Eesti arhivaaride kutsealase organisatsiooni loomise mõte kerkis esile I Eesti Arhivaaride Päeval, mis peeti 15. ja 16. oktoobril 1938. a. Tartus Riigi Keskarhiivi ruumides. I Eesti Arhivaaride Päev kutsuti kokku Riigi Keskarhiivi, Riigiarhiivi ja teiste arhiiviasutuste ettepanekul Arhiivinõukogu poolt. Ürituse ettevalmistamine ja tegelik läbiviimine pandi Riigi Keskarhiivile, korraldava komitee esimeheks oli Otto Liiv. Eesmärgiks seati arhiivi alal teotsejate tutvustamine arhiivinduse hetkeseisuga, tulevikuvaadete väljatöötamine ja isiklike kontaktide loomine arhivaaride vahel. Kõik see pidi kaasa aitama ka ühiste seisukohtade väljakujundamisele. Päevadest osavõtt osutus palju elavamaks kui korraldav komitee seda lootnud oli. Kokku registreeris end 163 isikut.\nEsindatud olid Riigiarhiiv, Riigi Keskarhiiv, suuremaid arhiive omavad riigi-, omavalitsus-, ja eraasutused, arhiivi usaldusmehed ja arhiivialase teadusliku ettevalmistuse saanud isikud. Haridusministeeriumi nimel tervitas kokkutulnuid ministeeriumi kunsti- ja teadusosakonna direktor prof. dr. J. Vasar. Ettekandeid pidasid Riigivolikogu esimees prof. Jüri Uluots, Riigi Keskarhiivi direktor Otto Liiv, Tartu Ülikooli sekretär mag. Adolf Perandi, Riigiarhiivi direktor Gottlieb Ney, Tartu linnaarhivaar Erik Tender, Vabadussõja Ajaloo Komitee tööjuht kolonel Mihkel Kattai, Narva linnaarhivaar Arnold Soom, Eesti Kultuuriloolise Arhiivi juhataja Evald Blumfeldt jt. Osavõtjad tutvusid Riigi Keskarhiivi, Tartu Linnaarhiivi, Eesti Kultuuriloolise Arhiivi ja Tartu Ülikooli raamatukoguga, kuhu olid üles seatud arhiivinäitused. Kahe päeva jooksul arutletavad teemad tunduvad enamuses olevat aktuaalsed ka tänasel päeval :\nArhiivide tihedam osavõtt avalikust elust\nArhivaaride kutseorganisatsiooni loomine\nArhivaaride kutsehariduse täiendamine (kursused, õppereisid)\nAmetnike tasu küsimus\nAsjaajamise lihtsustamine ja ühtlustamine\nDokumentide hävitamise valiku teostamise lihtsustamine\nArhiivikontrolli tugevdamine (väljavedu, eraarhiivid)\nUsaldusmeeste tegevuse elustamine\nProvintsiaal- ja ühisarhiivide asutamise küsimus (arhiiviseadus ja tegeliku elu vajadused)\nArhiivide kaitse ohtude vastu (ruumide küsimus)\nUuema aja dokumentide kogumine\nArhiivide korrashoiu kohustuslikkus\nEraarhiivide nimestike koostamine\nKirikuarhiivide korraldamine ja korrashoid\nArhiivide tähtsus ajalooteaduse ja rahvusliku meelsuse kasvatajana\nAdolf Perandi pidas oma ettekandes “Arhivaaride kutsealaseid küsimusi” oluliseks tihedaid kontakte arhivaaride vahel. Teda toetas mag. Rudolf Kenkmaa, rõhutades arhivaaride ühiste nõupidamiste ja mõttevahetuste suurt tähtsust. Näitena tõi ta Hollandi arhiivinduse käsiraamatu, mis on just niisuguste nõupidamiste tulemus. Seejärel esines Jaan Olvet, kes ütles: “kuna meil on arhiivindus juba üldiselt vägagi arenenud ja kutseliste arhivaaride pere küllaltki arvukas, siis oleks loomulik, et arhivaaridel oleks ka oma kutseorganisatsioon. Kuigi Arhiivinõukogu on teatud määral selle aset täitnud, ometigi pole see loomulik, sest Arhiivinõukogul lasuvad suuremad, kogu Eesti arhiivindust juhtivad ülesanded. Kutseorganisatsiooni ellukutsumine võiks jääda Arhiivinõukogu hooleks.” Oma ettepaneku esitas ta ka kirjalikult. Riigiarhiivi ja -raamatukogu direktor Gottlieb-Peeter Ney, kes oli ühtlasi ka Arhiivinõukogu esimees, leidis: “arhivaaride kutseorganisatsiooni ülesandeid võivad täita ka vastavad seadused, aga kui soovitakse siiski eriorganit, siis tuleks valida iseseisev organ komisjoni näol, mitte aga ellukutsumise ülesannet panna Arhiivinõukogule.\nUude juhatusse valiti: Peeter-Gottlieb Ney (esimees), Otto Liiv, Rudolf Kenkmaa, Mihkel Kattai, Arnold Kotkas, Hans Karolin ja Lemmit Mark. Revisjonikomisjoni koosseisus olid : H. Kõrge, Hengo Tulnola ja Johannes Eljari. Aastakoosolekul pidas Otto Liiv lühiettekande arhivaaride õiguslikust seisundist Riigiteenistuse- ja Arhiiviseaduse alusel ning Lemmit Mark arhiivinduslikest küsimustest seoses saksa rahvusgrupi lahkumisega Eestist. Ta leidis, et on tehtud süsteemselt ja energiliselt tööd väärtuslike dokumentide väljaselgitamiseks, päästmiseks ja Eestisse jätmiseks. Rudolf Kenkmaa tõstis üles probleemi, et Kodanliku Õhukaitse korraldatud pööningute puhastamise tagajärjel võib hävida väärtuslikke arhiivimaterjale.Eesti Arhivaaride Ühingu liikmemaksu suuruseks määrati üks kroon aastas.Eesti Arhivaaride Ühingu tegevusele avaldas juba üsna algusest peale oma pärssivat mõju pinev olukord ja sõja puhkemine Euroopas, samuti baltisakslaste lahkumine Eestist. Teiste seas lahkus ka ühingu abiesimees Paul Johansen.\nPeale Eesti annekteerimist N. Liidu poolt likvideeriti Eesti Arhivaaride Ühing nagu enamus teisigi Eesti Vabariigis tegutsenud ühingud ja seltsid. II maailmasõja käigus hävisid Eesti Arhivaaride Ühingu dokumendid koos suure hulga muu väärtusliku kultuurivaraga: Nõukogude lennuväe poolt 1944. aasta 9. märtsil toime pandud barbaarse Tallinna pommitamise tagajärjel süttis Rüütli tänaval asunud Tallinna Linnaarhiivi hoone ja hävinud arhivaalide hulgas oli ka 10 säilikut Eesti Arhivaaride Ühingu dokumente.\nEesti Arhivaaride Ühingu (EAÜ) taasloomise mõte kerkis otsustavalt esile 1988. aastal, kuigi sellest oli korduvalt juba varemgi räägitud. 1986. aasta kevadel oli loodud Noorte Arhivistide Nõukogu, mis valmistas pinda ette Eesti Arhivaaride Ühingu taasasutamiseks. Noorte Arhivistide Nõukogu ei saadetud laiali ja tema tegevust ei lõpetatud, vaid see asendus Eesti Arhivaaride Ühinguga, mille tegevus haaras noorte arhiivis töötajate kõrval kõiki arhivaare.18. novembril 1988 avati Tallinna Linnamuuseumis arhiivinäitus “Isikufondide dokumente Eesti NSV riiklikest arhiividest”. Ametlikuks korraldajaks oli küll ENSV Arhiivide Peavalitsus, kuid tegelikud initsiaatorid olid needsamad noored arhivistid. Esmakordselt oli eksponeeritud Eesti Vabariigi suurkujude Konstantin Pätsi, Johan Laidoneri, Jaan Tõnissoni, Jaan Poska, Jüri Uluotsa jt dokumente, fotosid ning portreid, mis pärinesid senisest erifondist – tegemist oli ühe esimese sini-must-valge näitusega. Rahvusliku põhiaktsendiga näitus võeti nii arhivaaride kui ka avalikkuse poolt väga hästi vastu ja see oli märgiks, et aeg on küps ka EAÜ taasasutamiseks.\n14. detsembril korraldati Tallinna Linnamuuseumis seoses näitusega arhiivikonverents, kus üks ettekannetest oli pühendatud EAÜ kunagisele tegevusele ja kutsus üles ühingu taasloomisele. Ettekannetele järgnenud läbirääkimiste käigus otsustatigi EAÜ taastada ja valiti selleks ettevalmistav komisjon. Komisjon alustas ühingu uue põhikirja väljatöötamist, lähtudes 1939. aastal kinnitatud põhikirjast. Teade ühingu taasloomise kavast ilmus kultuurilehes “Sirp ja Vasar” 10. veebruaril 1989. Samas ajalehenumbris avaldati ka kümne arhivaari ja ajaloolase ettepanekud Nõukogude võimu poolt katastroofilisse seisu viidud Eesti arhiivinduse olukorra parandamiseks, mille 19. punkt oli sõnastatud järgnevalt: “Taasluua Eesti Arhivaaride Ühing, mis koondaks kõiki, kes hoolitsevad Eesti arhiivivarade jõudmise eest tulevaste põlvedeni.”\n14. märtsil 1989 peeti Tallinna Kinomaja saalis EAÜ taasasutamise koosolek. Registreerunud osavõtjaid oli 86. Lisaks riiklike arhiivide töötajatele võtsid koosolekust osa raamatukoguhoidjad, Ajaloo Instituudi ja muuseumide töötajad, asutuste arhivaarid jt. Koosolekul arutati eelkõige ühingu põhikirja ja valiti tehtavate täienduste-paranduste sisseviimiseks redaktsioonikomisjon: Urmas Oolup (esimees), Eero Medijainen, Helve Kipper, Aita Parik, Peep Pillak ja Arnold Kotkas. Mõne punkti puhul kujunes arutelu päris pikaks ja elavaks, kuid lõpuks kinnitas taasasutamiskoosolek täiendatud ja parandatud põhikirja.\nSisseastumismaksu suuruseks määrati 3 rubla ja aastamaksuks 5 rubla. Ühingu esimeheks valiti Peep Pillak ja juhatusse Kalju Idvand, Liivi Uuet, Urmas Oolup, Aadu Must, Tiit Noormets ning Tiiu Oja. Revisjonikomisjoni valiti Aita Parik, Harald Raudi ja Pille Noodapera. Ühingu auliikmeteks valiti Voldemar Miller, Arnold Kotkas, Epp Siimo ja Hugo Salasoo. Uues põhikirjas seisis, et ühing loeb oma asutamisajaks 9. märtsi 1939 – siis oli ühing registreeritud vastavalt Eesti Vabariigi seadustele. Ühingu eesmärgiks seati arhiivinduse alal tegutsevate isikute kutsealaste, õiguslike, majanduslike ja muude huvide kaitse, kutseoskuste arendamine, dokumentide kogumisele, korrastamisele, säilitamisele ja kasutamisele kaasaaitamine, eestikeelse asjaajamise ja dokumentatsiooni arendamine ning kaitse, ajaloo ja arhiivinduse propageerimine.\nÜhingu liikmeskond jagunes tegev-, au-, toetaja- ja välisliikmeteks. Erinevalt 1939. aasta põhikirjast loobuti ühingu jagamisest sektsioonideks, et mitte killustada arvuliselt niigi tagasihoidlikku liikmeskonda. Suuremat tähelepanu oli põhikirjas pööratud välissuhetele, kuna otsesidemete loomine teiste riikide arhiiviasutustega oli sel hetkel väga aktuaalne ja ühing pakkus selleks suurepärase võimaluse. Ka ühingu tegevuse finantseerimisvõimalused olid põhikirjas loetletud. Vastavalt tol ajal kehtinud korrale saadeti põhikiri registreerimiseks Eesti NSV Ministrite Nõukogule. Seal nõuti kooskõlastust Justiitsministeeriumiga. Justiitsministeerium nõudis omakorda kooskõlastust Kultuurikomitee, Välisministeeriumi, Rahandusministeeriumi ja Riigipangaga. Lõpuks saatis Ministrite Nõukogu põhikirja koos kõikide kooskõlastustega kinnitamiseks Arhiivide Peavalitsusele, kus 12. juunil 1989 toimunud kolleegiumi istungil EAÜ põhikiri kinnitati. EAÜ juhatus väljastas ühingu liikmeks astunutele eestiaegsed liikmekaardid – mingi ime läbi olid täiesti uued tühjad liikmekaardiraamatud Tallinna Linnarhiivis 1944. aasta märtsipommitamisel puhkenud tulekahjust pääsenud.\nAlates oma esimestest koosolekutest arutas juhatus arhiiviseaduse koostamisega seonduvaid küsimusi. Arhiiviseadus oli ühingu tegevuses 10 aasta jooksul läbivaks teemaks. Esialgu oli väga tõsiselt üleval ka arhivaaride ettevalmistamine Tartu ülikoolis, millega arhiivid ei olnud rahul. Arhiivialast ettevalmistust anti liiga vähestele üliõpilastele ja needki ei püsinud tavaliselt arhiivis kaua. Leiti, et ülikoolis õpetati arhiividokumentides nägema eelkõige ajalooallikaid ja arhiivindust kui ajaloo abiteadust, mitte omaette tegevusvaldkonda. Kuna arhiivipraktika toimus põhiliselt vaid Tartus asuva Ajalooarhiivi baasil, siis puudus lõpetanutel ettevalmistus teistes arhiivides töötamiseks, kaasaegsest dokumentatsioonist ja asjaajamisest ei teatud suurt midagi. 20.-22. IX 1989 võttis EAÜ vastu Soome Arhiiviühingu 35 liikmelise delegatsiooni. See esimene vabanemise õhkkonnas toimunud kohtumine pani aluse edaspidistele tihedatele sidemetele kahe naabermaa arhiiviühingute vahel. 1989. aasta lõpuks oli EAÜ liikmete arv 42.\n1990. a. 15. veebruaril toimus EAÜ juhatuse laiendatud koosolek Eesti Ajalooarhiivi ruumes, kus arutati põhiküsimusena arhivaaride ettevalmistamise parandamist Tartu Ülikoolis. Jätkuvalt oli teemaks ka arhiiviseadus.\n19.-20. IX korraldas EAÜ Tartus II Eesti Arhivaaride Päevad. Esimesed päevad olid toimunud samas rohkem kui viiskümmend aastat tagasi – septembris 1938. Seekord oli osavõtjaid ligi 100, sealhulgas külalised Soomest (Markku Leppänen Soome Riigiarhiivist ja Soome Rahvusooperi arhivaar Heikki Jauhiainen), Rootsist (Lars Ericson Rootsi Sõjaarhiivist ja Gotlandi maakonnaarhivaar Sten Körner), Saksamaalt (Saksa Idaalade Kultuuri ja Ajaloo Liiduinstituudi direktor ja Balti Ajaloo Komisjoni juhatuse liige Michael Garleff), samuti Lätist, Leedust ja Valgevenest. Kahe päeva jooksul kuulati mitmeid ettekandeid, tutvuti Ajalooarhiiviga ja Tartu ülikooli raamatukoguga. Ühingu liikmete arv oli selleks ajaks kasvanud 51-ni.\n31. X arutati Eesti arhiivinduse juhtidega laiendatud juhatuse koosolekul jälle arhiiviseaduse projekti, mille viimase variandiga ühingu juhatus ei olnud rahul, kuna sinna ei olnud sisse viidud olulisi tehtud täiendusi ja parandusi. 13.-14. XI peeti Helsingis esimene Eesti-Soome arhiiviseminar, kus osales 17 EAÜ liiget, neist viis esinesid soomekeelsete Eesti arhiivindust tutvustavate ettekannetega, Soome poolt oli seminarist osavõtjaid kakskümmend kaheksa. 29.-30. XI korraldas Stockholmis asuv Balti Arhiiv koos Rootsi Riigiarhiiviga Balti Arhiivi Päevad, kuhu kutsuti osalema 3 EAÜ juhatuse liiget – Tiiu Oja, Urmas Oolup ja Peep Pillak. Eestist osalesid üritusel veel Peeter Olesk, Imbi Kannike, Janika Kronberg ja Katrin Raid. See oli esimeseks ulatuslikuks kodu- ja välis-eesti arhivaaride töiseks kohtumiseks.