud isegi pisut edestada," selgitas Edelaraudtee AS reisijateveo juht Annemari Oherd.\n06. October 2006, 11:26


auto24.ee - Foorum » BMW » BMW X5 E70\nAvaleht » Foorum » BMW » BMW X5 E70\nTEEMA: BMW X5 E70\nKuhu pöörduda sellise murega, kui infot kuvaval ekraanil ei ole piisav heledus? Kõik muu toimib aga ekraani valgustus nõrk- päevavalguses õrnalt näha, õhtul kenasti näha. Menüüst on ekraani heledus põhjas aga ei ole piisav päevavalguses nägemiseks.\nRe: BMW X5 E70\nNende vastus loomulikult uue kogu kupatuse ostmine.\nAlternatiive? Kas sobib ka 8,8" ekraan, kui originaalis on väiksem versioon?\nTänud kasutajale "selgeltnägija valerka", Teie jagatu info viis tulemuseni.\nMuudetud 13.2.17 21:50\nOn selline probleem et kui annan gaasi siis auto mõtleb jupp aega ja alles siis võtab tuurid üles, hooldused tehtud 2 kuud tagasi. Milles võib viga olla?\nNäiteks tahmafilter (DPF) on umbes (ei põleta enam). Siis hakkab jõud ka kaduma. Seda põhjustab mõni veakood või näiteks mootor ei saavuta töötemperatuuri (termostaat läbi)\nKõige adekvaatsema tulemuse saad Tallinnas CarMasters . ee või siis külasta Patrikut (tallinna suurim BMW spets, teeb kõik korda, pole veel hätta jäänud) Patriku konkati leiad kui googeldad patrik tallinn bmw\nUued sõidukid BMW X1 alates 36 350 EUR\nUudised BMW uus elektri-X lubab päriselt loodussäästu


Schenker tõstab uue seadmega saadetiste käsitlemise kiirust - Logistikauudised\nSchenkeri uus saadetiste mõõtmise ja kaalumise seade lubab tunnis käsitleda kuni 200 alust.\nDB Schenker hakkas Eesti terminalis kasutama saadetiste kaalumise ja mõõtmise tehnikat, mis tõstab saadetiste käsitluse efektiivsust ligi 20%.\nSchenkeri müügi- ja turundusdirektori Kristo Vrageri väitel on tegemist Eestis ainulaadse lahendusega. Saadetiste kaalumine ja mõõtmine on logistikaettevõtetes täna veel valdavalt käsitöö. DB Schenker rakendab alates maikuust oma Tallinna terminalis automaatset mitmedimensioonilist saadetiste mõõtmise ja kaalumise süsteemi.\nStaatiline seade asub käsitluspinnal ja laes ning suudab käidelda erinevate omadustega väikepakke ja aluseid. Saadetise käitlemise käigus tuvastatakse saadetis kõigepealt skänneriga, millele järgneb automaatne kaalumine ja mõõtmine ning lõpetuseks luuakse saadetisest foto. Kogutud info alusel toimub süsteemis saadetise andmete automaatne uuendamine ja asendamine juhul, kui need peaksid erinema tellimuses toodust.\nSüsteemi täielikul rakendamisel muutuvad täpsemaks klientidega arveldamise alused ning veoruumide optimeerimisest saadav tulu. Vrageri kinnitusel annab uus seade Schenkerile võimekuse kaaluda ja mõõta kuni 200 alust tunnis koos andmekäsitlusega süsteemis. Vrager hindab, et seadme kasutamine parandab saadetiste käsitlemisel efektiivsust ligi 20%.\nSchenker AG juhatuse esimees lahkub ametist\nEkspedeerijate jaotusteenuste äri liigub eri suundades\nAnsi Arumeel: Schenkeri tulek muudab olukorda pakiveo rahvusvahelistes teenustes


