chm2web Web Online Help - Nukuteatri kuldsed seitsmekĆ¼mnendad - Eesti klassika nukulaval. Nukuteater avastab Illimari maailma\nNukuteater aga leidis “oma laulu” “Väikeses Illimaris” – ehedalt maahõngulises eestipärases lavastuses, milles peegeldus kõige eredamalt selle teatri nägu ja rahvuslikkus. F. Tuglase “Väikese Illimari” toomine nukulavale oli teatri pöördumine meie oma n-ö suure klassika poole (jätkuna varasematele “Kaval-Antsu ja Vanapagana” , “Kalevipoja” ja “Suure Tõllu” lavaversioonidele). Ent seekordne klassikatõlgendus sündis sootuks uuel sisulisel ja vormilisel tasandil.\nJärgnevaid Juhan Saare värsiridu võib käsitada kui lavastuse motot:\nväikese inimese tõsine töö.\nväikese inimese murelik töö,\nR. Aguri arvates ei ole nukk ainult naljategemiseks, teater ei pea ainult naeru pakkuma, vaid saalis istuva väikemehega suhtlema nagu võrdne võrdsega. Eesti nukuteater peab pakkuma ainult temale omast, teiste maade nukuteatrist erinevat kunsti. Neist põhimõtetest lähtudes valiski R. Agur lavastamiseks eesti klassiku Friedebert Tuglase teose “Väike Illimar” kogu selle hingesügavuse ja filosoofilise ellusuhtumisega. Nukuteatri lavastuses toodi vaatajate silme ette väikese Illimari lapsepõlvemaailm. “Nagu lapsed oma fantaasiaga elustavad end ümbritsevat maailma, nii näeme ka Illimari I vaatuses oma kodu ja koduümbruse – looduse ja loomadega – mängimas ja juttu ajamas. II vaatuse põhiteljeks on võetud Illimar ja suured inimesed. Need suhted ikka läbi lapsesilmade. Sellest siis ka suurte inimeste moonutatud groteskne kujutamislaad, nende naljad, mis lapsele arusaamatud ja vahel ka valusad. Ent teatri hoiak ja suhe tuleb välja näitlejate mängus, kes kogu loo meile jutustavad kord nukkudega, kord ilma, kord maskidega, kord päris ise – kõike ikka nii, kuidas väike Illimar neist asjadest aru saab.” 746\nVisuaalselt huvitav oli realistlike elupiltide ja kujutluspiltide vaheldumine. “See maailm avaneb lapselikes arusaamades ja kirevates aistingutes (kunstnik J. Vaus), täis esemetes elustuvaid ja objektiveeruvaid kujutluspilte, kus Illimar mõtleb edasi tegelikkuses pooleli jäänut. Kõike on lastele nõnda näidatudki, nagu see neile mõistetav ja meeldiv. Pealegi peitub säärane maailm teoses tõesti, kuigi ta tolle ekvivalent küll pole. Sest kui Tuglas oma tunnetuse sõnadesse pani, sai sest mälestuspiltide rida, “nagu kohiseks kuldne jõgi kauguses...” . Neid mälestuspilte ei näinud ta rõõmsate lapsesilmadega, tema Illimari-maailm on värvunud erudiidi leebest nostalgiast. R. Agur on seda tunnetades lülitanud oma kompositsiooni tekstikatkendeid teiselt tasandilt, s.o Tuglaselt kui jutustajalt endalt. Siiski, oluline spektrinihe on minu arvates toimunud, üldine koloriit muutunud. Teosest on võetud see, mis lastepärane,” nentis kirjanik M. Mutt.747\nEtendus toimus sirmita. Laval olid näitlejad, kes kord samastusid nukuga, kord mängisid ise, kord suhtlesid näitleja + näitleja tasandil, kord näitleja + nukk tasandil. Aeg-ajalt võeti appi ka maskid – nii lõbusad kui ka kurvad. Seega oli lavastuslike võtete ja väljendusvahendite valik ääretult mitmekesine. Niisugust polnud meie nukuteatris varem nähtud. M. Mutt: ” Etendus on tinglik, tulvil metafoore juba algusest: näitleja koputab oma maskile – “Väike Illimar, ärka üles!” ; näitleja laseb taskupeegliga prožektorivalgust Illimari padjal mängelda. (“Illimar ärkas hommikul sellest, et hele päikesekild otse ta näo lähedal värises” ). Mäng on plastiline ja paindlik: näitleja võib vahel varjus olla, vahel ei tohi, võib rääkida nuku või endaga, laulda, liikuda jne. /.../ Kirjeldatust võib tunduda, nagu polekski jutt enam nukuteatrist, millest on saanud midagi enamat kui etenduse sünnikoht. Ja nentigem selline ühendus loomulikuks, eks juba pikka aega segune kunstide rajapiirid vastastikuseks rikastamiseks. Sirmi kaotamisega lõhutakse nukkude lavaelu iseseisvuse illusioon ja tegevuse kahemõõtmelisus. /.../ Nagu nuku- ja joonisfilmi, iseloomustab ka nukuteatrit teatav jäikus. Sellega ei mõtle ma liigutuste nurgelisust, vaid modelleeritavate ja interpreteeritavate tegevuste skemaatilisust, isegi primitiivsust. /.../ Ja vaadates pärast tavalist, sirmi tagant juhitavat nukutükki “Väikest Illimari” , saame seetõttu aru inimese juuresoleku õilistavast-hingestavast mõjust ja ehk teatri mõttest üldse.” 748\nIllimari-nukku liigutasid ühtaegu kaks näitlejat: M. Peedo ja H. Toompere, kusjuures tekst oli nende vahel jaotatud. Kaasa tegid veel A. Uder, L. Mandri, R. Rootare ja M. Soomre. Näitlejate mängus oli mitmeid ilusaid momente, kuigi kaitsva sirmi tagant väljatulek ei olnud mitte kõigile ühtviisi kerge. M. Muti arvamust mööda ei osatud vahetevahel nagu “laval olla” , kusjuures vahel kostis sekka ka nukuteaterlikku ” porgandihäält” . Aga kõiki neid vajakajäämisi kompenseeris suur siirus. Kui lavastuse I vaatus oli antud mahedamates ja lüürilisemates toonides, siis enam sündmuseline II vaatus, mille keskseteks stseenideks olid Illimari “viinavõtmine” Hirmu-Juhaniga ja sealt tõuget saanud “kosjaskäik” virtin Sohvile, oli märksa lustilisem. Ka pakkus ta näitlejaile häid mänguvõimalusi, mida viimased kenasti ära kasutasid.\nJ. Vausi kujundus ja nukud olid hästi läbi mõeldud ning fantaasiarikkad. Lavakujunduses domineeris roheline. Nukkude värvikoloriidiks oli takune maahõnguline. Kõrvuti tavapäraste väikeste nukkudega kasutati esmakordselt ka ülisuuri nukke, mis tähistasid täiskasvanuid. Need nukud mõjusid efektselt oma karikatuursete “väänatud” nägudega.\nEnt “Väikese Illimari” tee teatrilavale oli pikk ja vaevarikas läbi mitme kontrolletenduse, kunstinõukogu, keelamiste ja kriitika. Vastuseis “Väikesele Illimarile” oli veelgi suurem kui varem “Punamütsikesele” , sest “Väike Illimar” erines veelgi rohkem harjumuspärasest nukuteatrist, tundudes siis lihtsate, selgete, vahel ka primitiivsete sirmilavastuste taustal liialt keerulisena, arusaamatuna.\nDramatiseerija ja lavastaja R. Agur: “” Väikest Illimari” ei võetud kontrolletendusel vastu. Öeldi, et see ei ole lastele ja see ei ole Tuglas. Soovitati ümber teha. Publikule lähenemise nurk oli seal tavapärasest erinev. Ei lugenud seegi, et August Eelmäe (F. Tuglase muuseumi direktor) kaitses lavastust, öeldes, et see on just väga tuglaslik. Tema oli tol korral võib-olla esimest korda täiskasvanuna nukuteatris. Tema neid nukuteatri stampe ei teadnud ja vaatas seda lavastust lihtsalt kui kunstiteost. Aga ei – ka teda ei kuulatud. /.../ Kui sügisel “Väikese Illimari” lavastus siiski käiku läks, ei muutnud ma absoluutselt mitte midagi. “Väga pikkade hammastega” teater ta mängukavva võttis – ilmselt sellepärast, et ei olnud midagi mängida.” 749\nKunstinõukogu koosoleku protokollis750 on kirja pandud “Väikese Illimari” kontrolletendusejärgne arutelu. V. Kivilo: “Olen nähtu suhtes nõutu. Stsenaarium meeldis. Midagi on nagu nüüd realiseerimata jäänud. /.../ Dramatiseering ilma süžeelise tegevuseta, ilma pingeta – rida pildikesi pisikese poisi elust. Kohati emotsionaalne, poeetiline, tundetooni peal mängiv lavastus.” R. Reiljan: ” Materjal oli hea, väga tõsiselt oli selle juurde mindud. Aga lavastus ei ole niisugusel tasemel. Arvan, et põhjus on selles, et on väga otsitud Tuglase meeleolu ning seetõttu on jäädudki meeleoludele mängima. Läheb segamini, millal on tegu Illimari mõtetega, millal autori omadega. Maskid nagu ei täida oma ülesandeid. Kõik on liiga kirju. Nukkude peale mõeldes on tegu väikese eklektikaga: suured mehed + suured nukud kõrvuti väikeste nukkudega. Illimari ema – nagu Madonna. Lavakujundus on väga ilus. Aga ma nagu oleks seda lava, seda meeleolu kusagilt tabanud: nagu Leedu lavastustest. Mängulaul oli hea. Mahlakad karakterid. Lõpupunkti nagu ei ole.” A. Eelmäe: ” Lavastuse aktsent oli antud mõtlevale eale, mitte mudilastele. Lavastus püüdis leida kompromissi väikeste publiku ja Tuglase vahel. Kargus ja meeleolu. Ma ei tahaks, et loobutaks sellest lüürilisest allhoovusest, mis teost läbib ja millest dramatiseerija on hoolega kinni pidanud. /.../ Lõpp tundus järsk või ettevalmistamiseta, nagu noaga lõigatud. Peaks olema tõsisem lõpp. /.../ Ema – see sümbol on sobiv, minule on ta väga vastuvõetav. Teose tekstist ja Tuglase vaimust on kinni peetud, sellega ma jään rahule. Ma ei leia liigseks pessimismiks põhjust.”\nKõige kriitilisem lavastuse suhtes oli Nukuteatri äsja ametisse asunud direktor Jüri Lott: “Dramatiseering jättis terviklikuma mulje. Tuglast lihtsalt illustreerida või ümber jutustada ei ole vaja. Tuglas on nagunii tuntud. Tundub, et antud juhul dramatiseerija ja lavastaja ühes isikus tuleb asjale kahjuks. /.../ Ega venimine ei anna poeetilisust. Palju on segi aetud, mängulaad ei ole puhas. Sellisel kujul seda lastele pakkuda – ma ei usu sellesse. Terve asi oleks vaja rahulikult läbi mõelda, rehitseda. Kohati mõjub lausa nämmutamisena. Episoodid ei haaku. Tulemus on praegu veel poolik. Adressaat on liiga segane. Lastele hinnaalandust kunstis me teha ei tohi. Töö ei ole valmis. Muusika ülepakutud. Diktsioon kannatab. Mul on tunne, et ükskord tuleks seda veel üle vaadata. Praegu publiku ette tulek oleks poolik. Tuglasega poolikuna välja tulla pole õige.”\nLavastaja vastas sellele kriitikale omapoolse selgitusega: “Püüdsime Tuglast mitte kaotada. Kasvuaega on vaja. /.../ Olen nõus, et olen üle pakkunud, detaile on palju.”\nNii tuligi lavastuse “Väike Illimar” tegijail veel kord kunstinõukogu kadalipust läbi käia. “Väike Illimar” jõudis lõpuks publiku ette 4. oktoobril 1975, kuigi kavalehel oli kirjas esialgselt planeeritud esietenduse kuupäev 30. juuni 1975.\nEsialgu mingeid vastukajasid ajakirjanduses ei leidunud. Kriitikud vaikisid nõutult. Ilmselt arvati, et niivõrd mitmeplaaniline, filosoofiline kujundlik lavastus ei ole kohane nukuteatrile ning jääb lapsele arusaamatuks. Ka ei ristunud paljude teatrist kirjutavate inimeste teed Nukuteatriga. Võib-olla oli seniste tavapäraste nukulavastuste primitiivne lihtsus kustutanud huvi selle teatri vastu, eriti veel siis, kui kriitikul endal kodus ei leidunud mõnd nukuteatriealist mudilast.\nAlles pärast seda, kui “Väikest Illimari” oli üks hooaeg mängitud ning Moskva ja Magdeburgi festivalide rahvusvahelisel tasandil lavastusele tunnustust jagatud, leiti meilgi, et tegu on hea tükiga. Ainult kirjanik M. Mutti kui (ilmselt) nukuteatri spetsiifikat mitte hästi tundvat inimest ärgitas lavastus oma mõtteid-arvamusi teistest meie kriitikutest varem kirja panema.