\n1990. a. EAÜ aastakoosolek peeti 19. detsembril Riigiarhiivi saalis. Leiti, et arhivaaride päevi oleks optimaalne pidada iga kolme aasta tagant. Harald Raudi leidis, et eelkõige peaksid välisarhiividega tutvuma lihtarhivaarid, mitte ainult juhtkond ja arhiivid peaksid leidma võimalusi ühingu finantsiliseks toetamiseks. Kalju Idvand arvas, et ühingu tegevus ei olnud nii aktiivne kui oleks võinud eeldada Noorte Arhivistide Nõukogu tegevuse põhjal. Ärevust tekitas kontakti puudumine Tartu Ülikooliga seoses arhivaaride ettevalmistamisega. Kalju Idvand leidis, et ühing peaks rohkem seisma arhiivide huvide eest ja tegutsema kui ametiühing. Indrek Jürjo Ajaloo Instituudist tegi ettepaneku EAÜ ja instituudi vastastiku kasuliku koostöö arendamiseks teadustöös ja arhivaalide kopeerimisel. Leiti, et ühing vajaks oma väljaannet ja liikmeskonda tuleks laiendada. Selleks ajaks oli avatud ühingu pangaarve Sotsiaalpangas. Ühingus oli liikmeid 65 (4 auliiget, 3 toetajaliiget, 7 välisliiget ja 51 tegevliiget). Auliikmeks valiti Balti Arhiivi juhatuse esimees Kalju Lepik. Liikmemaksu suuruseks määrati 10 rubla. 1991. a. oktoobris käis Rootsis 4-liikmeline Eesti juhtivate arhivaaride delegatsioon (sh 3 EAÜ juhatuse liiget), kus tutvustati sealsetes arhiiviasutustes Eesti arhiivide probleeme ja peeti läbirääkimisi Eesti-Rootsi edasiseks arhiivialaseks koostööks.\n1992. a. 23. jaanuaril peeti EAÜ aastakoosolek Riigiarhiivis. Nenditi, et teatiste väljastamise buum arhiivides on surunud tahaplaanile kõik muu, sealhulgas ka EAÜ tegevuse. Tõnu Viilip Riigiarhiivist pidas ettekande Eesti Rahvusfondist Rootsis, mille arhiivi ta oli eelneval suvel korrastanud. Kalju Idvand tutvustas automatiseeritud infosüsteemi loomist Pärnu Linnaarhiivis. Urmas Oolup rääkis Eesti ja Rootsi arhiivide koostööperspektiividest. 1992. a. I poolaasta liikmemaksu suuruseks määrati 15 rubla. 1993. a. 3. veebruaril peeti EAÜ aastakoosolek Tallinna Linnaarhiivis. Ühingu nimekirjas oli 64 liiget, neist tegevliikmeid 51, toetajaliikmeid 3, välisliikmeid 6 ja 3 auliiget. Kuulati ettekandeid Lakewoodis asuvast Eesti Arhiivist Ühendriikides ja Eesti Keskarhiivist Kanadas (Peep Pillak) ning Eesti Ajaloomuuseumi arhiivkogust (Indrek Jürjo).\nVõeti kokku senise tegevuse tulemused. Olav Kruus seadis kahtluse alla ühingu tegevuse mõttekuse, kuna palju plaanitsetust ei ole suudetud ellu viia (teadustööde konkurss, väljaanne, suvelaagrid jne.) ja soovitas ühinemist museoloogide ühinguga. Juhatuse liige Liivi Uuet tõi kesise tegevuse põhjenduseks üleüldised rasked majanduslikud olud ja ebainimliku töökoormuse arhiivides. Vastavalt põhikirjale valiti kolme aasta tagant ühingu uus juhatus ja revisjonikomisjon. Uude juhatusse valiti Liivi Uuet, Kalju Idvand, Valdur Ohmann (esimees), Tiit Arumäe, Aita Parik, Indrek Jürjo ja Jüri Titov. Revisjonikomisjoni valiti Harald Raudi, Pille Noodapera ja Urmas Oolup. Liikmemaksu suuruseks kinnitati 1992. a. teise poole eest 5 krooni, 1993. a. eest 15 krooni ja sisseastumismaksuks 5 krooni. Enne rahareformi oli ühingu hoiuarvel 3000 rubla, mis vahetati ümber 300 krooniks.\n1993. aasta maikuus peeti III Eesti Arhivaaride Päevad. Need algasid 25. mail Stockholmis, kus oli võimalik tutvuda Rootsi Riigiarhiivi, Kuningliku Sõjaarhiivi ja Stockholmi Linnaarhiiviga, muidugi ka Balti Arhiiviga. Eestist sõitis Stockholmi 5 ühingu liiget – Valdur Ohmann, Jüri Titov, Helge Porila, Virve Kuusemets ja Liivi Uuet. Koos teiste osavõtjatega 26. mai õhtul laevaga Eestisse tagasi sõites oli võimalus arutada arhiivinduse probleemide üle ja 27. mail jätkus üritus juba ettekandekoosolekuga Tallinna Kinomaja saalis. Osavõtjate arv oli kokku 86. Väljaspool Eestit oli saabunud 18 külalist, põhiliselt Rootsist (Sten Körner – Maakonnaarhiiv Visbys, Kari Tarkiainen, Eha Tohver – Riksarkivet, Kalju Lepik, Asta Lepik, Jorma v. Wirén, Aleksander Terras, Helga Einpaul, Helmut Einpaul, Otto Reinson, Arnold Priuhka – Balti Arhiiv), aga ka Soomest (Sirkka Syrjö, Veli-Matti Syrjö – Sotaarkisto, Pirkko Rastas, Raimo Pohjola, Markku Leppänen – Valtioarkisto, Marjo Mela -Espoo linnamuuseum) ja Kanadast (Martin Ahermaa – Eesti Keskarhiiv Kanadas ja Ontario Council of Archives). Liivi Uuet rääkis Eesti Vabariigi loomisajast pärinevatest vähemtuntud dokumentidest, Valdur Ohmann EKP ja Indrek Jürjo KGB dokumentidest. Olav Kruus tutvustas Eesti ainelisi filmidokumente teiste maade hoidlates.\nKonverentsi teine osa oli pühendatud Eesti arhiividele väljaspool Eestit: Balti Arhiivi tutvustas Kalju Lepik, Eesti Keskarhiivi Kanadas Martin Ahermaa ja Eesti Arhiivi Ühendriikides Peep Pillak. Oma teksti Eesti Arhiivist Austraaliast jättis ettelugemiseks Inno Salasoo, kes ise pidi kahjuks varem Eestist lahkuma. Konverentsi lõpetas Eesti Vabariigi 75. aastapäevale pühendatud filmiprogramm. Õhtupoolikul oli võimalik tutvuda Riigiarhiivi ja Tallinna Linnaarhiiviga. Järgmisel päeval algas kahepäevane ringsõit Tartu, Viljandi ja Pärnu arhiivide ning teiste vaatamisväärsustega tutvumiseks.\n1994. a. 25. jaanuaril peeti EAÜ aastakoosolek Tallinna Linnaarhiivis. Ühingu nimekirjas oli 66 liiget, neist tegevliikmeid 54, toetajaliikmeid 3, välisliikmeid 7 ja 2 auliiget. Kuulati informatsiooni arhiiviseaduse ettevalmistamisest, mis kutsus esile elava diskussiooni. Võeti vastu muudatused ühingu põhikirjas ja juhatusele tehti ülesandeks ühing uuesti registreerida. Üles kerkis ühingu arhiivi korraldamise küsimus. Liikmemaksu suuruseks määrati 25 krooni. Möödus 55 aastat EAÜ loomisest, mida tähistati 9. märtsil ettekandekoosolekuga Riigiarhiivi saalis. Peep Pillak rääkis EAÜ tegevusest 1939-94, Lea Kõiv 1944. aasta märtsipommitamisest, Erich Kaup sõjavangilaagritest Eestis 1944-49 ja Aadu Must arhivaaride ettevalmistamisest Tartu Ülikoolis. Ettekandekoosolekule järgnenud vestlusringis koorus välja ettepanek pöörduda peaministri poole märgukirjaga, kus juhitaks tähelepanu probleemidele arhiivinduses. EAÜ juhatuse poolt peaminister Mart Laarile koostatud avalikus kirjas juhiti valitsuse tähelepanu olulistele probleemidele arhiivinduses, mis olid juba pikemat aega lahendamata ja tekitasid arhivaaride hulgas pingeid. Arhiivide töökoormus oli tohutult tõusnud nö. riikliku tellimuse tõttu omandireformi, erastamise, elatusrahade seaduse, kodakondsusseaduse jt. täitmisel, samas ei eraldatud riigieelarvest nende täitmiseks vajaminevaid summasid ja arhiivid kannatasid pideva alafinantseerimise all. Selline “sisemiste reservide” arvel töötamine oli kestnud juba aastaid ja arhivaaride entusiasm ammendumas. Kõik rohkearvulised ametlikud taotlused vabariigi valitsusele olid jäänud piisava tähelepanuta. Avalik kiri ilmus ajalehtedes ja aitas tunduvalt kaasa olukorra normaliseerumisele.\n18.-19. VIII korraldas EAÜ Kehtnas arhivaaride teabepäeva, kuhu kogunes 42 arhivaari. Päevakorras oli kolm ettekannet, millele järgnes väga emotsionaalne diskussioon, mis keskendus põhiliselt arhiivide alafinantseerimisest tulenevatele probleemidele. Eelarve nappusest tekkisid arhiividel küttevõlad, maksmata jäi rent, pooleli olid ehitused ja remont… . Muidugi tekitas pingeid ka arhivaaride madal palk. Teadmine, et riik on kuue aasta jooksul arhiive reformide läbiviimisel intensiivselt kasutanud, kuid pole omalt poolt arhivaaride tööd vääriliselt hinnanud, tekitas arhivaaride seas õigustatult meelepaha. Teabepäev aitas kindlasti kaasa pingete maandamisele ja ühiste seisukohtade kujundamisele edasiseks koostegevuseks erinevatel tasanditel. Arhiivide probleemidest koostati järjekordne kiri, mis seekord otsustati saata Rahandusministeeriumile, Riigikantseleile ja Riigikogu liikmetele.\n1995. a. 25. jaanuaril peeti EAÜ aastakoosolek Riigiarhiivis. Seda aastakoosolekut võib nimetada “ridade puhastamise koosolekuks” – ühingust arvati välja liikmed, kelle liikmemaks oli kolm või rohkem aastat tasumata. Võeti vastu juhatuse poolt tehtud parandused põhikirjas, mis lähtusid Vabariigi Valitsuse määrusest mittetulundusühingute registreerimise kohta. Liikmemaksu suurus seoti edaspidi vastavalt põhikirjale arhivaari keskmise palgaga (2,5% palgast), mis hetkel tähendas 40 krooni. 10. IV registreeriti EAÜ uue korra kohaselt Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskuses. Esialgu tekitas Registri keskuses vastuseisu põhikirja punkt, kus on öeldud: “Ühing loeb oma asutamisajaks 1939 .a. 9. märtsi”. Ilmselt kardeti, et EAÜ-l on tagasi nõutada tohutul hulgal kinnisvara. Küsimus lahenes tänu tolleaegse kultuuriministri Peeter Oleski toetusele ja faktile, et ühingusse kuulus Arnold Kotkas, kes oli ühingu juhatuses olnud ka enne ühingu likvideerimist 1940. detsembris. Registreerimine võimaldas ühingul avada taas oma pangaarve Ühispangas. 1.-2. VI korraldas EAÜ õppe- ja infopäevad Virumaal, mille käigus tutvuti Rakvere Maakonnaarhiiviga. Siis sõideti läbi Jõhvi Narva-Jõesuusse, kus ööbiti. Järgmisel päeval külastati Narvat, kus tutvuti põhjalikult Narva Linnaarhiiviga ja käidi Kuremäe kloostris.\n1996. a. 31. jaanuaril peeti EAÜ aastakoosolek Riigiarhiivis. Ühingusse kuulus 58 tegev-, 4 toetaja-, 5 välis- ja 2 auliiget, kokku 69 liiget. Juhatusse valiti Kalju Idvand (esimees), Arvo Pesti (laekur), Liivi Uuet (sekretär), Aita Parik (aseesimees), Peep Pillak, Priit Pirsko (aseesimees) ja Virve Kuusemets. Revisjonikomisjoni valiti Jüri Titov, Elga Kallas ja Valdur Ohmann. Aastamaksuks kinnitati 45 krooni.\n31. VII – 2. VIII korraldas EAÜ huvireisi Hiiumaale. 1997. a. 12. veebruaril peeti EAÜ aastakoosolek Tallinna Linnaarhiivis. Voldemar Miller kutsus arhivaare üles aktiivsemale tegutsemisele: “Kahju, et ühing on nii väike ja jõuetu. Varem oli Arhivaaride Ühingusse kuulumine auasi, liikmeid oli ka asutusearhivaaride hulgast.” Ta tõi eeskujuks raamatukoguhoidjate ühingu, milles on 80 % raamatukoguhoidjatest, ja arvas, et arhivaaride ühing peaks olema rohkem kutseühingu moodi. Pikalt ja laialt arutati ühingu passiivsuse üle, nagu viimaste aastate vältel ikka kombeks. H. Matsi tõstatas küsimuse, miks ikkagi puudub arhiiviseadus ja kas see on kellelegi kasulik? Arhiiviseadusega on tegeldud alates 1989. aastast, kuid seitsme aasta jooksul ei ole suudetud seda ikka veel valmis teha. Arutleti arhivaaride päevade korraldamist Põlvas, ühingu häälekandja väljaandmise võimalusi, ühingu ürituste finantseerimist. Aasta liikmemaksuks kinnitati 45 krooni.\n29.-30. V peeti Põlvamaal Valgemetsas IV arhivaaride päevad, kus osales ligi 70 arhivaari, nende hulgas ka külalised Lätist ja Soomest. Esimesel päeval toimus konverents, kus arhiivinduse aktuaalsetest probleemidest rääkisid Jaak Rand, Aimar Altosaar, Voldemar Miller, Kalju Idvand, Arvo Pesti ja Helve Matsi. Teisel päeval tutvuti Põlva maakonnaarhiiviga ja toimus ringsõit mööda Põlvamaad.\n1998. a. 4. märtsil peeti EAÜ aastakoosolek Riigiarhiivi saalis. Arutluse all olid jälle nn. surnud hinged ühingus, kes on küll nimekirjas, kuid ei võta osa üritustest ja on aastaid jätnud liikmemaksu tasumata. Otsustati võlglastele teated välja saata ja nendele mittereageerimisel nad nimekirjast kustutada. Arvo Pesti ja Ott Raun tutvustasid kavandatavat ajaloolis-arhiivinduslikku väljaannet ja arvasid, et selle väljaandmisel peaks osalema kindlasti ka ühing. Kalju Idvand rääkis plaanitsetavast Eesti-Soome arhiiviseminarist. Liivi Uuet juhtis tähelepanu sellele, et järgmisel kevadel möödub 60 aastat ühingu asutamisest ja 10 aastat taasasutamisest. Liikmemaksu suuruseks määrati 45 krooni. Ühingu nimekirjas oli 70 liiget. Tavapärase juhatuse tegevuse ülevaate lõpetas esimees Kalju Idvand mõtlemapanevate lausetega: “Ühing tekkis opositsioonilise liikumisena. Sellest pärandist pole me senini suutnud lahti saada. Opositsioon võib olla ka konstruktiivne ning edasiviiv. Seda võimalust pole täiel määral kasutanud ei ühingusse kuuluvad ega ka mittekuuluvad arhivaarid. Tuleb kahjuks märkida, et enamik viimasel ajal arhiividesse tööle tulnud inimesi pole pidanud vajalikuks ühinguga liituda. Seega võib juba tekkida küsimus ühingu esinduslikkusest. Opositsioonikartus ja inimlikud vastuolud on arvatavasti peamisteks põhjusteks, mis on takistanud aktiivsemat tegevust. Hoiatavaks märgiks ühingule tuleb pidada ka ühingu esindaja Arhiivinõukogu liikmete hulgast välja jätmist praegu arutatavas arhiiviseaduse eelnõus.”