Jäähoki reeglid – Tackla\nJäähoki reeglid sõltuvad osaliselt sellest, kus seda mängitakse. Enamikes riikides, kus jäähoki on populaarne spordiala, järgitakse Rahvusvahelise Jäähokiliidu (IIHF) reegleid. Samas, tuntud NHL-jäähokiliigas, mängitakse osaliselt teistsuguste reeglite järgi. Kõige olulisemaks erinevuseks on jäähokiväljaku mõõdud. IIHFi järgi võib väljaku pikkus olla maksimaalselt 61 meetrit ja laius kuni 30 meetrit. Väljaku minimaalne pikkus on 56 meetrit ja see peab olema vähemalt 26 meetrit lai. Reeglid määravad ka väravajoonte asukoha. Väravajoone kaugus lähimast sinisest joonest on 17 meetrit. Ka sinised jooned peavad olema üksteisest 17 meetri kaugusel. NHLi reeglid erinevad teatud määral nendest reeglitest. NHLis on jäähokiväljaku maksimaalseks pikkuseks 61 meetrit ja laiuseks 26 meetrit. Väravajoone kaugus lähimast sinisest joonest on 19,3 meetrit. Sinised jooned on üksteisest aga 15 meetri kaugusel. Need mõõtude erinevused tähendavad seda, et NHLi jäähokiliiga mängib väiksemal väljakul kui liigad, kes järgivad IIHFi eeskirju. Mõlemal väljakutüübil on väljaku nurgad ümardatud.\nReeglite järgi võib meeskondadel olla väljakul üheaegselt kuus mängijat, kellest üks on üldjuhul alati väravavaht. Mõnikord esineb väljakukoosseisus ka erandeid. Pealtvaatajad on harjunud nägema olukordi, kus väravavaht kutsutakse tähtsate mängude lõpus, viimaste mänguminutite ajal, väravast ära. Tavaliselt vaid meeskonnad, kes on mängu kaotamas, käsivad väravavahil väljakult lahkuda, kui mäng on jõudnud sellisesse seisu, et neil pole enam „midagi kaotada“. Kui ründajate suurem arv väljakul võib mängus vähemalt viigi välja võidelda nii, et mängule järgneb lisaaeg või karistusvisked, tasub väravavahi väljakult eemaldamist kaaluda. Selle üle, kas seda strateegiat kasutada või mitte, ei otsusta mängijad.\nReeglite kohaselt saavad meeskonnad mängu ajal mängijaid vahetada nii tihti kui vaja. Igas mängus saab meeskonnast osaleda maksimaalselt 18-20 väljakumängijat ja kaks väravavahti. Liigades võib esineda nende reeglite osas erinevusi. Tavalises mänguolukorras on igas koondises 12 mängijat.\nTsooniviga on üks jäähoki olulisematest mõistetest. Tsooniviga tähendab seda, et ründava meeskonna mängija uisutab keskalast vastase kaitsealasse ja ületab vastasmeeskonna väljakupoole sinise joone enne litrit. Kui ründav meeskond saab litri vastase kaitstavale alale siis, kui keegi nende mängijatest on teinud tsoonivea ja see meeskond võtab litri oma valdusesse, katkestab kohtunik mängu. Mängu jätkatakse lahtiviskega keskringist. Kui tsoonivea põhjuseks on litri söötmine üle sinise joone, alustatakse mängu söödu alguspunktist või sellele lähimast lahtiviskepunktist. Kui rünnanud mängija teeb tsoonivea ajal, kui litrit lüüakse teadlikult väravasse või kui kohtuniku arvates on mängija teinud tsoonivea tahtlikult, jätkatakse mängu rünnanud meeskonna kaitsetsoonist ja lahtivise tehakse nimetatud meeskonna värava lähedalt. Tsooniviga ei karistata, kui kõik ründava meeskonna mängijad lahkuvad vastase kaitsetsoonist litrit puudutamata.