\nM. Mutt nägi “Väikese Illimari” lavastuses seda, mida enamik kriitikuid siis veel ei näinud – nimelt nüüdisaegset etendust, mida teatri arengupildis võib eksimatult 70-ndatesse aastatesse paigutada. M. Muti arvustusest võib välja lugeda, et ta ei vaadanud “Väikest Illimari” mitte kui nukulavastust, vaid kui teatrilavastust, juurdlemata selle üle, kas lavastaja R. Aguri, kunstnik J. Vausi, helilooja R. Kangro ning näitlejate töö ikka vastab nukuteatri spetsiifikale.751\nHuvitavad olid vastukajad “Väikese Illimari” lavastuse põhiadressaadiks olnud erinevas vanuses kooliõpilaste kirjandites. Eks olnud ju “teatriinimestele” tähtsad laste endi arvamused uudsetest lavastustest, sirmivabast mängust jne. Saamaks oma publikult tagasipeegeldust, korraldas Nukuteater retsensioonide võistluse.752\nTollane 8-nda klassi õpilane Peeter Kündra võttis vaatluse alla lavastuse muusikalise kujunduse. “Eriti hästi sobis lavastusega flööt, mille mahe muusika oli oskuslikult põimitud teosesse. Segasid laulud, mille hästivalitud tekst ei avaldanud oma mõju lauljate väheste võimete tõttu.” Tiina Speek, (samuti 8. klass), kirjutas, et talle jäid “natuke arusaamatuks nutvad ja naervad maskid. Arvan, et need tähendasid kurbi ja lõbusaid meeleolusid, kuid pole kindel, kas on õige. Kuid kui poleks selles näidendis olnud neid maske, oleks see vist palju oma võlust kaotanud. Maskidega näitlejate tants mõjus selles näidendis nagu sool toidus.” Tollase 7-nda klassi õpilase ja hilisema Nukuteatri näitleja Anu Presjärve arvamust mööda “eriti hästi mängis ja elas oma osasse sisse Hendrik Toompere. Mulle meeldis see, et ta tegi kõiki oma rolle ühesuguse sundimatusega. Lihtsalt vaimustav, kuidas inimene suudab muuta oma häält ja tervet olemust nii mitu korda lühikese tunni jooksul." Ka Heli Piiroja (7. klass) oli samast näitlejast vaimustatud: “Mulle meeldis kohutavalt H. Toompere mäng. Ta oli oma nukuga justkui ühes tükis, elas kaasa kõigile Illimari muredele ja rõõmudele.” Peep Rattasepp (6. klass) aga kirjutas: ” Etendus oli rabav. Ei osanud mõeldagi, et sihukese lihtsa lahenduse võib leida Friedebert Tuglase Illimarile. Lava oli kujundatud, nagu oli kohane mõnele külale. Näitlejate mäng koos nukkudega ei häirinud põrmugi. Nukkude kujundamisel on mängus olnud andeka kunstniku käsi.”\nTallinna 21. keskkooli VI klasside õpilased väljendasid samuti oma arvamust nähtud etendusest oma kirjandites.753 Halliki Joostele tundus, “nagu oleksin ise Illimari asemel ja mõtleksin kõiki neid Illimari kakaduu ja papaguu mõtteid” . Ta tunnistab samas: “Ega ma algul sellest nii väga vaimustatud olnudki, et inimesed, kes nukkudega mängivad, näha on. Minu arvamus kujunes aga hoopis teiseks. Ma ei ole iialgi näinud paremat lavastust.”\nLaste poolt ei jäänud hindamata ka kunstnikutöö: “Kui ma esimest korda seda lavapilti nägin, siis tuli mulle kohe niisugune maaelu tunne südamesse kõigi nende talude ja räästa all elutsevate pääsukestega. Seal olid nii ilusad laulud, et kole kohe. Siiamaani helisevad kõrvus.” (Terje Kuks). Veiko Potissepp leidis, et “etendus oli väga omapärane ja erines väga palju tavalistest nukulavastustest” .\nNeed kooliõpilaste arvustused näitasid, et Nukuteatri uue suuna – “avatud mängu” vastuvõtmisel tõrkeid noore publiku hulgas ei olnud (seda vastupidiselt täiskasvanud publikule).\nNäitlejaile endile oli töö “Väikese Illimari” lavastusega väga huvitav. H. Toompere on meenutanud rollide jaotust ja nimirolli kahassemängu M. Peedoga: “Kui me alustasime seda lahtise mängu liini, siis Agur ei määranud näitlejaile esialgu üldse kindlat rolli. Kõigepealt tegime lugemisproovi, et üks luges, siis teine ja kolmas... Illimari osa ja teisi osi. Ja siis ta pani mind lugemisproovi käigus Illimari osa peale. Aga pärast seda, kui Reinul oli põhimõtteliselt teada, milline see nukk tuleb, oli selge, et ka teine näitleja tuleb seda nukku liigutama panna. Samas tekkis ka kohe see probleem, et ta ei peaks olema lihtsalt sõnatult seal kõrval, et tal peaks olema ka tekst. Seepärast langetas lavastaja otsuse, et Malle Peedo jääks teiseks osatäitjaks. Hiljem lugemise käigus jagunes siis juba konkreetselt tekst meie vahel. Pika proovimise ja katsetamisega tulime lõpuks arusaamisele, et sellisel väikesel poisikesel on nii mehelik kui ka naiselik alge sees. On niisugused täismeheteod, nagu ütleme see kosjaminek, ja niisugused õrnusehood, mille kohta võiks arvata, et see on rohkem see naiselik poolus. Ja selle järgi sai jagatud ka tekst. Ma olen tundnud siiamaani, et see oli meil õige arvestus, et me niimoodi tegime. Niisugust asja, et üks roll on jagatud kahe näitleja vahel, polnud kunagi varem tehtud.” 754 Tema partner M. Peedo: “Väga tore koostöö oli meil selle lavastusega. See oli niisugune töö, mis meelde jääb. Aga kui see lavastus välja tuli, siis öeldi, et see ei kõlba mitte kuskile. Kõik olid nõutud – kõik need targad mehed kultuuriministeeriumist. “Väike Illimar” hakkas alles siis meeldima, kui käisime ülemaailmsel festivalil, Rootsis ja Lääne-Saksamaal. Ja see lavastus on kõikjal väga kiita saanud – väga õnnestunud lavastus. “Väikest Illimari” mängiti meil väga pikka aega – üle kümne aasta.” 755\nEi tea, mis oleks saanud “Väikese Illimari” lavastusest siis, kui ta ei oleks pääsenud rahvusvahelistele festivalidele Moskvasse ja Magdeburgi. Alles edu neil tollal tähtsatel foorumitel kinnitas Eestimaal küsimärgi all olnud Nukuteatri loominguliste otsingute õigsust. UNIMA tollane peasekretär H. Jurkowski ütles Moskva festivalil (31. mai – 6. juuni 1976) nähtud “Väikese Illimari” etenduse põhjal: “Oli meeldiv näha, kuidas elas laps oma lapsepõlves. Etendus meeldis.” Jaapani UNIMA sektsiooni juht aga vastas ajakirja Teatr korrespondendi küsimusele “Mis suunas tõenäoliselt areneb Euroopa nukuteater?” – “Tõenäoliselt selles suunas, mida näitas Eesti Nukuteater.” Kriitikud V. Gernet ja B. Pojurovski Ülevenemaalise Teatriühingu Lastekabinetist leidsid, et “Eesti Nukuteatri hea omadus on see, et ta on oma näoga ja kindla mõttetaotlusega. Näitlejad on väga heal tasemel. Selline teater ei vea vaatajat kunagi alt.” 756\nRein Agur meenutab: “Täpselt aasta tagasi (aasta enne festivali – E.V.) istusime meie, kõik ” Illimari” tegijad, koos ja arutasime, mida edasi teha. Kunstinõukogus öeldi meile, et lavastus on ebapedagoogiline, Tuglasest kinni peetud ei ole, tükk on väga sentimentaalne, lõpp väga pessimistlik, muusika halb ja kujundus magus – ühesõnaga, kõik, mida ühe väga halva etenduse puhul ikka öeldakse. Ise me seda ei leidnud, jäime kangekaelselt enda juurde, ning oli tarvis kriitikuid Moskvast ja tagatipuks seda festivali, et iseendale ja ka teistele tõestada, et me ei olnud valel teel.” 757\n“Väikest Illimari” mängiti Moskvas pärast prantslaste Cl. ja C. Monestier’ etendust “Lind ... lendab” , mis avaldas festivalikülalistele erilist mõju oma fantaasiarikkuse ja vormiuuenduse poolest. Ja pärast seda väga andekat etendust läks publik vaatama “Illimari” ... Moskva arvustaja B. Pojurovski võrdles oma artiklis “Inimestele, kes pole unustanud lapsepõlve” neid kahte etendust: “Selgus, et prantsuse ja eesti nukumeistreid erutas üks ja seesama probleem. Nad tahtsid näha maailma lapse pilguga. Ja olgugi et tegelikkus just alati ei rõõmusta nende väikesi kangelasi, järeldavad nii ühed kui teised: pessimismiks pole põhjust... Neid etendusi ei seo mitte ainult ühine mõte, nad on väga erinevad, kuid samas ka väga sarnased... Monestier’d loovad nukud otse meie silme all – kääridega valgest paberilehest... Eestlased töötavad juba valmis nukkudega. Nood on erisuurused – tillukestest hiiglaslikeni. Neil ei ole samuti sirmi. Näitlejad mängivad teatrinukkudega, nagu lapsed mängivad omadega. Ja nukud elustuvad. Sest meie usume seda.” 758\nEestlaste lava- ja nukukujundus oli mõjuv oma fantaasiarikkuses ning mitmekesisuses. Tähelepanu äratas meetodite ja vahendite oskuslik kokkusulatamine ja põimimine ühtseks lavaliseks tervikuks. H. Toompere meenutas: “Prantslastega saime jutule ja nad imetlesid, kuidas on saavutatud see tasakaal, et kui on vaja näitlejat, siis sa näed teda, ja kui ei ole vaja, siis sa ei näegi teda, kuigi ta on sealsamas nuku taga olemas. Tol ajal oli ju selline lahendus modernne. Seda tehti pea igal pool, nukk ja näitleja kõrvuti, ainult et sageli oli nii, et näitleja segas nukku. Ja on omamoodi oskus seda mängu niimoodi tasakaalu viia.” 759\nLisaks prantslaste etendusele nähti Moskvas veel teisigi huvitavaid lavastusi, mille kaks äärmust olid jaapanlaste lausa naturalistlik, sügavalt rahvuslik teater ning rumeenlaste äärmuslikult sümboolne “Tähepoisi” lavastus. Need festivalil nähtud etendused, mis opereerisid kujunditega, olid reeglina sirmita, ent sealjuures huvitavad. Nad olid selgelt mõistetavad. Seevastu sirmiga etendused jäid R. Aguri sõnutsi tihtipeale arusaamatuiks.\nVäga hea vastuvõtu leidis “Väike Illimar” ka veidi hiljem Saksamaal nukuteatrite festivalil (toimus 20. – 26. septembril 1976) Magdeburgis. Lisaks Eesti Nukuteatrile ja Saksa enda nukuteatritele esinesid sellel festivalil veel Poola teater “Gulliver” ja Bulgaariast Varna ning Sliveni nukuteatrid. Korraldajad lugesid Eesti Nukuteatri “Väikest Illimari” festivali parimate lavastuste hulka. “Kuigi publik – valdavalt festivalist osavõtjad – tekstist aru ei saanud (oli vaid lühike sisukirjeldus), jälgiti meie etendust suure tähelepanuga peagi tabati selle meeleolud ja mindi esitatuga hästi kaasa. Oli aplause teksti sisse ja lõpuks puhkes maruline ovatsioon: plaksutati, skandeeriti ja isegi trambiti jalgu...” meenutas tollel festivalil toimunut R. Agur.760\nTunnustus “Väikesele Illimarile” oli seda üllatavam ja väärtuslikum, et saalis polnud mitte tavaline publik, vaid selle enamuse moodustasid mitmelt poolt Saksamaalt kokku sõitnud nukuteatri spetsialistid ja väliskülalistena kohale saabunud UNIMA esindajad.761 Mõned väljavõtted ajakirjanduses ilmunud festivalietenduse arvustustest: “Suure sisseelamisega ning uudsete nuku- ja näitekunstivahenditega kujutatakse seda, kuidas laps võtab omaks ümbritsevat maailma.” 762 Eestlastelt “võivad Saksa DV nukuteatrid õppida poeetilisust. Külalised Tallinnast andsid /.../ romaanitöötlusega “Väike Illimar” lavastusse kätketud poeesia, vaimukuse ja põnevuse musternäite, mis haaras ka võõrast keelt mittemõistvaid lapsi.” 763 “...väga meeldiv kuueliikmeline trupp Eestimaalt, Tallinnast, kes esines festivali lõpupäevil, veenis oma kunstiliste võimete ja realistlikult tabatud detailide väljatöötlusega. Rein Aguri instseneeritud ja 1975. aastal ka väga tulemusrikkalt lavastatud muinasjutumäng räägib väikese Illimari vägagi igapäevastest, kujutluste ja tegelikkuse piirimail liikuvatest elamustest. (Nukku juhtisid M. Peedov ja H. Toompere oivaliselt.) Lavastus rajaneb rahvakirjanik F. Tuglase biograafilisel romaanil, samuti eesti rahvuslikul folklooril ning kujutab ühe lapse lõbusat, mitte kunagi avalik-otsest, ometi siiski väga intensiivset konfrontatsiooni lähema ümbrusega: “Mäng on väikese inimese tõsine töö” .” 764 “Kahtlemata kujunes Eesti NSV Riikliku Nukuteatri esinemine “Väikese Illimariga” festivali üheks kõrgpunktiks, mis kindlasti avaldab tugevat järelmõju meie vabariigi nukuteatritele.” 765\nNiisugused olid siis saksa nukuspetsialistide hinnangud lavastusele. Ja seda “patust” lavastust, mida esiotsa ei tahetud taolisel kujul repertuaarigi võtta, kuivõrd see leiti olevat nukuteatri ja lastepubliku jaoks sobimatu, hakati pärast neid külalisesinemisi pidama (ilmselt sealse kriitika mõjul) ja peetakse tänaseni Eesti Nukuteatri läbi aegade üheks paremaks lavastuseks, mis kuulub meie nukuteatri kullafondi.\nVarsti pärast “Väikest Illimari” lavale jõudnud teatri tollase kirjandusala juhataja Juhan Saare nukunäidend “Kuldne muinasjutt” tuntud muinasjutu “Bremeni linna moosekandid” järgi oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi üliõpilase Paul Leomari diplomitöö. Juhendas R. Agur. Teatri kunstinõukogu luges P. Leomari debüüdi lavastajana õnnestunuks. Tulemuseks oli lastepärane, lõbus ja värvikas lavalugu, mis lõi hea meeleolu.