\n29.-31. VII korraldas EAÜ kolme saare tuuri. Esimesel päeval tehti ringsõit mööda Muhu- ja Saaremaa vaatamisväärsusi, teisel päeval käidi Abrukal. Kolmandal päeval alustati tagasisõitu, külastades teele jäävaid vaatamisväärsusi. 27.-28. VIII toimus Eesti Haldusjuhtide Instituudis Eesti-Soome arhiiviseminar. Osavõtjaid oli kokku 111, nendest 36 Soomest. Seminarile järgnes külalistele korraldatud ringsõit marssruudil Tallinn-Viljandi-Pärnu-Märjamaa-Tallinn, kus külastati kohalikke arhiive. Kuna üritus oli menukas, siis otsustati seda korrata jatkoseminaarina 28.-29. X: ettekanded olid samad, mis põhiseminarilgi, aga publikuks asutuste arhivaarid ehk asjaajajad.1998. a. 1. detsembril esitleti Riigiarhiivi saalis EAÜ egiidi all ilmunud ajalookultuuri ajakirja “Tuna” esimest numbrit, mis edaspidi on ilmunud regulaarselt kord kvartalis.\n1999. a. 4. veebruaril peeti EAÜ aastakoosolek Rahvusarhiivi Maneeži tänava saalis. Tavapärase juhatuse aruande esitas esimehe puudumisel seekord ühingu sekretär Liivi Uuet. Ta ütles: “Arhivaaride Ühingut oleks vaja mitte opositsioonina, vaid tasakaalustava tegurina ametlikele struktuuridele ametnike organiseerimisel, nende ühendamisel mitteformaalselt, mitte rangelt alluvuse järgi. Arhiivi juhid käivad koos, kohtuvad teiste maade arhiivide juhtidega. Alluvateni ei jõua informatsiooni isegi kokkusaamiste sisust. Ühing aitaks kaasa igal tasemel kontaktide loomisele. Eestile aitaks ühest Arhivaaride Ühingust. Kui leitakse, et nimetatud ühing ei toimi, oleks mõttekas selle ühingu ülevõtmine uute aktiivsete liikmete poolt, teguvõimsa juhatuse liikmete valimine. 1939. aastal asutatud Arhivaaride Ühingu õigusjärglast saab olla vaid üks.” Kuna arhivaaride töökohad uues Rahvusarhiivi struktuuris ei olnud veel selgunud, otsustati uue juhatuse ja revisjonikomisjoni valimised edasi lükata ja senise juhatuse volitusi niikaua pikendada. Uus peakoosolek otsustati kokku kutsuda pärast ühingu juubeli tähistamist, kuid enne 1. maid. Siis otsustati kinnitada ka liikmemaksu suurus. EAÜ aastapäeva tähistamiseks valiti senisele juhatusele toeks eritoimkond koosseisus Valdur Ohmann, Urmas Oolup, Ivi Tomingas ja Aet Tõnissoo. Suvine väljasõit otsustati korraldada Lätti. EAÜ kahte juubeliüritust – 60 aastat asutamisest ja 10 aastat taasasutamisest – tähistati 26. märtsil Tallinna Linnaarhiivis. Kavas oli põhiettekanne ühingu tegevusest läbi aegade, millele järgnesid sõnavõtud ja pidulik osa. Üritusest võtsid osa kolleegid Soomest, Lätist ja Leedust. Tervituskirjad saabusid Saksamaa ja Rootsi arhiiviühingutelt. Avatud oli väike arhiivitarvete mess, kus firmad tutvustavad oma toodangut: arhiiviriiuleid, arhiivikarpe, bürootehnikat ja -tarbeid jms.\nEesti Arhivaaride Ühing 70 aastal 2009\nEesti Arhivaaride Ühing tähistas oma 70. aastapäeva 13. novembril Tartus Ajalooarhiivis konverentsiga „Arhivaar muutuvas ajas“. Sellise teema valiku tingis asjaolu, et juba aastaid räägitakse ainiti elektroonilistest dokumentidest ja kõigest sellega seonduvast, kuid arhivaari oluline roll on jäänud tahaplaanile. Kohale tulnuid, keda oli seitsmekümne ringis, tervitasid Ajalooarhiivi direktor Indrek Kuubenja Eesti Arhivaaride Ühingu esimees Margus Maiste.\nRiigiarhivaar Priit Pirsko avaettekande teemaks oli „Arhivaar päri- ja vastuvoolus“. Ta arvas, et muutuvas ajas peab muutuma ka arhivaar. Põnev oleks ette näha, mis on muutunud, kui ühing tähistab 30 aasta pärast oma 100. aastapäeva. Sellise ennustuse võtsid ette Kanada arhivaarid 1972. aastal ja nüüd on tagantjärele huvitav vaadata, mis täppi läks. Kõige raskem on ette aimata tehnoloogilisi uuendusi, sest see valdkond areneb väga kiire tempoga. Nii nagu nähti kanadalaste ennustuses ette Rahvusarhiivi ja -raamatukogu liitumist, mis teostus tegelikkuses küll alles 2004. aastal, võime seda ka Eestis prognoosida. Vaevalt on loota uute hoonete ehitamist. On selge, et arhivaaridel pole mõtet hakata vastuvoolu ujuma, seda tuleks ikka pärivoolu teha. Tulevik on täis väljakutseid, millega arhivaarid peavad hakkama saama. Endine riigiarhivaar ja praegu eraarhiivi juhtiv Jaak Rand leidis ettekandes „Arhivaari ametist arhivaari pilgu läbi“, et arhivaari amet on hea amet. Peale ülikooli ei tundunud see nii kindel olevat, äratundmine olevat tulnud hoopis hiljem. Tänapäeva arhivaari professionaalsus ei põhine keskaegsel diplomaatikal, vaid kaasaegse asjaajamissüsteemi ja dokumendihalduse tundmisel. Arhivaari ei oota uued väljakutsed mitte tulevikus, vaid juba siin ja praegu.\nTartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia dokumendihalduse lektor Veiko Berendsen arvas oma ettekandes „Dokumendihaldur muutuvas ajas“, et dokumendihaldur on saanud Eestis levinud erialaks, mida õpetatakse Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias. Eesti vajab ligikaudu 800-t dokumendihaldurit ja seega on aastas keskmiselt kolmekümne kahe selle eriala spetsialisti väljalase päris paras. Arhiivinduse õppetooli professor Aadu Must jätkas arhivaaride koolitamise teemaga Tartu Ülikoolis, kus küll õpetatakse arhiivindust, kuid ei koolitata arhivaare. Ajaloolase ettevalmistuse üks osa, kas suurem või väiksem, on arhiivindus. Kavas on luua Tartu Ülikooli infokorralduse ja arhiivinduse instituut, mis loodetavalt võimaldab tõsta õpetamise taset.\nKuigi Rahvusarhiiv ja Tallinna Linnaarhiiv toetasid Eesti Arhivaaride Ühingu juubeliürituse läbiviimist, ei olnud majandussurutise olukorras võimalik kutsuda palju, kaugeid ja kõrgeid külalisi – piirduti vaid lähinaabritest kolleegidega. Läti arhivaaride nimel võttis konverentsil sõna nende ühingu esimehe asetäitja Gatis Karlsons, kes inglise keeles tutvustas olukorda Läti arhiivinduses, mis, nagu kogu riikki, on langenud kriisiolukorda. 2008. aasta eelarvest on järgmiseks, 2010. aastaks ette näha vaid 40 – 50 %. Eelkõige tuleb tagada, et dokumendid säiliksid. Teisena on tähtis, et kodanikud saaksid arhiividest vajalikku infot oma õiguste tagamiseks. Siis tuleb alles kõik muu. Erasektori roll arhiiviteenuste pakkumisel tõuseb. Kui Läti Rahvusarhiivis oli 2008. aastal ligikaudu 700 arhivaari, siis tõenäoliselt langeb nende arv 2010. aastal umbes 420 kanti. 2010. aastal peaks Lätis jõustuma uus arhiiviseadus, mis on paljuski tehtud Eesti arhiiviseaduse eeskujul. Praeguses kriisis ei tohi näha ainult negatiivseid külgi, vaid tuleb säilitada optimism. Kriis paneb inimesed tõsiselt mõtlema ja toimima kõige optimaalsemal viisil.\nKonverentsi lõppedes avati Ajalooarhiivi fuajees Tiiu Oja koostatud arhiivinäitus „Kunst olla kutseoskustega. Gildide ja tsunftide dokumentidest“. Ajalooarhiiv oli välja pannud ka valiku dokumente I Eesti Arhivaaride Päevadest, sealhulgas päevade kava ja teesid, mille üheks olulisemaks punktiks oli Eesti Arhivaaride Ühingu ellukutsumine. Muidugi järgnes kõigele veel tähtpäeva vääriline meeleolukas koosviibimine.


13. septembril tuli kultuuriministeeriumist pressiteade, et Tartu Kunstimuuseumist saab Eesti Kunstimuuseumi filiaal. Kas see on mõistlik samm? Mida see tähendab Eesti kunsti(kultuuri)kontekstis? Mida toob see kaasa Eesti Kunstimuuseumile, Tartu Kunstimuuseumile? Rein Lang, Eesti kultuuriminister Tegu on haldusala korrastamisega. Tartu Kunstimuuseumi liitmist Eesti Kunstimuuseumiga üheks asutuseks on plaanitud aastaid. Kui ma ei eksi, siis algasid sellekohased diskussioonid juba kümme aastat tagasi. Ühel korralikul kunstimuuseumil (mitte ajada segi kunstigaleriiga) peab lisaks atraktiivsetele näituseruumidele olema ka restaureerimislabor, teadustegevus, hariduslik tegevus ja kogudele korralikud hoiutingimused. Kõik see on Eesti Kunstimuuseumil olemas. Tartu muuseumil on vajalik olemas vaid osaliselt, kusjuures muuseumi kasutuses maja Vallikraavi tänavas ei vasta muuseumi nõuetele juba aastaid. Uue maja ehitamine Tartu Kunstimuuseumile käib riigile üle jõu. Leian, et 1,3 miljoni elanikuga riik alla 600 000 maksumaksjaga suudab maailmatasemel üleval pidada ühe riikliku kunstimuuseumi. Oleme viimastel aastatel, eriti pärast Kumu, mis on ju üks neljast Eesti Kunstimuuseumi filiaalist, valmimist jõudnud läbi raskuste olukorda, kus võime väita, et Eesti Kunstimuuseum on võrdne partner maailma arvestatavatele muuseumidele. Tartu Kunstimuuseumi muutumine Eesti Kunstimuuseumi viiendaks filiaaliks teenib sama eesmärki.\nJutud Tartu kunstielu hävimisest, kui seal ei ole omaette riigiasutust riikliku muuseumi näol, on minu meelest kummalised. Meie eesmärk on just muuta Tartu kogud inimestele senisest palju kättesaadavamaks, edendada koostöös Tartu ülikooliga Tartus kunstiteadust ja näitusetegevust ning saavutada Eesti Kunstimuuseumi juhtimisel Tartu inimestele nii muuseumi kogude kui välisnäituste kättesaadavaks tegemine nende kodulinnas. Ma loodan, et Tartu elanikud toetavad seda ettevõtmist. Oluline on ikka asja sisu, mitte kanne riigiasutuste registris. Paraku on tõsiasi see, et mõned tänase Tartu Kunstimuuseumi töötajad kaotavad töökoha, sest mitte kõigile ei tee Eesti Kunstimuuseum ja Tartu ülikool ettepanekut asuda nende teenistusse. Sealt tulebki otsida põhjust, miks kirjutatakse südantlõhestavaid kirju ja pöördumisi ning süüdistatakse valitsust seitsmes surmapatus. Ja aeg oleks ka üle saada Tsaari-Venemaa aegsest Eesti jaotamisest Eestimaaks ja PõhjaLiivimaaks, kus mõlemal peavad olema oma institutsioonid ja sümbolid. Nii nagu tallinlased võtavad rahulikult Tartu ülikooli asutusi Tallinnas, võiks tartlased võtta rahulikult Eesti Kunstimuuseumi filiaali Tartus.\nSirje Helme , Eesti Kunstimuuseumi direktor\nMa ei oska vastata, on see õige või vale samm, aga see on kultuuripoliitiline otsus ja nii tulebki hakata küsimust harutama. Selles otsuses on kaks kihti: üks, mis puudutab otseselt Tartu Kunstimuuseumi, ja teine, mis puudutab kultuuripoliitika üldisi suundi. Oleks päris hea, kui nüüd tekiks laiem aktiivne ja ka produktiivne diskussioon visuaalkultuuri tähendusest ja väärtusest, enamgi, kuidas üldse meie praeguses kiiresti ümberformeeruvas ühiskonnas kultuuri, institutsioone, riiki, tema mehhanisme kultuuripoliitikas, eesmärkide erinevust jne käsitleda ja kuidas edasi toimetada. Millised on soovid, õigused ja vastutuse määr? Kas väikese riigi kultuur peaks olema nagu hulk erivärvilisi kivikesi või nagu tõsine graniidilahmakas? Kujutan ette, et diskussioon võiks käia nii kõrgel teoreetilisel kui ka pragmaatilisel tasemel, nii et osaleksid tegijad, et osaleksid otsustajad. Ma loodan tõsiselt, et see ka teoks saab, ühismeedias ollakse ju väga aktiivsed.\nKüsimusele, mida toob ühinemine kaasa Eesti Kunstimuuseumile, võin vastata väga lühidalt: tööd ja muud jama. EKM on praegu kiirelt arenev organisatsioon, kus viimasel ajal on suurt tähelepanu pööratud just organisatsiooni identiteedi, väärtuste ja toimimismehhanismide arendamisele. Meil on tööd ja tegemist praegu väga palju. Ühinemine Tartu Kunstimuuseumiga ei olnud tõesti ette planeeritud, ega seda ei saanudki planeerida. EKM on aga riigi keskmuuseum, mitte eraettevõte, ning võtame väga tõsiselt kultuuriministeeriumi otsust. Mis edasi saab, ma ei oska öelda. Ei ole mõtet anda ei positiivseid ega negatiivseid sõnumeid enne, kui vähemalt mingi elementaarne olukord on kaardistatud. Kõik teised mured taanduvad tagaplaanile küsimuse ees: kui Vallikraavi tänava hoone on kogude asupaigana tõesti kõlbmatu, kuhu need siis ikkagi viia? Tartu linna need ju jääma peavad. Ja veel – juba liiguvad süüdistused, et me Tartu Kunstimuuseumi direktori Reet Margiga ei protesti kultuuriministri otsuse vastu, kuna kardame töökohta kaotada. See süüdistus ei põhine faktidel, sest kinnitan – ma kardan ainult nahkhiiri ja tonte ja absoluutselt kõiki linde.\nReet Mark , Tartu Kunstimuuseumi direktor\nMa ei tea, mida ühinemine meile kaasa toob. Me alles hakkame neid plusse ja miinuseid vaagima. Ilmselgelt toob see kaasa iseseisva ostupoliitika kaotuse. Mida see tähendab meie kogudele edaspidi, ei oska öelda. Ma ei taha teha mingeid oletusi näitusepoliitika ja kirjastamise osas. Mulle on praegu esmatähtis kõigi asjaosaliste kinnitus, et lauskoondamisi ei tule. Eesti kultuurikontekstis kaob üks iseseisev kõikvõimalikele raskustele vaatamata hästi toimiv kultuuriasutus. Mina saan väga hästi läbi kõigi loomadega, oht tuleb ainult inimestest.


Näitus „Rahvusatlas“ Eesti Rahvusraamatukogus, Harju maakond\nNäitus „Rahvusatlas“ Eesti Rahvusraamatukogus\nAastal 2019, mil Eesti rahvusülikool ja Eesti geograafia tähistavad 100 aasta juubelit, on saanud valmis Eesti esimene rahvusatlas – laiahaardeline esindus- ja teatmeteos Eesti loodusest, ajaloost, kultuurist ja kartograafiast. Näitus juhatab sisse põneva uurimisretke, mida pakuvad uue atlase 496 kaarti 36 teemal. Milline oli Eesti riigi esimene geograafiline visiitkaart? Milline kaardileht valmis 1930-ndatel planeeritud esimesest rahvusatlasest? Milline oli mullastik eri kihelkondades? Kas raudteed ja postiteed tõid kirjaoskuse lähemale? Kas kultuuriasutused asuvad rohkem kõrgustikel või madalikel? Kaart võib olla nii kunstiteos kui ka infoallikas ja kõigil neil on oma lugu. Atlase kaarte ja lugusid põimides ärkab ellu terve uus maailm, kus kõik on vähem või rohkem nähtavalt omavahel seotud.\nNäitusel saab tutvuda ka kaartide suuremõõtmeliste reproduktsioonidega, millest üks haruldaseim on 1920. aastal ilmunud „Laidoneri“ Eesti kaart ehk Eesti riigi kartograafiline iseseisvusdeklaratsioon. Kaardiga sooviti maailmale näidata noore vabariigi paiknemist ja piire ning kaardile lisavad väärtust selle servadel olevad Johan Laidoneri kirjutised. Näitusel on ka mõned Eesti rahvusatlase uued kaardid, mis valmisid kaardifirmas Regio. Tänapäevaseid kaarditegemise võimalusi tutvustab Maa-amet.\nEksponeeritud kaardid pärinevad Eesti Rahvusraamatukogu ja Rahvusarhiivi kogudest. Näituse valmimist toetavad Eesti Kultuurkapital, Regio ja GoTravel.\nAastal 2019, mil Eesti rahvusülikool ja Eesti geograafia tähistavad 100 aasta juubelit, on saanud valmis Eesti esimene rahvusatlas – laiahaardeline esindus- ja teatmeteos Eesti loodusest, ajaloost, kultuurist ja kartograafiast. Näitus juhatab sisse põneva uurimisretke, mida pakuvad uue atlase 496 kaarti 36 teemal. Milline oli Eesti riigi esimene geograafiline visiitkaart? Milline kaardileht valmis 1930-ndatel planeeritud esimesest rahvusatlasest? Milline oli mullastik eri kihelkondades? Kas raudteed ja postiteed tõid kirjaoskuse lähemale? Kas kultuuriasutused asuvad rohkem kõrgustikel või madalikel? Kaart võib olla nii kunstiteos kui ka infoallikas ja kõigil neil on oma lu\nAastal 2019, mil Eesti rahvusülikool ja Eesti geograafia tähistavad 100 aasta juubelit, on saanud valmis Eesti esimene rahvusatlas – laiahaardeline esindus- ja teatmeteos Eesti loodusest, ajaloost, kultuurist ja kartograafiast. Näi\nKesklinna linnaosa, Eesti rahvusraamatukogu\n(+372) 630 7100


Kuressaare linn ei taha kariloomi hoiualadele\n– 09/03/2013Rubriik: Maakond\nROOG KUI KATUSEMATERJAL: Sõrve tee 1 maaüksuse loodushoiutööde hanke võitnud Trevor Est OÜ pole huvitatud roo hävitamisest, vaid käsitleb seda ala oma katuseehitusmaterjali kasvukohana. Foto: Sander Ilvest\nKui Pärnu linna rannikul asuvate rannaniitude taastamiseks võeti mullu appi sadakond veist, siis Kuressaare linn, vaatamata keskkonnaameti soovitusele, Sõrve maantee ääres asuva hoiuala hooldamisel loomi näha ei taha.\n“See ala asub Tuulte Roosist linna poole ja on ikka nii linna sees, et loomadel ei ole seal mitte midagi teha,” ütles Saarte Häälele Kuressaare linnavalitsuse linnamajanduse osakonna spetsialist Aili Saar. “Linnavalitsus ei arva, et seal keset linna peaksid loomad olema,” lisas ta.\nMöödunud aastal sai linnavalitsus seoses Sõrve tee 1 maaüksuse poollooduslike koosluste hooldamiseks väljakuulutatud hankega keskkonnaametilt soovituslikud hooldamistingimused, mis muu hulgas näevad ette ka loomade karjatamist. 22,2 hektari suurusele alale jääval liigirikkal niidul ja rannaniidul soovitab keskkonnaamet karjatada kuni paarikümmet veist, samuti sobivad hobused ja lambad.\nKeskkonnaameti maahooldusspetsialist Nete Kukk ütles Saarte Häälele, et alternatiiv karjatamisele on suvine niitmine ja niite koristamine, kui maastik niitmist võimaldab.\nKuke sõnul koostatakse praegu Kuressaare lahe hoiuala kaitsekorralduskava ja tulemas on avalik arutelu, kus küsitakse ka linnaelanike arvamust loomade karjatamise sobilikkuse kohta Kuressaare linna piiril.\nNete Kukk märkis, et linnalähedastel aladel on poollooduslike koosluste hooldamisel oluline teha koostööd linnavalitsuse ja kohalike elanikega, et selgitada välja, kas sobiv hooldusmeetod on niitmine või karjatamine.\nHooldaja keeldub pilliroo hävitamisest\nKuressaare lahe hoiuala eesmärgipärase hooldamise mõistes on probleemiks seegi, et Sõrve tee 1 maaüksuse loodushoiutööde hanke võitnud roovarumisfirma Trevor Est OÜ pole sugugi huvitatud roo hävitamisest, nagu soovitab keskkonnaamet, vaid käsitleb seda ala oma katuseehitusmaterjali kasvukohana. Peamiselt Rootsis rookatuseid ehitav Andrus Reigo ettevõte on ka varasematel aastatel samal alal talviti roogu varunud.\nAili Saar ütles, et lepingu järgi peab Trevor Est OÜ korraldama loodushoiutöid, mille põhieesmärk on kevadsuvel avatud merevaate loomine roostiku tõrjumise abil. Samuti tuleb harvendada kadakaid ja mände vastavalt keskkonnaameti kui maa-ala valitseja soovitustele ja tingimustele. “Peame vaatama, et ta ikka midagi teeb ja lepingu järgi selle ala puhta ja korras hoiab,” sõnas Saar.\nTrevor Est OÜ juhatuse liige Andrus Reigo ütles, et ettevõte on küll valmis tegema lepingus ettenähtud raietöid ja avama vaateid, kuid kindlasti ei hakka nad täitma lepingu seda punkti, mis nõuab Sõrve tee 1 maaüksusel suveperioodil roo hävitamist.\n“Meie huvi on seal ainult talvisel perioodil roogu varuda,” tunnistas Andrus Reigo. “Kui me roo suvel ära hävitame, siis ei ole talvel ju enam midagi võtta,” selgitas ettevõtja, kelle sõnul võib roo hävitamisest keeldumine tähendada neile lepingu lõpetamist.\nReigo sõnul on Kuressaare hoiualal roo hävitamine suvistes tingimustes ka küllaltki raske, sest maa on kivine ja mudane ja liikuda pole seal võimalik ühegi masinaga.\nNete Kukk ütles, et varem on Andrus Reigoga seotud ettevõte rentinud Loodenina rannaalasid, kuid kuna ta ei täitnud rendilepingu tingimusi, leiti neile aladele uued hooldajad.\nKuressaare hoiuala hooldustööde rendileping on aga sõlmitud linnavalitsusega, mistõttu on keskkonnaametil seal õigus vaid kontrollida, kas poollooduslikku kooslust on rikutud või mitte, ja vajadusel teavitada keskkonnainspektsiooni.\nNete Kuke sõnul talvine roolõikus poollooduslikku kooslust otseselt ei kahjusta, kuid ei aita rannaniidu taastumisele ka kaasa, sest talvel lõigatud rooalal hakkab pilliroog kevadel taas vohama ja jätkub rannaniidule tüüpilise elustiku taandumine. Keskkonnaameti soov on, et alale leitaks hooldaja, kes on valmis poollooduslikke kooslusi niitma või seal loomi karjatama.\nAndrus Reigo ütles, et poollooduslike koosluste hooldajate pealetungiga on roolõikamine Eestis taandatud vaeslapse rolli, kellele ka riik ülalt alla vaatab.\n“Keskkonnaameti ja keskkonnaministeeriumi hinnangul pole roolõikamine mitte mingisugune tegevus: roog on halb ja seda tuleb hävitada, tähtis on vaid ilus maastik,” kirjeldas Reigo riigiasutustes valitsevat suhtumist.\n“Ühtegi ala ei ole mõeldud roo varumiseks, vaid kõik on mõeldud roo hävitamiseks ja selle eest on keskkonnaamet valmis ka maksma,” lisas ta.\nRoolõikajad on murelikud\nAndrus Reigo sõnul on roovarumise saatus muutunud väga ebamääraseks. “Kui vanasti oli vallast paber ilusti olemas, siis praegu ei ole mul seda paberit mitte kellegi käest võtta, sest mulle öeldakse, et roovarumise jaoks paberit ei väljastata,” rääkis katuseehitaja.\nReigo sõnul on roovarujatel maavalitsustega ühekordsed lepingud ja tegutseda õnnestub neil vaid juhul, kui maalapile ühtki teist hooldajat ei leita.\n“Sa võid maavalitsusest saada poolloodusliku koosluse peale paberi, aga loomulikult ei hakka ükski roovaruja seal suvel roogu hävitama, et talvel niisama istuda,” rääkis Reigo. “Kui on valida, kas inimene, kes pilliroo hävitab või kes lõikab talvel roogu ja paneb katusele, siis valitakse alati see, kes hävitab.”\nRooettevõtja sõnul lähevad maad nüüd RMK alla ning inimesed, kes praegu tegelevad roovarumisega, mõtlevad juba uute asjade peale. “Roo ressurss kuivab kokku, siin ei ole midagi, varsti tuleb Hiinast roogu tellida,” sõnas Andrus Reigo.\n(Vaadatud 1 396 korda, sh täna 1)\nLisatud: 09.03.2013 / 08:57\ntehke silmad lahti, Andrus Reigo, vaadake ringi, kogu rannik on roogu täis ja üha tihedamaks läheb. Ning mitte igal pool ei ole rannaniidu taastamise nõue takistamas. Ei pea kohe tuhvlitega korterist välja astudes rookombaini istuda saama.\nLisatud: 09.03.2013 / 14:19\nSu ettepanek on huvitav, aga kahjuks on see kodus tugitoolis tehtud. Selle teemaga on tegeletud ja Keskkonnaametist on küsitud vabu roomaid. Kahjuks on kõik roomaad lepingutega kaetud ja üksiku rootuka pärast ei hakka keegi oma rookombaini vedama ja ise üritusele peale maksma\nLisatud: 09.03.2013 / 08:59\nvabandust, kes on Aili Saar, kes räägib linnakodanike nimel. Mina tahan küll, et aasta ringi oleks Tuulte Roosi piirkonnas meri näha. Igas küljes tungib võsa peale, mis on merelinn Kuressaare??\nLisatud: 09.03.2013 / 09:07\nAili Saar ei rääkinud linnakodanike nimel. Aili Saar rääkis linnavalitsuse nimel — “Linnavalitsus ei arva, et seal keset linna peaksid loomad olema,” lisas ta.\nLinnakodanike arvamust alles hakatakse uurima — Kuke sõnul koostatakse praegu Kuressaare lahe hoiuala kaitsekorralduskava ja tulemas on avalik arutelu, kus küsitakse ka linnaelanike arvamust loomade karjatamise sobilikkuse kohta Kuressaare linna piiril.\nLisatud: 09.03.2013 / 10:49\nEga see nüüd ikka linna keskel kah pole ja igatahes parem mõte kui golfiväljak.Millegipärast oli kunagi vaja kekväljak betooni täis valada.Kas tõesti on saarlastel raha niipalju ,et igal sammul peab olema mingi müügiputka kust osta viletsat hiina kaupa.Ja nüüd äkki ei sobi lehmad linna serva võsasse.\nLisatud: 09.03.2013 / 14:35\nEks maal ongi elu ju väljasurnud, kolime siis loomad ka linna. Mis nad seal maal ikka teevad. Miks me ei võiks kõik sõbralikult linnas koos olla ja loomade pealt saadavast toetustest elada? See oleks ju loomapidamine 21 sajandi Eestis.\nLisatud: 09.03.2013 / 10:50\nRoomees lootis lüpsta kahte lehma korraga.\nMakstagu nn “hooldamise” eest talle ja talvel “ärahooldatud” roog ka veel Rootsi maha müüa. Geniaalne plaan, aga kuidas seda küll konkursil ametnikele serveeriti, et ta võitjaks osutus? Küllap üks silm muljuti kinni, et teise nurgast “pataka” paksust hinnata.\nLisatud: 09.03.2013 / 13:14\nTundub,et roovaruja on ainuke,kes kasvatab pisutki SKP-d.Need lamburid-veisekasvatajad ning hobusepidajad ainult ripuvad euroliidu nisa küljes ja saavad prisket toetust…\nLisatud: 09.03.2013 / 14:23\nKahjuks ei ole me nii targad olnud kui sina, Revident ja siiamaani ei ole me selliste huvitavate skeemide peale tulnud, aga elu õpetab, skeemid ja toetused on moes. Mine tea, äkki tulevikus!\nLisatud: 09.03.2013 / 11:48\nLahendus, Kuressaare/Saaremaa on suhteliselt väike kogukond, kui äkki küsiks elanike käest, kes soovib näha Tuulteroosis võsa asemel loomi karjamaal jalutamas.\nSuurendaksime inimeste kaasatust kodukandi arengul ja pikemas perspektiivis tekitaksime hoolivust ja huvi ümbruses toimuva vastu.\nKüsitluse saaks läbi viia internetis, imelihtne.\nto: tagasi Eestis\nLisatud: 09.03.2013 / 14:39\nKahjuks ei ole kõigil arvuteid, igal pool pole interneti levi ja arvutikasutus oskusi ei ole ka paljudel. Äkki toetad ka ühtlasi nii rahaliselt kui ka õppetunditega. Arvutid ja interneti võiksid kah välja teha juba ühtlasi.\nMul tuli kah mõte teeks INTERNETIS küsitluse: “Kas kasutad interneti?”. Ilmselt oleks kõigi vastus JAH.\nLisatud: 09.03.2013 / 15:13\nEbaturvaline internett ei sobi küll mingiks küsitluseks…Väga lihtne on saadud tulemustega manipuleerida nii,nagu kellelegi just kasulikum…Oli vist üks koolipoiss,kes tõestas,et e-valimistel sai hääli ümber tõsta…\nLisatud: 09.03.2013 / 13:04\nMa tahaks dolomiidist ehituskive valmistada. Hea oleks linnuse juurest neid varuda – juba valmistöödeldud ja mulle mugav käia ka.\nLisatud: 09.03.2013 / 17:07\nKui on eesmärk roofirmade tegevus lõpetada, siis andke minna. Mõnikümmend töötut Saaremal siis jälle juures ja väike “panus” ka Eesti väliskaubanduse bilanssi ka antud. Jõudu teile pööbel ja lumpenproletariaat.\nLisatud: 09.03.2013 / 18:50\nMitte ei saa aru, kellele see Tuulte Roosi rooväli ette jääb -merd näeb ju teisest küljest! Ja veel, kas selline soostunud ala ikka sobib veistele nagu “targad” keskkonnaametist arvavad. Mereäärsed maad on veidi teistsuguse pinnasega ja loomal on kohta valida kuhu minna. Kui veis soosse upub, kes teda sealt päästab? See poollooduslik ala toodab ja taastoodab seal ju ise kui arvestada roolõikust. Olge palun teemaga ettevaatlikud! Suvine lainetav rooväli ei häiri enamus inimesi, mis keskkonnaametil häda – kas EU rahade paikapanemisega kiire taga? Igatahes on nende rahadega targemat teha, kui looduses sundharimist rakendada.\nLisatud: 09.03.2013 / 19:24\nMina eelistaksin roolõikajaid. Meil siin maal mere ääres on lihaveised rannaääre täiega ära lagastanud – hunnikud igal pool ja nendest väetisehunnikutest on hoopis kõik vohama läinud, liivaalad kattuvad rohuga.\nLisatud: 10.03.2013 / 12:31\nPole kunagi Eesti maastikul olnud neid veiseid söömas rannikul. Ikka lambad.\nLisatud: 10.03.2013 / 12:34\nVeised hoiualal – vaatake, mis rajad on nad sisse teinud . Isegi metsloomad ei tee seda 100 aastaga. Mustust ja rooja on maha jäetud kõikjale, kes koristab ?\nLisatud: 10.03.2013 / 14:21\nPalju aastaid tagasi oli ilus rannajoon ja ka üksikud lehmad nämmasid suvel seal, pole kedagi seganud, ega`s neid loomi siis ole palju ???!!\nMiks peab olema metsik kui saaks ka teisiti ?\nLisatud: 10.03.2013 / 18:38\nArvestades seda, et isegi lambaid ei ole suudetud Loode tammikus aia sees hoida, on need planeeritavad veised varsti otsapidi korteri ukse taga.\nMuul juhul ei oleks nende neljajalgsete vastu.\nLisatud: 11.03.2013 / 10:00\nLehmad Kuressaares ei ole sugugi mingi väga erakordne idee. Kui Tammsaare 100 aastat tagasi Kuressaares suvitas, kirjeldas ta kuurortlinnaelu, kus lehmad igal hommikul ja õhtul uulitsatel promeneerisid ja omanikud nendega saksa keeli kõnelesid, et oma linnaelaniku-seisust rõhutada %)\nLisatud: 11.03.2013 / 10:03\nEsiteks – kus on loomakari, sinna inimesel asja ei ole.\nJa teiseks – kui pilliroo asemel oleks veisekari, kas siis merevaade oleks ilusam.\nLisatud: 11.03.2013 / 11:36\njah, siis paistaks tee ääres seisjale meri. Aga kui loomadest end palju kõrgemaks pead, on turvaline jääda Tuulte Roosi kolmandale korrusele diivani peale. On igati kindlam.\nLisatud: 11.03.2013 / 13:14\nÜks hea artikkel pilliroo kohta:\nLisatud: 11.03.2013 / 16:04\noleks parim, ei sega vaadet ka:)\nIlus leid marjametsast\nÄrge mind küll pildistage\n“Laena mulle kannelt, Leisi VäRKS!”\nDigiretseptid tahavad harjumist\nHiiumaalt Harilaiuga Saaremaale\nLaternaposti lõhkuja teada\nKuiv suvi tõi Saaremaale rekordvarase viljakoristuse


Sotside juhitud Võru linn võtab tuhandetelt puuetega inimestelt toetuse ära - Uudis.eu\nGalerii: Prantsuse pensioniprotestid ei näita...\n31 min. tagasi Postimees 0 0 Link\nTorino Juventus sai Rooma gladiaatoritelt hooaja...\nNižni Novgorodis sõitis auto kõnniteele, 13 inimest...\nÜlemvõimu lõpp? Bayern teenis hooaja neljanda...\n2 tundi tagasi Postimees 0 4 Link\n3 tundi tagasi Delfi 0 4 Link\nRiias võivad prügimajanduse tõttu toimuda erakorralised...\n3 tundi tagasi Delfi 0 3 Link\n3 tundi tagasi Delfi 0 2 Link\nFOTOD | Linnakunstniku Teet Suure jõulukuused...\n4 tundi tagasi Delfi 0 3 Link\n2 päeva tagasi 60+ 0 8 Link\n3 päeva tagasi 60+ 0 8 Link\n4 päeva tagasi 60+ 0 7 Link\n6 päeva tagasi 60+ 1 20 Link\nEBAÕIGLUS LÕPPES! FIA kohtleb autoralli maailmameistreid...\n3 tundi tagasi Õhtuleht 0 3 Link\nPÄEVAHOROSKOOP: pühapäev, 8. detsember\nPalju õnne! Priit ja Heidi Helena Sibul said...\n3 tundi tagasi Õhtuleht 0 9 Link\nIMELINE KURKUM: kosutab tervist ja soojendab...\n4 tundi tagasi Õhtuleht 0 3 Link\n8 tundi tagasi Maaleht 0 3 Link\nKUULA | Suhkrust ja maiustustest sõltuvusse jääda...\n24 tundi tagasi Maaleht 0 4 Link\n3 päeva tagasi Maaleht 1 9 Link\n3 päeva tagasi Maaleht 0 7 Link\nPriit Hõbemägi: jääb mulje, et kohtunikud teevad...\nSiim Kallas: minu üheksa põhimõtet tippjuhina\n24 tundi tagasi PM - Arvamus 1 8 Link\nEsinduslikul foorumil avatakse laulu- ja tantsupeo...\nAndrei Kuzitškin: Stalin ja kodusõja viirastus...\nLauri Vahtre: räpane Visegrádi vagun ja Eesti...\n7 tundi tagasi Eesti Päevaleht 0 5 Link\nFOTOD | "Klaverikontserdi" sarja avaõhtul esines...\n8 tundi tagasi Eesti Päevaleht 0 3 Link\nKultuskirjaniku mõrva müsteerium: kas liigne...\n8 tundi tagasi Eesti Päevaleht 0 6 Link\nVahur Koorits: kas lollidelt tulebki raha ära...\n11 tundi tagasi Eesti Päevaleht 0 2 Link\nPiparmündi viis vähem tuntud kasulikku omadust\n4 tundi tagasi Telegram 0 5 Link\nVenemaa luurab Prantsusmaal mägedest, aga Eestis?\n8 tundi tagasi Uued Uudised 0 4 Link\nNädala portree - Eric Reppo: „Tallinnas on väga...\n8 tundi tagasi Estonian World Review 0 4 Link\nIvan Makarov: eestlased, hoidke oma lapsi ja...\n8 tundi tagasi Estonian World Review 0 5 Link\nPISA test näitab, et Lääne-Euroopa koolides on...\n9 tundi tagasi Uued Uudised 0 3 Link\nKa ametnikud on inimesed – seega on jutud iga...\n14 tundi tagasi Uued Uudised 0 2 Link\nEhk lõpetaks metsanduses puupõldude rajamise...\n14 tundi tagasi Uued Uudised 0 3 Link\n2 päeva tagasi Eesti Uudised 0 6 Link\n3 päeva tagasi Eesti Uudised 0 8 Link\nRakvere homofilmide festivali juht töötab noorsootööametnikuna\n16 tundi tagasi Objektiiv 0 3 Link\nJuhtkiri: Mati mälestuseks\nKa Objektiiv sai Festheartilt rõveda pildiga...\nÄrevus, depressioon ja läbipõlemine + 7 sammu...\nJüri Martin: Kulda kogutakse raskete hetkede...\n1 päev tagasi Telegram 0 11 Link\nEinar Laigna: alles jäävad need, kes elavad Jumala...\n8 tundi tagasi Estonian World Review 0 2 Link\nTEPP lasketiir Toronto Eesti Majas läbis edukalt...\n21 tundi tagasi Estonian World Review 0 5 Link\n31 min. tagasi Sakala 0 0 Link\nLäti ja Eesti mõtlevad rajada Liivi lahte ühise...\nKäsipall: karikafinaalis kohtuvad Põlva Serviti...\nPõlva Serviti edenes karikafinaali HC Tallinna...\nOlustveres põles angaar\n5 tundi tagasi Sakala 0 4 Link\nEsindusmeeskonna komplekteerimine käib täie hooga\n6 tundi tagasi Sakala 0 6 Link\nJõulukuusk võib valmida vanadest raamatutest...\n8 tundi tagasi Sakala 0 4 Link\n2 päeva tagasi Hiiu Leht 0 7 Link\n2 päeva tagasi Hiiu Leht 0 8 Link\n2 päeva tagasi Hiiu Leht 0 6 Link\n71 vereloovutajat tegid Türil head\n6 tundi tagasi Järva Teataja 0 4 Link\nTürilane pälvis eriolümpia hõbemärgi\n9 tundi tagasi Järva Teataja 0 3 Link\nGalerii: päkapikkude paraad tõi halli ilma rõõmu...\nGalerii: Paides toimub Jõulukroon\nRaudtee jõuab homme Haapsalule lähemale\n5 tundi tagasi Lääne Elu 0 4 Link\nNelli Differt on Eesti karikavõitja naiste epees\n7 tundi tagasi Lääne Elu 0 6 Link\nSten Priinits võitis Eesti vehklemiskarika\n7 tundi tagasi Lääne Elu 0 5 Link\nGalerii: Risti jõululaadal oli nii staažikaid...\nKasuisa lõi kasutütart\n4 tundi tagasi Lõuna-Eesti PM 0 4 Link\nEestimaa Looduse Fond tänas looduskaitsesse panustajaid\n5 tundi tagasi Lõuna-Eesti PM 0 3 Link\nEesti Ravimihulgimüüjate liit: ravimite tarneraskused...\n7 tundi tagasi Lõunaeestlane 0 5 Link\nMaanteedele on tekkinud imelikud moodustised...\n8 tundi tagasi Lõunaeestlane 0 2 Link\nVõrkpallurid alustasid Läti tuuri kindla võiduga\nPernova loodusmajas toimus teadusringide päev\n5 tundi tagasi Pärnu Postimees 0 6 Link\nSuur pildigalerii: Tireli akrobaatikavõistlusel...\n5 tundi tagasi Pärnu Postimees 0 5 Link\nSarja "TV 10 olümpiastarti" esimene üle-eestiline...\nHeidi Uustalu toetuseks on kogunenud juba ligemale...\n4 tundi tagasi Põhjarannik 0 3 Link\nNÄDALA KUJU − Arvo Aller\n24 tundi tagasi Põhjarannik 0 6 Link\nJõhvi kooli on õnnistatud särava inglise keele...\n24 tundi tagasi Põhjarannik 0 5 Link\nViru pataljon tähistas sünnipäeva\n1 päev tagasi Põhjarannik 0 4 Link\nTänak ja Järveoja said kätte võidukarika\n4 tundi tagasi Saarte Hääl 0 4 Link\nSaaremaa võrkpalliklubi jätkab võidulainel\nCello Kids täitis Raekoja muusikaga\n7 tundi tagasi Saarte Hääl 0 3 Link\nSaaremaa aasta naiskodukaitsja on Raili Nõgu\nAparaaditehases avas uksed uus veganikohvik\n4 tundi tagasi Tartu Postimees 1 2 Link\nTeise advendiküünla süütamise eel peetakse Tartu...\n12 tundi tagasi Tartu Postimees 0 4 Link\nLahkus vandeadvokaat ja Tartu medali kavaler...\n1 päev tagasi Tartu Postimees 0 3 Link\nTartu turusiga sai jõuluks selga esimese kostüümi\n1 päev tagasi Tartu Postimees 0 5 Link\nGalerii: Viru-Nigulas oli üle pika aja saunapäev\n5 tundi tagasi Virumaa Teataja 0 5 Link\nGalerii: jõulubussis nähti esimest korda jõulutaati\n8 tundi tagasi Virumaa Teataja 0 5 Link\nTeet Suure jõuluinstallatsioon läks maksma ligi...\n8 tundi tagasi Virumaa Teataja 0 2 Link\nTeisel advendil tuleb kuni seitse kraadi sooja\n8 tundi tagasi Virumaa Teataja 0 3 Link\nJõgeva Jõulujooks tuleb tuntud headuses\n13 tundi tagasi Vooremaa 0 2 Link\nHeategevuskontsert korjab raha koduta loomadele\n13 tundi tagasi Vooremaa 0 5 Link\nAlen Veziko laulis Põltsamaa kirikus\nVäino Valdmanni fotokunst jõudis Jõgevale\nVäidetakse, et sellist teksti suudab lugeda üks...\nSuunamudija-Aleksandria näitab ette, kuidas staarid...\nSpice Girlsi staar Mel B jagas fännidega imearmsat...\nMees selgitab: 7 põhjust, miks me vihkame misjonäripoosi\nOled «valge» ja vallaline mees? Hiina naistel...\n4 tundi tagasi Elu24 0 3 Link\nAntarktikasse siirduv Admiral Bellingshausen...\n1 päev tagasi Lugejakiri 0 4 Link\nFOTOUUDIS: Riigikogu esimees Henn Põlluaas müüb...\nEpp Kärsin: naised ei taha anaalseksi vaid proovida,...\n6 tundi tagasi Naistekas 0 3 Link\nArmastad banaani süüa? Siin on põhjus, miks peaksid...\n"Imelikud on need, kes kohe esimesel kohtingul...\nRETSEPT | Tervislik ühepajatoit, mis valmib potis...\nHertsoginna Kate Middleton segati koledasse skandaali:...\n4 tundi tagasi Kroonika 0 6 Link\nRaul Ukareda 90nadate elust: olin olukorras,...\n4 tundi tagasi Kroonika 0 3 Link\nJulia Stiles meenutab koostööd vara lahkunud...\n5 tundi tagasi Kroonika 0 6 Link\nVabane neist asjadest veel enne uusaasta tulekut!\n6 tundi tagasi PM - Sõbranna 0 4 Link\nKuidas kuninglikud kõrgused reisivad: mõned eriti...\n8 tundi tagasi PM - Sõbranna 0 4 Link\nTäna valitakse T1 Mall of Tallinnas Aasta Verivorst...\n11 tundi tagasi PM - Sõbranna 0 2 Link\nKõrvamarjakire plahvatus Hiinas\n15 tundi tagasi PM - Sõbranna 0 4 Link\n6 päeva tagasi Sisuturundus 0 20 Link\n20 päeva tagasi Sisuturundus 0 49 Link\n29 päeva tagasi Sisuturundus 0 75 Link\n1 kuu tagasi Sisuturundus 0 54 Link\n1 kuu tagasi Lugeja 0 56 Link\n1 kuu tagasi Lugeja 0 76 Link\n2 kuud tagasi Lugeja 0 66 Link\n3 kuud tagasi Lugeja 0 76 Link\nSotside juhitud Võru linn võtab tuhandetelt puuetega inimestelt toetuse ära\nVõru eelmine Jüri Kaveri poolt juhitud linnavalitsus tõstis puuetega inimestele makstavaid toetusi, sealhulgas hooldamise korraldamise toetust. Tänane Anti Allase (SDE) Postitus Sotside juhitud Võru linn võtab tuhandetelt puuetega inimestelt...\n14.11.2019 12:07 12 0\nVõru eelmine Jüri Kaveri poolt juhitud linnavalitsus tõstis puuetega inimestele makstavaid toetusi, sealhulgas hooldamise korraldamise toetust. Tänane Anti Allase (SDE)\nPostitus Sotside juhitud Võru linn võtab tuhandetelt puuetega inimestelt toetuse ära ilmus Eesti Uudised.\nLugeja küsib: milliste juriidiliste nippidega õnnestus Tarandi juhtumist eraldada...\nVideo: Jekaterina Novosjolova selgitas, mis tunne on näitlejal alasti ja intiimsete...\nTasavägised tulemused Soome parlamendivalimistel teevad valitsuse moodustamise keeruliseks\n8 kuud tagasi Eesti Uudised 0 103 Link\nKülje alla ujunud pagulased ehmatasid veekeskuses naisterahvaid\n26 päeva tagasi Uued Uudised 1 18 Link\nEesti on üks suurima migrandikogukonnaga riike Euroopas – see on aluseks Vahemere paadireisijatest keeldumisel\n5 kuud tagasi Uued Uudised 0 55 Link\nMartin Helme: süvariik on kooslus ennast puutumatuks pidavatest ametnikest ja argadest poliitikutest\n4 kuud tagasi Uued Uudised 0 34 Link\nTitaanide heitlus Vabaerakonnas: Andres Herkel seljatas valimistel Kaul Nurme\n9 kuud tagasi Objektiiv 0 139 Link\nTõnu Kuusemaa - 6. august ajaloos:\n4 kuud tagasi Estonian World Review 0 43 Link\n1 kuu tagasi 0 294\n22 päeva tagasi 0 291\n21 päeva tagasi 0 137\n16 päeva tagasi 0 123\nPärnu räppar tegi loo sellest, kuidas ta uued tossud sai, ja tulemus on üle ootuste äge!\n22 päeva tagasi 0 70\n1 kuu tagasi 0 865\n22 päeva tagasi 0 577\n4 kuud tagasi 0 434\n2 kuud tagasi 0 410\n21 päeva tagasi 0 333\n1 kuu tagasi 0 895\n7 kuud tagasi 1 824\n3 kuud tagasi 0 771\n2 kuud tagasi 0 628\nNimepäevad: Külli, Küllike, Külliki, Külve, Külvi\nIvan Makarov: eestlased, hoidke oma lapsi ja oma keelt!\nMeremuuseum on esimene, mis on tehtud ligipääsetavaks erivajadustega inimestele\n13 tundi tagasi Postimees 0 3 Link\nRail Balticu hiigelprojekt plaanitakse ELi rahastuse ärakukkumisel ehitada valmis Eesti maksumaksjate kulul\n2 päeva tagasi Objektiiv 0 17 Link\n3 päeva tagasi Delfi 1 16 Link\n3 päeva tagasi Delfi 0 8 Link\nEesti Vabariigi kodanik Peep Leppik: sisekaitse reservil...\n3 kuud tagasi Uued Uudised 0 18 Link\nUute Uudiste kaasautor Peep Leppik avaldab toetust siseminister Mart Helme algatusele...\nPaidelase mälestused Raplast pälvisid tähelepanu\n10 kuud tagasi Järva Teataja 0 86 Link\nJärvamaa keskraamatukogu peaspetsialist Eha-Hilju Palm saatis oma lapsepõlvemälestused...\nMadridi Reali alistanud Roma jalgpalliklubi sai väga omapärase...\n4 kuud tagasi Postimees 0 24 Link\nRoma jalgpalliklubi ja Madridi Reali kohtumisest Mable Green Cup’il väljus võitjana...\nVIDEO | Trudeau, Johnson, Macron ja Rutte näivad vastuvõtul...\n4 päeva tagasi Delfi 0 5 Link\nKanada ringhääling CBC avaldas video eilselt vastuvõtult Buckinghami palees, milles...\nKuidas natside peaideoloog kodulinnas külas käis\n7 kuud tagasi Õhtuleht 0 36 Link\nTallinna poiss Alfred Rosenberg oli Läti juurtega isa ja Prantsuse hugenottide järeltulijast...\nMagusafestival lubab meelt lahutada nii suurtel kui väikestel...\n10 kuud tagasi Postimees 0 118 Link\nPühapäeval, 10. veebruaril toimub Tallinnas, Kultuurikatlas esimene Magusafestival,...\nJeemeni separatistid vallutasid sõjaväelaagrid, hukkus...\n4 kuud tagasi Postimees 0 26 Link\nJeemeni lõunaosa separatistid vallutasid Araabia Ühendemiraatide toel Adeni linnas...\nTOHOH! M-Spordi rallitiimi boss säras Tartus toimunud triatlonil\n5 kuud tagasi Õhtuleht 0 39 Link\nM-Sport rallimeeskonna juht Richard Millener osales Rally Estonia ajal Tartus toimunud...\nNaissaarel sõidab taas kitsarööpmeline rong\n5 kuud tagasi Postimees 0 46 Link\nNaissaarel hakkas üle mitme aasta kitsarööpmelisel raudteel taas sõitma rong, raudtee...\nIsamaaa volikogu: anname inimestele õiguse olla enda raha...\n28 päeva tagasi Lääne Elu 0 19 Link\nIsamaa volikogu esimehe Sven Sesteri sõnul on Isamaa majanduspoliitikat alati iseloomustanud...\nTuule kiirus: 3,1...9,4 m/s\nPuhangud: 15,6 m/s\nNähtavus: 8...16 km\nPilves ilm. Paljudes kohtades sajab vihma ja lörtsi. Hommikul lääne poolt alates pilvisus hõreneb ja sadu lakkab. Tuul pöördub lõunast ja edelast läände ja loodesse 4-10, puhanguti 14 m/s, rannikul 9-14, puhanguti kuni 20 m/s, hommikul nõrgeneb veidi. Õhutemperatuur on 0..+4°C.\nPuhub lõuna- ja edelatuul 6-11, puhanguti 14 m/s, vastu hommikut pöördub läände ja loodesse. Laine kõrgus on 1,0-1,6 m. Aeg-ajalt sajab vihma ja lörtsi, hommikul sadu lakkab. Nähtavus on mõõdukas. Õhutemperatuur on +1..+3°C.


Lootsmann: vastaspoolel ei olnud midagi uut lisada - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLootsmann: vastaspoolel ei olnud midagi uut lisada\n10. veebruar 2010, 16:30\nTäna arutas Tallinna halduskohus Harju endise maavanema Värner Lootsmanni kaebust valitsuse teda teenistusest vabastanud korralduse tühistamiseks. Kohtunik Elle Kask kuulas ära mõlemad pooled ning osa tunnistajaid, kuid otsust ei langetanud.\nLootsmann kinnitas, et vastustaja ehk valitsuse esindajatel ei olnud kohtus mingeid uusi fakte esitada ning nad ei suutnud oma seisukohti täiendavalt argumenteerida. Küll oli Lootsmannil enda sõnul üht-teist lisada. Kuulati ka tunnistajaid.\n«Kohtu seisukoht on selline, et tuleks kuulata ka regionaalministri subjektiivseid seisukohti,» ütles Lootsmann. «Kui on aastaid tööd tehtud ja äkki tekivad subjektiivsed seisukohad, siis on see päris naljakas.»\nTäna järgmise kohtuistungi aega ei määratud, kuid Lootsmanni sõnul jääb see ilmselt märtsi teise poolde.\nValitsuse eelmise aasta 22. oktoobri korraldusega vabastati Lootsmann Harju maavanema kohalt. Ettepaneku selleks tegi regionaalminister Siim Valmar Kiisler.\nKiisleri hinnangul ei laabunud tal koostöö Lootsmanniga, kuna neil on erinev arusaam maavanema osast ja vastutusest ning teabevahetuse korraldamisest. Sellest lähtuvalt puudus regionaalministril kindlus, et edasises koostöös Harju maavanemaga suudetakse erimeelsused kõrvaldada.\nLootsmanni teenistusest vabastamisel maksti talle hüvitsena kuue kuu ametipalk. Lootsmann kaebas oma ametist vabastamise kohtusse.\nLootsmann asus Harju maavanemana tööle 8. veebruaril 2006 ning tema ametiaeg pidi kestma kuni 7. veebruarini 2011.


Telia kliendid eelistavad lisaks arvutitele kaitsta ka oma mobiilseid nutiseadmeid - Digitark\n#it turvalisus #lapsed netis #safe #Telia Safe\nKaks nädalat tagasi tuli Telia Eesti välja uue teenusega Telia SAFE, mis on kunagise populaarse Arvutikaitse edasiarendatud lahendus, kaitsmaks kõiki oma nutiseadmeid viiruste eest, kuid võimaldades peale selle kaitsta ka nutitelefonis olevad andmed seadme varguse või kadumise korral.\nKoostöös F-Secure’iga valminud Telia SAFE on juba esimese kahe nädalaga võitnud klientide poolehoiu, mis annab alust järeldada, et Eesti arvuti- ja nutiseadmete kasutaja tahab hoolt kanda enda ja oma pere turvalisuse eest. “Oktoobris on liitunud Telia SAFE´iga üle 400 uue kliendi,” ütles Digitargale Telia Eesti erakliendi internetiteenuste juht Gert Tomson.\nLisaks on uuele Telia SAFE teenusele viidud üle ka enam kui 12 000 senise Arvutikaitse klienti, kelle arvutites uuendatakse tarkvara samuti oktoobrikuu jooksul kindlama ja rohkemaid võimalusi pakkuva kaitseprogrammi vastu. Telia SAFE´i eelis ongi just mitmekülgsus ja nii saab iga kasutaja luua sellise kaitsestrateegia, nagu on vaja talle endale ja tema perele. “SAFE pakub kaitset korraga nii süle- ja lauaarvutile, tahvlile kui ka nutitelefonile,” selgitas Tomson ka Digitarga saates. “Mida rohkem seadmeid, seda soodsam kuutasu ühe seadme kohta,” ütles ta.\nNii ongi klientide hulgas osutunud kõige populaarsemaks pakett Telia SAFE kolmele seadmele, mille on valinud ligi pooled klientidest. “Kliendid tõesti soovivad lisaks arvutile võtta Telia SAFE kasutusele ka oma mobiilsetes seadmes ja meil on selle üle väga hea meel,” sõnas Tomson. “30% liitujatest on võtnud Telia SAFE´i lausa viiele nutiseadmele.”\nWindows, Mac, Android ja varsti ka iOS – tutvun võimalustega.\nTelia SAFE teenuse tasu on alates 1,85 €/kuus.


Kurat busty lits karvane porno klipid, Piiramatu karvane seks videod\nkarvane kurat busty lits tussu porno juures Hairy Mobile Porno.com\nKÕIK KURAT BUSTY LITS PORNO POOLT KATEGOORIAD\n1688 KURAT BUSTY LITS VIDEOD JAOKS TASUTA\nhardcore sex, kurat busty lits, blowjob, gang bang, karvane tuss, cumshot, võin imeda ennast, vaba naine imemiseks munn, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, imeda munn free porn, xxx kutt imeb oma riista\nRinnakas Abielunaine Fucks\nhardcore sex, kurat busty lits, milf sex, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, alasti busty tibu, mature porn, wife writing xxx, video sex free wife, big busty fisted, asian porn, wifes koduvideod\nGalerii Kohta Kiimas Naised Koos Floppy Tissi...\nteen sex, hardcore sex, kurat busty lits, tõesti busty teismeliste, suured tissid, masturbation, amatöör seksi grupp, homemade porn, amatöör porn, poisid mängida clit, mees, kellel on suur suur dicks, alasti tüdruk dildo\nTasuta Mega Rinnakas\nhardcore sex, suur dicks, kurat busty lits, suured tissid, cumshot, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, alasti busty tibu, mega slut daily video, interracial sex, katie kox, video mega tits sexy\nhardcore sex, kurat busty lits, homemade porn, amatöör porn, kuradi glorey auk, how to fuck the women, õpetamise lits, she fucks the repair guy\nhardcore sex, kuidas mängida kukk, play with huge cock, mänguasjad, kurat busty lits, lapsuke, suured tissid, soolo, hot girl with her dick, masturbation, pornstars, bbw porn\nNeed Two Prantsuse Dolls Are Tõsi Masters Juu...\ntissid, hardcore sex, blowjobs, suuseks, kõva kurat, melonid, groupsex, group sex, suur rind, kurat busty lits, suured tissid, blowjob\ntissid, lihav, kurat busty lits, suured tissid, era-, doggy, juggs, pornstar, amatöör porn, rind, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics\nAasia Lits Keppimine A Dildo\nhardcore sex, anal sex, kurat busty lits, cumshot, creampie, asian fuck my kolju, asian long fuck download, asian busty perses, suur kukk kurat lits, suur tihane asian fuck hard, aasia hd fuck girl, interracial sex\nÕhuke Lipakas Kaede Ohshiro Gives Awesome\nhardcore sex, kurat busty lits, blowjob, gang bang, karvane tuss, cumshot, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits, seksikas kõhn porn sluts, pargitud kuum lits pildid, drunken slut pics\nNymphs Has Moth Covered Poolt Sperma Löök\nhardcore sex, kurat busty lits, blowjob, suured tissid, cumshot, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits, seksikas kõhn porn sluts, pargitud kuum lits pildid, drunken slut pics, noor cum slut\nNoor Dolls On Banged\nhardcore sex, kurat busty lits, suured tissid, free porn, mis ei ole hd, young libertines chicks, young schooll grill porn, best young old sites, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits, seksikas kõhn porn sluts, pargitud kuum lits pildid\nKuum Seksikas Ihualasti Porno Imemine Ja Kepp...\nhardcore sex, anal sex, kurat busty lits, blowjob, kurat kuum fuck, kurat porn xxx hot sex hd, kuum ja babes bikiinid, pix kuum ja seksvideo, pargitud kuum lits pildid, mature porn, hot naised kõva kurat, suur kukk kurat lits\nKüpsemad Rinnakas Imemine\nkurat busty lits, suured tissid, masturbation, masturbatsioon pildid, masturbatsioon internetis hd, mature porn, küpseb porn pics, porno girl sexi mature, video toru küps, free mature sex vidieos, mature sex paysites, mature end monster dik\nVideod Kohta Kuum Babes Et Nagu Imemine Ja Ke...\nTüdruk Gets Nägu Covered Poolt Sperma Löök\nteen sex, cumshots, suur türa, kurat busty lits, blowjob, lapsuke, suured tissid, cumshot, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits, seksikas kõhn porn sluts\nKuum Lits Rumi Kazama Sucks Ja Fucks\nHotty Ratsutamine Dong Till Ta Cums\nhardcore sex, suur dicks, kurat busty lits, suured tissid, kuradi cummings, pornstars, free porn, mis ei ole hd, ta xxx kuum lits, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, free porn cum, hot she male nude photos\nNoor Mustanahaline Sluts Keppimine Suur Dicks\nhardcore sex, anal sex, kurat busty lits, suured tissid, amatöör porn, must porn, suur kukk kurat lits, yobt big black anal, interracial sex, big busty fisted, black chick and big dick\nRinnakas Tüdrukud Armastus Sharing\nhardcore sex, kurat busty lits, lapsuke, suured tissid, soolo, euro porn, out door girls sex, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, alasti busty tibu, armastan video porn, porn tüdrukute õhtu\nteen sex, hardcore sex, suur türa, suur dicks, teismeliseiga, kurat busty lits, fuck üllatus tema, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits, seksikas kõhn porn sluts, pargitud kuum lits pildid\nHatsumi Kudo Kiimas Rinnakas Aasia Lits Gets\nhardcore sex, cumshots, suur türa, suur dicks, kurat busty lits, lapsuke, kontor sex, poisid mängida clit, mees, kellel on suur suur dicks, tüdruk pundunud nibud, dames koos dikcs, sluts lennukis\nIlus Wench Pine Shizuku Receives\nAasia Cuties Getting Perses\nÕpetaja Getting Perses Raske Ja Kiire\nteen sex, cumshots, suur türa, teismeliseiga, kurat busty lits, blowjob, lapsuke, suured tissid, cumshot, saada see raske, getting cocks hard, hardcore\nKuum Seksikas Ihualasti Keppimine Ja Tiss Ime...\nhardcore sex, nice ass, kurat busty lits, suured tissid, tüdrukud imeda fuck hot, imemiseks klapid ja tissid, aurutatud fuck ja kiss, sex ja fuck grls video, sidemes ja perses, suur tagumik fuck hoor, kaks busty tüdruk fuck, kaks busty fuck\nTasuta Täiuslik Teismeline Esimene Suhuvõtmin...\nteen sex, hardcore sex, kurat busty lits, tõesti busty teismeliste, blowjob, amatöör porn, porn tüdruk ja mehed voodis, sex in titties osa, poiss kurat poiss schoo, ootel sunnitud blowjob, teen porn, must porn\nTa Loves Tema Suu Perses\nhardcore sex, blowjobs, suur türa, mees suur munn vittu, suur dicks, kurat busty lits, suured tissid, fuck üllatus tema, pornstars, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits\nTasuta Porno Mees Fuck Tüdruk Ja Saama Perses\nhardcore sex, suur dicks, anal sex, kurat busty lits, suured tissid, stepdad fuck me and nude, hot babes, fuck porn and big cock, meeste ja saada perses, fuck hot and sexy sex, i fuck you and your moma, asian porn\nhardcore sex, kurat busty lits, blowjob, päraku-, haigutav sitapead, väga tihe suur riist, väike kukk ja kerjama tihane, hot sex kukk xxx, euro porn, sex in titties osa, täis suur kukk, suur kukk sex mpeg klambrid\nBeib Engulfing Peenis Nagu The Lits\nkurat busty lits, ilus porn babes, kuum ja babes bikiinid, babe meeldib kaks klapid, kõhn babe purjus sex, babe telefoni sex video, sex in titties osa, sluts lennukis, seksikas kõhn porn sluts, pargitud kuum lits pildid, kõva kurat, babe sucking\nTattooed Covered Lits\nhardcore sex, group sex, anal sex, kurat busty lits, blowjob, suured tissid, gang bang, orgia, pornstars, võin imeda ennast, vaba naine imemiseks munn, imeda munn free porn\nTüdruk Saama Tohutu Valge Munn Sisse Tema\nhardcore sex, blowjobs, cumshots, suur türa, kurat busty lits, blowjob, lapsuke, väike tüdruk saab suur munn, väike tibude saada nikutud, sluts lennukis, lits abelinda, super pisike lits\nSuur Cocks Jaoks Jälk Sluts\nhardcore sex, blowjobs, kurat busty lits, girlfriends, blowjob, homemade porn, amatöör porn, private porn collection, girlfriend sex movies, girlfriend sex tapes, amateur gf, nude tüdruk\nSuper Loomulik Rinnakas Film Porno Italiane\nhardcore sex, kurat busty lits, suured tissid, big naturals, masturbation, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, tüdruk masturboida nukk, xxx ei käsi masturb, alasti busty tibu, jolie, joly kuradi tuba\nRinnakas Blond Beib Lexi Kartel Aeg Kuni Shin...\nhardcore sex, kurat busty lits, blowjob, suured tissid, cumshot, amatöör porn, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics, alasti busty tibu, free fuck fuck porn, girl fucking banaan, raske leida porn clips\nÕhuke Tussu Kaede Ohshiro Gives Astonishing\nRinnakas Lipakas Nukk\nhardcore sex, blowjobs, suur türa, groupsex, kurat busty lits, suured tissid, milf sex, pornstars, ta xxx kuum lits, big bitches, busty aktsia kukk, busty kolledži porn pics\nKUUM KURAT BUSTY LITS SEKS KATEGOORIAD PORNSTARS\nTähelepanu, palun! Kui sa tegema üles oma meel kuni vaatama iga kurat busty lits karvane mobile porno sa leidma juures meie ressurss, meeles pidama see on a link landing sa kuni third pidu resources having policies kohta nende enda. Me tegema ei tootma, enda või võõrustaja iga kurat busty lits karvane anaal videod juures kõik. Oma kasutamine kohta the lingid sisse küsimus on välja kohta the sphere kohta meie vastutus.


PÄRAST PIDU. 19 VARIATSIOONI TUNGIVAL TEEMAL, müük, kuulutus 83048430 - Kuldne Börs\nPÄRAST PIDU. 19 VARIATSIOONI TUNGIVAL TEEMAL\nID: 83048430, muudetud 09:32 03.06.2020\nAutor(id): Arvo Mägi, Kujundaja: Andrus Peegel, Kirjastus: Ilmamaa, Linn: Tartu, Aasta: 2000, LK: 248, Seisukord: normaalses korras kasutatud raamat, Suurus: tavaformaadis ja ümbrispaberiga kõvas köites raamat, Sisu: PUUDUB ÜMBRISPABER!


Eagle Sport rullsuusad - Nevene välispordipood\nEagle Sport on tuntud eelkõige võistlusrullsuuskade tõttu. Eagle suuskade kontol on arvukalt FIS Euroopa ja maailmameistritiitleid. Juba mõnda aega toodab Eagle ka treeningsuuski, mida iseloomustab väga hea hinna-väärtuse suhe, tugevus ja kergus.\nVaata kõiki | Leheküljed: Rullsuusad ja varustus » Rullsuusad klassikatehnikale|Rullsuusad ja varustus » Sorteeri tootjate järgi » Eagle Sport\nEagle Classic SI rullsuusad\nRullsuusad ja varustus » Rullsuusad klassikatehnikale|Rullsuusad ja varustus » Sorteeri tootjate järgi » Eagle Sport\nKõige soodsamad klassikatehnika rullsuusad, mis mõeldud treenimiseks keskmise lumel suusatamise kiirusega. Pikk 72 cm raam, täiskummist rattad 67 x 35 mm. Tagasiveeremistõkestid kõigil ratastel. Väga kerged ja hästi juhitavad. Loe lähemalt…


Karl Kert ning Artur Ajupov ja Tauri Kilk Venemaal poolfinaalis - Badminton Estonia\nKarl Kert ning Artur Ajupov ja Tauri Kilk Venemaal poolfinaalis\nEelmisel nädalal Gatchinas peetud Russian White Nights Junior ja Russian White Nights U17 turniiridel olid Eesti mängijatest edukaimad Karl Kert ja U17 turniiril paarismängus Artur Ajupov ja Tauri Kilk, kes jõudsid poolfinaali.\nU19 turniiril võitis Karl Kert teel poolfinaali kolme Venemaa mängijat Timur Valiullini, Georgi Lebedevi ja Mihael Lebedevi. Poolfinaalis oli vastaseks samuti Venemaa esindaja Amir Khamidulin, kellele tuli allajäämine 14-21, 14-21. Võistluse võitis rootslane Gustav Bjorkier, kes teises ringis alistas Hans Kristjan Pilve.\nU17 turniiril olid pea kõik osalejad Venemaa mängijad. Parima tulemuse saavutasid Eesti noored paarismängus, kus Artur Ajupov ja Tauri Kilk jõudsid kahe võiduga poolfinaali. Poolfinaalis peeti kolmegeimiline mäng hilisemate turniiri võitjatega Egor Borisovi ja Ilya Kimiga 17-21, 21-19, 10-21. Veerandfinaali pääsesid naiste paarismängus Catlyn Kruus ja Ramona Üprus, kes pidid samuti kaotuse vastu võtma turniiri võitnud paarilt Sofia Doroshenko ja Polina Makogonova 21-17, 15-21, 9-21.\nRussian White Nights Junior tulemused siin.\nRussian White Nights U17 tulemused siin.


Sissejuhatus Skip main navigationEnglishSign In/ToolsSign InNotes and JournalMapsDirectoryCalendarPatriarchal BlessingMobile ApplicationsAll ToolsNewsletterLesson SchedulesSign OutSite MenuScripturesHoly BibleBook of MormonDoctrine and CovenantsPearl of Great Price2013 Edition of the ScripturesStudy HelpsBible VideosFormats and DownloadsSearch:\nMormoni Raamat on Piibliga analoogne pühakiri. See on ülestähendus Jumala läbikäimisest Ameerika muistsete elanikega ja sisaldab igavikulise evangeeliumi täiust. Raamatu on kirjutanud paljud muistsed prohvetid prohvetliku kuulutamise ja ilmutuse vaimus. Nende kuldplaatidele kirjutatud sõnu on tsiteerinud ja lühendanud Mormoni-nimeline prohvet-ajaloolane. Ülestähendus annab aruande kahest suurest tsivilisatsioonist. Üks tuli Jeruusalemmast 600 eKr ja jagunes hiljem kaheks rahvaks, keda tuntakse nefilaste ja laamanlastena. Teine tuli palju varem – ajal, mil Issand segas keeled Paabeli torni juures. See rühm on tuntud jeredlastena. Tuhandete aastate pärast olid kõik peale laamanlaste hävinenud ja nemad on ühdeteks ameerika indiaanlaste esivanemateks. Mormoni Raamatus ülestähendatud kroonivaks sündmuseks on Issanda Jeesuse Kristuse isiklik teenimistöö nefilaste hulgas varsti pärast tema ülestõusmist. See toob esile evangeeliumi õpetused, kirjeldab päästmisplaani ja räägib inimestele, mida nad peavad tegema, et leida rahu selles elus ja igavest päästmist tulevases elus. Kui Mormon oli oma kirjatöö lõpetanud, andis ta aruande edasi oma pojale Moronile, kes lisas sellele mõned oma sõnad ning peitis plaadid Kumoora künkasse. 21. septembril 1823. aastal ilmus sama Moroni, sedakorda ülendatud ülestõusnud isikuna, prohvet Joseph Smithile ja juhendas teda muistsete ülestähenduste suhtes ja nende ettemääratud tõlkimisel inglise keelde. Lõpuks anti plaadid Joseph Smithile, kes tõlkis need Jumala anni ja väega. See ülestähendus on nüüd välja antud paljudes keeltes kui uus ja täiendav tunnistaja, et Jeesus Kristus on elava Jumala Poeg ja et kõik, kes tulevad tema juurde ja kuuletuvad tema evangeeliumi seadustele ja talitustele, võivad saada päästetud. Prohvet Joseph Smith ütles selle ülestähenduse kohta järgmist: „Ma ütlesin vendadele, et Mormoni Raamat on korrektsem igast raamatust maa peal ja meie usundi päiskivi ning et inimene saab selle õpetuste järgi elades Jumalale ligemale kui ühegi teise raamatu abil.” Lisaks Joseph Smithile võimaldas Issand veel üheteistkümnel ise kuldplaate näha ja olla erilised tunnistajad Mormoni Raamatu tõepärasusest ja jumalikkusest. Nende kirjalikud tunnistused järgnevad kui „Kolme tunnistaja tunnistus” ja „Kaheksa tunnistaja tunnistus.” Me kutsume üles kõiki inimesi kõikjal lugema Mormoni Raamatut, mõtisklema selles sisalduva sõnumi üle oma südames ja küsima seejärel Jumalalt, Igaveselt Isalt, Kristuse nimel, kas see raamat on õige. Need, kes seda järgivad ja küsivad usus, saavad tunnistuse selle tõepärasusest ja jumalikkusest Püha Vaimu väel. (Vt Moroni 10:3–5.) Need, kes saavad Pühalt Vaimult sellise jumaliku tunnistuse, saavad sama väe läbi ka teada, et Jeesus Kristus on maailma Päästja, et Joseph Smith on tema ilmutaja ning prohvet nendel viimastel päevadel ja et Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirik on taas kord maa peale rajatud Issanda kuningriik, ettevalmistuseks Messia teisele tulemisele. Kolme tunnistaja tunnistus Olgu teada kõikidele rahvustele, hõimudele, keeltele ja rahvastele, kelleni see raamat jõuab, et meie oleme Isa Jumala ja meie Issanda Jeesuse Kristuse armu läbi näinud plaate, mis sisaldavad seda ülestähendust, mis on Nefi rahva ja samuti nende vendade laamanlaste ning samuti Jeredi rahva ülestähendus, kes tulid torni juurest, millest on räägitud. Ja me teame samuti, et need on tõlgitud Jumala anni ja väega, sest tema hääl on seda meile teatanud; mispärast me teame kindlalt, et see raamat on õige. Ja me tunnistame samuti, et me oleme näinud uurendusi, mis on plaatidel, ja neid on meile näidatud Jumala ja mitte inimese väega. Ja me teatame tõesõnu, et Jumala ingel tuli taevast alla ning tõi ja asetas plaadid meie silmade ette, nii et me vaatasime ja nägime plaate ja uurendusi nendel ja me teame, et see on Isa Jumala ja meie Issanda Jeesuse Kristuse armust, et me nägime ning anname tunnistust, et need asjad on õiged. Ja meie silmis on see imepärane. Ometi käskis Issanda hääl meid, et me peaksime sellest tunnistust andma; mispärast, et olla kuulekad Jumala käskudele, me anname tunnistuse nendest asjadest. Ja me teame, et kui me oleme ustavad Kristuses, siis me puhastame oma rõivad kõikide inimeste verest ja meid leitakse Kristuse kohtujärje ees plekita ja me võime elada koos temaga taevais igavesti. Ja au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule, kes on üks Jumal. Aamen. Oliver Cowdery David Whitmer Martin Harris Kaheksa tunnistaja tunnistus Olgu teada kõikidele rahvustele, hõimudele, keeltele ja rahvastele, kelleni see raamat jõuab, et Joseph Smith noorem, selle raamatu tõlkija, on näidanud meile plaate, millest on räägitud, mis paistavad olevat kullast; ja me hoidsime oma käes nii palju lehti, kui eelmainitud Smith tõlkis, ja me nägime ka nendel olevaid uurendusi, mis kõik paistavad olevat muistse aja töö ja hoolikalt valmistatud. Ja me anname tõesõnu tunnistust, et eelmainitud Smith näitas neid meile, sest me oleme näinud ja hoidnud ja teame kindlalt, et eelmainitud Smith on saanud plaadid, millest me oleme rääkinud. Ja me anname oma nimed maailmale, et tunnistada kogu maailmale seda, mida me oleme näinud. Ja me ei valeta – olgu Jumal meile tunnistajaks! Christian Whitmer Jacob Whitmer Peter Whitmer noorem John Whitmer Hiram Page Joseph Smith vanem Hyrum Smith Samuel H. Smith Prohvet Joseph Smithi tunnistus Prohvet Joseph Smithi enda sõnad Mormoni Raamatu saamisloo kohta on järgmised: „Kahekümne esimese septembri õhtul  … hakkasin palvetama ja paluma Kõikvõimsat Jumalat. … Nõnda Jumala poole hüüdes nägin ma oma tuppa ilmuvat valgust. See muutus üha heledamaks, kuni tuba oli valgem kui keskpäeval. Ja kohe ilmus mu voodi kõrvale üks isik, kes seisis õhus, sest ta jalad ei puudutanud põrandat. Ta kandis oivaliselt valget, avarat rüüd. See oli valgem kui ükski maine asi, mida ma olin kunagi näinud; ka ei usu ma, et midagi maapealset saaks teha nii ääretult valgeks ja hiilgavaks. Ta käed ja käsivarred olid paljad kuni pisut ülespoole randmeid. Ka ta jalalabad ja sääred olid paljad kuni veidi ülespoole pahkluid. Samuti olid katmata tema pea ja kael. Ma märkasin, et ta ei kandnud muud riietust kui see rüü, kuna see oli nii palju avatud, et võisin näha tema rinda. Mitte ainult tema rüü ei olnud äärmiselt valge, vaid kogu tema olemus oli sõnulseletamatult kirgas ja tema pale oli tõepoolest kui välgusähvatus. Terve tuba oli äärmiselt valge, kuid mitte nii ere kui tema vahetu ümbrus. Algul, kui ma teda vaatasin, lõin ma kartma, kuid mu hirm kadus kiirelt. Ta kutsus mind nimepidi ning ütles mulle, et ta on Jumala juurest minule saadetud sõnumitooja ja et tema nimi on Moroni, et Jumalal on minu jaoks töö ja et minu nime hakatakse pidama nii heaks kui ka halvaks kõikide rahvuste, hõimude ja keelte seas ehk siis minust hakatakse kõnelema nii head kui ka halba kõikide rahvaste seas. Ta ütles, et maasse on talletatud üks kuldplaatidele kirjutatud raamat, mis jutustab selle mandri endistest asukatest ja sellest, kust nad pärit on. Veel ütles ta, et see raamat sisaldab igavikulist evangeeliumi oma täiuses, sellisena, nagu Päästja selle neile muistsetele asukatele andis; ja veel teatas ta, et plaatidega koos on peidetud kaks kivi hõbekaarte küljes ja et kinnitatuna rinnakilbile moodustavad need kivid niinimetatud Uurimi ja Tummimi; ja et muistsel ehk endisel ajal tegi nende kivide enda valduses pidamine ja kasutamine inimesest nägija ning et Jumal on need varuks pannud selle raamatu tõlkimise tarvis. · · · · · · Veel ütles ta mulle, et kui ma saan need plaadid, millest ta rääkinud oli (sest aeg, mil ma pidin need saama, polnud veel kätte jõudnud), ei tohi ma neid ja samuti rinnakilpi koos Uurimi ja Tummimiga näidata mitte kellelegi peale nende, kellele mul neid näidata kästakse; et kui ma seda teen, siis mind hävitatakse. Kui ta mulle plaatidest rääkis, avati mu vaimusilmad nii, et ma võisin näha kohta, kuhu plaadid olid talletatud, ning seda niivõrd selgelt ja täpselt, et ma tundsin selle koha hiljem seda külastades ära. Pärast seda, kui ta oli mulle nendest asjadest rääkinud, nägin ma, et valgus hakkas toas järjest rohkem kogunema minule kõnelenud isiku ümber, kuni tuba jäi taas pimedaks, välja arvatud tema vahetu ümbrus; ja korraga ma nägin, nagu oleks otse taevasse avanenud koridor ja ta tõusis üles, kuni kadus minu silmist täiesti ning tuba jäi sama pimedaks, nagu see oli enne selle taevase valguse ilmumist. Ma lamasin, mõeldes selle nähtuse ainulaadsusest ja imestades suuresti selle üle, mida see ebaharilik sõnumitooja mulle oli rääkinud, kui keset oma mõtiskelu avastasin äkki, et mu tuba hakkab taas valgenema, ja näis, et hetkega oli seesama taevane sõnumitooja taas mu voodi kõrval. Ta hakkas kõnelema ja rääkis taas neidsamu asju, mida oli rääkinud oma esimese külastuse ajal, ilma vähimagi muudatuseta. Pärast seda teatas ta mulle suurtest kohtuotsustest, mis maa peale tulevad ja mis toovad endaga kaasa suurt hävingut nälja, mõõga ja taudide läbi ja et need rängad kohtuotsused tulevad maa peale selles põlvkonnas. Pärast nende asjade rääkimist tõusis ta taas ülesse nagu varemgi. Selleks ajaks olid mu muljed niivõrd tugevad, et uni oli silmist kadunud ja ma lamasin, olles täiesti hämmeldunud selle üle, mida ma olin nii näinud kui kuulnud. Milline oli aga mu üllatus, kui märkasin sedasama sõnumitoojat taas enda voodi kõrval seismas ja kuulsin teda mulle kordamas või üle rääkimas kõike seda, mida ta oli rääkinud ennegi; ning ta lisas hoiatuse, öeldes mulle, et Saatan üritab (kasutades ära minu isa perekonna vaesust) viia mind kiusatusse võtta need plaadid rikastumise eesmärgil. Ta keelas mul seda teha, öeldes, et mul ei tohi olla nende plaatide saamiseks muud ajendit kui Jumala austamine ja mul ei tohi olla ühtki teist eesmärki peale tema kuningriigi ehitamise, vastasel juhul ma neid ei saa. Pärast seda kolmandat külastust tõusis ta taas taevasse nagu ennegi ja ma jäin tõsiselt mõtisklema äsja kogetu kummalisuse üle. Peaaegu kohe pärast seda, kui taevane sõnumitooja oli minu juurest kolmandat korda lahkunud, kires kukk ja ma avastasin, et koidab päev, nii et meie vestlused pidid olema kestnud terve selle öö. Veidi aja pärast tõusin ma oma voodist ja läksin nagu tavaliselt tegema vajalikke päevatoimetusi, kuid püüdes töötada nagu harilikult, leidsin end olevat niivõrd kurnatud, et mu jõuvarud olid täiesti otsas. Minu isa, kes töötas koos minuga, märkas, et minuga on midagi korrast ära, ja käskis mul koju minna. Ma hakkasin maja poole minema, kuid üritades ronida üle seda põldu piirava aia, kus me olime, rauges mu jõud täiesti ja ma langesin abituna maha ning olin mõnda aega täiesti oimetu. Esimene asi, mida ma suudan meenutada, oli hääl, mis minuga rääkis, hüüdes mind nimepidi. Ma vaatasin üles ja nägin enda pea kohal seismas sama sõnumitoojat, ümbritsetuna valgusest nagu varemgi. Ta kordas taas kõike, mida ta mulle eelmise öö jooksul oli öelnud, ja käskis mul minna oma isa juurde ja rääkida temale nägemusest ning käskudest, mis ma olin saanud. Ma kuuletusin – ma läksin tagasi põllule oma isa juurde ja kandsin talle ette kogu loo. Ta vastas mulle, et see on Jumalast, ja käskis mul minna ja teha nii, nagu sõnumitooja oli käskinud. Ma lahkusin põllult ja läksin kohta, kuhu sõnumitooja ütluse järgi olid plaadid hoiule pandud, ning sinna saabudes tundsin ma selle paiga otsekohe ära, kuna nägemus sellest oli olnud niivõrd selge. New Yorgi osariigis Ontario maakonnas Manchesteri küla lähedal on üks üsna suur küngas, selle ümbruskonna kõrgeim. Selle künka läänepoolsel küljel tipu lähedal üsna suure kivi all lebasid kivikasti hoiule pandud plaadid. See kivi oli pealt kumer, keskelt paksem ning äärte suunas õhenev, nii et selle keskmine osa oli maapinnal näha, kuid äär oli ümberringi kaetud mullaga. Eemaldanud mulla, hankisin ma kangi, mille asetasin kivi ääre alla ja tõstsin selle vähese vaevaga üles. Ma vaatasin sisse ja nägin seal tõesti plaate, Uurimit ja Tummimit ning rinnakilpi, nagu sõnumitooja oli öelnud. Kast, milles need lebasid, oli tehtud mingisuguse tsemendiga ühendatud kividest. Kasti põhjas olid diagonaalselt asetatud kaks kivi ja nendel lebasid plaadid ning teised kaasasolevad esemed. Ma üritasin neid välja võtta, kuid sõnumitooja keelas mind ja teatas mulle taas, et aeg nende esiletoomiseks ei ole veel saabunud ega tule enne nelja aastat alates sellest hetkest; aga ta ütles mulle, et ma pean tulema sellesse kohta täpselt ühe aasta pärast ja et tema kohtub seal minuga, ning et ma pean seda tegema igal aastal, kuni saabub aeg plaatide kättesaamiseks. Saadud käsu kohaselt läksin ma iga aasta möödudes sinna tagasi ja iga kord leidsin ma sealt eest sellesama sõnumitooja, ning iga meie vestluse ajal sain ma temalt juhtnööre ning teadmisi selle kohta, mida Issand teha kavatseb ja kuidas ning mil viisil tuleb viimastel päevadel juhtida tema kuningriiki. · · · · · · Lõpuks saabus aeg plaatide, Uurimi ja Tummimi ning rinnakilbi saamiseks. Septembrikuu kahekümne teisel päeval tuhande kaheksasaja kahekümne seitsmendal aastal läksin ma nagu tavaliselt pärast järjekordse aasta möödumist kohta, kuhu need asjad olid hoiule pandud. Sama taevane sõnumitooja loovutas need minule korraldusega, et ma vastutan nende eest ja kui ma need hooletusest või oma lohakusest kaotan, siis lõigatakse mind ära; aga kui ma teen kõik, mis minu võimuses, et neid hoida, kuni tema, sõnumitooja, taas nendele järele tuleb, siis neid kaitstakse. Peagi sain ma teada põhjuse, miks ma olin saanud sellised ranged korraldused nende plaatide kaitsmiseks ning miks sõnumitooja oli öelnud, et kui ma olen lõpetanud selle, mida minu käest nõutakse, tuleb tema neile järele. Sest niipea, kui saadi teada, et need minul on, hakati tegema kõige pingutustnõudvamaid ponnistusi, et neid minult kätte saada. Sellel eesmärgil võeti abiks iga kavalus, mida vaid välja mõelda suudeti. Tagakiusamine muutus kibedamaks ja ägedamaks kui varem ja rahvajõugud olid pidevas valvelolekus, et neid võimaluse korral minult kätte saada. Kuid Jumala tarkuse abil jäid need turvaliselt minu kätte, kuni olin nende abil lõpetanud selle, mida minu käest nõuti. Kui sõnumitooja vastavalt kokkuleppele neile järele tuli, loovutasin ma need temale ja need on tema valduses kuni tänaseni, mis on maikuu teine päev tuhande kaheksasaja kolmekümne kaheksandal aastal.” Täieliku ülestähenduse lugemiseks vaadake Joseph Smith – ajalugu, Kallihinnaline Pärl ja History of The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints (Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku ajalugu), 1. köide, peatükid 1 kuni 6. See muistne ülestähendus, mis toodi maast esile nõnda nagu põrmust rääkivate inimeste hääl ja mis tõlgiti kaasaegsesse keelde Jumala anni ja väega, nagu on tõendatud jumaliku kinnitusega, anti esmakordselt välja maailmale inglise keeles 1830. aastal nime all The Book of Mormon. Trüki


Kogukonnad ühendavad jõud Lõuna-Eesti tutvustamiseks - SA Võrumaa Arenduskeskus\nAvaldatud 23 mai, 2013\nProjekti ühe eestvedaja, Tartumaa Arendusseltsi tegevjuhi Kristiina Liimandi sõnul on teekond “Elu kahe maailma piiril” sündinud kogukondade algatusena ning innustab Lõuna-Eesti linnu ja maapiirkondi edasisele tihedale koostööle. „Tartumaal on teekonna loomine juba kokku kutsunud kaks uut piirkondlikku võrgustikku. Kogukondadele tähendab projekt kohaliku eripära esiletoomist ja erinevate osapoolte tugevamat koostööd ning Lõuna-Eesti külastajale uusi tooteid, marsruute, paremat infovahetust ja erilisemat elamust,” rääkis Liimand.\nAjakirja National Geographic Eesti peatoimetaja Erkki Peetsalu sõnul on Lõuna-Eesti oma elujõuliste kogukondade, säästva elustiili ja puutumata loodusega just see eriline paik, mis väärib ka laiemat tutvustamist. „Elu erinevate keelte, kultuuride, mõtteviiside ja maailmavaadete piiril pakub alati üllatusi ning avastamist. Lõuna-Eestit tutvustava koostööprojekti näol on tegemist ühega neist algatustest, mis kuuluvad ühtlasi National Geographicu 125. juubeliaasta sündmuste hulka,” märkis Peetsalu.\nTeekond „Elu kahe maailma piiril”


Avaliku Sõna Nõukogu seisukoht B.Kirdi kaebuse suhtes Eesti Ekspressi kirjutise “Valuraha küsimine pole väljapressimine” (S.Vedler, 9.9.15) kohta. | Eesti Juristide Liit\nAvaliku Sõna Nõukogu seisukoht B.Kirdi kaebuse suhtes Eesti Ekspressi kirjutise “Valuraha küsimine pole väljapressimine” (S.Vedler, 9.9.15) kohta.\nAvaliku Sõna Nõukogu arutas Boris Kirdi kaebust Eesti Ekspressi kirjutise “Valuraha küsimine pole väljapressimine” (Sulev Vedler, 9.9.15) kohta.\nKaebuse kohaselt on artiklis esitatud meelevaldseid ja eksitavaid faktiväiteid. Samuti on kasutatud teotavaid sõnu (“vanatoi”, “luuser”, “vanamees”, “sugumürsk” jm). Artikkel õhutab vaenu ning kahjustab kaebuse esitaja head nime.\nEesti Ekspress ASNile oma seisukohta ei avaldanud.\nASNil puuduvad protsessuaalsed vahendid faktiväidete paikapidavuse hindamiseks. Küll aga leiab ASN ajakirjanduseetilisest seisukohast, et kohtuasja kajastamine loos esiletoodud detailidega ei ole avalikes huvides ning kahjustab lisaks kaebuse esitajale ka kohtuasja vastaspooleks olnud naisterahva privaatsust. Kohtuasi võis olla avalik, kuid see ei põhista ajakirjanduslikku tiražeerimist. Kõik avalik ei pruugi olla avaldatav.\nTäiesti põhjendamatu on ajakirjanduslikus tekstis hinnanguline/halvustav sildistamine ja sõimav sõnakasutus ükskõik kelle suhtes. See ei ole tõese, ausa ja igakülgse informatsiooni edastamiseks vajalik ning tekitab põhjendamatuid kannatusi (EAEK p 1.5 tähenduses).\nLahend on avalikus veebis kättesaadav: http://www.asn.org.ee/asn_lahendid.php?action=view&num=616