\nLäbiviskeks ehk pikaks litriks nimetatakse seda, kui kaitsev meeskond lööb litri oma tsoonist vastasmeeskonna väljakupoolele nii, et teised mängijad ega nende hokikepid litrit selle teel ei puutu. Kohtunik katkestab mängu, kui kaitsemängija litri esimesena oma valdusesse saab. Mängu jätkatakse läbiviske teinud meeskonna kaitsetsoonist. Pika litri teinud meeskond ei saa enne lahtiviset mängijaid välja vahetada, väljaarvatud juhul, kui kohtunik on määranud karistusi. Kui ründav mängija jõuab esimesena litrini või kui kohtunik näeb, et litrit taga ajav mängija väldib litrit või aeglustab, läbiviset tavaliselt ei karistata. Iseäranis juhtudel, kus nimetatud võistkond mängib vähemuses ehk keegi mängijatest on reeglite rikkumise tõttu väljakult eemaldatud, pikka litrit üldjuhul ei karistata.\nMeeskond võib võistluse ajal saada poole minuti pikkuse time-out hetke. Time-outi saab mängu ajal võtta vaid ühel korral. Tavaliselt kasutatakse time-outi mängustrateegia üle vaatamiseks või kiirete juhiste andmiseks. Tavaliselt jõuavad treenerid time-outi ajal mängijaile kiiresti mängujuhiseid hõikuda, kuid kõik jäähokiliigad time-outi ei kasuta.\nMeeskond saab värava löömise eest punkti, kui neil õnnestub saada litter väravasse kõiki mängu reegleid järgides. Selleks, et väravat arvestataks, tuleb sel vastata vähemalt järgmistele tingimustele:\n– Väravavise polnud läbivise ning see ei toimunud tsoonivea ajal\n– Ründav meeskond toimetas litri väravasse hokikepiga, litrit ei juhitud käega\n– Ka teistest kehaosadest nagu näiteks peast, õlast, küljest või seljast väravasse põrkunud litrit ei loeta väravaks\n– Kui litter põrkub väravasse uisust, võidakse väravat aktsepteerida. Sel juhul on mängija litrit veidi suunanud, kuid litrit ei saa jalaga väravasse lüüa\n– Litrit ei saa üritada lüüa värava lähedal väravasse nii, et löögi ajal ulatub hokikepp väravalatist kõrgemale\n– Väravaviske hetkel tuleb väraval olla omal kohal. Normaalasendist nihkunud väravasse löödud litrit ei loeta üldjuhul väravaks\n– Värava võib saada kirja ka ilma litrit väravasse löömata. Sellised olukorrad on jäähokis väga haruldased, kuid sellegipoolest täiesti reeglitega kooskõlas. Selline ilma litrita värav saab juhtuda vaid siis, kui kaitsev meeskond on eemaldanud väravavahi väljakult ja on sooritanud rikkumise. Ründavale meeskonnale määratakse karistusvise. Kuna karistusviske peamiseks eesmärgiks on tuua mängu tagasi reaalne värava löömise võimalus, siis juhul kui vastasel pole sel hetkel väravavahti, määrab kohtunik tavaliselt kohe värava lööduks.\nMillal jäähokis löödud väravat ei arvestata\n– Kui litter ei ületanud väravajoont täielikult, ei pruugita väravat arvestada\n– Kui litter ületas väravajoone hetkel, kui värav polnud normaalasendis\n– Kui ründava meeskonna mängija teeb enne litri väravasse jõudmist karistatava rikkumise, kuid kohtunik pole jõudnud mängu katkestada\n– Kui ründava meeskonna mängija jõudis väravasse enne litrit\n– Kui mängija takistas väravavahti\n– Kui litter põrkus väravasse kohtunikust\n– Kui litter põrkus väravasse käest või mõnest muust mängija kehaosast nagu näiteks küljest, seljast, rinnast