Päevakaja: PÄEVAKAJA NR 19036 | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Uudised → Päevakaja → Päevakaja: PÄEVAKAJA NR 19036\nPäevakaja: PÄEVAKAJA NR 19036\nToimetaja Mall Mälberg * Eesti Pank avaldas oma pikaajalise majandusennustuse. Asepresident Madis Müller; president Ardo Hansson; Indrek Kiisler * Haridus- ja teadusministeeriumi koolituslubade komisjon andis Tallinna kesklinna põhikoolile koolitusloa. Alar Tamkivi, uue kooli üks eestvedaja; Janar Holm, haridusministeerium; Mihhail Kõlvart, Tallinna abilinnapea; Piret Ehrenpreis * Riigikogu teabekeskuses tutvustati järjekordseid rahvaloenduse andmeid - seekord rahvuse, emakeele, aga ka perekonnaseisu valdkonnas. Diana Beltadze; Ene-Margit Tiit; Uku Toom * Eesti Energia elektrijaama ja õlitööstuse Jordaania projekt on saanud keskkonnaloa. Eesti Energia Jordaania projekti direktor Andres Anijalg; Ago Gaškov * Pool Prantsusmaa lennuliiklusest seisab, sest lennujuhid streigivad endiselt Euroopa Komisjoni plaani vastu luua Euroopa Liidu ühtne õhuruum. Lennujuhtide rahvusvaheline ametiühing ähvardab streigi laienemist kokku 11-sse riiki, kuid seni pole veel keegi teine prantslaste algatusega liitumisest teatanud. Lennufirmad toetavad komisjoni algatust panna lennujuhtimise hindadele rangemad piirid. Lennujuhtimine moodustab praegu 6-12% piletihinnast. Euroopa Komisjoni transpordivoliniku Siim Kallase sõnul on USAs on lennuliiklus korraldatud kaks korda tõhusamalt. Lennuliikluskeskusi on kolm korda vähem, lende kaks korda rohkem ja kulud samad, mis Euroopa Liidus. Siim Kallas * Euroopa Parlament kiitis täna heaks Euroopa ühised protseduurireeglid asüülitaotlejatele. Manfred Weber, saksa eurosaadik; Tunne Kelam; Neeme Raud * Dirigent Anu Tali valiti Floridas tegutseva Sarasota orkestri kunstiliseks juhiks. Tõnu Karjatse * Sport: Eesti tenniseliidu liikmesklubid valisid täna alaliidu uueks presidendiks Enn Pandi. Rasmus Mägi püstitas 400 m tõkkejooksus eesti rekordi ajaga 49,51. Rasmus Mägi; Juhan Kilumets * Ilmateade. Sünoptik Helve Meitern\neesti poliitika/ poliitikud haridus ilm/ ilmateade isikud majandus/ töö sport tööstus transport uudised välisriikide poliitika/ poliitikud\nMälberg Mall, Müller Madis, Hansson Ardo, Kiisler Indrek, Holm Janar, Kõlvart Mihhail, Ehrenpreis Piret, Beltadze Diana, Tiit Ene-Margit, Toom Uku, Gaškov Ago, Kallas Siim, Kelam Tunne, Karjatse Tõnu, Kilumets Juhan, Meitern Helve, Mägi Rasmus, Weber Manfred, Anijalg Andres, Tamkivi Alar, Raud Neeme, Tali Anu


Lapse artriit: tüübid, põhjused, sümptomid ja ravi - Ravi\nLaste artriit on kollektiivne mõiste, mis kirjeldab erinevate etioloogiate põletikureprotsesse, mis on kujunenud vanuses kuni 16-aastasena ühe või enama liigesega.\nTäna on põletikulised artropaatiad tavalised haigused, mis registreeritakse ühe lapse hulgas tuhandest lapsest. Enamikul juhtudest diagnoositakse artriit 3-4 aastastel lastel, ehkki ortopeedilises praktikas on esimesel eluaastal väikesed patsiendid.\nKõige sagedamini on lapsel põletiku fookus aset leidnud jalgade ja sõrmede, kõhulihaste, pahkluude, puusade ja põlveliigeste liigesed. Õlad ja küünarliigesed on lastel vähem haavatavad.\nHaigus võib esineda monoartriidi kujul, ühe ühise mõjuga patoloogias või polüartriidi raamistikus kahe või enama anatoomilise segmendi kahjustuse korral.\nLaste artriit võib olla krooniline iseloomuga pikkade remissioonide ja episoodiliste retsidiividega, mille sagedus sõltub negatiivsete tegurite kompleksist. Samuti võib põletikulise protsessi areng kiiresti toimuda akuutses vormis.\nArtriit on klassifitseeritud etioloogilistel põhjustel, mis põhjustasid haiguse alguse. Kõige levinumad laste tüübid on artropaatia:\nKõige tavalisem põletikulise artropaatia tüüp, registreeritud 87 patsiendil 100 000 lapse kohta. Selline mittepeletatav põletikuline vorm areneb enamikul juhtudest lapse kehas ägedate või püsivate (latentsete) infektsioonide tagajärjel.\nEnamik neist on soole- või urogenitaalsed bakteriaalsed infektsioonid, mis on põhjustatud bakteri enterobakterite perekonnast ja klamüüdia klassi võluvatest rakusisestest parasiitidest. Harvadel juhtudel on reaktiivse artriidi põhjuseks hingamisteede organite nakkamine.\nRisk - lapsed, kellel on geneetiline eelsoodumus kroonilisele infektsioonile ebapiisava immuunvastuse tõttu, histoloogilise kokkusobivuse antigeeni HLA-B 27 niinimetatud kandjad.\nArendab haigusetekitajate liigesõõnes tungimise taustal liigeseaukude avatud vigastuse, operatsiooni või punktsioonide ajal. Kõige sagedamini on alla 5-aastaste noorukite haiguse süüdlased gram-negatiivsed bakterid, stafülokokid ja hemofiilsed batsillid. Kooliealiste laste nakkusliku artriidi tekitajatena - streptokokid, gonokokid, stafülokokid.\nHaiguse sümptomid ilmnevad lastel pärast väikest intervalli pärast viiruse rünnakut parvoviiruste, punetiste, mumpsi ja B-hepatiidi patogeenide perekonna organismis.\nNakkusliku artriidi krooniline vorm on iseloomulik, kui puutuda kokku patogeensete seentega ja Kochi pulgadega (tuberkuloosi põhjustav aine).\nAlaealiste artriidi ühetähenduslik põhjus pole kindlaks tehtud. Enamik arste nimetab selle patoloogia autoimmuunseteks häireteks, mille tõttu lapse immuunsüsteem hakkab ründama keha enda rakke.\nNoorte reumatoidartriit avaldub vanuserühmas kuni 16 aastat, keskmine sagedus on viis patsienti tuhande elaniku kohta. Statistika järgi on see progresseeruv haigus tihti sagedamini esinenud. Veelgi enam, mida hiljem ilmnes artropaatia sümptomid, seda raskem on haiguse kulg ja raskem ravi.\nJuhul kui enneaegset, ebaõigesti läbi viidud, ebajärjekindel või ebapüsivat juveniilse reumatoidartriidi ravi võib põhjustada lapse puude.\nMeditsiinilises keskkonnas kasutatakse mitut patoloogia klassifikatsiooni:\npõletiku fookuskauguste skaalal: süsteemne, oligoartroos (ühe või kahe või kolme liigese kahjustus), polüartriit (kaetud kaks või enam liigest);\npatogenees (haiguse sümptomite arengu mehhanism ja kiirus): äge, alajäpne, krooniline vorm;\npõletiku paiknemise seisukohalt: liigesetüüp, vistseraalse-liigesevorming (patoloogiline protsess, lisaks liigestele, hõlmab paljusid siseorganeid).\nPõletikulise artropaatia juveniilse reumatoidse tüübi ohtlik tüüp on alaealiste süsteemne reumatoidartriit (Stilli tõbi).\nLastel olevate liigeste põletikuline protsess võib esile kutsuda mitmesuguseid allergeene, mille toimel tekib keha ebanormaalne reaktsioon. Proakadeerijate seas:\nebakvaliteetsed agressiivsed hügieenitooted;\nVäga sageli põhjustab allergilise artriidi tekke alla ühe-aastastel ja vanematel lastel vaktsineerimisprogrammi järgi vaktsineerimisravimite manustamist.\nLastel on immuunsüsteemi ebatäiusest tingituna sümptomid, mis võivad põhjustada liigeste kroonilisi põletikulisi kahjustusi, tingituna alljärgnevatest allergeenidest: kriitiliselt madal keskkonnatemperatuur.\nSee tüüp võib tekkida lastel tänu ebatäieliku luustiku ja lihase süsteemi erilisele tundlikkusele mehaaniliste mõjude suhtes. Artriit tekib paar nädalat või kuud pärast luumurdude, pehmete kudede vigastuste, liigese düsplaatide, sideme-kapslite aparaadi kahjustuste, hõrenemiste ja sidemete purunemisel.\nPõletikuprotsessi arengu põhjus: vigastatud ala kapillaaride ja veenide purunemine, mis põhjustab keha intensiivset reaktsiooni oma kudede terviklikkuse rikkumisele. Kui põletik areneb ilma mikroobse aine esinemiseta, nimetatakse posttraumaatilist artriidi aseptikaks. Avatud vigastustega on võimalik koeinfektsioon ja äge septilise (rebenne) artriidi tekkimine.\nLaste artriit avaldub mitmesuguste kliiniliste sümptomitega, mis erinevad konkreetse haigusliigi kohta, kuid on ka haiguse tavalised ilmingud.\nLapse artriidi peamine sümptom on mõjutatud liigesvalu. Valus võib olla teistsuguse olemusega, ilmutades ennast silmatorkavaks, valutunneks, sageli kiirgusega, mis kipub end keha lähimate anatoomiliste osade lihastes. Kroonilises vormis väljendatakse valu mitteintensiivselt, kuid haiguse ägeda arengu korral võib artralgia olla väga tugev, mitte puhata.\nKõige sagedamini esimestel eluaastustel imikutele on ainus ebamugavuse sümptom muutunud lapse käitumises. Muru muutub rahutuks ja kapriisiks, ei saa olla ühes kohas, annab valule häälega teada. Vanemad lapsed võivad pöörduda vanemate poole, kus toimub artralgia.\nHaiguse esimeses etapis ütleb laps jäikusjõude ja ütleb, et tal on raske teatud liikumisi teha. Kuna artropaatia areneb edasi, loobub laps aktiivse liikumise eest kahjustatud jäsemest, eelistades anda käe või jalgade positsiooni, kus ebamugavustunne on vähem intensiivne.\nHaiguse ajastu ajal või akuutse põletiku kujul on patoloogilise protsessi sümptomid järgmised:\nnaha värvimuutus kahjustatud liigeselt;\nnaha kõrgem tõus.\nVäike laps muutub lethargic ja apahetic. Ta keeldub mängima tavalisi aktiivseid mänge. Väike koer ei taha hüpata, joosta, sageli palub vanematel seda üles võtta. Kui jalgade liigesed on kahjustatud, on lapsel pisut raske istuda, kui ülemiste jäsemete liigesed on vigastatud - laps vaevu lifti ja hoiab lusikaga või tassi.\nTal võib olla unehäired: raskused uinumisel, sagedased öösel ärkamine. Mõnel juhul ei anna laps kunagi tema keha puudutavat ühendust, muudab oma aluspesu, sest isegi väga ettevaatlik puutetundlik põhjustab valulikku ebamugavust.\nKui alajäsemete liigesed on kahjustatud, antakse esimesel hommikul sammud beebile raskustes. Ka jalutuskäigu ajal visuaalselt märgatav. Mõnes tüüpi artriidis ilmneb nahale iseloomulik lööve: erinevalt teistest nahalööbetel, see ei sügele ega kao iseenesest.\nKahjulike bakterite aktiivsusest tingitud mürgistuse sümptomid on:\nHaiguse viimastel etappidel on täheldatud skeletilihaste atroofia sümptomeid: vigastatud jäseme lihased kaotavad oma ruumala ja puudutades ei ole nad elastsed, vaid lõtvunud.\nLaste artriidi kliiniku võib jagada kolmeks aspektiks:\nhaiguse ägeda vormi sümptomite ületamine ja kroonilise haiguse kordumise ravi ravi teel;\nfarmakoloogilise ravi tulemuste konsolideerimiseks mõeldud taastusprogrammid, sealhulgas: füsioteraapia, terapeutilise harjutuse, erimassaaž;\nennetusmeetmed, mille eesmärk on pikendada remissiooni faasi ja vältida patoloogia süvenemist.\nÄgeda artriidi korral on vajalik lapse ravimine statsionaarse üksusesse, kus on põhjalikke diagnostilisi uuringuid.\nEsimene ülesanne pärast diagnoosi määramist on tagada vigastatud liigese immobiliseerimine, andes liigesele õige füsioloogilise positsiooni spetsiaalsete ortopeediliste seadmete abil. Selle meditsiinilise manipuleerimise läbiviimine tekitab esimestel eluaastustel lastel esile raskusi nende loodusliku vanusega seotud tegevuse tõttu ja võimete teadvusel piirata nende liikumist.\nTeavet! Selle olukorra õige väljapääs on pakkuda talle põnevaid tegevusi, mis ei hõlma füüsilist tegevust beebi ärkveloleku ajal. Vanemad, kes viibivad koos lapsega haiglas, peaksid personali psühholoogid aitama kookostel kohaneda sundliikumisega ja vältida psühholoogilise seisundi halvenemist.\nArthologoloogide jaoks on mitte vähem raske ja tähtis ülesanne valida raviprotseduuri programm, kuna enamikku traditsiooniliselt kasutatud artriidi kliinikus kasutatavaid ravimeid ei saa kasutada kuni teatud vanuse saavutamiseni. Seetõttu, kui vähese patsiendi seisund seda võimaldab, tuleks eelistada vähemalt minimaalsete kõrvaltoimetega homöopaatilisi ravimeid.\nReaktiivilise ja nakkusliku artriidi etiotroopne ravi hõlmab antibakteriaalsete ravimite kasutamist, mille puhul põletiku põhjustav aine on tundlik.\nTähelepanu! Antibiootikumide valik on raviarsti eelisõigus pärast põhjalikku haigusseisundi uurimist, soovitud ravimi eeliste ja ohtude võrdlemist.\nSoovitatav on ühendada immuunmoduleerivaid ravimeid kroonilise artriidi vormiga (välja arvatud haiguse reumatoidsed tüübid). Pediaatrilises praktikas vanuses 6 kuud kuni 14 aastat kasutatakse sageli polüpeptiidide vahendeid, näiteks: taktivin (Tactivinum).\nValu vabanemiseks võib lastel kasutada mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid. Enamik pediaatrilisi ravimeid ei määra selle rühma ravimeid alla 1-aastastele imikutele. Tugeva valu korral peavad lapsed 1 aasta vältel arsti järelevalve all propose propioonhappe derivaate, näiteks naprokseeni (Naproxenum) doosist, mis arvutatakse sõltuvalt lapse kehakaalust.\nKriitilistes olukordades on tervishoiuministeerium lubanud glükokortikosteroidide kasutamist peamiselt intraartikulaarsete süstidega. Vajadusel manustatakse metüülprednisolooni (Methylprednisolonum) üle 12-aastastele lastele.\nReumatoidartriidis kasutatakse erinevat raviskeemi, sealhulgas mittesteroidsed põletikuvastased ravimid ja immunosupressiivsed ravimid.\nJärgmised sammud aitavad leevendada artriidi põduva lapse seisundit.\n1. samm. Me korvame lapsele õige dieedi. Igapäevane menüü sisaldab värskeid puuvilju ja köögivilju, mere kala, teravilja teravilja. Me piiritleme liha hõrgutisi, kulinaarseid maiustusi. Me ei sisalda gaseeritud jooke, säilitusaineid sisaldavaid tooteid.\nSamm 2. Me kinnitame lapse aktiivse eluviisiga. Vabastamise perioodil korraldame igapäevaseid jalutuskäike värskes õhus.\n3. samm. Koos beebiga teeme igal päeval spetsiaalselt välja valitud harjutusi tervise ühiseks terviseks.\n4. etapp. Veetöötlus võib parandada immuunsüsteemi funktsioone: kontrast dušš, ujumine basseinis, ujumine suvel avatud vees.\n5. samm. Kastke koorik vastavalt ilmastikutingimustele. Ärge lubage hüpotermia lapsele.\nEtapp 6. Kui te arvate, et teil on allergiline artriit, siis välistame võimaluse kokkupuutel allergeenidega.\n7. etapp. Esimese häire esinemissageduse korral otsime kvalifitseeritud meditsiinilist abi.\nNakkushaigused (bakteriaalne ja viirus). Haiguse korral viiakse bakterid, viirused kogu kehas läbi vere kaudu ja isegi liigese kudedes, kus nad tekitavad põletiku tekkimist.


Topelt EMBA EMBA Suurbritannia - EMBA Suurbritannia 2017\nLiitu tasuta EMBA programmid Suurbritannia ja Topelt EMBA õppimisvõimalused Suurbritannia - võta Suurbritannia ülikoolidega otse ühendust!\nTopelt EMBA EMBA Suurbritannia - leia kogu info ülikoolide kohta siit! EMBA kraadi programmid on paindlikud ja taskukohase hariduse võimalusi täistööajaga töötavad spetsialistid. Tänapäeva 's tööturul, see ' s ei ole lihtne leida konkurentsieelise. Töövahendus inimesed vaatama EMBA.UK, Suurbritannia on rohkem kui 300 aastat vana ja sisaldab nelja komponendi rahvad: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa. UK on õppekeskuses on viimase 1000 aasta jooksul ja omab palju vana ja väärikas ülikoolides. Välisüliõpilased moodustavad olulise osa üliõpilaskonna at UK ülikoolides.Kas soovid Topelt EMBA EMBA Suurbritannia sooritada? Siit saad kogu info Suurbritannia EMBA õppeprogrammide kohta! Võta koolidega otse ühendust!\n1 Tulemused Topelt EMBA, Suurbritannia\nLink to and share "Topelt EMBA EMBA Suurbritannia - EMBA Suurbritannia 2017"


Taastuvenergia Kohustuslik Kasutamine 🔨 Seadmed - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Seadmed Kohustus kasutada taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat\nKõige ajakohasemad energiasäästu eeskirjad näevad ette kohustuse kasutada kohustuslikku miinimumprotsenti taastuvatest energiaallikatest toodetud energiast\nTermilised päikesepaneelid ja fotogalvaanilised päikesepaneelid\nNii uue hoone ehitamiseks kui ka olemasoleva hoone renoveerimiseks standardid ja standardid ehitiste energiakulude piiramiseks nõuavad alternatiivsete energiaallikate täpset kasutamist.\nSamad reeglid ja seadused kehtestavad ka minimaalsed kontrollväärtused, mis peavad läbilaskvuse seisukohalt olema hoone ümbrikud, ümbermõõdu seinad, katusekatted ja trampimispõrandad, vaheseinad, aknaraamid ja uksed.\nSellest vaatenurgast on põhilised normatiivviited Ministri dekreet 192/05 ja Seadusandlik dekreet 311/06, järgmiste täienduste ja muudatustega.\nAlternatiivsete energiaallikate kasutamine ning hoonete energiakulude vähendamine aitab vähendada elamiskõlblikkust ja mugavust oma kodudes kogu aasta vältel tarbivate rajatiste keskkonnamõju.\nHoonete energiakulude vähendamise ja saasteainete vähendamise eelised keskkonnas on muidugi käegakatsutavamad kõigis perioodides, mil vajatakse rohkem energiat, tavaliselt talveperioodil. hoonete kütmine ja suvel hooneid korrastatakse.\nPraegu peab ehitiste energiaklassifikatsioon, mis on kohustuslik uute hoonete ja renoveeritavate ehitiste jaoks kirjeldada üksikasjalikult tarbimist kogu aasta vältel, milles kirjeldatakse talve- ja suveperioodide energiatarbimist.\nHoonete energiatõhususe hindamisel kasutatakse alternatiivseid energiaallikaid see mängib olulist rolli ühe parima energiaklassi saavutamisel, seda olukorda ei tohi alahinnata, sest ehitise hea klassifikatsiooniga energiasertifikaadil on loomulikult ka märkimisväärne kaubanduslik kaal iseenda suhtes.\nEnergia sertifikaadil on üks kehtivusaeg kümme aastat väljaandmiskuupäevast, välja arvatud juhul, kui hoone ei ole muutunud ja / või renoveeritud, mis võib puudutada ainult hoone ümbrist, siis ainult selles või mõlemas olevad süsteemid.\nKauue soojusgeneraatori kasutuselevõtt või uus energiaallikas, näiteks kondensatsioonikate, päikesepaneelide paigaldamine ja / või päikesepaneelide paigaldamine hõlmab energiamärgise suhtelise ajakohastamisega.\nEnergiasertifikaadita hoone ostmise korral võib hoone omanik anda viimasele energiaklassile sama hoone, st klassi G, millel on ostjale majanduslikud eelised.\nSee juhtum esineb sageli juhul, kui vanade hüljatud hoonete ostmine ja maamajad või muud sarnased ehitised, mis hiljem renoveeritakse.\nAlternatiivsete energiaallikate osas on esimesed, mis tulevad meelde, kõik päikeseenergia ja seda päikeseenergia, mis ei nõua vähest ruumi päikesepaneelide või kollektorite paigaldamisel.\nPäikeseenergiapaneelide paigaldamine, et aidata rahuldada sooja tarbevee vajadusi, vajab elektritootmiseks vähem ruumi kui päikesepaneelid või päikesekollektorid.\nMõlemal juhul on nii päikesepaneelide paigaldamiseks kui ka päikesepaneelide paigaldamiseks olulinehoonete orientatsioon.\nViimane peab paljastada lõunassevähemalt päikesepaneelide või päikeseenergia- ja fotogalvaaniliste paneelide jaoks nõutav minimaalne pindala. Lisaks peab pind olema kogu päeva jooksul varjundita.\nEelkõige päikesepaneelide või päikeseenergia kollektoritega võrreldes võivad fotogalvaanilised päikeseenergiasüsteemid energiatootmise osas isegi omaenda elektritootmises märkimisväärselt langeda. minimaalne varjutatud osa.\nPäikesepaneelid töötavad tegelikult nagu jumalad seeriaga ühendatud voolu generaatorid ja seega peavad kõik olema joondatud sama jooksva väärtusega toodanguga, sellest järeldub, et kui päikesepaneel on osaliselt varjutatud võrreldes teiste omadega, tekitab see nende suhtes väiksema voolu.\nViimane omakorda paneb end seisundisse minimaalse jooksva väärtuse tootmineminimaalne vooluväärtus, mis on määratud päikesepaneeli või päikesepaneeliga.\nLisaks elektrienergia tootmise piiramisele võib varjund kahjustada ka pöördumatult päikesepaneel või päikesepaneel, millal kuuma pildistamise seisund. Sel juhul neelab fotogalvaanilise päikesepaneeli üksik rakk selle asemel, et toota elektrit, nagu teised rakud, neid viimastest sellises koguses, mis põhjustaks nende purunemise.\nNendest kaalutlustest tulenevalt on lihtne järeldada, et fotogalvaaniliste päikesepaneelidega süsteemi lahendused, isegi kui need on osaliselt varjutatud, tuleb välja jätta.\nVideo: Riigikogu istung, 28. jaanuar 2015


Sigtuna hävitamine – Vikipeedia\nSigtuna hävitamine oli kirjalikes ajalooallikates mainitud Rootsi linna Sigtuna põletamine "paganate" (eri versioonides karjalaste, eestlaste või kuralaste) poolt 1187. aastal. Arheoloogilised väljakaevamised pole linna (ulatuslikku) põletamist kinnitanud.\n2 Kirjalikud allikad\n3.1 Karjalased ja Novgorod\n4 Sigtuna areng pärast 1187. aastat\n5 Kajastused kultuuris\nSigtuna asutati 970. aastatel. Alates umbes 1070. aastast kuni Uppsala esiletoomiseni millalgi 1134. ja 1164. aasta vahel oli see piiskopi residents. 990. aastatest kuni umbes 1130. aastani oli Sigtuna Rootsi esimene raha vermimise koht. 11. sajandil oli Sigtuna Enn Tarveli hinnangul ainuke linn kogu Rootsis ja 12. sajandil üks viiest tänapäeva Rootsi ala asulast, mida võib linnaks pidada. Seejuures asus ta neist ainsana Sveamaal.\nOma kroonikas Sigtuna ründamist kirjeldanud peapiiskop Johannes Magnus\nPole teada ühtki Sigtuna 1187. aasta sündmustest rääkivat kaasaegset allikat. Kõik seda mainivad kroonikad kirjutati rohkem kui 100 aastat pärast toimunut, ehkki selleks kasutati ilmselt varasemaid ülestähendusi, mis aga pole säilinud. Esimene teade pärineb nn Uppsala-annaalidest, mille 14. sajandi alguses tehtud sissekanne märgib, et 1187. aasta augusti iidide eelpäeval ehk 12. kuupäeval tapsid paganad Almarestäki, Sigtuna kindlustatud eelposti juures peapiiskop Johannese ja põletasid maha Sigtuna. Sarnane teade, kus pole täpsustatud, kes need paganad olid, leidub veel mitmes 14.–15. sajandi ladinakeelses Rootsi annaalis.\n1320. aasta paiku koostatud värsivormis Eriku-kroonika kohaselt põletasid Sigtuna karjalased, kes allusid poliitiliselt Novgorodile. 16. sajandi kroonikud (usu-uuendaja Olaus Petri, tema noorem vend ja Rootsi peapiiskop Laurentius Petri ning Rootsi viimane katoliiklik peapiiskop Johannes Magnus nimetavad ründajatena eestlasi. 17. sajandil kirjutas ajaloolane Johannes Messenius, et Sigtuna vallutasid kuralased, ehkki sama töö teises kohas mainib ta sellega seoses eestlasi.\nKarjalased ja NovgorodRedigeeri\nNn "Sigtuna väravad" Novgorodis\nEriku-kroonika teate põhjal on Sigtuna ründajateks karjalasi pidanud näiteks ajaloolased Kaarle Olavi Lindeqvist, Jalmari Jaakkola, Seppo Suvanto, Heikki Kirkinen, John Howard Lind, Adolf Schück, Igor Šaskolski. Eriku-kroonika tõepärasuse kasuks on esitatud argumendid, et tegu on vanima linna hävitajaid nimepidi kutsuva allikaga, see loodi vaid poolteist sajandit pärast toimunut ja pärimuse järgi otsustades rüütlikeskkonnas. Teisalt on Eriku-kroonika usaldusväärsus kahtluse alla seatud. Tolleaegse Rootsi idasuunalise ekspansiooni ja Karjala vallutamise kava kontekstis võis kroonika eesmärk olla näidata, et karjalased ja venelased kujutasid Rootsile suurt ohtu juba 12. sajandil. Enn Tarvel ja Ain Mäesalu toovad välja, et ükski teine kroonika ei maini ei karjalaste ega venelaste Rootsini ulatuvaid retki ja raske on uskuda, et Novgorodi kroonikud, kes kajastasid mitmeid teisi karjalaste sõjakäike, jätaksid üles tähendamata nii olulise sündmuse kui vaenlase tähtsaima linna vallutamine.\nIgor Šaskolski peab karjalaste versiooni kasuks rääkivaks argumendiks ka Martin Aschaneuse 1612. aasta "Sigtuna kirjelduses" esitatud väidet, et Sigtuna hävitanud venelased viisid ilusad linnaväravad Moskvasse või Novgorodi. Šaskolski arvates käib jutt Novgorodi Sofia katedraali läänekülje pronkstahvlitega kaetud ustest. Samas on Rootsi historiograafias omaks võetud Oscar Almgreni seisukoht, et Sigtuna väravate lugu on 16.–17. sajandist pärinev legend. Sofia katedraali väravatel leiduvate nii piiblitegelaste kui ajalooliste isikute figuuride ja nende kohal olevate ladinakeelsete pealkirjade abil on Saksa ja Poola ajaloolased järeldanud, et uksed lasi aastail 1152–1154 valmistada Magdeburgi peapiiskop Wichmann kingituseks Poola Plocki piiskopile Alexandrile. Puuduvad andmed, et need oleks kunagi Sigtunas olnud, samuti selle kohta, kuidas nad Venemaale jõudsid. Uste Sofia katedraali ukseavasse sobitamisel on pronksplaate juurde valatud ja ladinakeelsete pealkirjade alla vene nn ustaavkirjas tekstid lisatud, mille alusel on need täiendused ja uste katedraali lääneküljele paigutamine dateeritud umbes 1330. aastatesse. Šaskolski on uste Poolast saamisele vastu vaielnud põhjendusega, et Novgorod pole kunagi Poolaga sõdinud ja puuduvad ka andmed omavahelistest kaubandussidemetest.\nÜht 1188. aastast pärinevat kroonikakohta tõlgendatakse tavaliselt kui teadet Novgorodi kaupmeeste kusagil (kas Rootsis Nyköpingis või Soomes Turus) vangistamise kohta. Enn Tarvel aga pole sellises tõlgenduses kindel ja arvab, et kui see ka nii oli, ei tähenda see veel, et vangistamine oli seotud Sigtuna sündmustega.\nEriku-kroonikas nimetatud "eestlaste skäär"(praeguse nimega Estbröte) Mälari järves\nEestlaste versiooni, mida on toetanud näiteks Enn Tarvel ja Hain Rebas (viimane näeb ründajatena täpsemalt saarlasi), kasuks on toodud argument, et mitmed teisedki kirjalikud allikad (Henriku Liivimaa kroonika, Saxo Grammaticus) kinnitavad, et eestlased, erinevalt karjalastest, olid tol perioodil Läänemere piirkonnas sõjaliselt aktiivsed (rüüsteretked tolleaegse Taani riigi, tänapäeva Rootsi rannikule aastatel 1170, 1203, 1225). Enn Tarveli arvates toetab eestlaste Sigtuna hävitajateks pidamist tegelikult ka Eriku-kroonika. Seal on pärast Sigtuna sündmusi lugu sellest, kuidas paganad tapsid Mälari rannal jarl Joni, kelle lese kogutud vägi omakorda tappis kallaletungijad "ühel mäel, mille nimi on eesta skär (eestlaste skäär)". See näitab Tarveli meelest, et eestlastel oli mereühendus Mälari piirkonnaga.\nVõimalike rünnaku põhjustena pakub Ain Mäesalu välja tavalise röövretke, kättemaksuaktsiooni skandinaavlaste poolt Eesti alale tehtud rünnakute eest või Sigtuna võimukandjate oletusliku otsuse eest eestlastega sõlmitud lepingud üles öelda. 12. sajandi viimasest veerandist on teada mitu skandinaavlaste sõjaretke Läänemere idakaldale (1184 skånelaste ja sjaellandlaste retk eestlaste vastu, 1185–1186 Norra kuninga poja Erik Sigurdseni retk Läänemaale, taanlaste sõjakäik 1196 või 1197). Jüri Peets on arvanud, et Sigtunas võidi järgida 12. sajandi jooksul mitmel korral paavsti poolt tehtud üleskutset piirata suhtlust paganatega ja keelata nendega kaubavahetus. Eestlased võisid seda omalt poolt näha kättemaksu väärt lepingumurdmisena.\nSigtuna areng pärast 1187. aastatRedigeeri\n13. sajandil Sigtunasse ehitatud dominiiklaste kirik\nEesti ajaloolased on sageli arvanud, et Rootsis tekkis vajadus hävitatud Sigtuna asemel uue linnalise keskuse järele, milleks kujunes Stockholm. Suhteliselt põhjalikud arheoloogilised kaevamised Sigtunas pole aga tuvastanud 12. sajandi viimases veerandis mingeid suurema tulekahju jälgi. Sellest on järeldatud, et linna ei hävitatud nii põhjalikult ja lõplikult kui varem arvati. Tavaline linnaelu kestis 13. sajandi algul edasi. 1215.–1216. aastal kavandas paavst peapiiskopi residentsi üleviimist Uppsalast Sigtunasse. 1220. aastal alustati 1237. aastal asutatud esimese Rootsi dominiiklaste kloostri rajamist. 13. sajandi teisel poolel ehitati Püha Laurentiuse kirik. Samas kultuurkiht on alates 13. sajandist märksa õhem ja linna õitsenguperiood sai läbi. Mälari piirkonna tähtsaimaks keskasulaks ja kuninga peamiseks residentsiks sai Stockholm. Enn Tarveli ja Ain Mäesalu hinnangul oli merele lähemal paiknev Stockholm soodsamas positsioonis ennekõike maatõusu tõttu, mille mõjul oli Läänemerel liikuvatel kaubakogedel Sigtunani palju keerulisem jõuda.\nCarl Robert Jakobson kasutas Sigtuna hävitamise teemat oma isamaakõnedes\nSigtuna mahapõletamisest eestlaste poolt rääkis 1868. aastal oma esimeses isamaakõnes Carl Robert Jakobson, kelle vahendusel sai Sigtuna lugu tolleaegsete eestlaste seas laiemalt tuntuks. Jakobson lõi selle abil pilti eestlaste kuldajast ja tõstis oma kaasaegsete eestlaste eneseväärikust.\nKarl August Hermann avaldas 1886. aastal jutustuse "Auulane ja Ülo", kus rootslased hoidsid röövitud Auulast Sigtunas vangis, kust vanem Ülo oma pruudi päästis. Selle süžee põhjal lõi Evald Aav 1928. aastal esietendunud ooperi "Vikerlased", mis osutus väga menukaks. 1936 avaldati August Mälgu seiklusromaan "Läänemere isandad", mis räägib, kuidas saarlased linna hävitasid. Samal aastal ilmus ka Karl August Hindrey novell "Sigtuna häving". 1968. aastal üllitati Karl Ristikivi novell "Sigtuna väravad".\n2010. aastal esietendus Salme rannapargis Saaremaal August Mälgu romaani ainetel Salme Vallateatris lavastaja Väino Uibo loodud suurlavastus "Läänemere isandad".\n↑ 1,0 1,1 1,2 Enn Tarvel (2007a). Sigtuna hävitamine 1187. aastal, Tuna , nr 2, lk 24\n↑ 2,0 2,1 Enn Tarvel (2007b). Sigtuna hukkumine. Haridus, 7–8, 2007, lk 38\n↑ 3,0 3,1 Ain Mäesalu (2008), Kas muistsed eestlased olid Läänemere isandad? Järelsõna raamatule: August Mälk. Läänemere isandad. Tallinn, 2008, lk 376\n↑ 4,0 4,1 4,2 Ain Mäesalu 2008, lk 377\n↑ Svenska medeltidens rimkrönikor. Gamla eller Eriks-krönikan\n↑ Enn Tarvel 2007b, lk 38–39\n↑ Olaus Petri, Svenska Chronica (1534) – In: Scriptores rerum Suecicarum\n↑ 8,0 8,1 Enn Tarvel 2007b, lk 39\n↑ 9,0 9,1 9,2 Enn Tarvel 2007a, lk 26\n↑ Scondia illustrata. XII. Stockholmiae, 1700, p. 13, 107\n↑ 11,0 11,1 Enn Tarvel 2007a, lk 25\n↑ 12,0 12,1 12,2 Enn Tarvel 2007b, lk 41\n↑ Enn Tarvel 2007a, lk 25–26\n↑ Ain Mäesalu 2008, lk 379\n↑ Enn Tarvel 2007b, lk 39, 41\n↑ Ain Mäesalu 2008, lk 378\n↑ Hain Rebas, Hain Rebase loeng Sigtuna vallutamisest, 4. jaanuar 2008\n↑ Tänapäeval Mälari järve kaljulaid nimega Estbröte\n↑ Ain Mäesalu 2008, lk 381–382\n↑ Enn Tarvel 2007a, lk 27\n↑ Ain Mäesalu 2008, lk 382–383\n↑ Ain Mäesalu 2008, lk 375\n↑ 23,0 23,1 Linda Kaljundi. Eesti lugu: August Mälk “Läänemere isandad”. Eesti Päevaleht, 03.10.2008\n↑ Lavastuse "Läänemere isandad" andmed Sõrvemaa veebilehel (vaadatud 28.10.2019).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sigtuna_hävitamine&oldid=5686305"\nLehekülje viimane muutmine: 31. juuli 2020, 22:49\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:49, 31. juuli 2020.