või peast\n– Kui mängija lõi litri väravasse jalaga. Samas, kui mängija suunab litrit uisuga nii õrnalt, et seda ei loeta löögiks, võidakse väravat arvestada\n– Kui värav on löödud kõrgele tõstetud kepiga. See tähendab seda, et mängija hokikepp on värava läheduses tõusnud väravalatist kõrgemale\n– Kui värav tehti läbi väravavõrgu. Näiteks siis, kui litter lendab väravasse küljelt või värava tagant läbi võrgu, mitte värava eest\n– Kui väljaku teises otsas on just löödud värav, mida kohtunik ei märganud. Sellisel juhul teavitab joonekohtunik kohtunikku väravast. Sellise värava löömist võidakse kontrollida ka videosalvestuse abil.\n– Kui mäng on vahetult enne värava löömist mingil muul põhjusel katkestatud\n– Kui litter on väravavahi all nii, et seda ei näe ja kui väravavaht ise pole tervenisti väravas\n– Kui vastane jõuab väravasse enne litrit


24.01.2020: MINISTEERIUMI OMAVOLI METSANDUSE ARENGUKAVA PROTSESSIS – EESTI METSA ABIKS\n24.01.2020: MINISTEERIUMI OMAVOLI METSANDUSE ARENGUKAVA PROTSESSIS\nKeskkonnaministeerium otsustas juhtrühma liikmetega läbi rääkimata lükata tagasi Metsanduse arengukava 2030 arengustsenaariumite mõju analüüsi.\nMöödunud aasta lõpul läbi viidud juhtrühma kohtumiste käigus ei soovinud KKM kõnealuseid materjale juhtkogu liikmetele isegi avalikustada, mis tõi kaasa pikki (protokollitud) arutelusid juhtrühmas, sest mitmed rühma liikmed siiski soovisid tagasi lükatud mõjuhinnanguga tutvuda. Samuti soovisiti aru saada põhjustest, miks Keskkonnaministeerium MAK2030 arengustsenaariumitele tellitud mõjuanalüüsi tagasi lükkas.\nKuna mõjuhindamine kukkus (avalikkusele selgitamata põhjustel) läbi ja juhtrühma liikmed (eelkõige loodushoidliku poole esindajad) ei olnud nõus töötama MAK2030-le koostatud arengustsenaariumitega, millel puudub igasugune mõjuhinnang, on protsess tänase seisuga ametlikult edasi lükatud, et algatada uus mõjuhindamine, mille läbi viimise protsessi kaasatakse sel korral ka juhtrühma liikmed.\nEile (23.01.2020) allkirjastas keskkonnaminister Rene Kokk käskkirja, millega lükatakse metsanduse arengukava aastani 2030 eelnõu esitamine keskkonnaministrile edasi hiljemalt septembriks 2020.\nTäna teatas keskkonnaministeerium MAK2030 juhtrühma liikmetele, et nüüdsest on avalikuks saanud ka tagasi lükatud mõjuhinnang, millega saab tutvuda siin: https://www.envir.ee…/lopparuanne_metsanduse_arengukava_20…\nKeskkonnaministeeriumi kommentaar mõjuhinnangu tagasi lükkamise seletuseks ütleb:\n“Mõjude analüüsi eesmärk oli välja selgitada metsanduse arengukava aastani 2030 (MAK2030) eelnõu jaoks koostatud arengustsenaariumite esialgset mõju majandus-, sotsiaal-, ökoloogia ja kultuuri valdkonnas. Töö pidi andma sisendi MAK2030 juhtkogule metsanduse arengustsenaariumite valikute tegemisel ning MAK2030 eelnõu lõppversiooni (sh seletuskiri, mõjuanalüüsi aruanne) koostamiseks. Töö raamistikuks on aga seatud kliima- ja elurikkuse hoidmise eesmärgid ning ei ole arvestatud MAK2030 ettepanekus toodud ja huvirühmadega koos seatud MAK2030 koostamise eesmärkidega, sh üldeesmärkidega. Lisaks ei vastanud tähtaegselt (22.11.2019) esitatud ja hiljem korrigeeritud töö käsunduslepingu lisas kirjeldatud kõikidele tingimustele ega käsundisaaja poolt esitatud pakkumuses toodule. Seega ei ole võimalik tööd sihtotstarbeliselt kasutada.”\nÜldeesmärgid ise olid aga järgmised:\n“Metsade kasutamine on võimalikult mitmekülgne, vastab ühiskonna ootustele ja vajadustele, aitab leevendada kliimamuutusi ja nendega kohaneda ning tagab sotsiaalselt tasakaalustatud elu- ja majanduskeskkonna ning metsaökosüsteemide soodsa seisundi. Nüüdisaegne haridussüsteem ja metsateadus, samuti selgelt mõistetav ja avalikkusele kergelt kättesaadav teave metsandusestsuurendavad ühiskonna teadlikkust ja kujundavad hoiakuid jätkusuutliku metsanduse suunas ning tagavad puidu maksimaalse väärindamise ja kõigi metsaga seotud hüvede targa kasutuse.“\nTagasi lükatud mõjuhinnang ütleb muu hulgas järgmist:\n“Hindajad lähtusid järgmistest kaalutlustest: metsaga metsamaa pindala omab kliima-elurikkuse seisukohast suurt tähtsust (seepärast kaal “4”) (tabel 1). Lageraie maht mõjutab metsaga/metsata metsamaa suhet, mis sõltub eelkõige metsauuenemise ja uuendamise kiirusest ja ulatusest. Arvestades tänast raiemahtu ja uuendamise madalat taset, siis suurema raiemahuga pigem kaasneb metsaga metsamaa pindala vähenemine. Hindajad on seisukohal, et raiemaht üle 10 miljoni tm aastas toob kaasa lühema raieringi, kuid ei suurendada metsauuendusse tehtavaid investeeringuid, ehk metsata metsamaa pindala pigem suureneb.” (Metsanduse arengukava 2030 arengustsenaariumite mõju analüüs, Tallinn-Tartu 2019, lk 17)\n“Kuigi kaitstavaid metsi ei peaks raiemaht mõjutama (kaitse on kaitse), siis olukorras, kus kaitsealade piiranguvööndi metsi saab majandada, sh lageraiet teha, siis suurema raiemahu tingimustes võib tekkida suurem surve just piiranguvööndi metsadele. Sellest kaalutlusest lähtuvalt hinnati suuremat raiemahtu kui 8 miljonit tm /a ohuks Natura metsaliikidele. Hindajad lähtusid mõju määramisel ka asjaolust, et Natura metsaelupaigatüüpe ei esine ainult kaitsealadel vaid ka väljaspool, siis on oluline, et metsade majandamise intensiivsus oleks tervikuna madal ja metsatagavara tagatud.” (Metsanduse arengukava 2030 arengustsenaariumite mõju analüüs, Tallinn-Tartu 2019, lk 25)\nTuletame meelde, et meie raiemahud on juba aastaid olnud üle 10 miljoni tihumeetri, küündides möödunud aastal koguni 12,5 miljoni tihumeetrini. Eesti Metsa Abiks MAK2030 juhtrühmas edasi nii looduse kui loodust armastavate inimestega arvestava arengukava saavutamise nimel ja hoiab avalikkust kursis sündmuste käiguga.


Aeglane ja kiire orav. Toodete nimekiri. Milliseid valke kasutada - Teravili


Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuse õppematerjalina ilmuvas raamatus kirjeldab erukindral Ants Laaneots Gruusia 2008. aasta sisepoliitilisi probleeme, osapoolte relvajõude, viie sõjapäeva taktikalisi tegevusi ning osapoolte kaotusi. Maht 96 lk, müügil Rahva Raamatu ja Apollo poodides, hind 9€. which web hosting site is best.


Kemp Frontaallaadimismehhanismid - traktorpool.ee\nOstke endale parima hinnaga kasutatud Kemp Frontaallaadimismehhanismid veebilehel traktorpool.ee kas ametlikult müüjalt või eraisikult. Head pakkumised kõrgkvaliteetsele põllumajandustehnikale teie piirkonnas.\nFrontaallaadimismehhanismid, 4299893 4299893


2. Raiest raputatud Kiidjärve kuklased remontisid pesi isegi saepuruga\n4. SUUR LUGU | Eesti mets peegeldab rahva traagilist ajalugu\n5. Päästeameti peadirektor: kui öeldakse, et metsas ei tohi tuld teha, siis ärge päriselt tehkegi


Tartus alustavad eakate võimlemisrühmad – Tervis | GoodNews\nAvaleht Tervis Tartus alustavad eakate võimlemisrühmad\nTartus alustavad eakate võimlemisrühmad\nTartu linnavalitsus koostöös Dorpat Tervisega kutsub Tartu linnas elavaid eakaid osalema kukkumisennetusprogrammi treeningutes.\nKukkumisennetuse programm on suunatud 60-aastastele ja vanematele inimestele, kel on liigeshaiguse, tasakaaluhäire või sarkopeenia tõttu kõrgenenud kukkumisrisk ning osteoporoosiga inimestele, kel on kõrge risk lihtsa kukkumise tagajärjel luumurru tekkimisele. Programmi eesmärk on vähendada eakate kukkumisriski kehalist võimekust tõstes. Programmis tõstetakse eaka teadlikkust kehalise aktiivsuse vajalikkusest kehalisele võimekusele ja enesega iseseisvalt hakkamasaamisele.\nProgramm kestab 18 nädalat ja kokku toimub 54 grupikohtumist. Treeningud toimuvad kolm korda nädalas 18 järjestikusel nädalal. Grupiliikmed osalevad koos füsioteraapia grupiteenuse raames toimuvas terapeutilisi harjutusi sisaldavas võimlemisprogrammis ja kõiki treeninguid viivad läbi füsioterapeudid.\nTreeningud algavad 31. maist ja on tasuta. Gruppi saab patsient registreeruda iseseisvalt ja saatekirjata.\n31. mail alustavad grupid I-III järgnevatel aegadel:\nI grupp E, K ja R 08:15\nII grupp E, K ja R 10:00\nIII grupp E, K ja R 12:00\n1. juunil alustavad grupid IV-VI järgnevatel aegadel:\nIV grupp T, N ja L 08:15\nV grupp T, N ja L 10:00\nVI grupp T, N ja L 12:00\neelmine HOIAME LASTE SILMI! Ida-Tallinna Keskhaigla saab Colonna abiga keratobiomeetri


Scripture: Matthew | SoundWords\n1 Audios Roger Liebi7 Bible Exegesis23 Monthly Bible Seminar1 Various topics\n2 Bible Study8 Questions & Answers\n20 Book Presentations12 Book reviews109 Community4 Creation42 Especially for young people100 Exegesis26 Family/Marriage21 Gospel32 Holidays2 Jesus Christ59 Pastoral care5 Poems97 Questions13 Reconnaissance72 Succession15 The Bible34 Worship\nArticle: 22, Scriptures: Matthäus\nScriptures: Mt; Mt 1; Mt 2; Mt 3; Mt 4; Mt 5; Mt 6; Mt 7; Mt 8; Mt 9; Mt 10; Mt 11; Mt 12; Mt 13; Mt 14; Mt 15; Mt 16; Mt 17; Mt 18; Mt 19; Mt 20; Mt 21; Mt 22; Mt 23; Mt 24; Mt 25; Mt 26; Mt 27; Mt 28\nDas Ziel dieses Evangeliums besteht darin, dass wir auf den Herrn Jesus als König schauen. Deshalb die Aufforderung „Siehe, euer König“ (Joh 19,14). Wer dieses Evangelium mit dem Wunsch liest, Ihn als König zu sehen, wird ... more„den König schauen in seiner Schönheit“ (Jes 33,17).\n© SoundWords 2000–2021. All rights reserved.