ITAALIA | Skyekspert\nItaalia Pindala: 301 230 km²\nAeg: Itaalias on kell 1 tund Eesti ajast taga\nTranspordikorraldus: Parempoolne liiklus. Bussiliiklus on hea. Autot saab rentida. Rongiliiklus on kiire ja odav\nJootraha: Tavaliselt on lisatud juba arvele. Väga hea teeninduse eest võib anda veel 10%\nRiietus: Õhukesed suveks, keskmised riided talveks. Mägedes vajalikud soojad suusariided\nLinnapuhkuse võimalused Roomas\nTutvu meie pakutavate reisidega Itaaliasse, reisid algusega Tallinnast või Riiast.\nKui ei leia endale sobivat reisi, küsi pakkumist endale sobivamaks reisiperioodiks!\nÜks suurimaid vaatamisväärsusi Itaalias ja ka kogu maailmas. Linna territooriumil asub palju hindamatud vaatamisväärsusi antiikajast – Rooma Foorum, Via Appia, Septimius Severus triumphikaar, Aemilia Basiilika, Curia Julia, Antoniuse ja Faustine Tempel, Vesta Maja, Vesta Tempel, Romuluse Tempel, Castori´i ja Pollux´i Tempel, Maxentiuse Basiilika, Tituse kaar, Palatium, Domus Augustana, Palazzo dei Flavia, staadion, hipodroom, Colosseum, Circus Maximus (Massimo Chirco). Keskaegsed kultuurimälestised, renessanss- ja barokkkatakombid, varakristlikud ja keskaegsed kirikud, mis on kaunistatud uhkete mosaiikidega, Veneetsia väljak (Piazza Venezia), Navona väljak (Piazza Navona), Pantheon, Hispaania väljak, Kapitooliumi mägi, Trevi purskaev. Loetelu võiks jätkata lõpmatuseni.\nPalju on suurepäraseid kunstimuuseume ja kauneid kirikuid, ilma milleta ei ole võimalik ette kujutada Igavest Linna – Borghese Muuseum, Palazzo Massimo alle Terme, Kapitooliumi muuseum, Barberini Palee, Püha Lawrence kirik (Rooma pühak), Santa Maria Maggiore kirik, St John katedraal, San Paolo fuori le Mura katedraal. Linna territooriumil asub ka Vatikani linnriik – oma hindamatute kultuuriväärtustega ja imelise Peetri kirikuga.\nApuulia pealinn , esimese muljena linnakesse õhtul sisse sõites oli äratundmine- see on ju nagu väike Pariis. Suur on rõõm, kui kohalikud Bari elanikud toovad sama võrdluse kaunilt sõnastatuna “kui Pariisis oleks meri, siis oleks Bari justkui väike Pariis). Euroopa pikim rannapromenaad, mis jookseb kõrvuti iidsete linnamüüridega on eriti õhtusel ajal hingematvalt salapärane ja kas oli siis asi selles, et juuni ei ole veel siseturismi kõrghooaeg – on nii Baris kui kogu Apuulias igal pool nii palju ruumi ja avarust:\nApuulia (itaalia keeles Puglia) on lõuna Itaalia vahva piirkond, mis jääb Aadria ja Joonia mere vahelisele nn.saapakanna ja kontsa alale. Kelle jaoks on Toscana, Veneetsia ja Rooma ehk juba liiga avastatud ning ka pisut kallivõitu, siis neil soovitame veeta oma puhkus Apuulias mille kõrval romaan “Söö. Palveta. Armasta” kahvatub, vähemalt söömise osas.\nSiinsed iidsed oliiviistandused annavad maailma kõige rohelisema maitsega õli ning niisketel rannaniitudel puhast heina söövad lehmad maailma hõrgumat mozzarellat – juba üksnes nende – õli ja juustu maitse peale tasub Apuuliasse tulla. Kohalikud veinid on suurepärased ning sobivad sealse toiduga ideaalselt kokku. Kõrgest kvaliteedist räägib seegi, et 26 kohalikku veini kannab DOC kvaliteedi märki. Lisaks mereandidele on kogu Itaalias hinnatud siinsed vinnutatud porchetta ja capocollo singid. Barist on pärit väikesi barankasi meenutavad küpsised – tarallid ning sõrmeotsa suurune orecciente pastasort, mille valmistamine käib tänini käsitsi.\nLinnake sajandite tagusest ajast, milletaolist kusagil mujal pole enne nähtud. Täna UNESCO kaitse all olev linnake koosneb trullidest – lihtsalt öelduna „valgetest mütsikestega majadest“. Kogu seda ilu ja kooskõla üheskoos nähes peatub aeg ja sa justkui kuuled ise hobusekapjade plaginat…\nMereäärne linnake, kus kaljudele ehitatud majad kihiti rannapanoraami ilmestavad. Sellel linnakesel on pisike vanalinn, mille suurim vaatamisväärsus on linna poolekslõikav maaliline lahesopp grotiga. Selles linnas soovitame teha mõnusa lõuna- või pärastlõunapausi, jalutada tunnikese enne lähedal asuvatesse liivarandadesse päevitama siirdumist ja süüa ilmselt Itaalia parimat jäätist. Linnatänavad viivad kõik välja mere -, ei mitte äärde vaid kohale – sest linn asub järsul kaljuastangul ning kõik tänavad lõpevad imeliste vaateplatvormidega.\nLinnake, kuhu võib end jalutama unustada. Tänavad vanalinnas meenutavad labürinti, ekseldes avanevad su ees üha uued ja uued imelised valged sopid lillekastidega pikitud rõdude ja sepiskäsipuudega kaunistatud treppidega. Kõige selle kohal kõrgub orientiirina katedraal, mille järgi lõpuks leiad ikka tee labürindist välja. Eriti nauditav on siinne vanalinn unisel siesta ajal, mil tänavatel ei liigu peaaegu üldse inimesi – ei kohalikke ega tursite. Siis näib otsekui oleksid sattunud mõne kunstniku unenäkku, kus Su ees avanevad üha uued maalilised kaleidoskoopilised pildid valgetest majadest, aknakestest, pühapiltidest tänavanurkadel ja väikestest majade vahele peituvatest kirikutest.\nLumivalge imekaunis mägilinnake, mille puhul võlub just tema rahulik ja naudisklev õhkkond. Linnakest kroonib kaunis katedraal, kus sees paar haruldast freskot, kuid milleni jalutades tuleb rühkida üles mööda üsna püstloodselt kulgevaid tänavaid.\nKaasaegne itaalia köök on välja kujunenud sajandite jooksul ja täiustunud ning arenenud Uue Maailma avastamisest alates – alles siis võeti kasutusele tänapäeval nii asendamatud kartul, tomat ja mais. Ent nii nagu ei ole olemas ühtset itaalia kliimat, nii on ka maitse-eelistused ja kokakunst regiooniti erinev, kaasa on siin mänginud nii geograafiline asukoht, sotsiaalsed olud kui ka poliitika. Pea igal endast lugupidaval perenaisel on mingi oma “salaretsept”, mida on edasi antud juba põlvest põlve.\nSiiski saab rääkida itaalia köögi põhikomponentidest, milledeks on juust, leib, oliiviõli, pasta, värsked köögiviljad ja vein.\nMõelge vaid kui palju Itaalia on maailmale andud!: Bruschetta, Prosciutto, Minestrone, Mozzarella, Pasta, Pizza, Risotto, Lasagne, Polenta, Panna cotta, Gelato …\nKohv on itaallaste jaoks ülioluline jook ja seetõttu on siin ka mitmeid erinevaid võimalusi seda ergutavat jooki nautida: Espresso – väike tass (demitasse) ülikanget kohvi; Caffe macchiato – piimavahuga kohv; Caffe ristretto – kange must kohv; Caffe latte – espressole lisatud vahustatud piimaga kohv; Latte macchiato – kuumale piimale lisatakse veidi kohvi.\nSöögikorra lõpus pakutakse tavaliselt erinevaid seedimist soodustavaid jooke. Eriti armastatud on limoncello, mis valmistatakse sidruniliköörist ja grappast (viinamarjajääkidest valmistatud kange naps). Limoncellot serveeritakse tavaliselt jääkülmalt, koos espressoga. Soovijad võivad ära proovida ka fernet branca so. kibe ja veidi harjumatu maitsega vürtsidest ning erinevatest ravimtaimedest valmistatud jook.\nItaalia keel - keeleõppereis


Olen nüüd kuidagi alla võtnud selle ühe kilo, mis vahepeal tagasi oli tulnud. Kokkuvõttes on siiski -3 kg, nagu tabeliski seisab. Nädala jooksul käisin kaks korda trennis ja ühe korra sünnipäeval, lisaks masendavad kalorid alkoholist, nii et -1 on parasjagu hämmastav. Ehk õnnestub uueks aastaks neist kolmest kilostki lahti saada...\nPole siiani aru saanud, kas pekipõletamise osas on mõttekam rõhuda aeroobsele või anaeroobsele trennile. Üks treener räägib üht, teine teist juttu ja ma ei tea, keda uskuda. Oskab keegi midagi tarka öelda?\nkirjutas esta 11:49 AM\nneed treenerid kelle käe all mina treenin, on ühest suust rõhutanud, et anaeroobseks ei maksa minna. siis ei põle mitte rasvad vaid süsivesikud. vist.\nBy luize, at 29 november, 2006 13:21


AFROBEATS TALLINN TÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nAFROBEATS TALLINN TÜ alustas peaaegu 7 kuud tagasi, mil juhatuse liikmed, N. N. ja G. K. A. , seda juhtima hakkasid. N. N.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Gabriel Kobina Ampiaw alles alustas ettevõtlusega. AFROBEATS TALLINN TÜ valdkond on lavakunst. Samas valdkonnas (EMTAK 9001) on tegutsevaid ettevõtteid 2021...\nAFROBEATS TALLINN TÜ Täisosanik Logi sisse\n10.12.2020 - .... AFROBEATS TALLINN TÜ täisosanik


Sander Linnus edust rogaini EMil: “Oluline on end enne võistlust juba õigele lainele seada.” - Värska OK Peko\n2021. aasta rogainihooaeg oli eestlastele edukas: Otepääl toimunud Euroopa meistrivõistlustel korraldati medalisadu ning Eestisse tuli ka võit üldarvestuses. Nimelt võitsid Sander Linnus ja Timmo Tammemäe enda elu vastavalt kolmanda ja neljanda rogaini (põhiklassi) Euroopa MV kulla, mille eest tunnustas Eesti Orienteerumisliit neid ka aasta rogainivõistkonna tiitliga.\nKüsisime Värska OK Peko liikmelt Sandrilt lähemalt, milliste emotsioonidega ta EMile tagasi vaatab ning mis on tema järgmised eesmärgid:\n1. Tegu oli sinu kolmanda rogaini Euroopa MV kullaga. Kas rogain kodumaastikul Otepääl oli võrreldes eelmiste rogaini EMidega sinu jaoks ka kuidagi erilisem?\nSee oli pigem selline kohustuslik võistlus. Ei saa ju jätta kodus startimata. Ühest küljest oli tegu lihtsama võistlusega, teisalt jällegi raskemaga. Tuttavad kohad tegid planeerimise kindlasti lihtsamaks, aga samas võttis põnevust oluliselt vähemaks. Kahju, et välistiime võrdlemise vähe oli. See vähendas kindlasti võidu erilisust.\n2. Milline oli EMi kõige raskem hetk? Kuidas sellistest rasketest hetkedest üle saada – on sul mõni soovitus anda?\nEks neid raskeid momente ikka tekib, aga olles neid pikki võistlusi juba päris mitmeid teinud, siis tead mida oodata ja kuidas end liikumas hoida. Oluline on end enne võistlust juba õigele lainele seada. Mul Timmoga sujub koostöö väga hästi. Tempo ja kõik muu on kohe algusest paigas.\n3. Mis on sinu järgmised suuremad sportlikud eesmärgid?\nJärgmine aasta on kindlasti plaanis osaleda Tšehhis rogaini MM-il. Õigemini mitte ainult osaleda, vaid ka poodiumile jõuda.\nSander ja Timmo 24h rogaini Euroopa MV finishis\nFotod: Reigo Teervalt, Aldis Toome


EUR-Lex Access to European Union law Madrid International kaubamargi registreerimissusteem\nMadrid International kaubamargi registreerimissusteem,\nPatendiametisse registreerimiseks esitatud geograafiliste tähiste kohta saab teha päringuid, kasutades Interneti andmebaasi aastal esitati 10 taotlust, millest 9 on veel menetluses ja ühe registreerimisest keelduti. Applications from the Estonian patentees are most welcome, because we are sure that our potential is larger than it seems at the moment. Oma praeguse tegusa töötajaskonnaga mahub Patendiamet tema käsutada ja kasutada olevatesse ruumidesse enam-vähem rahuldaval viisil. Selles valdkonnas, kumba süsteemi, kas avaldus- või ekspertiisisüsteemi, eelistada, oli vaidlusi.\nTahame loota, et meie kolm eelmist aastaraamatut on juba andnud avalikkusele teatava ettekujutuse sellest, milline on olnud meie töö nüüd juba üheksa aasta jooksul.\nKa ühte-teist meie tuleviku väljavaadetest ning kavadest, sest paraku tuleb tõepoolest tunnistada, et pidevalt on midagi muutumas, meeldib see meile või mitte, ning see käib ka patendiameti kohta. Oleme andnud ülevaate, milline on kogum seadusi ja nende allakte, mis reguleerivad tööstusomandi õiguskaitset Eestis, milliste rahvusvaheliste lepingute, kokkulepete ja konventsioonidega meie tegevusvaldkonnas on ühinetud, et meie olemasolu ja töö oleksid võimalikult ulatuslikult aktsepteeritud ning Eesti riigil kindel reputatsioon.\nSellel Madrid International kaubamargi registreerimissusteem on nii mõndagi veel teha, olulisima eesmärgina ühinemine Euroopa patendikonventsiooniga aastal Oleme pakkunud lugejale andmeid meile laekunud õiguskaitse taotluste ning nende menetlemise kohta ning tekkiv üldpilt näitab päris hästi, kui suur on maailma majandushuvi Eesti vastu, aga kindlasti ka seda, kuidas samm-sammult kasvab Eesti majandusringkondade huvitatus tööstusomandit kaitsta.\nTõsi, asjade praeguses seisus küll peaasjalikult kaubamärkide valdkonnas.\nSeegi viitab asjaolule, et suuremat huvi tuntakse praegu vahendustegevuse vastu. The Estonian Patent Office presents the consequent the 4th in line annual report to the gentle and competent readers. We hope that the three previous annual reports have provided the publicity an idea Kas binaarsed variandid voidavad our work during the nine years, our future prospects and plans.\nWe have to admit that everything is changing all the time whether we like it or not and it applies also to the Patent Office. We have given you an idea of the collection of the laws and subacts thereof, which regulate the legal protection of industrial property in Estonia, the international agreements, treaties and conventions Estonia has become party to in order to guarantee that Binaarsete valikute maaklerite ulevaade existence and work would be acknowledged on as wide scale as possible and the state of Estonia would have a good reputation.\nThere is still a lot to do, as the most Madrid International kaubamargi registreerimissusteem task will be accession to the European Patent Convention in We have presented the reader data concerning the applications for legal protection filed with and examined at Madrid International kaubamargi registreerimissusteem office to provide a general review revealing the dimension of the economic interest in Estonia as well as the step-by-step increase of interest of the Estonian economic circles in the protection of the industrial property, the truth is that at the current stage mainly in the protection of trademarks.\nIt refers to the conjuncture that today mediation activities are of greater interest. Peame olema siiski veendunud, et jalad saab alla ka väärtuste loomine ning koos sellega leiutamine ja leiutiste õiguskaitse.\nOn mõeldamatu viia majandust edasi leiutisteta. Rõhutan, omade leiutisteta. Nii pole see kunagi olnud ega saa olema ka tulevikus. Economic development is unthinkable without inventions, I would like to emphasize, without the inventions of one s own. It has never been like that and it will never be so in the future either. An enormous amount 3 Eessõna Foreword aegade jooksul leiutatud, ilma et ühiskond seda tänapäeval üksikasjadeni teaks ja sellele tähelepanu pööraks.\nSamas seab nähtus, mida arenguks nimetatakse, meie ette pidevalt uusi väljakutseid. Selleks, et neid otstarbekalt reageerides vastu võtta, ei jää sõna otseses mõttes muud üle, kui leiutada.\nJutt ei ole niivõrd mõnest ajastust, kuivõrd elust enesest. Leiutamine ei pruugi alati teab kui keeruline ollagi. Tuleb ju silmas pidada vaid kolme nõuet ja need teadvustada: peab olema uudsus maailma tasemel, leiutustase ning tööstuslik kasutatavus.\nMadrid International kaubamargi registreerimissusteem keerulisem on leiutise viimistlemine turule pakutavaks kaubaks, nn. Siin on tegemist pikaajalise ja keeruka tööga.\nKulutatud vahendid tuleb aga tagasi saada ning üldjuhul ei lähe see korda teisiti, kui läbi ainuõiguse oma leiutisele.\nHeatahtlikul lugejal ei ole raske aimata, et siin jõuame jälle tööstusomandi õiguskaitseni, leiutiste kaitseni. See ongi patentimine.\nKontrollsüsteemi kasutava patendiameti, aga Eesti patendiamet niisugune just ongi, poolt põhjaliku ekspertiisi tulemusena väljaantud patendikiri on tugev kaitsedokument, mis taotleja soovi korral kaitseb ainuõigust kahekümne aasta jooksul. Kui leiutist sisaldav toode läheb turul hästi ja leiutis on patenditud, saadakse kulutused leiutamisele ning tootearendusele kindlasti tagasi.\nPraegu on Eesti patendiregistris leiutist, nende arv kasvab pikkamööda. Patendiamet on valmis vastu võtma ning menetlema kõiki patenditaotlusi.\nIseäranis ootame neid Eesti taotlejailt, Madrid International kaubamargi registreerimissusteem kindlad, et meie potentsiaal on palju suurem, kui see hetkel paistab. Ehk on taotluste hulgas siis ka see, millest nii palju juttu on olnud ja mida nii väga oodatakse. Minu kogu südamest tulev tänu kuulub patendiameti tööperele tehtu ning meeldiva tööõhkkonna eest.\nMatti Päts peadirektor of items, devices, equipment, ways of their production, substances in everyday use have been invented during different times without the acknowledgement and attraction of attention of the society. At the same time the phenomenon called development is setting new challenges to us all the time.\nConscious acceptance of challenges means inventing activities in the literal sense of the word. This does not concern a particular period of time, but life itself. Inventing should not always be so complicated. The three requirements: worldwide novelty, inventive step and industrial applicability are to be taken into consideration. Product development, elaboration of the invention is Madrid International kaubamargi registreerimissusteem complicated in order to put it on a market.\nIt is a time consuming and complicated work. The spent finances should be reimbursed and generally it is possible only thanks to the exclusive right to the invention.\nThe gentle reader can guess that we get back to the legal protection of industrial property again the protection of inventions. It is patenting.\nThe letters patent, issued by patent offices using the checking system including the Estonian Patent Office, is a document issued after a thorough examination certifying the exclusive right during twenty years at the request of the applicant.\nWALTER ZAPP PATENDIVOLINIKUD 33 TULEVIKUVÄLJAVAATED 34 - PDF Free Download\nIt is safe to say that if the product enhancing an invention is well marketable and also patented, the expenditures spent on its inventing activities and product development will be reimbursed. Until now inventions have been entered in the Estonian Register of Patents. The number of registrations is gradually increasing.\nKui võrrelda seda omaaegse Patendiametiga, tuleb tõdeda, et tegemist on üsnagi pika ajaga.\nMuutused puudutavad nii õiguskaitsekorraldust kõige laiemas tähenduses kui ka muutusi kaubamärkide ekspertiisi tegemise põhimõtetes Patendiametis.\nThe Patent Office is ready to receive and examine all the patent applications. Applications from the Estonian patentees are most welcome, because we are sure that our potential is larger than it seems at the moment. Maybe there will be the one among the applications, which has been talked about so much and has eagerly been looked for. I would like to express my utmost gratitude from the bottom of my heart to the diligent staff Madrid International kaubamargi registreerimissusteem the Patent Office for the work done and pleasant working atmosphere.\nÜlesanded teostab täidesaatvat riigivõimu tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas osaleb tööstusomandi kaitse alases õigusloomes võtab vastu ja menetleb tööstusomandi õiguskaitse objektide registreerimise taotlusi teeb uudsuse ja tehnikataseme ekspertiisi peab riiklikke registreid annab riigi nimel välja kaitsedokumente annab välja ametlikke väljaandeid teeb rahvusvahelist koostööd tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas Establishment established on 23 May operation discontinued in re-established on 3 December re-commenced operation on 10 March Status The Estonian Patent Office is a government agency in the area of government of the Ministry of Economic Affairs.\nIntellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikkel 7 Tööstusomandi õiguskaitse moodustab lahutamatu osa põhiseaduslikust majanduslikust korrast. Tööstusomandit kaitstakse Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvi 32 alusel, mille kohaselt igaühe omand on puutumatu ja võrdselt kaitstud.\nIgaühel on õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Omandi kitsendused sätestab seadus. Omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt.\nPõhiseaduse paragrahvi 39 kohaselt on autoril võõrandamatu õigus oma loomingule ja riik kaitseb autori õigusi.


Mis on OPCION ja MUUK OPCION, Kasutatud asjade kauplused\nMis on finantsvõimalus? Ilmselt tahaksime kõik maksta, mida vähem, seda parem. Siit ja teisisõnu on leping sõlmitud. Samamoodi on iga vara lepingus esindatud erinevalt. Tähtajaga ostmise kohustust pole välja arvatud müüja.\nMis on finantsvõimalus? Alates sellest ajast kasutatakse neid riskimaandamisstrateegiatena laialdaselt nad toimivad omamoodi "kindlustusena". Kui investorid usuvad, et turul võivad esineda äkilised liikumised, on võimalus osta finantsvõimalus. Samuti võimalusena äkilistest liikumistest kasu lõigata, kuna kahjumid on piiratud ja kasumid piiramatud räägin sellest hiljem. Mis on futuuriturud? Selle õiguse kasutamiseks ostja maksab müüjale alati lisatasu. Finantsoptsiooni müüja saab alati lisatasu, mille ostja on maksnud.\nSiit ja teisisõnu on leping sõlmitud. Mida tähendab see leping kummalegi poolele? Selle jaoks vaatame, milliseid kahte tüüpi finantsvõimalusi on, helista ja müü, ning mida tähendab ostja või müüja olla mõlemal juhul.\nMis on kõne võimalus?\nMis on finantsvõimalus?\nKõnet saab ka helistada Ostuvõimalus. See on leping, mis võimaldab teil tulevikus vara osta juba määratud hinnaga.\nNende finantsvõimaluste aluseks võivad olla aktsiad, indeksid, toorained, fikseeritud tulu Neid on väga erinevaid. Kõne- ja müügioptsioonide sarnasused ja erinevused seisnevad selles, et kõned muutuvad ostuõigusteks ja müügiõigusteks. Tähtajaga ostmise kohustust pole välja arvatud müüja. Kuid mehhanismi paremaks mõistmiseks vaatame, mida tähendab nendega opereerimine. Osta kõne Kõne valiku korral saab ostja valida hinna, mille eest ta tulevikus osta soovib.\nIlmselt tahaksime kõik maksta, mida vähem, seda parem. Selle eest tuleb maksta lisatasu hind, mida leping väärt on. Kui hind, millega soovite osta, jääb alla praeguse noteerimishinna, on lisatasu kallis.\nJa mida madalam hind, seda kallim on lisatasu tavaliselt proportsionaalne.\nFinantsvalikud, kõne ja müük, üksikasjalik selgitus | Majandus Rahandus\nSeetõttu määratakse tavaliselt hinnad ja see on kõige tavalisem asimis on loetletud hinnale väga lähedal või sellest kõrgemal. Mida kaugemal asute, seda keerulisem on hinnapakkumise saabumine ja järelikult on ka lisatasu odavam. Esimene näide kaotuse korral. Kujutame Binaarsed variandid UK 2021, et tahame osta optsiooni ettevõttelt X, mis kaupleb 20 dollariga.\nSoovime osta ühe kuu aegumisega kõneoptsiooni ja otsustame valida 50 dollarit ning maksta lisatasu 21 dollar. Pärast seda kuud on aktsia palju langenud ja on 1 dollarit. Sel juhul otsustasime mitte osta 15 dollariga kuna me pole ka rumalad. Lisatasu, mida me maksame, 1 dollar. Lepingud on tavaliselt aktsiat, seega on preemia iga lepingu aktsia kohta 1 dollar.\nKui neid onoleks kahjum dollarit Teine näide võidu korral.\nVilla - Müüa - Guatemala City, Guatemala, Guatemala\nOleme oma kõne ostnud ettevõttelt X 1 dollariga. Nagu varemgi, on see noteeritud 20 dollaril ja oleme ostnud õiguse neid osta, kui soovime, 50 dollariga sama kehtib.\nNäeme, et ettevõtte hinnatõus jätkub, lõpuks on tähtaeg 21 dollarit. Mida me siis teeme?\nKasutusõigust 24 dollari eest kasutatakse ja kuna turg on 20 dollarit, teenime iga ostetud aktsia eest 21 dollarit.\nLoomulikult pole see lõplik kasum, makstud preemia oli 24 dollar, nii et see teeniks tõesti 20 dollarit aktsia kohta.\nSel juhul sissetulek võib olla piiramatu. Müü kõne Nii müügi kui müügi müük tähendab palju suuremat riski. Siin kahjud pole piiratud, kuid võivad olla piiramatud. Vastupidiselt ostjale on kasum piiratud, sest teenitav on preemia. Müüjaks olemine tähendab lisatasu saamistja teil on kohustus müüa alati, kui ostja seda soovib või kui see talle sobib. Kui müüakse ostutehingut, oleks ideaalne võimalus, kui vara hind oleks võrdne või väiksem kui hind, mille eest müüti müüki ja säilitage kogu preemia.\nTeenindus - Müüa - Florencio Varel, Gran Buenos Aires - Zona Sur\nHalvim stsenaarium oleks see, kui vara tõuseks palju, nii et mida kõrgemale see Mis on OPCION ja MUUK OPCION, seda rohkem peaks ostjale maksma. Mis on müügioptsioon? Put'i võib ka kutsuda müügi võimalus. See on leping, mis võimaldab tulevikus vara müüa juba määratud hinnaga. Need varad võivad olla nagu kõned, st aktsiad, toorained, indeksid Seal on sama sort.\nErinevalt üleskutsetest näitavad müügioptsioonilepingud hinda, millega vara saab tulevikus müüa. Sellisel juhul tuleb maksta lisatasu, seda suurem on see, kui valime kõrgema tuleviku hinna. Vastupidi, preemia väheneb, kuna müügi hind on madalam. Lõpuks, pöördumisvõimaluste vastupidi, teil on õigus müüa kuid mitte kohustust kui olete ostja.\nKui olete müügi müügi leping, on kohustus. Selle paremaks mõistmiseks vaatame vahet, kas olla finantsostuoptsiooni ostja või müüja. Osta müük Kujutame ette, et oleme silmitsi olukorraga, kus me arvame, et turg võib palju langeda. Otsustasime osta müügioptsiooni Ibexle.\nKasutatud asjade kauplused, suurepärane võimalus\nKaljukits on punkti juures ja täna, esmaspäeval, otsustasime Mis on OPCION ja MUUK OPCION nädala lõpus kehtivusajaga müügioptsiooni, mille müügiõigus onmakstes 60 euro suurust preemiat. Võib tekkida kaks stsenaariumi, et aegumisel on hind üle või alla selle. Kui hind on üle Me ei kasuta müügiõigust, kuna lisaks sellele peaksime müüma odavamalt kui turg sel ajal on. Me kaotame lisatasu, 60 eurot ja kõik. Seda See on maksimaalne kaotus, milles me end eksponeerime.\nKui hind on alla Sel juhul valime müügiõiguse hinnaga Kasum on vahe ja ibexi hinna vahel. Puhas on eurot, kuna lisatasu maksis 60 eurot. Put'i ostjaks olemine viib selleni sissetulek võib olla sama piiramatu kui hind langeb alusvara.\nMüü müüa Müügioptsiooni müüjaks olemine tähendab preemia teenimist juba alguses. Müüjana on teil kohustus müüa kokkulepitud hinnaga, kui ostja seda tähtajal soovib. Kui vara hind on tõusnud rohkem kui lepingus märgitud, pole probleemi, keegi ei taha kasutada õigust müüa odavamalt, kui vara on kallim.\nKui aga vara hind on palju langenud, võib ostja kasutada õigust müüa kallimalt. Tuleb lihtsalt eelmist juhtumit meeles pidada. Kui Ibex müük oleks müüdud hinnaga ja lõpetaks nädala ga, tuleks maksta eurot.\nSiin on oht, et metskits või mis iganes see ka pole võib palju rohkem kukkuda, nii et müügi müüja nagu kõne müüja kahju on piiramatu. Mis siis, kui soovite finantsvõimalusi enne aegumist müüa? Kui soovite müüa enne aegumist, teenitakse lisatasu, millega praegu kauplete meie ostetud finantsoptsioonileping. Kui see müüakse kõrgema hinna lisatasu eest, võidetakse see ja kui see on madalam, siis kaotatakse. Lisatasud on lepingu kehtivusaja lõpuni kõikuvadsõltub kahest tegurist: Tähtaja saabudes väheneb Mis on OPCION ja MUUK OPCION väärtus.\nSee on tingitud asjaolust, et vara kannatab vähem tõenäoliselt hinna järsk kõikumine. Kuna hind Valikustrateegiate naited nii kõrgemale kui ka madalamale, lisatasude väärtus tõuseb või langeb. Mis on OPCION ja MUUK OPCION sõltub sellest, kas see on ostu- või müügioptsioon.\nÄripind - Müüa - La Antigua Guatemala, Sacatepéquez, Guatemala\nKõnede puhul tõuseb vara hind tõustes ka lisatasu. Posti puhul, kui vara hind langeb, tõuseb ka preemia. Ja vastupidi, mõlema puhul vähenevad preemiad kõnedes, kui vara hind langeb, või Puti puhul langeb preemia, kui vara hind tõuseb. Kõik maaklerid ega üksused ei võimalda teil alati finantsvõimalustega opereerida. Kõik sõltub nende vastaspooltest, nende tegutsemisviisist ja varadest, mida optsioonid esindavad. Samamoodi on iga vara lepingus esindatud erinevalt.\nKõigil hinnapakkumiste punktidel pole sama väärtus, ühed on punkt palju väärt ja teised väga vähe. Veenduge, et teaksite hästi summat ja tingimusi, millesse investeerite! Artikli sisu järgib meie põhimõtteid toimetuse eetika. Veast teatamiseks klõpsake nuppu siin.\nKinnistu - Müüa - Paraguay Central Villa Elisa - , REMAXEstoniaRegionalWeb


Valmis õpetajate töö- ja palgakorralduse kaasajastamise käsiraamat - Uudised - Eesti Linnade ja Valdade Liit\nValmis õpetajate töö- ja palgakorralduse kaasajastamise käsiraamat\nTäna toimunud veebiseminaril tutvustati kohalike omavalitsuste haridusjuhtidele sel aastal valminud õpetajate töö- ja palgakorralduse kaasajastamise käsiraamatut. Tegu on juhendmaterjaliga, mis võimaldab omavalitsustel, koolijuhtidel ja õpetajatel koostöös mõtestada, kuidas õpetaja töö- ja palgakorralduse aluseid ajakohastada.\n„Tugev kogukond on tark kogukond. Kohalikud omavalitsused koolipidajatena saavad siinkohal olla eestvedajad, et meie lapsed linnades ja valdades saaksid hea hariduse. Füüsilise koolikeskkonna kõrval peame keskenduma ka õpetajatele, sest just nemad on need, kes kujundavad meie laste tulevikku. Omavalitsustel ja koolijuhtidel on suur ühine ülesanne – leida häid õpetajaid, mis pole iseäranis maapiirkondades lihtne ülesanne. Selleks, et tuua head õpetajad kooli, on vaja õpetajate töö- ja palgakorraldus tuua tänapäeva. Peame väärtustama õpetajaametit ja tegema kõik selleks, et heade sõnadega käiks kaasas ka motiveeriv palk," sõnas Eesti Linnade ja Valdade Liidu juhatuse esimees Tiit Terik.\nFontes Palgakonsultatsioonid OÜ partner Irja Rae tõi oma ettekandes välja, et kaasaegne töö tasustamine lähtub arusaamast, et töötaja ootab oma töö eest lisaks palgale ka hästi juhitud organisatsiooni, huvitavat tööd, arenguvõimalusi ning rõhutas, et töö tasustamisel on oluline põhimõtete selgus ja õiglus. „Täna on koolides levinuim praktika maksta palka tunniandmise eest ning jätta suur osa muid tegevusi lisatasuga tasustatuks. Kui põhipalk sõltub vaid kontakttundide arvust, siis sellega rõhutatakse ennekõike kvantiteeti, mitte õpetaja töö tulemuslikkust ja mõju," ütles Irja Rae. Rae lisas, et ükski koolipidaja ei tohiks lubada, et tema haldusterritooriumil makstakse töötasu õpetaja töötasu alammääras ning rõhutas, et õpetaja on magistrikraadiga tippspetsialist, kelle töö mõjutab seda, kuidas Eesti riigil tulevikus minema hakkab.\nElva vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja Mare Tamm tõi esile, et tänaseks on Elva vallas juba loodud ühised "Palgakorralduse koostamise ja ellu viimise põhimõtted koolidele", mida rakendatakse 2020/2021 õppeaastast. „Uute põhimõtete alusel uuendasid koolid ka oma senised palgakorralduse põhimõtted. Koolijuhtide soovil ja kaasamõtlemisel värskendasime õpetaja töölepingu, ametijuhendi ja lisa vormi, milles on ära toodud õpetaja erinevad töö osad järgneval tööaastal. Paralleelselt selle tegevusega kujundasime valla haridusasutuste finantseerimise mudelid, et koolijuhile oleks antud usaldus ja vabadus ise otsuseid langetada nii koolitöötajate koosseisu moodustamisel kui ka igale õpetajale vastavalt tema tööpanuse eest väärilise terviktöötasu maksmisel." lisas Mare Tamm.\nVärskest käsiraamatust ning selle lisadest leiab kasulikke mõtteid ja kogemuslugusid ning tööriistu (põhjad, tabelid, näidised) selleks, et kooli pidaja saaks sama projekti kas täies mahus või osaliselt läbi viia. Juhend ja tööriistad on mõeldud ärgitama diskussiooni, tegema plaane ning toetama lahenduste väljatöötamist.\nTaustaks: Eesti Linnade ja Valdade Liidu, Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Fontes Palgakonsultatsioonid OÜ eestvedamisel on valminud veebipõhine käsiraamat „Õpetaja töö- ja palgakorralduse kaasajastamine". Käsiraamatu koostamisse panustasid kaheksa kohalikku omavalitsust: Elva vald, Jõgeva vald, Järva vald, Põlva vald, Pärnu linn, Rapla vald, Saaremaa vald ja Toila vald, kus on alustatud projekti piloteerimist. Väärtusliku sisendi andsid paljude Eesti koolide direktorid, õppejuhid, mentorid, haridusvaldkonna eksperdid ja MTÜ Alustavat Õpetajat Toetav Kool. Juhend on leitav ELVLi kodulehelt: http://bit.ly/opetajate_kasiraamat .


Pealkiri Rebuilding 96 : rahvusvaheline ehituse, ehitusmaterjalide ja -masinate mess : 11.-14. aprill 1996, Tallinn : kataloog = International exhibition on building, building materials and machinery, Tallinn, april 11-14, 1996 : catalogue / [Expoprojekti AS, Eesti Ehitusettevõtjate Liit]\nIlmunud [Tallinn] : Expoproject,  ([Tallinn] : Uniprint)\nKirjeldus 84 lk. : ill. ; 21 cm.\nRR 2.k hoidla 2-96-06884 KOHAL\nRR 2.k hoidla 2-96-04855 KOHAL\nRR 3.k arhiivkogu AR2-96-00576 KOHALKASUTUS\nRR 1.k hoidla (K) AP2-96-00521 KOHALKASUTUS\nRR 2.k hoidla (K) 2-96-06885 KOHALKASUTUS\nMärkused Osa teksti inglise keeles.\nUDK 69 (083.824)\n69 :621 (083.824)


Täpsemalt saab meie tegemistel silma peal hoida FACEBOOK ja INSTAGRAM lehel.\nEesti Metsloomaühing asutati 5.08.2017\nEesti Metsloomaühing toimib metsloomi aitavate inimeste võrgustiku katusorganisatsioonina, korraldab infovahetust, esindab ühishuvi, sõlmib lepinguid ja koordineerib koostööd teiste organisatsioonide ning ametiasutustega. Tegemist on suurima ja tuntuima metsloomi abistava organisatsiooniga Eestis. Meie poole pöördub iga-aastaselt tuhandeid abivajajaid ning meil on üle- eestiline hoiukodude võrgustik.\nMeie missiooniks on peamiselt linnakeskkonnas või ka mujal inimtegevuse tõttu hätta sattunud metsloomade abistamine (päästmine, ravi, rehabilitatsioon jne) ning vabastamine loomulikku elukeskkonda.\nAbivajavate või vigastatud metsloomade abistamisel tugineme teaduslikule teadmisele, veterinaaride ja valdkonna ekspertide arvamustele. Korraldame koolitusi ja seminare, peame loenguid ning korraldame koolitusi laste- ja hariduasutustele. Algatame/tellime uuringuid ja analüüse. Kogume andmeid metsloomade paiknemise, vigastuste põhjuste, haiguste, ravi jms kohta ning osaleme asjakohastes uurimisprogrammides.\nTeeme koostööd teiste sarnase eesmärgiga ühingutega, nii kodu- kui ka välismaal. Julgelt võtke ühendust meiega, kui soov teha erinevaid koostöid, projekte jne. Eesti Metsloomaühing järgib vabaühenduste eetikakoodeksit.\nKogume loomade abistamiseks vahendeid ja kasutame neid sihtotstarbeliselt.\nEesti Metsloomaühingu MAJANDUSAASTA ARUANNE on leitav siit:\nEESTI METSLOOMAÜHINGU PÕHIKIRI\nMittetulundusühing Eesti Metsloomaühing (edaspidi nimetatud Ühing) on loodud 5. augustil 2017.\n1. Ühingu nimi, asukoht ja majandusaasta\n1.3 1.4 1.5\nEesti metsloomaühing on kodanikualgatusel põhinev ja avalikes huvides tegutsev mittetulunduslik organisatsioon.\nÜhingu ametlik nimi on “EESTI METSLOOMAÜHING”, inglise keeles kasutatakse nime “ESTONIAN WILDLIFE CENTER”.\nÜhingu asukohaks on Tallinna linn, Eesti Vabariik.\nÜhingu majandusaasta algab 01. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. Ühing on asutatud tähtajatult.\n2. Ühingu eesmärk ja tegevuse põhisuunad\n2.1 Ühingu tegevuse üldised eesmärgid:\n2.1.1 bioloogilise mitmekesisuse säilitamine;\n2.1.2 linnakeskkonnas või looduses ja/või inimtegevuse tõttu hätta sattunud/vigastatud\nmetsloomade abistamine, vajadusel nende ravi korraldamine ja hoiukohtade\nloomine ning terveks ravitud loomade vabastamine loomulikku elukeskkonda\n2.1.3 metsloomade ja eluslooduse alase info ja teadmiste, rahvahariduse edendamine\n2.1.4 metsloomade ja eluslooduse alane kirjastamine, info-, teavitus-,\nreklaammaterjalide valmistamine ning osalemine asjakohastes uurimis- ja\n2.2. Oma eesmärkide elluviimiseks osaleb Ühing koostöös teiste organisatsioonidega loomakaitsealaste poliitikate ja õigusaktide väljatöötamises ja elluviimises ning on katusorganisatsiooniks Ühingu liikmete ühiste huvide esindamisel.\n2.3. Ühingu tegevuse aluseks loomade abistamisel on loomade heaolu tagavates õigusaktides sätestatu ning loomade humaanse kohtlemise ja halastuse põhimõtted. Välditakse loomade paljunemist vangistuses olles. Looduses vabalt elavate loomade kaitse ja abistamine toimub looma rehabiliteerimise ning loodusesse tagasiviimise eesmärgil. Kui looma ravi ei ole ekspertide hinnangul võimalik, korraldab ühing looma eutanaasia.\n2.4. Oma eesmärkide täitmisel lähtub Ühing kaasaegsest teaduslikust teabest loomade liigiomaste füsioloogiliste, bioloogiliste, psühholoogiliste ja sotsiaalsete vajaduste ning eripärade osas. Loomade ravimine toimub koostöös loomakliinikute ja veterinaaridega, kes määravad vajaliku raviskeemi ja ravimid ning hindavad looma seisundit.\n2.5. Ühingu tegevuse põhisuunad, mis on vajalikud põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks on järgmised:\n2.5.1. Ühing teeb ettepanekuid loomakaitsealaste õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks ja täiendamiseks ning õigusaktide rakendamise tõhususe parendamiseks; 2.5.2. töötab välja ja viib ellu või osaleb asjakohastes uurimisprojektides ning programmides;\n2.5.3. kogub, analüüsib ja süstematiseerib oma tegevuse käigus andmeid metsloomade paiknemise, vigastuste põhjuste, haiguste, ravi jms kohta;\n2.5.3. teeb koostööd teiste loomakaitseorganisatsioonide, riigi- ja omavalitsusorganite, teiste avalik- ja eraõiguslike juriidiliste isikutega, osaleb nimetatud organisatsioonide ja isikutega koostöös valminud ühisprojektide ja -programmide elluviimisel;\n2.5.4. teeb koostööd rahvusvaheliste metsloomakeskustega;\n2.5.6 korraldab teavitus- ja koolitustegevusi ning muid asjakohaseid üritusi;\n2.5.7. konsulteerib abivajajaid metsloomadega seotud küsimustes ja abistab vajadusel juhtumite lahendamisel;\n2.5.8 kirjastab metsloomaalaseid trükiseid ning arendab valdkonnale vajalikke veebikeskkonnalahendusi ja- teenuseid;\n2.5.10 asutab iseseisvalt või koos teiste isikutega sihtasutusi ja mittetulundusühinguid; 2.5.11 abistab Ühingu liikmeid metsloomaalases tegevuses, koordineerib liikmete vahelist koostööd; korraldab liikmetele koolitusi ja infopäevi;\n2.5.12 täidab muid ülesandeid ja teostab muid tegevusi, mis on vajalikud Ühingu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.\n3. Ühingu liikmed, liikmeks vastuvõtmine, Ühingust väljaastumise ja väljaarvamise tingimused ja kord\n3.1 Kõik ühingu asutajad on ühingu liikmed.\n3.2. Ühingu liikmeks vastuvõtmist võivad taotleda füüsilised isikud ning Eestis või välismaal registreeritud juriidilised isikud, kelle eesmärgid ja tegevuse põhisuunad on kooskõlas Ühingu eesmärkide ja põhisuundadega.\n3.3. Ühingu liikmeks astuda sooviv isik esitab Ühingu juhatusele vormikohase avalduse, milles kohustub järgima Ühingu põhikirja ja tasuma sisseastumismaksu. Liikmeks astuda soovival isikul peab olema kahe Ühingu liikme kirjalik soovitus.\n3.4. Ühingu liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus.\n3.5. Juhatusel on õigus keelduda Ühingu liikmeks astuda sooviva isiku vastuvõtmisest juhul, kui isik ei ole esitanud vormikohast avaldust, on esitanud eksitavaid andmeid või valeandmeid, ei ole tasunud sisseastumismaksu, on kohtulikult karistatud või juhul kui juriidilise isiku põhikirjajärgne tegevus ei ole kooskõlas Ühingu eesmärkide ja põhisuundadega.\n3.6. Kui juhatus keeldub taotlejat liikmeks vastu võtmast, võib taotleja nõuda, et tema liikmeks vastuvõtmise otsustab üldkoosolek.\n3.7. Ühingust väljaastumiseks esitab liige kirjaliku avalduse Ühingu juhatusele. Ühingust välja astumine vormistatakse majandusaasta lõpul. Ühingu liige on kohustatud enne Ühingust väljaastumist tasuma kõik võlgnevused Ühingule.\n3.8. Ühingu liikme võib Ühingust välja arvata juhatuse otsusega, kui:\n3.8.1. Ühingu liige ei ole majandusaasta lõpuks tasunud Ühingu liikmemaksu ning talle on vähemalt kahel korral saadetud kirjalik meeldetuletus;\n3.8.2. Ühingu liige ei ole viimase kolme aasta jooksul osalenud ühelgi Ühingu üldkoosolekul või Ühingu poolt korraldatud üritusel;\n3.8.3. Ühingu liige või tema liikmeskonna liige on olulisel määral kahjustanud Ühingu mainet ja huve.\n3.9. Ühingu liikme väljaarvamise otsustab Ühingu juhatus oma koosolekul, teatades selle küsimuse arutelust väljaarvatavale liikmele kirjalikult vähemalt 2 (kaks) nädalat enne koosoleku toimumist. Väljaarvataval Ühingu liikmel on õigus osaleda sõnaõigusega oma väljaarvamise küsimuse arutamisel juhatuse koosolekul.\n3.10 Ühingu juhatuse poolt väljaarvatud liikmel on õigus nõuda väljaarvamise küsimuse otsustamist väljaarvamisele järgneval Ühingu üldkoosolekul.\n3.11. Ühingu üldkoosolek võib valida auliikmeid. Auliikmeks võidakse valida nii füüsiline kui juriidiline isik, kellel on erilisi teeneid Eesti metsloomaalases tegevuses ja/või kellele Ühing osutab erilist austust. Auliige ei saa Ühingu liikme õigusi ega kohustusi, välja arvatud õigus osaleda ühingu poolt korraldatavatel üritustel ning üldkoosolekul nõuandva häälega.\n4. Ühingu liikme õigused ja kohustused\n4.1.3. olla valitud (juriidiline isik oma esindaja kaudu) Ühingu juhatuse liikmeks;\n4.1.4. saada Ühingu juhatuselt teavet Ühingu finantsseisu (sealhulgas õigus tutvuda ühingu konto väljavõttega) ja tegevuse kohta ja esitada Ühingu eesmärkide, põhisuundade ja tegevustega kooskõlas olevaid projekte ja taotlusi Ühingule;\n4.2.1. osalema Üldkoosolekul, järgima Ühingu tegevuses osalemisel põhikirja ja Ühingu organite otsuseid;\n4.2.2 hoiduma tegevustest, mis võivad kahjustada Ühingu mainet;\n4.2.3 esitama Ühingu üldkoosolekule aruanded Ühingu poolt saadud varade kasutamise kohta ja vastama Ühingu juhatuse arupärimistele;\n4.2.4. esitama Ühingu juhatusele ühe kuu jooksul muudatused oma isiku- ja/või kontaktandmetes;\n4.2.6. tasuma Ühingu liikmemaksu jooksva aasta eest ka siis, kui ta on esitanud Ühingust väljaarvamise avalduse selle aasta kestel.\n4.3. Liikme- ja sisseastumismaksule täiendavaid makse võib Ühingu liikmetele panna ainult üldkoosoleku otsusega, kui selle poolt hääletas 2/3 üldkoosolekul osalenud Ühingu liikmetest.\n5. Sisseastumismaks ja liikmemaks\n5.1. Sisseastumismaks on 12 eurot füüsilisele isikule ja 120 eurot juriidilisele isikule.\n5.2. Ühingu liikme liikmemaks kalendriaasta kohta on 6 eurot (0.50 senti kuus) füüsilisele isikule ja 60 eurot (5 eurot kuus) juriidilisele isikule.\n5.5. Kui liige esitab juhatusele Ühingust väljaastumise avalduse, siis on ta, sõltumata avalduse esitamise hetkest, kohustatud tasuma jooksva kalendriaasta liikmemaksu hiljemalt kahe kuu jooksul arvates avalduse esitamisest, kui ta pole liikmemaksu juba tasunud.\n5.6. Kui juhatus keeldub isiku Ühingu liikmeks vastuvõtmisest vastavalt põhikirja punktile 3.5, siis tagastatakse isikule tema poolt Ühingule juba tasutud sisseastumismaks ja liikmemaks.\n5.8. Isik tasub sisseastumismaksu ja liikmemaksu Ühingu pangakontole.\n5.9. Liikmemaksu tasumise kohustuse mittetäitmisel on Ühingu juhatusel õigus liige Ühingust välja arvata.\n6.1 Ühingu kõrgeimaks organiks on Ühingu liikmete üldkoosolek. Ühingu üldkoosolek võtab vastu otsuseid kõikides Ühingu juhtimise küsimustes, mida põhikirjaga ei ole antud Ühingu juhatuse pädevusse.\n6.2 Ühingu üldkoosoleku ainupädevuses on:\n6.2.3 juhatuse liikmega tehingu tegemise otsustamine, tehingu tingimuste määramine, õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses Ühingu esindaja määramine\n6.2.4. nõukogu moodustamise vajaduse üle otsustamine ja selle volituste määramine 6.2.5 eesmärgi muutmine;\n6.2.6 Ühingu majandusaasta aruande ja Ühingu järgmise aasta põhisuundade kinnitamine;\n6.2.7 revisjonikomisjoni või audiitori määramise vajaduse üle otsustamine ja revisjonikomisjoni liikmete või audiitori valimine;\n6.2.8 muude küsimuste otsustamine, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse.\n6.3. Juhatus kutsub Ühingu üldkoosoleku kokku vähemalt üks (1) kord aastas:\n6.3.2 juhul, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/4 Ühingu liikmetest;\n6.3.3 muudel juhtudel, kui Ühingu huvid seda nõuavad.\n6.4 Üldkoosoleku kokkukutsumiseks saadab juhatus igale liikmele neliteist (14) kalendripäeva enne üldkoosoleku toimumist e-postiga kirjaliku teate näidates ära üldkoosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra.\n6.5 Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid sõltumata üldkoosolekul osalevate või esindatud Ühingu liikmete arvust, kui liikmetele on üldkoosoleku toimumisest, toimumise ajast, toimumiskohast ja üldkoosoleku päevakorrast vastavalt põhikirja punktile 6.4 ette teatatud. 6.6. Ühingu üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt on üle poole koosolekul osalenud Ühingu liikmetest ja seadus ei näe ette suurema häälteenamuse nõuet. Igal Ühingu liikmel on üldkoosoleku otsuste vastuvõtmisel 1 (üks) hääl.\n6.7. Ühingu üldkoosoleku otsus loetakse vastuvõetuks üldkoosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik Ühingu liikmed.\n6.8. Ühingu põhikirja vastuvõtmiseks või muutmiseks on vajalik Ühingu üldkoosolekul osalenud liikmete 2/3 häälteenamus.\n6.9. Ühingu tegevuse eesmärgi muutmiseks peab olema Ühingu kõikide liikmete nõusolek (konsensus). Ühingu üldkoosolekul mitteosalenud liikmete nõusolek peab olema esitatud kirjalikult.\n7.1 Ühingu igapäevast tegevust juhib ja Ühingut esindab kõikides õigustoimingutes kahe kuni viieliikmeline juhatus. Ühingut võib kõikide tehingute tegemisel esindada iga juhatuse liige.\n7.2. Juhatus valitakse kolmeks aastaks.\n7.3 Üldkoosolekul on õigus juhatus sõltumata põhjusest ennetähtaegselt tagasi kutsuda. Juhatuse tagasikutsumisel valitakse uus juhatus. Juhatuse liikme ennetähtaegsel tagasiastumisel või tagasi kutsumisel valib üldkoosolek vajadusel uue juhatuse liikme kuni juhatuse koosseisu volituste lõpuni.\n7.4.1. Ühingu töö korraldamine;\n7.4.2. Ühingu liikmeks vastuvõtmise ja liikme väljaarvamise otsustamine;\n7.4.5. ühingu tegevuse toetajate registri pidamine;\n7.4.7. Ühingu tegevuse, sealhulgas majandustegevuse arendamine ja juhtimine;\n7.4.8. Ühingu aastaeelarve ja tegevuskava koostamine;\n7.4.9. töölepingute sõlmimine Ühingu töötajatega, samuti töölepingute lõpetamine tööandja algatusel;\n7.4.10. Vastavalt vajadusele ekspertgruppide ja nõukoja kokkukutsumine;\n7.4.11. Ühingu varade kasutamine ja käsutamine vastavalt üldkoosoleku otsustele; 7.4.12. Ühingu raamatupidamise korraldamine ja raamatupidamise aastaaruande ning tegevusaruande koostamine;\n7.4.13. muude ülesannete täitmine, milliseid võib ette näha Ühingu üldkoosoleku poolt kinnitatud ametijuhendis;\n7.4.14. vajadusel Ühingu esindamine kohtus või suhetes teiste institutsioonidega või selle korraldamine;\n7.5. Juhatus vastutab oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega Ühingule süüliselt tekitatud kahju eest.\n7.6. Juhatus võib vastu võtta otsuseid, kui selle koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest ning kõigile juhatuseliikmetele on koosolekust vähemalt kolm tööpäeva ette e-kirja teel teada antud. Juhatuse otsuse vastuvõtmiseks on nõutav konsensus. Selle võimatuse korral arutatakse asja järgmisel koosolekul või tõstatatakse küsimus üldkoosolekul.\n8. Ühingu tegevuse toetajad\n8.1 Füüsilised või juriidilised isikud, kes ei ole Ühingu liikmed, võivad vahetult osaleda Ühingu töös Ühingu tegevuse toetajatena.\n8.2 Ühingu tegevuse toetaja statuudi töötab välja ja kinnitab juhatus. Juhatus lisab Ühingu tegevuse toetaja nime Ühingu veebilehele ühe kuu jooksul tema vastuvõtmisest. Kui tegevuse toetaja ei soovi oma andmete avaldamist, tuleb sellest kirjalikult teavitada Ühingu juhatust.\n8.3 Ühingu tegevuse toetajatel on õigus olla nõuandva sõnaõigusega kaasatud kõikide Ühingu organite tegevusse, sealhulgas üldkoosoleku koosolekutele.\n8.4 Isikud, kes soovivad Ühingu tegevust toetada, esitavad vormikohase avalduse Ühingu juhatusele, kes registreerib toetaja. Juhatus võib oma otsusega keelduda isiku Ühingu tegevuse toetajana registreerimisest, kui isiku tegevus (sh varasem tegevus) on vastuolus Ühingu eesmärgi ja tegevuse põhisuundadega või metslooma üldiste põhimõtete ja eesmärkidega.\n8.5. Ühingu tegevuse toetaja võib igal ajal vabatahtlikult Ühingu tegevuse toetaja staatusest loobuda teatades sellest kirjalikult Ühingu juhatusele, kes kustutab isiku Ühingu tegevuse toetajate registrist.\n8.6 Juhatus võib oma otsusega isiku Ühingu tegevuse toetajate hulgast välja arvata ning Ühingu tegevuse toetajate registrist kustutada, kui isiku tegevus:\n8.6.1 kahjustab Ühingu mainet või huve;\n8.6.2 ei ole kooskõlas Ühingu eesmärgi ja tegevuse põhisuundadega või\n8.6.3 ei ole kooskõlas metsloomade abistamise üldiste põhimõtete ja eesmärkidega.\n8.7 Põhikirja punktides 8.4 ja 8.6 nimetatud juhatuse otsusest teavitatakse isikut, kelle suhtes otsus on tehtud, kirjalikult.\n9. Ühingu piirkonnad\n9.1. Ühingul võivad olla piirkonnad, mis ei ole juriidilised isikud. Ühingu piirkondade asutamise ja tegevuse lõpetamise otsustamine kuulub juhatuse pädevusse.\n9.2. Piirkonna tegevust juhib piirkonna juht, kes määratakse ametisse juhatuse otsusega ja kellega lepingud sõlmib juhatus. Piirkonna juhi pädevuse ja ametijuhendid kinnitab juhatus.\n9.3 Ühingul on õigus vajadusel asutada Ühingu eesmärgiga kooskõlas olevaid juriidilisi isikuid.\n10 Ühinemine. Jagunemine. Likvideerimine\n10.1. Ühingu ühinemine, jagunemine ja likvideerimine toimuvad seaduses sätestatud korras.\n10.2. Ühingu likvideerijateks on juhatuse liikmed või üldkoosoleku poolt määratud isikud.\n10.3 Ühingu lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle tulumaksusoodustusega ühenduste nimekirja kantud metsloomade kaitse või rehabilitatsiooniga seotud ühingu(te)le või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule.