Kui liigend on poidla eest haiget teinud Varvaste luude ravi - Põlved\nKui liigend on poidla eest haiget teinud. Miks minu käe pöial valutab??\nArstiteaduste kandidaat Andrei Beloveshkin rääkis dev. Meie käed taluvad suuri koormusi, kuid neil Valu liigene ka oma nõrk koht - Achilleuse kand. See on karpaalkanal joonis 1kus 9 kitsa lihase kõõlust ja üks kesknärv läbivad ühe kitsa ava joonis 2.\nPikkade monotoonsete käeliigutuste korral suureneb rõhk selles kanalis. Ja kuna närv on kõõlustest pehmem, on see just see, mis on kahjustatud.\nSeda seisundit nimetatakse karpaalkanali sündroomiks või tunneli sündroomiks. Seda haigust peetakse paljude töötajate, kollektsionääride, visandite, muusikute, lihunike, nõelanike professionaalseks. Kõigil kuuel uuritud patsiendil tuvastati tunnelisündroom arvutiga töötades.\nSelle seisundi vältimine on palju lihtsam kui ravida: kaugelearenenud juhtudel kahjustatakse närvi, mis taastub seejärel väga pikka aega. Seetõttu ei too isegi operatsioon sageli leevendust. Kuidas tunnelisündroom avaldub? Esiteks ilmub kerge valutav valu, ebamugavustunne randmes pärast pikaajalist tööd.\nValu kaob kiiresti pärast pausi, soojenemine aitab hästi. Keskmine närv innerveerib käe suuremat poolt pöidlastseetõttu on tunneli sündroomi iseloomulik märk valu puudumine väikeses sõrmes algstaadiumis. Mõne aja pärast kaob see tunne täielikult. Sündroomi üksikasjaliku pildi abil on lisatud jäikus ja põletustunne randmes. Sageli hommikul.\nPõhiline Põlved Naised kannatavad tõenäolisemalt suurte varvaste iseloomulike luude all.\nMõnikord on tunda elektrivoolu möödumist, põletusvalu lööke. Mõnedel inimestel võib valu loobuda käest, ulatudes pea kohale: valu rinnus, peavalu paremal paremas käes, valu kaelas ja õlas. Seetõttu ajavad inimesed tunneli sündroomi sageli segamini osteokondroosiga. Lisaks - motoorsed kahjustused. Samuti kannatavad sõrmede lihased. Ebamugavustunne või nõrkus võivad piirata sõrmedega peent liigutust - keeruline on nööpe kinnitada, kingapaelu siduda, lipsu siduda.\nSee harv juhus, kui Liigeste dunaamiline ravi pole värisevate kätega mingit pistmist. Kui valu taandub ootamatult, pole see rõõmustamiseks põhjus: tundlikkuse vähenemine toimus närvikahjustuste tõttu ja siis taastatakse see raskustega.\nLangetage ühendatud peopesad õrnalt nii madalale kui võimalik maksimaalsesse asendisse, hoidke neid vähemalt ühe minuti Kui liigend on poidla eest haiget teinud painutatud asendis. Tavaliselt ilmnevad valu ja sensoorsed häired haneraskused, põletustunne mitte varem kui üks minut.\nHyundai Hohi test. Tõstke sirutatud käed pea kohal ja hoidke neid vähemalt ühe minuti jooksul selles asendis. Sama: normaalne valu ja sensoorsed häired haneraskused, põletustunne ilmnevad mitte varem kui üks minut. Pudeli test. Tõstke kogu pudel kaela tagant pöidla ja nimetissõrmega. Kui see libiseb, siis on teil tõsine tunneli sündroom. See test on juba hilises staadiumis. Mida teha? Parim viis sündroomi arengu vältimiseks on õige rüht, käe asend, individuaalselt valitud hiir ja klaviatuur.\nÕige rüht: 30, 90, kraadi Käe õiget asendit on väga lihtne tunnetada: püsti tõusta, panna jalad õla kõrgusele ja istuda käed sada korda vabalt alla. Vaadake nüüd, kuidas hari asub: keha suhtes umbes kraadise nurga all.\nSee tähendab, et mitte paralleelselt ega puusadega risti. See on selle neutraalne asend, milles lihaspinget on kõige vähem. Ideaalis peaks pintsel paiknema hiirel just selle nurga all.\nTeie suurune parem hiir aitab seda saavutada arutame seda allpool. Töötades peaksid küünarnukid olema painutatud ja keha lähedal. Välja sirutatud käed annavad tugevat lihaspinget. See tähendab, et käsi ja käsivars peaksid olema ühes reas nii horisontaalselt joonis 3 kui ka vertikaalselt joonis 4. Randme jaoks on palju spetsiaalse punniga seadmeid - hiirepatja lähedal paiknev rull joonis 12geelipadjad või sarnaste punnidega arvutilaud.\nKui küünarnukk ripub ilma toeta, jaotatakse käe raskus kaela sügavatele lihastele. Seega liigne pinge ja valu kaelas, peas, selja ülaservas trapetsiuse lihased on üle koormatud. Küünarnuki kinnitamiseks ei ole vaja uut tooli või spetsiaalset lauda osta. Lisaks on väga kasulik teada saada, kuidas vasaku käega töötada. Ärge unustage käe asendit muuta, kui te ei kasuta klaviatuuri ega hiirt, ärge laske käel kogu aeg jõude olla, kui te seda ei kasuta. Tõstke see üles, hoidke seda üles, keerake pall.\nÕiged vidinad Õigete vidinate valimine võib valu leevendada ja tunnelisündroomi arengut peatada. Hiir või alglaadimisreegel Kas te ei osta suuri või kitsaid kingi? Täpselt sama reegel kehtib ka käe kohta.\nSuur arvutihiir sobib inimestele, kelle peopesa on keskmisest suurem. Hiire valimisel on peamine asi teie enda tunded. Ja hiirte veebist tellimiseks võite kasutada lihtsat reeglit.\nTeise võimalusena on olemas reguleeritava suurusega hiired. Hiire kõrgus on oluline: see peab peopesa toetama nii, et see ei ripuks raskuse küljes. Kui hiir on teie jaoks väike, langeb pintsel selle kohal ja kui see on suur, peate seda kõvemini pigistama.\nIdeaalis peaks Kui liigend on poidla eest haiget teinud pintsel sõna otseses mõttes hiirega ühte sulanduma. Jah, ärge unustage hiirt programmiliselt õigesti konfigureerida.\nVertikaalsed hiired joonis 7, vt ülal. Kohtutakse harvemini, on kallimad. Toetage kogu kätt, vähendades interosseus-membraani koormust ja pinget. Käeseadehiir, kontuurhiir jne. Alternatiivsed seadmed graafikatabletid, virtuaalsed pliiatsid, puutetundlikud ekraanid. Käsi, kui töötate sellise seadmega joonis 10asub neutraalses asendis 45 kraadi laua pinna suhteskäe sõrmed võtavad vähem koormust.\nKlahve tuleb vajutada kergelt ja kergelt, et sõrmedele ei tekiks asjatut koormust. Tüüp õigesti: tunnelisündroomi valu süvendab pöidla ülekoormus, mis tekib siis, kui vajutate tühikut sageli ainult ühe käe pöidlaga. Harjutused: Randmeharjutus Tunnelisündroomi varases staadiumis aitavad harjutused hästi.\nHarjutuste jaoks võite kasutada lihtsaid kummist pehmeid palle, nii naelu kui ka ilma: keerutage neid, pigistage kogu harjaga tihedalt kinni, pigistage omakorda ühe sõrmega, viskage ja püüdke. Kui hoiate sellist palli laua peal, on seda Top osteokondrose meelde jätta. Tehke lihtsaid isemassaažipintsleid.\nSelleks sõtkuge sõrmi järk-järgult järk-järgult, kõigepealt parema käega - vasakul, siis vastupidi. Teie sõrmeotstest kuni põhjani. Isemassaaž ja vannid on efektiivsed haiguse alguses, hilisemates etappides efektiivsus väheneb. Mida teha, kui see valutab, kuid peate tööd tegema Juhtub, et randmevalu ja pooleliolev töö piinavad teid samal ajal. Esimene samm selles olukorras on närvisurve leevendamine! Selleks kasutage spetsiaalseid lukke, mis hoiavad kätt õiges asendis.\nApteekides ja meditsiinitehnika kauplustes saate osta spetsiaalseid seadmeid - ortoosid, sidemed, harja traksid. Need on väga mugavad, neid saab hõlpsalt selga panna ja ära võtta, saate nendes töötada, nad ei piira nende omanikku. Sellised apretid pole vähem tõhusad kui meditsiinilised ja kirurgilised ravimeetodid.


Kassi ja koera ohustab külmaga köha - Chihuahua Sõprade Liit\nSamamoodi kui inimesed võivad kassid ja koeradki käreda talveilmaga külmetuda, palavikku jääda ning nohu, köha või põiepõletiku saada, kirjutab ajaleht Pärnu Postimees.\nVana-Pärnu loomakliiniku loomaarsti Ilme Tali sõnutsi tuleb talve lähenedes kliinikusse üha rohkem loomaomanikke, kelle lemmik on mõne külmetushaiguse küüsi langenud. Eriti ohtlik on aeg, kui külmalaine saabub järsku, pärast sooja. Täpselt nii nädal tagasi juhtuski.\nKuidas ära tunda, kas teie kass või koer on külmetunud? Tali sõnutsi on esimesed ohu märgid, kui loom ei taha süüa ega juua ning konutab kurvalt nurgas. “Meeleolu- ja söögiisumuutusele tuleb kindlasti kohe tähelepanu pöörata,” hoiatas tohter.\nMeeleolu- ja söögiisumuutusele tuleb kindlasti kohe tähelepanu pöörata\nSamal ajal proovib mõni koer peremeest üle kavaldada ja suhtleb haigenagi vaprat nägu tehes perega. Seetõttu võib haiguse algus omanikule märkamata jääda ja arsti juurde jõutakse siis, kui tõbi on juba kaugele arenenud.\nTavalised talvised haigused kipuvad koertel olema hingamisteede tõved ja põiepõletik. Neist viimane kimbutab eelkõige ketikoeri. Just eakad koerad on kõikvõimalikele külmetushaigustele eriti altid. Kassegi ohustavad samasugused hädad, kui nad kauaks välja jäävad.\nParaku pole paljud inimesed harjunud haigestunud loomaga arsti juurde minema. Tali soovitab tõvekahtluse korral vähemalt helistada loomaarstile ja nõu pidada. Täpset diagnoosi ei saa telefonitsi loomulikult panna, küll aga otsustada, kas peaks kliinikusse kohale tulema.\nSelle, kas üldse tasub lemmiku pärast muretseda, saab kodus välja selgitada looma kraadides. Tavalise termomeetriga kipub see väga tülikas olema, kuna loom ei suuda ju kraadiklaasiga kümme minutit rahulikult lebada. Head on digitaalsed termomeetrid.\nLooma kraaditakse pärakust ning arvestada tuleb, et kasside ja koerte kehatemperatuur on inimese omast kõrgem. Kasside normaalne temperatuur on kuni 39,2 kraadi, väikestel koertel 38,6-39,2 ja suurtel 38,8-39.\nTavaline murelaps on talviti teedele-tänavatele puistatav sool, mis koerte käpaaluseid kuivatab. Nii võivad loomad saada haavandid, mis kõndimise valulikuks muudavad.\nAbiks on kliinikutes müüdav käpavaha, mida võiks enne õueminekut peale määrida. Pärast jalutuskäiku tasub linnakoera käpad veega üle loputada.\nKäreda külmaga kiidab Tali igati mõistlikuks koerte vestidesse riietamise. “Hõreda karvkattega toakoertele tasub küll tuulise ja külma ilmaga need selga panna,” soovitas loomaarst. “Paksu karvkattega loomad neid loomulikult ei vaja.”\nAllikas: Kassi ja koera ohustab külmaga köha | Lemmik.ee\nKoera on hammustanud rästik: kuidas anda esmaabi?\nSuvisel ajal armastab eestlane ikka puhata. Kogu perega linnast maale seiklema minnes võiks olla valmistunud muuhulgas ka selleks, et kusagil raiesmikul või metsa...\nCSL » Huvitavat » Artiklid » Kassi ja koera ohustab külmaga köha


Ari'el Sharon - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n11. Iisraeli peaminister\n7. märts 2001 – 14. aprill 2006\n13. oktoober 1998 – 6. juuni 1999\nIisraeli energeetika- ja veeressurssideminister\n8. juuli 1996 – 6. juuli 1999\nIisraeli ehitus- ja majutusminister\n11. juuni 1990 – 13. juuli 1992\nIisraeli tööstus-, kaubandus- ja tööminister\n13. september 1984 – 20. veebruar 1990\n5. august 1981 – 14. veebruar 1983\n20. juuni 1977 – 5. august 1981\n26. veebruar 1928\nKfar Malal, Briti Palestiina mandaatterritoorium (tänapäeva Iisrael)\n11. jaanuar 2014 (85-aastasena)\nLiberaalne Partei (1973-1974)\nMargalit Sharon (1953-1962)\nAuaste Aluf (kindralmajor)\nSõjad/lahingud Iisraeli vabadussõda\nSündis 26. veebruaril 1928 Kfar Malalis Saaroni tasandikul Palestiinas (tol ajal Suurbritannia poolt Rahvasteliidu mandaadi alusel hallatav territoorium).\nAastatel 2001–2006 oli ta Iisraeli peaminister. Ari'el Sharon oli Kadima partei asutaja ja 2005–2006 selle esimene esimees. Varem oli ta erakonna Likud esimees. Kahel korral on ta olnud Iisraeli kaitseminister.\n4. jaanuaril 2006 tabas teda tugev ajuverejooks, mille tagajärjel tekkis aju insult. Sellest alates kuni surmani oli Ari'el Sharon koomas. Peaministri kohuseid täitis kuni Sharoni püsivalt töövõimetuks kuulutamiseni 14. aprillil 2006 Ehud Olmert.\nTema mineviku tõttu sõjaväelase ja poliitikuna on suhtumine temasse eri ringkondades väga erinev. Eriti Iisraelis peavad paljud teda kangelaseks, kellel on Iisraeli riigi ees suured teened. Araabia avalikkus ja mõned inimõiguslaste grupid peavad teda sõjakurjategijaks. Teiselt poolt leiavad tema vastased Iisraeli parempoolsete seas, et ta tegi peaministrina palestiinlastele liiga suuri järeleandmisi.\nSharoni isa Samuil oli Poola-Saksa ja ema Vera Schneeroff Vene päritolu.\nIsa oli just lõpetanud põllumajandusõpingud, kui ta 1921 aktiivse sionistina Punaarmee eest põgenes ja emigreerus praeguse Iisraeli alale. Tema abikaasal jäid seetõttu meditsiiniõpingud lõpetamata, mida ta eluaeg kahetses. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest sisserändajatest ei olnud ta sotsialist ega jaganud ka oma abikaasa sionistlikke vaateid.\nPerekond ei läinud sotsialistlikusse kibutsisse, vaid Kfar Malali mošavisse, kus otsuseid tehti küll kollektiivselt, aga igaühel oli oma maa. Ema poliitilised vaated ning asjaolu, et Sharoni isa õppinud põllumajandusspetsialistina ja kompromissitu inimesena ignoreeris kogukonna otsuseid, muutsid Ari'eli külalaste seas võõraks. 13-aastasena hakkas Ari'el osalema mošavi valveteenistuses ja õppis Tel Avivis gümnaasiumis. 14-aastasena (1942) astus ta põrandaalusesse organisatsiooni Hagana, mis oli Iiraeli Kaitsejõudude eelkäija. Silmapaistmatu õpilasena lõpetas ta kooli 17-aastaselt.\nEt tema isa ei pooldanud Palmaẖi aktsioone juudi Suurbritannia ülemvõimuga võitlevate rahvuslik-konservatiivsete rühimituste vastu, siis ei astunud Sharon sellesse eliitüksusse, vaid politseisse. Juba alates 21. detsembrist 1947 oli Hagana mobiliseeritud, ja Sharon osales mitmes aktsioonis.\nKui algas 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõda, oli Sharon rühmaülem jalaväekompaniis, mis kuulus Alexandroni brigaadi. Muuhulgas võitles ta esimeses lahingus Latruni pärast (26. mai 1948), kus ta sai raskelt haavata ja tema rühm hävitati peaaegu täielikult. Hiljem määrati ta luureohvitseriks pataljonis, mis võitles algul põhjas iraaklaste vastu ning hiljem, veidi aega enne sõja lõppu, lõunas egiptlaste vastu.\nSuri 11. jaanuaril 2014 Sheba Meditsiinikeskuses Ramat Ganis.\nSuri Iisraeli ekspeaminister Ariel Sharon // DELFI, 11. jaanuar 2014\nEhud Barak Iisraeli peaminister\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ari%27el_Sharon&oldid=5002177"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:42, 20. mai 2018.


Juriidiline teave – Vector Nordic AB\nVastavalt lepingule, mille pooled on Vector Nordic AB, reg.No 559006-0496, ja Gar-Bo Försäkring AB, vahendab Vector seotud kindlustusmaaklerina Gar-Bo maksegarantiide kindlustust. Vector Nordic AB on registreeritud Rootsi ettevõtteregistris (Bolagsverket) seotud kindlustusmaaklerina. Infot registriandmete kohta on võimalik saada: Bolagsverket, 851 81 Sundsvall või www.bolagsverket.se.\nKindlustusvahendust reguleerib Rootsis Kindlustusvahenduse seadus (Lag om försäkringsförmedling 2005:405), kindlustusvahenduse määrus (Förordning om försäkringsförmedling 2005:411) ning Rootsi finantsinspektsiooni juhised ja üldine kindlustusvahenduse eeskiri (Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om försäkringsförmedling (FFFS 2005:11)).\nGar-Bo Försäkring AB vastutab kliendile, kindlustajale või kolmandale osapoolele, kellele laienevad kliendi õigused, tekkinud majandusliku kahju eest, mis tuleneb Vectori tahtlikust tegevusest või hooletusest enda kohustuste täitmisel, mida näeb ette Kindlustusvahenduse seadus pt.5 lg.4.\nVector saab hüvitist vahendustegevuse eest komisjonitasuna, mida maksab Gar-Bo ja mis on osa kindlustusmaksest. Kindlustusmaksed määratakse viisil, mida kirjeldatakse selle veebilehe jaotistes Garantiid/Tingimused\nKliendid on meie kõige kallim vara ning püüame tagada kõikide klientide rahulolu meie teenustega. Kui te siiski ei ole rahul sellega, kuidas oleme teie asja käsitlenud, siis on oluline, et võtaksite meiega ühendust niipea kui võimalik.\nKaebuste käsitlemise eest vastutav isik :\nVector Nordic AB tegevjuht\nKui teie kaebus puudutab lihtsat eksimust või arusaamatust, parandame selle esimesel võimalusel. Kui meil ei ole võimalik vastata teie kaebusele 14 päeva jooksul kaebuse saamisest, siis teavitame teid ja saadame info kaebuse edasise käsitlemise kohta.\nVector Nordic on Gar-Bo Försäkring AB seotud kindlustusvahendaja. Seepärast võib osutuda vajalikuks teie kaebuse edastamine kindlusettevõttele edasiseks käsitlemiseks.\nKaebus peab olema esitatud kirjalikus vormis koos detailidega, millega täpsemalt te rahul ei ole. Kaebusele tuleb lisada seotud dokumendid ning teave, kellega ja millal olete sellega seoses ühendust võtnud.


TOYOTA LAND CRUISER 4.0 183 kW -06, müük, kuulutus 83155145 - Kuldne Börs\nTOYOTA LAND CRUISER 4.0 183 kW -06\nID: 83155145, muudetud 12:09 10.10.2019\nmust, odomeetri näit 330000, bens. + gaas, nelivedu, automaat, 5 ust, 7 kohta, toodetud 04.2006, udutuled, lisatuled, valuveljed, suverehvid, reguleeritav roolisammas, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, elektriaknad, toonklaasid, klaasist katuseluuk, mootori eelsoojendus, püsikiirusehoidja, katusereelingud, konks, nahksisu, karterikaitse, astmelauad, CD box, käed vabad süsteem, istmed (el. reguleeritavad istmed, istmesoojendused), tühimass (kg): 1985, täismass (kg): 2850, kandevõime (kg): 865, kütusekulu linnas (l/100km): 17.1, kütusekulu keskmine (l/100km): 12.7, kütusekulu maanteel (l/100km): 10.2, ülevaatus kehtib 07.2020, toodud Eestist\nparkimiskaamera, 12v pistikupesad, reguleeritav vedrustus jäikus, esitulede pesurid, päevasõidutulede automaatne lülitus, DVD, autokompuuter, ekraan ees, tagavararatas.


MEGA! Sildiprinter Dymo LabelWritter! (158158073) - Osta.ee\nAntiikesemed ja kunst (22164)\nNõukogudeaegsed kaubad (15254)\nPostkaardid kuni 1945 (18711)\nPoiste riided (5411)\nKalka eripaber Curious Translucents Pearl A4, 100g, 50lehte\nKalka eripaber Curious Translucents Silver A4, 100g, 50 leht\nEseme ID: 158158073\nEseme ID: 158158073 Seisukord: kasutatud\nN 24.06.2021 21:19:54\nSeisukord : Kasutatud! Peal on kriimud ja plekid.\nPoe hind : ~165 EUR!


Lang: pole andmeid, et firmad maksid reformierakondlaste kampaaniate eest\nKoit Brinkmann • 7. veebruar 2011 kell 14:35\nJustiitsminister Rein Lang ütles riigikogus küsimustele vastates, et Eestis ei ole võimalik valimiskulutusi finantseerida juriidiliste isikute abil, samuti pole tal andmeid, et 2007.a valimiste eel oleksid erakonnakaaslased Jaanus Rahumägi, Robert Antropov ja Kristiina Ojuland lasknud kampaaniate eest maksta ettevõtetel.\n„Minule on nad kinnitanud, et nad ei ole juriidilistel isikutel lasknud oma kampaania eest maksta,“ lisas justiitsminister Indrek Saare täpsustavale küsimusele vastates.\n2009. aasta sügisel kirjutas Äripäev, kuidas reklaamifirma Droom läks pankrotti, sest Rahumägi ja Antropov jätsid suure osa valimiskampaaniale kulunud rahast reklaamifirmale maksmata.\nLisaks selgus Droomi dokumentidest, et Rahumägi ligi 1,7 miljoni kroonisest kampaaniakulust oli maha arvatud firmade tasutud 828 000 krooni. Antropovi kampaaniakuluks näidati 2,2 miljonit krooni ja sellest on arvatud maha 681 000 krooni, mille tasusid kaks firmat.\nKristiina Ojulandi kahe valimisürituse eest maksis aga tema tollase nõuniku Andrus Viksi firma.Kuigi juriidilised isikud ei tohi erakondadele raha anda, leidis riigiprokuratuur toona, et see keeld ei kehtinud valimisliitude, üksikkandidaatide või erakonnast eraldi valimiskampaaniat tegevate kandidaatide valimiskampaania rahastamisel.\nKadri Simson päris justiitsministrilt , mis saatus ootab kandidaate, kes praegu üritavad kolme reformierakondlase poolt järeleproovitud viisil oma kampaaniat rahastada?„Eks see väide, mida te praegu esitate, et siin keegi laskis firmadel oma kulutused kinni maksta, jääb ju teie enda südametunnistusele kuni lõpuni. Mina loodan seda, et Eesti Vabariigi riigikokku kandideerivad inimesed on seaduskuulekad, ausad ja eetilised. Eestis ei ole võimalik valimiskulutusi finantseerida juriidiliste isikute abil. Ma loodan, et kõik seda teavad ja vastavalt ka käituvad,“ vastas Lang.Langi kinnitusel tema ei ole valimistel kasutanud varjatud rahastamise skeemi.\nJustiitsministri sõnul toob erakondade ebaseaduslik rahastamine endaga kaasa vastutuse erakonnaseaduse järgi või kuriteo koosseisu ilmnemisel karistuse vastavalt karistusseadustikus sätestatule. Näiteks võib kõne alla tulla mõjuvõimuga kauplemine, keelatud majandustegevus või muu selline.„Kui erakonna nimekirjas kandideerinud isik teeb valimiskampaanias kulutusi erakonna kuludest eraldi, lisatakse tema aruanne erakonna aruandele.\nAnaloogsed piirangud kehtivad valimisliidu nimekirjas kandideerinud kandidaadi puhul. Erakonna või valimisliidu nimekirjas kandideerinud isiku esitatud aruande õiguspärasuse eest vastutab nimekirjas kandideerinud isik. Erakondade rahastamist kontrollib tulevikus erakondade rahastamise järelevalvekomisjon. Komisjon on haldusorgan, kellel on oma ülesannete täitmisel õigus teha ettekirjutusi ja määrata ka sunniraha,“ kirjeldas Lang muudatusi erakonnaseaduses.\nKeskerakonna liige Lauri Laasi järeldusel kehtivad Eestis aga seadused erinevatele erakondadele ja kodanikele erineval määral.„Erakonnaseaduse puhul on olemas erakonnad, kellele see laieneb ja on olemas erakonnad ja poliitikud, kellele see seadus millegipärast ei laiene. Viimase all mõtlen arupärimises kirjeldatud kaht Reformierakonnaga seotud juhtumit. Siin tahaksin oma küsimusteringi lugupeetavale justiitsministrile veelgi jätkata ja küsida edasi, et mis tüüpi riigikorraga meil tegemist on olukorras, kus seadusi rakendatakse valikuliselt? Demokraatlik riigikord see küll ei ole! Pigem on tegemist kambakraatia, oligarhia või millegi taolisega. Kas teile ei tundu, head kolleegid, et Eesti valgevenestumine jätkub kiirenevas tempos? Mõtlen siin all eelkõige erinevaid standardeid võimule ja opositsioonile, arupärimises kirjeldatu ja siis näiteks nn kirikuskandaali valguses. Tahaks omalt poolt väga loota, et nii see ei ole,“ lõpetas Laasi oma sõnavõtu.\nMillised firmad tõmmati reformierakondlaste rahastamisskandaali?\nVäljavõte Droomiga seotud võlanõuetest, kus on kirjas, et poliitikute kampaaniat rahastasid osaliselt mitmed firmad. Ettevõtete esindajad ise on toetamist eitanud.Veebruaris 2007 sai reklaamifirma Jaanus Rahumägi kulude katteks 200 000kroonise makse OÜ-lt Quelle.Järgmine, 424 000kroonine rahasüst liikus poolteist kuud peale valimisi OÜ-lt Verheyen. Belglase Eric J. van Wynkele firmat juhib Henn Ruubel, kes on juhtinud ka Rahumägi firmat Kitevale.Kolmanda väidetava toetaja taust on kõige huvitavam. Luksemburgis registreeritud fond LFS Family Office S.A. kandis 2007. aasta mai alguses Droomile 78 233 krooni. Fondi taga on Kalle Norberg, keda peeti 2006. aasta lõpul üheks peamiseks lobistajaks, et Keskerakonna ja Reformierakonna valitsuselt saada vene suurettevõtjatele Andrei Filatovile ning Rustam Aksjonenkole Eesti kodakondsus. Norbergi väitel ei olnud fondil Droomiga mingisugust lepingulist suhet (teistel skandaali kistud firmadel oli - toim). Tema sõnul oli tegu mõne nende kliendi maksega Droomile. "Ma miskipärast ei arva, et me oleks pidanud Jaanus Rahumäge toetama, sest ma võin anda talle üle aia selle raha, kui vaja on," lausus Norberg, kes on Rahumägi naabrimees Tabasalus.\nAleksei Tšuletsi ja Aleksandr Nakonetšnõi Paldiski Sadamate AS turgutas Antropovi kampaania eelarvet 424 800 krooniga.Meelis Niine OÜ Linnakujunduse Büroo lisas 256 800 krooni. Antropov ja Niin on saatnud peaminister Ansipit visiidil Gruusias. Kinnistusregistri andmetel oli Niinel koos Roberti venna Arturiga Rae vallas kinnisvaraarendus.\nKristiina Ojulandi kahe valimiskampaania ürituse eest tasus OÜ Jatrimpan.


Lehti (13): « Eelmine 1 2 3 4 5 ... 13 Järgmine »\n27-03-2012, 23:19 PM\nMmm..muttipüüdmisest rääkides.. Mullamuttide hunnikud asetsevad tavaliselt (erandeid leidub) teatud vahemaa tagant. Nad ei aja hunnikuid üles liiga lähestikku, sest käikude ventileerimiseks seda ei ole lihtsalt tarvis ja eks ole ka mullamutt ratsionaalne tööloom .\nNüüd, kui olete üritanud mutti kätte saada, aga ei saa, sest mutt on lõksust mööda "kõndinud" ja seda korduvalt, siis võite kindlad olla - tegu on mügri ehk vesirotiga. Selle kinnituseks vaadake hunnikute asetust - need on väga tihedalt üles aetud ! Mügri kättesaamine on aga juba kõrgem pilotaaž! Lõbu jätkub mitmeks aastaks ja lubatud on kõik vahendid. Oma teadmistepagasi täiendamiseks soovitan kindlasti võimalikult palju lugeda selle looma kohta igasugust kättesaadavat teavet. Lihtsalt lampi lahmides võitlete nagu Do Quijote tuuleveskiga..\nLihtsamaid jooni: mügri sööb juuri - igasuguseid, alates lilledest ja lõpetades puudega. Enim meeldivad nooremad taimed. Meeldib niiskus. Igasugused hunnikud - kompost, oksad, vanad varred, lehed jms. Nagu mullamuttki tunneb vibratsiooni, kuid see teda eriti ei häiri, rohkem nagu informatsiooni pärast. Valgust ei karda, kuid liigub ikkagi öösiti või hommiku- ja õhtuhämaruses. Peamisteks vaenlasteks on röövlinnud - kullid jms. Ka rebane. Ta on väle ja kaval.\nMinul pole kinnipüüdmine veel õnnestunud, alustasin eelmisel suvel, aga eks ma jätkan üritamist. Oma silmaga olen ühte isendit näinud, oli teine suur ja vääga ilusa musta karvaga . AH jaa - mürgiga proovides ei ole kasu ainult ühte-paari auku paigaldamisega, vaid seda peab tegema ulatuslikumalt ja võimalikult sageli jälgima, et uuendada mürki.\n28-03-2012, 10:45 AM\nminu kogemus tõenäoliselt mügriga on kah kurb\nõnnestus mingite siniste mürgikuubikuteda korraks vennal "kõhu lahti" võtta ehk paar nädalat ehk kuu oli vaikne - võibolla võttis puhkust vms. aga hiljem ei mõjunud need kuubikud üldse.\nsellel aastal alustan lõksudega - söödaks panen kaalikat/porgandit.\nnaaber hoidis kartulikoori õues kotiga ja see tassiti laiali - lumi oli jälgi täis.\neluspüüdmiseks mõeldud puur-püünisesse sisse ta ei läinud !\nnaine nutab lillepeenra ääres - pole miskit teha peab "raiska" jahtima, kuigi suurt edu ei ennusta mulle keegi kellega olen rääkinud.\nLiitus: Feb 2006\n28-03-2012, 11:37 AM\nKuidas üks tädike muti peenrasse kinni pani. Tegi tädige ilusa peenda ja tegi taadike peenrale nö. piiraja vanadest eterniitplaatidest. Sügavust palju ei olnud, ligi 30 cm vaid. Siis tädikesel häda käes. Lilled ei kasva peenral. Paneb aga uusi, kuid ikka ei kasva. üks hommik taadike avastas muti peenrast. Oli teine öösi pinnale roninud ja ära koolenud.\n28-03-2012, 11:56 AM\nOlen muttidega võiluses kasutanud kõike,mida siin on mainitud ja paljutki veel,peale mosse heitgaaside pole muud tegevused andnud tulemusi.Kuna mosse leidis uue omaniku olin sunnitud otsima teisi võimalusi.Paar aastat tagasi ostsin Talpirid nimelise lõksu ja mured on murtud.Tuleb ainult püügi nõksud selgeks saada.\n28-03-2012, 12:14 PM\n(28-03-2012, 11:37 AM)urmet48 Kirjutas: Sügavust palju ei olnud, ligi 30 cm vaid.... üks hommik taadike avastas muti peenrast. Oli teine öösi pinnale roninud ja ära koolenud.\nSeda ma isegi mõtlesin, et aiamaa või hoovi saab betoonäärisega ära piirata, aga ei julgenud ideena välja käia. See nii töömahukas ja kallis ettevõtmine, antakse veel tappa sellise soovituse eest!\nAga tõepoolest, ega mutt ole soomustläbiv mürsk, et pane meeter betooni vahele! Kaevad vanad eterniidiplaadid serviti maasse ja peaks pidama küll. Eks tegemist ole, aga kui selliste ruutude seest on elukas kinni püütud, siis peaks vist rahu majas olema. Või koperdavad nad maadpidi ringi ka kui vaja?\n28-03-2012, 12:28 PM\n28-03-2012, 14:26 PM\nmul kass toob stabiilselt nii umbes korra kuus muti hommikuks ukse ette. hiiri-rotte on pea igapäe. kui mutte vähe sagedamini tooks saaks vast platsi puhtaks.\n28-03-2012, 22:17 PM\nMul isa sellise väga varajase ärkamisega ja viitsis hommikuti väljas istuda ning maad ja taevast silmitseda, kui igavaks läks siis abiks puuklots kuhu mõju suurendamiseks paarkümmend teravaks ihutud naela löödud. Kuna käikude suunad aias enam-vähem teada, siis õhtul vajutad mõnes kohas need kergelt kinni ja hommikul piisab ainult sellest, et käik hakkab vaikselt kerkima kui eelkirjeldatud riistapuu abiga sai pea igal hommikul tegelase kätte. Ei pidanudki kaugele istuma - lemmik lahingukoht oli aidaukse esine. Paar nädalat ja siis vaikus pikaks ajaks majas, kuni järgmise korrani. Ei mõjunud neile ''kopika'' heitgaasid, vesi, naftaliin ega 220V.\n28-03-2012, 23:00 PM\nvarase ärkamisega saab siis lisaks rikkuse majja toomisele ka mutid kätte. kaks ühe hoobiga.\nno naaber mul püüab ka päiksetõusu aegu tavalise labidaga mutte. saab kätte küll. passib kuskil vagusi ja kui mõni hunnik liigutama hakkab, siis kiirelt labidas sisse ja tõstab sageli muti koos mättaga välja.\nLiitus: Dec 2010\n29-03-2012, 00:01 AM\n(28-03-2012, 22:17 PM)Walter Kirjutas: Mul isa sellise väga varajase ärkamisega ja viitsis hommikuti väljas istuda ning maad ja taevast silmitseda, kui igavaks läks siis abiks puuklots kuhu mõju suurendamiseks paarkümmend teravaks ihutud naela löödud. Kuna käikude suunad aias enam-vähem teada, siis õhtul vajutad mõnes kohas need kergelt kinni ja hommikul piisab ainult sellest, et käik hakkab vaikselt kerkima kui eelkirjeldatud riistapuu abiga sai pea igal hommikul tegelase kätte. Ei pidanudki kaugele istuma - lemmik lahingukoht oli aidaukse esine. Paar nädalat ja siis vaikus pikaks ajaks majas, kuni järgmise korrani. Ei mõjunud neile ''kopika'' heitgaasid, vesi, naftaliin ega 220V.\nKui ise passida ei viitsi, siis võib ehitada sellise riistapuu, nagu lisatud pildil.\nVabandage pildi kvaliteedi pärast, aga valgusolud olid väga kehvad ja pildistamseks oli taskus ainult telefon.\nEi ole ise veel jõudnud ehitada ja katsetada, aga pidi töötama väga hästi.\n29-03-2012, 00:04 AM\n(27-03-2012, 23:19 PM)Tift Kirjutas: Nüüd, kui olete üritanud mutti kätte saada, aga ei saa, sest mutt on lõksust mööda "kõndinud" ja seda korduvalt, siis võite kindlad olla - tegu on mügri ehk vesirotiga. Selle kinnituseks vaadake hunnikute asetust - need on väga tihedalt üles aetud ! Mügri kättesaamine on aga juba kõrgem pilotaaž! Lõbu jätkub mitmeks aastaks ja lubatud on kõik vahendid. Oma teadmistepagasi täiendamiseks soovitan kindlasti võimalikult palju lugeda selle looma kohta igasugust kättesaadavat teavet. Lihtsalt lampi lahmides võitlete nagu Do Quijote tuuleveskiga..\nLihtsamaid jooni: mügri sööb juuri - igasuguseid, alates lilledest ja lõpetades puudega. Enim meeldivad nooremad taimed....\nKevade poole avastasin, et 4a vanune martsipan, mis eelmisel aastal juba esimese ubinaga maha sai, on kahtlaselt lääpas, nii umbes 45 kraadise nurga all...\nMaapind oli veel külmunud, kuid lumi ümbert läinud. Astusin juurde, tõstsin jalutuskepiks muudetud puukese august välja ja lõikasin endise ülemise, nüüd alumise otsa mõõtu.\nNii puhast tööd polegi nagu varem kohanud: kogu peenem juurestik kenaste ära nüditud, jämmem osa nii kenaste poleeritud et lust kaeda., ei ühtki kooretükikest. Ilus suveniir ja meenutus omaenese veast.\nLihtsalt tarkuseks teistele ja Hr. Tifti jutu kinnituseks.\nAsus see puuke mõne meetri kaugusel kompostihunnikust, teisel pool sama kaugel asub 40 aastane suislepp, mis nii apetiitne ei tundunud olema.\nKõrval 25m eemal asub nagu kiuste veel tiik kah, mis talvel põhjani ei külmu.\nIgastahes hoian selle kepikese alles, kasutan ristiks kui kurikael juhtub pihku jääma.\nps. eelmisel suvel olid kõik mutid kadunud, varem kaevati igal ööl pool aeda üles. Juhus, või uus peremees?\n29-03-2012, 00:47 AM\nJuurte närimise vastu aitab ilusti istutamise ajal juurestiku sisse rohkelt klaasikilde külvata. Neid võib ka hiljem maasse kaevata.\n29-03-2012, 08:35 AM\nVõitlen maal hobitalus ka muttidega umbes 20 aastat. Olen kasutanud vene ajal laialdaselt kasutusel olnud teraselisest traadist valmistatud püüniseid. Neid tuleb panna käiku 2 tk. korraga , sest püünise suue peab olema mõlemas suunas käigus. Pealt katta, et valgust ei satuks käiku. Alul töötasid hästi, kuid targaks said ja hiljem lihtsalt topitakse mulda täis.Igal kevadel siiski õnnestub 2 - 3 kätte saada ja hiljem enam mitte.\nHakkasin kasutama näpitsate põhimõttel töötavaid püüniseid. Piltide tegemise võimalus minul puudub ja seepärast püüan sõnade kaudu edasi anda püüniste kirjeldust. Püünis kujutab endast kahte metallist plekiriba 1,5 x 10 x 200 mm, mis on pandud ristamisi umbes 1/4 ribade pikkusel ja puuritud augud ja need ühendatud kruvi ja mutriga. Ülemiste otste vahele on paigaldatud lehtterasest U kujuliseks väänatud vedru, Alumiste otste külge on keevitatud 10 sm pikkune 1,5 mm paksusest plekiriba mille otsad on allapoole paenutatud 90 kraadilise nurga all pikkusega umbes 6-7 sm. Näpitsete ülemiste otste kokkupigistamisel paigaldan alumiste otste vahele õhukesest plekist eriskujulise plekist lipiku, mille mutt käiku mööda minnes haaratsite vahelt ära lükkab ja nende alumiste haaratsite vahele kinni jääb. Lõks tuleb paigaldada urgu nii, et mulda sinna sisse ei jää. Püünise ülemised otsad jäävad maapinnale ja on koheselt aru saadav, kui metrooehitaja on püünises. Kui on püünis ooteasendis, siis ülemised otsad on üksteisele lähestikku, umbes 2 sm. mille vahel on U kujuline lehtvedru. Kui püünis on muti kätte saanud, siis ülemised otsad on üksteisest umbes 6 - 7 sm kaugusel. Püünise ülemiste otste ümbrus on vaja kinni katta selliselt, et valgust ei satuks käiku. Selleks sobib takja lehed, õhukesed laua tükid, mis üle kaetud õhukese mulla kihiga. Viimastel aastatel sama lugu, et kevadel õnnestub mõned kätte saada, kuid hiljem mitte. Topitakse mulda täis.\nKasutan ka pildil kujutatud västra metoodikaga püünist. Minul on ta täismetallist. Viimastel aastatel kevadel õnnestub mõned kätte saada ja hiljem enam mitte. Ilmselt seal maa all ka see info levib ja antakse edasi, et selliseid käike ei tohi kasutada !!!!! Kui sötkud käigu kinni, siis järgneval päeval leiad, et kinnisötkutud käigus on takistus kõrvaldatud ja hunnik on jälle maapinnal. Kui paigaldad kinni sõtkutud kohale västra põhimõttel töötava püünise, siis seda ei tule enam ükski metrooehitaja avama. Kui võtad ära, siis käik läheb jälle kasutusse.\nIlmselt seal maa all on nad vist enamuses juba "kõrgharidusega", et meie siin maapinnal oma tarkustega ei suuda neid enam ületada !!!!!\nKasutasin ka kunagi diiselmootoriga veoauto AVIA heitgaase ja Volgat, millel oli õhu klappi kinnipoole tömmatud, et heitgaasid oleksid mürgisemad urgudesse laskmisega. Maapinnale ilmusid suitsu sambad umbes 10 m raadiuses, kuid tulemusi polnud.\nTäielik abituse tunne on tekkinud.\n29-03-2012, 09:18 AM\ntere hommikut,kõige parem vahend mis läbi aegade on olnud,on aeda paigaldada mini-proppeller mis tuule käes pööreldes ka kõrinat teeks,muttidele ei meeldi müra,aga muidugi 60-ndatel maksis muti naht 5 kopikat ja kokkuostud võtsid kõik vastu,katsun lähiajal ka pildi siia panna sellest tiivikust.\n29-03-2012, 09:45 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 29-03-2012, 09:47 AM ja muutjaks oli Basilio.)\n(29-03-2012, 09:18 AM)näkisepp Kirjutas: tere hommikut,kõige parem vahend mis läbi aegade on olnud,on aeda paigaldada mini-proppeller mis tuule käes pööreldes ka kõrinat teeks,muttidele ei meeldi müra,\nAjaks siinkohal teemale küüneviha sisse ja propageeriks tuulegeneraatorit. Et kui propeller, siis teeks juba vähe suurema ja paneks natuke elektrit ka tootma? No kasvõi jalgrattadünamoga. Vibra peaks ka tugevam olema kui meetrised labad ringi käivad. Boonusena saab toodetud elektrit kasutada mutionule "muusika" laskmiseks. Autopasun tarbib liiga palju voolu, aga vanasse valjuhääldisse mingi jorina laskmiseks peaks piisama. Minu arvates on nende päikesepaneeliga mutipeletajate viga selles, et töötavad ainult keskpäeval ja sedagi päikeselise ilmaga. Muul ajal saab mutionu rahulikult põõnata ja oma asju ajada. Kui pinda käia, siis ikka pikalt, kuid mitte pidevalt, et ära harjuks. Selles vist mutiveski fenomen seisnebki, et töötab suvalistel aegadel ja ka öösiti.\n29-03-2012, 09:49 AM\nSel päikesepatareiga variandil on ikka mingid akud ka sees, päeval laadib isegi pilves ilmaga mingil määral, igatahes töristab ka siis kui päikest ammu nähtud pole....\n29-03-2012, 11:51 AM\nHästi ei usu igasuguste peletajate nagu tuulevurr, päikesepatareiga piiksuja etc pikaajalisse efektiivsusesse. Kõik loomad, seega ka mutid on kohanejad ja teevad oma valikud suurema kasu põhimõttel. Kui õues ikka on mõnus keskond ja vihmausse ja muud söödavat piisavalt, siis lepitakse selle vibratsioonist ja mürast põhjustatud ebameeldivustega ja elatakse edasi. Ära kolib mutt ainult siis, kui elu suisa võimatuks tehakse. Üks tuttav ehitas endale süntesaatoriga mutipeletaja, mis muutis iga seeriaga piiksatuste rütmi ja sagedust. Ütles et toimis üsna kaua tõhusalt, aga lõpuks harjusid need väikesed mehikesed ikka ära.\n29-03-2012, 14:41 PM\nSee mida Aare kirjeldas on mügrilõks ja sinna kekmise plekitükikese sisse pannakse midagi mügrile maitsvat nt porgandi tükk ja kui sõbrake tahab seda oma lastele viia krapsavad rauad kokku ja lapsed kodus nälgas.Mis aga tuulevurri puutub,siis olen neid teinud ja paigaldanud kümmneid,kuid kasu on nulli ligidal.Eelmisel suvel püüsin just tuulevurrist 1m kauguselt 8 mutti ja paar mügrit.Kui mutid saavad otsa hakkavad neid käike kasutama mügrid,koos nad ei ela,sest mutid söövad mügri pojad ära.\n29-03-2012, 19:11 PM\nKuskilt külapealt meelde jäänud, et inimese ja raua lõhn peletab elukad lõksudest eemale, selle vastu pidi aitama lõksude kadakasuitsust läbilaskmine enne kasutust.\n29-03-2012, 21:12 PM\n(29-03-2012, 19:11 PM)Walter Kirjutas: Kuskilt külapealt meelde jäänud, et inimese ja raua lõhn peletab elukad lõksudest eemale, selle vastu pidi aitama lõksude kadakasuitsust läbilaskmine enne kasutust.\nKadunud isa rääkis ka virtsa sisse kastmisest. Tema lapsepõlvekodus kadakaid ei kasvanud.


Gluteenivabad retseptid - Juhendaja.ee\nGluteenivaba toitumist peavad järgima need inimesed, kes on nisutoodete osas tundlikud. Gluteen on teraviljavalk, mida leidub nii nisus, rukis kui odras ning tundlikkus sellele väljendub seedeelundkonna reaktsioonis. Gluteenitalumatuse taga on sageli autoimmuunhaigus tsöliaakia ning gluteenivaba toitumine ongi seni ainuke teadaolev ravi selle vastu. Tsöliaakiahaiged võivad elada tervislikult ja ning täisväärtuslikult. Praeguseks on saadaval suur hulk erinevaid retsepte, mis võimaldavad mitmeid tavapäraseid toite valmistada gluteenivabas versioonis. Tuleb vaid koostisainete osas põhjalikumalt ette valmistuda.\nGluteenivaba toitumine ei seostu kuidagi tärklist sisaldavate toiduainete vältimisega. Paraku on see üsna levinud väärarusaam ning arstidel tuleb sageli vastavasisulisi selgitusi jagada. Gluteenivabad retseptid ei näe sugugi tärklistest hoidumist. Erinevate nisujahude asemel võib kasutada hoopis kartuli-, riisi-, soja- ja tapiokijahu.\nKüpsetamise jaoks võib vabalt segada ise meelepärase jahusegu, olgu sihiks siis pannkoogid või kuklikesed. Üks võimalus on näiteks pool tassi pruuni riisijahu, veerand tassi sojajahu ning veerand tassi tapiokijahu.\nGluteenist hoiduvad inimesed võivad leivamasina abil oma saiad ja leivad ise küpsetada. Alustuseks võib proovida järgmist retsepti:\nkaks teelusikat ksantaankummi\nüks supilusikas suhkrut\nüks supilusikas pärmi\n2,5 tassi (600 ml) vabalt valitud gluteenivaba jahusegu\n1,5 supilusikat toiduõli\nKõigepealt tuleb väikses kausis kokku segada pärm ja suhkur ning siis aeglaselt sinna veel pisut vett lisada. Pärmikausi võib seejärel mõneks ajaks seisma jätta, et pärm aktiviseeruda saaks. Teise, suuremassi kaussi lähevad ksantaankummi, sool ning jahusegu. Kolmandas tuleb aga kokku segada munad, õli ja äädikas. Kui pärm on vahutama hakanud, tuleb kaks vedelat segu jahukaussi valada ja kogu mass korralikult läbi mikserdada (neli kuni viis minutit).\nValmis leivataina võib kohe leivamasinasse tõsta. Edasi tuleb toimida juba vastavalt masina juhistele. Toodud retsepti jaoks on soovitatav valida 80 minutiline seadistus, kus küpsetusaega on umbes 40 minutit ja kerkimisaega 20 minutit. Leivamasina asemel võib taina ka rasvainega määritud vormi tõsta ja ahjus 190 kraadi juures 50-60 minutit küpsetada.\nGluteen on see, mis küpsetisi seob ega lase neil liialt pudiseks minna. Gluteenivabu toite valmistades tuleb end ka gluteeni asendajatega kurssi viia. Kõige levinum on ilmselt ksantaankummi. Tegu on säilitusainega, mida kasutataks teatud toitude paksendamiseks ilma nende maitset mõjutamata.\nGluteenivabad retseptid ei käi ainult saiatoodete ja magustoitude kohta. Laia valiku seas leidub retsepte ka näiteks täidetud kalkuni, lasanje ja pastakastmete kohta. Gluteenivabad makaronid ja lasanjeplaadid on looduspoodides ja suuremates kaubanduskeskustes täiesti saadaval. Maitsva gluteenivaba lasanje valmistamiseks võib katsetada näiteks järgmist retsepti:\nkarp meelepäraseid gluteenivabu lasanjeplaate\n450 grammi mõnd spagetikastet\n340 grammi ricotta juustu\n170 grammi riivitud mozzarella juustu\n170 grammi riivitud provolone juustu\nmaitse järgi viilutatud seeni\nEsmalt tuleb lasanjeplaadid umbes minutiks keevasse vette panna (või seniks, kuni nad elastseteks muutuvad). Siis tuleb need ära kurnata ja lasta sõela peal jahtuda. Seejärel tuleb ahi 190 kraadi juurde sooja panna ja üks suuremat sorti ahjuvorm rasvainega kokku määrida. Vormi põhja käivad lasanjeplaadid. Siis tuleb neile puistata ricottat, mozzarellat, provolonet – kõiki üks kiht. Juustu peale lähevad omakorda seened ja siis veel spagetikaste. Kihte tuleb korrata kuniks vorm on täis. Viimase mozzarella võib panna kõige peale ja kui kõik on valmis laotud, tuleb lasanjet ahjus küpsetada 30 minutit või seni kuni roog on ühtlaselt läbi kuumutatud.


Kana riis - üldised toiduvalmistamise põhimõtted\nKana liha võimaldab igal kokk kiiresti ja maitsvalt valmistada lõuna- või õhtusööki. Täna on internetis palju retsepte, mille tehnoloogia võimaldab teil saavutada ainulaadse maitse, lisades vürtse. Igal juhul ei kaota kanaliha oma hellust ja loomulikku maitset. Kuid seda kõike küsime sageli endalt küsimusest - mida süüa küpsetada? Kasutatakse kartuleid, makaronit, tatarit, riisi jne. On vaja õigesti mõista, et õigesti valitud kanafilee ei saa mitte ainult rõhutada, vaid ka selgelt eristada täpselt seda esiletõstmist, mida proovisite selle ettevalmistamise ajal saavutada. Täna analüüsime mitmeid kanade ja riisi toiduvalmistamiseks mõeldud retsepte, mille hulgast võite kindlasti leida ühe, mida teie pere kõige tõenäolisemalt armastab ja mida te uhkelt teenindate suvalisel puhkusetabelis.\nRetsept 1: riis, kana, aeglases pliidis\nTundub, et aeglases pliidis, eriti riisiga kana, küpsetada. Ja see pole täiesti tõsi. Tulemus sõltub täiendavate koostisosade ja vürtside lisamisest. Vaatleme kõige lihtsamaid, kuid väga maitsvaid.\n- kanafilee - 0,5 kg;\n- seesamiõli - 2 spl. l.;\n- sojakaste - 3-4 spl.\n- kuivatatud ingver - 1 tl;\n- mesi - 1 tl;\n- küüslauk - 2-3 nelk;\n- riis - 2 mõõteklaasi.\nEsmalt töödeldakse kanaliha. Me eemaldame sellest kõik triibud, eemaldame kõhre, pestakse ja tükeldatakse. Puhastame metsaline ja lihvime neid mördis. Pange liha tükid kaussi, lisage küüslauk ja kõik muud koostisosad, välja arvatud riis. Me liigume kõike mitmemõõtmelise kauba spetsiaalsesse kaussi ja jaotame ülalt riisi ja valatakse 3-4 tassi keedetud ja jahutatud vett. Lülitage „Pilaf” režiim sisse ja klõpsake nuppu „Start”. See on kõik, teie osalemine toiduvalmistamises on lõppenud. Jääb ainult signaali ootamine, avage multikookeri kaas ja segage õrnalt. Lihtne ja maitsev.\nRetsept 2: Tai stiilis riis kana ja köögiviljadega\n- jahvatatud ingver ja kollajuur - 8 g;\n- jahvatatud koriander ja köömned - 15 g;\n- jahvatatud pipar ja sool - 12 g;\n- roosuhkur - 15 g;\n- Bulgaaria pipar - 2 tk. erinevat värvi;\n- seller - 100 g;\n- sibula roheline osa - 40 g;\n- lubja mahl - 1 spl. l.;\n- magus herned - 180 g;\n- mesi - 15 g;\n- taimeõli - 80 ml.\nEsmalt valmistage marinaad. Selleks segage kurkum, köömned, ingver, suhkur, sool, pipar ja koriander. Tükke rinnad kuubikuteks ja saatke vürtsidega kauss. Kõik segatakse hästi, nii et iga liha baar saaks hästi leotada.\nVõtame eri värvi paprikad, näiteks kollased ja punased. Selle maitse ei muutu, vaid nüüd hakkab roog ise isuäratavamaks ja heledamaks. Koori need seemnetest ja lõigata suurteks ribadeks. Noored suvikõrvitsid pesevad ja nahka eemaldamata ringid. Kooritud sellerid, mis on lõigatud baaridesse, ja rohelise sibula sulgedega, mille pikkus on 2 cm.\nKuumutage õli pannil ja saatke kanaliha ribad praadimiseks. Küpsetamise ajal segage õrnalt, et nad saaksid igast küljest punetada. Vali need ruudukujulise lusikaga ja pane need plaadile. Küpseta eraldi valmistatud köögivilju, seejärel lisage magusad herned ja jätkake koos praadimist mõne minuti jooksul. Lisage kana ja segage.\nLisage lubja mahla ja mett. Segage uuesti ja keedetakse veel 2 minutit. On tehtud.\nRetsept 3: riisi ja seemnetega täidetud kana\nSee on algne retsept kana küpsetamiseks riisiga.\n- keskmine kana;\n- klaas riisi; - kõrvitsaseemned - 0,5 tassi;\n- 0,5 päevalilleseemnet;\n- küüslauk - 5 hamba; sibul - 1 tk;\n- majonees - 2 supilusikatäit;\n- või - 2 spl.\n- maitsev pipar ja sool.\nEsimene keetke riis. Meie puhul sobib pruun riis hästi, aga kui sa seda ei leidnud, on see okei, see on ikka maitsev. Keeda riisi 10 minutit, seejärel tõmmake see läbi puhasti ja peske seda kraani all.\nPuhastame kana rümba, peske seda ja kuivatame seda rätikuga. Me lihvime liha küüslauguga pärast mõne liha tükeldamist. Püüa mitte kahjustada kana nahka!\nHõõru sibul ja saatke see pannile võis. Saadame siin keedetud riisi ja seemneid. Sool ja pipar teie maitse järgi - see täidab kana. Siin saate soovi korral lisada teisi koostisosi. Näiteks töötab iga roheline või kuubikuteks paprika hästi. Niisiis, eemaldage soojusest, lase jahtuda veidi ja koo kana.\nKinnitage auk hammastikuga. Hõõruge karkass soola ja pipraga ning määrige majoneesiga.\nKuumuta ahi 200 kraadini ja pane kana kuju. Saadame küpsetatud 50 minutit.\nRetsept 4: kana riis - maitsestatud kana tiivad Pilaf\nValmistab kiiresti ja lihtsalt.\n- kana tiivad - 1 kg;\n- riis - 2–2,5 klaasi;\n- küüslauk - 3-4 nelki;\n- porgand - 2-3 tükki;\n- sool - 1 spl. l\n- maitseained: 1 tl;\n- marjad - 1 tl;\n- taimeõli - 2 spl. l.\n- maitsestatud pipar.\nEsmalt valmistage tiivad, peske neid ja kuivatage hästi. Seejärel lõigatakse käte poolrõngad ja tükeldage porgandid ribadeks.\nLõika tiivad kaheks osaks ja pange need praepannile, et praadida. Edastame need kazanchiki. Sellel pannil, kus tiivad olid praetud, pange hakitud sibul ja küpsetage see keskmise kuuma keskmisele pruunile. Me saadame vibu põsepuule. Nüüd praadige porgandeid, mis pärast protseduuri saadetakse sibulale. Me jaotame kihi ühtlasele kihile ja valame keeva veega nii, et vesi katab porgandi ülemise kihi. Lülitage madal soojus ja küpseta umbes 10 minutit. Lõpuks lisada maitsele maitseaineid ja soola. Me saadame seal riisi. Tasandame kihti, tampeerime riisi skimmeriga ja valatakse uuesti keeva veega, nii et vesi katab riisi umbes 2 cm ulatuses, küpseta keskmise kuumusega ilma katta katmata. Riis peaks kogu vee imama. Niipea kui vesi kaob, lisage pilafile mõned küüslauguküüned, katke kaanega ja jätkake küpsetamist 15 minutit minimaalsel soojusel. Lülitage seade välja ja jätke tassi veel 10 minutiks kaane alla. Teie roog on juba täielikult valmis. Enne serveerimist saate selle oma maitsega peeneks hakitud rohelised täita.\nRetsept 5: Hispaania riis kanaga.\n- kana reied - 700–800 g;\n- riis - 200 g;\n- küüslauk - 2 hamba;\n- sidruni koor 0,5;\n- külmutatud rohelised herned - 150 g;\n- sidruniga täidetud oliivid - 50–60 g;\n- kuiv oregano, parukas - näputäis;\n- koriander - 5 haru;\n- taimeõli - 1 spl.\nJahvatatud sibulad jahvatatakse. Bulgaaria pipar lõigatakse pooleks, puhastatakse seemnetest ja lõigatakse poolrõngasteks. Küüslauguküüned hakkavad tera serva peeneks.\nPaks põhjaga kastrul on ideaalne selle tassi valmistamiseks. Vala õli ja pange seal kana reied. Puista neid paprikaga, segada ja praadida mõlemal küljel 5 minutit. Pange see plaadile. Oma kohale saadetakse sibul, paprika ja puista küüslauguga. Õrnalt segades, praadige 4-5 minutit. Lisage pestud riis ja jätkake kokkamist veel 1 minut. Nüüd valage 450 ml keedetud vett, lisage sidruni koor ja kuiv oregano. Siin saadame praetud reied ja keedetakse kõrge kuumuse juures. Katame katuse ja vähendame kohe tulekahju. Keeda veel 20 minutit.\nLisage külmutatud herned ja jätkake küpsetamist 3 minutit. Lülitage tulekahju välja ja jätke anum kaane alla veel 5-7 minutit. Nüüd saate valmis tassi panna plaatidele, puista täidisega oliive ja koriandrit.\nKana riis - saladused ja näpunäited parimatest kokkadest\n- Et oma tassi maitsele veelgi huvitavamaks muuta, soovitame veele asemel lisada riisile 50 ml valget veini. See muudab selle maitse intensiivsemaks, eredamaks, annab talle erilise aroomi.\n- Enne riisi keetmist tuleb see veega loputada, kuni vesi on selge.\nKana pilaf - parimad retseptid. Kuidas süüa pilafi kana.\nMehhiko kana - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsvalt valmistada Mehhiko kana.\nPraetud kana - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsvaid küpsiseid kana.\nRiisiga täidetud kana - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsvaid küpsiseid täidisega riisikana.


TEADUS JA KUNST: FÜÜSIK NÄITAB, ET LUMEHELVESTE LOOMINE ON HÄMMASTAV - TEADUS - 2022\nTeadus ja kunst: füüsik näitab, et lumehelveste loomine on hämmastav\nNagu meie sõrmejäljed, on ka iga lumehelves oma pisikese moodustisega ainulaadne ja ette kujutada, et neid looduse ilu laboratooriumis taasloomine on pisut kummaline, kuid tohutult võluv.\nKlassikalise filmi "Külmutatud" ilmumisel oli lisaks kaunile maatükile näha ka nende väikeste lumeosakeste ilu, kuid paljud inimesed ei tea, et selle töö taga on füüsiku dr Kenneth Libbrechti pühendumus., kellel lihtsalt õnnestus laboris jäälillede jäljendada, et muuta Elza lugu veelgi võluvamaks.\nHiljuti avaldatud videos rääkis dr Libbrecht laboris lumehelveste loomise vaevarikast protsessist. Ta selgitas, et kõik saab alguse tõeliselt külmast veest, mis hakkab kristalliseeruma niiske tuule käes. Sel viisil neelavad kristallid tuule auru ja moodustuvad väikesed helbed. Vaadake allolevat hämmastavat GIF-i:\nLoodus? Kunst? Maagia? Teadus? Mida iganes!\nDr Libbrecht kommenteerib ka, et iga helbe analüüsimine on tõesti huvitav kogemus, lõppude lõpuks arenevad need ainulaadsel viisil. Suurendamisel paljastab iga helves oma ainulaadse ilu ja me ei saa füüsilisega nõustuda: need näevad tõesti välja nagu kunstiteosed.\n„Lõpuks üritan mõista, kuidas aatomid ja molekulid kristallideks kokku saavad, ja lumehelbeid uurides saate aru asjadest, millest on abi. Üks lumehelves korraga, ”naljatab ta.\nKas soovite, et Brasiilias sajab lund? Kommenteerige Mega uudishimulikku foorumit\nWii UEluviisUudishimuVideosalvestusMüsteeriumidTervis / heaolu


Mike Papantonakis – RE/MAX ALLIANCE – Arvada, Colorado | RE/MAX Global\nMike Papantonakis - RE/MAX ALLIANCE\n+1 3038008439 0 - 99999999 7425 Grandview Ave.\nWork +1 3038008439 Show...\nWork +1 3039139129 Show...\nYour message has been successfully sent to Mike Papantonakis.\n+1 3038008439 0 - 99999999


Eesti krooni rahapakkumine M0 kasvas Eesti Panga andmetel septembris augustiga võrreldes 341,1 miljoni krooni võrra 11,587 miljardi kroonini.\nRahapakkumine M0 koosneb ringlusse lastud sularahast ja kontorahast. Ringluses oleva sularaha hulk suurenes septembris Eesti Panga andmetel 6,967 miljardi kroonini võrreldes augusti 6,845 miljardi krooniga. Eesti Panga poolt ringlusse lastud kontoraha moodustas septembri lõpu seisuga 4,6 miljardit krooni, augusti lõpus oli see näitaja 4,4 miljardit krooni.\nKrooni nõudmiseni hoiused kasvasid augusti lõpu 14,6 miljardilt kroonilt septembris 15,0 miljardi kroonini. Tähtajalised ja säästuhoiused kasvasid samal ajal 6,8 miljardilt 6,83 miljardile kroonile. Valuutahoiuste maht on kuuga kasvanud 842 miljoni võrra 11,560 miljardi kroonini. BNS\nEesti Telefoni nõukogu pole leidnud ettevõttele uut alalist juhti ning alates septembrist kaheks kuuks juhatuse esimeheks määratud Valdo Kalm jätkab Eesti Telefoni juhina 1. detsembrini.\nEesti Telefoni pressiesindaja Anu Vahtra ütles, et Eesti Telefoni nõukogu esimees Toomas Sõmera on saavutanud Kalmiga kokkuleppe, et viimane jääb juhatuse esimehe ametisse kuni 1. detsembrini. Kalm määrati ajutiselt Eesti Telefoni juhatuse esimeheks, kuna Jaan Männik asus 1. septembrist Eesti Telekomi kontserni juhatuse esimehe kohale. BNS\nLeedu juhtivate õlletehaste hulka kuuluv Kalnapilis sai esialgsetel andmetel aasta esimese üheksa kuuga 3,561 miljonit litti kasumit.\nMullusega võrreldes kahanes ettevõtte kasum kolm korda. Kalnapilise jaanuari?augusti kasum oli 10,9 mln litti. Kalnapilise toodete jaotusfirma Jungtinis Alaus Centraslione pressiesindaja Rita Mikailiene ütles, et Kalnapilise kasumi viisid alla pidevalt kasvanud amortisatsioonieraldised. Firma käive vähenes mullusega võrreldes 7,5 protsenti. BNS


Juhtelemendid esindavad pneumaatilise vooluahela tuuma, kus on olulised täpsus ja töökindlus. Klappe ja solenoidklappe kasutatakse pneumaatiliste ajamite ja üldisemalt suruõhuahelate ajami juhtimiseks.\nIga komponent on konstrueeritud maksimaalseks jõudluseks voolukiiruse ja energiatarbimise osas, olenemata sellest, kas see puudutab otseselt, mehaaniliselt või pneumaatiliselt töötavaid ventiile. Pneumaatilised ventiilid, solenoidklapid ja ventiilisaared on saadaval erinevas suuruses ja voolukiirusega, et vastata mis tahes tööstussektori vajadustele.\nSolenoidklapp 2/2 - 3/2, otse ja kaudselt juhitav\nSolenoidklapid, pneumaatilised ventiilid, ventiiliüksused\nMehhaanilised ja manuaalsed ventiilid\nVoolu reguleerimise ventiilid


ID-kaartide taotlemisel toimus oluline muudatus :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 16.08.2017 22:37\nUudised » Eesti IT ja tehnikaalased uudised » ID-kaartide taotlemisel toimus oluline muudatus märgi kõik teemad loetuks\n19.06.2017 10:16 ID-kaartide taotlemisel toimus oluline muudatus\nE-taotluskeskkonda saab siseneda mugavalt läbi PPA veebilehe aadressil www.politsei.ee või otselingiga https://etaotlus.politsei.ee\nLoe edasi: http://tarbija24.postimees.ee/4150923/id-kaartide-taotlemisel-toimus-oluline-muudatus\nKuidas foto lisamine käib?\nPeab ikka putkas ära käima?\nVaevalt, et endal lastakse üles laadida. Kurat teab mis mõmmiku pildi keegi paneb.\nSiiamaani oli ka võimalik foto taotlusega kaasa panna, küllap vaadatakse fotod ikka visuaalselt kellegi poolt üle, et päris mõmmik ei oleks ja vastaks pildi nõuetele. (nõuded fotole on politsei.ee lehel olemas)\nEt foto vastab taotleja välimusele, seda näeb dokumendi väljastaja ju nagunii ja kui pildil on "mõmmik" ning leti taga ei ole, siis dokumenti ei saa loomulikult. Ehk raha maha visatud enda süül.\nMina tegin viimasel taotlemisel endale ja oma vanematele fotod ise just vastavalt neile nõuetele, tulemus oli igatahes parem kui fotoputka oma ja ei jäänud millegi poolest alla kuskil "profi" juures tehtud piltidest.\nKaameraks oli statiivi peal Nikon D3200, natuke sai sätitud tausta ja valgust (250W halogeen statiivi peal, valge linaga hajutatud valgus). Ei tahtnud vanu inimesi kuhugi fotoputkasse ega fotograafi juurde ajama hakata. Ja kui juba sai tehtud, siis tegin muidugi endale ka pildi.\n15 minti vist läks asjade kokkuotsimise ja üles sättimise peale. Putkas käimine oleks läinud tund minimaalselt, tõenäoliselt rohkem. Ja tulemus oleks olnud putka lainurkobjektiiviga tehtud suure ninaga ümmargune "kuunägu".\nvalgel taustal teed endast selfie. Igal juhul parem tulemus kui need putka narkopildid\nNo ega see passi/id kaardi pilt ei pea olema instaselfi vaid üsna neutraalne pilt kui saab olla\nHmm ebausaldusväärne lehekülg?\nj2pe, miski kala sinu poolel, issuer peaks olema Thawte, mitte Avast.\nJah mul avast viirusetõrje, kuid:\npoltisei.ee toimib ilusasti\nVäga mugavaks tehtud. Täna just tellisin ID-kaardi ära. Pildi tegin Photopointis (ju nad teavad, milline peab olema). Näidati ka eelmist allkirja ja küsiti, kas see sobib. Mõned väljad tuli veel täita ja siis raha ära anda ning voila.\nMiks digi-id kaarti ei saa digitaalselt tellida?\nIlmselt ju saaks, kui operaatorid seda võimaldaksid, kuna kõik see käib ju läbi operaatorite. Samas suht suva, ei võta nii palju aega see, kui ID-kaardi taotlemine.\nOlen tellinud e-mailiga PDF ja digitaalselt allkirjastatatuna, fotot pole vaja. Problem?\nNo lihtsalt humoorikas, et "tavalist" kaarti saab uues keskkonnas tellida, aga tema "digisõpra" ei saa.\nKuskil oli ju öeldud, et ID-kaart oli esimene ja teised dokumendid tulevad veidikese aja pärast.\nAsjad täitsa sassis, mobiil-ID on läbi operaatorite, digi-ID puhas PPA toode\nJa kohe öeldi tõesti et erinevad tooted lisanduvad aega mööda, ID-kaart on lihtsalt esimene aka piloot.\nj2pe, huvitavat lugemist, mis saast Avast on http://www.thesafemac.com/avasts-man-in-the-middle/\nEi ole saast, vaid on kaasaegne antiviirus, mis võimaldab ka https-protokolli kasutavatelt lehekülgedelt allalaaditavaid viiruseid blokeerida.\nTäpselt sama teevad ESET NOD32 (tõenäoliselt esimene antiviirus https-i skännimise võimalusega, kasutades MITM ründemeetodit) ja ka kõik teised antiviirused, mis https-i skännida võimaldavad. MITM rünne on lihtsalt ainuke võimalus https-i dekrüpteerimiseks ja kontrollimiseks enne brauserisse jõudmist.\nKui sa ei taha https-i skännida, siis lülitad https-i skännimise antiviiruse seadetest välja ja näed jälle originaalsertifikaate brauseris. Seda võimaldab antiviirus ka teatud lehekülgi erandite listi lisades.\nNäiteks ID-kaardiga autentimine pole võimalik ilma https-i skännimist välja lülitamata (MITM ründe puhul ID-kaart autentida ei lase), nii et pangad võiks kohe sinna listi esimesena lisada + kõik muud lehed, kus ID-kaarti autentimiseks kasutada soovid. Õnneks on sellised leheküljed siiani veel suhteliselt haruldased erandid keskmisest kõrgema turvalisusega ja mille nakatumine viirustega on vähetõenäoline.\nSee on juba aastaid vana teema, aga aastaid tagasi ei olnud antiviirustel seda funktsionaalsust tarvis, sest https-i kasutasid ainult pangad ja mõned üksikud muud teenused, mis olid ka muu poolest kõrgema turvalisuse tasemega kui mingid suvalised pesumaja kodulehed.\nSel aastal on juba iga torrenti ja pornosait https-i peal, suvalistest muudest lehtedest rääkimata - samas ei ole mitte millegagi tagatud, et külastatavat https-i kasutavat lehekülge pole viirusega nakatatud ja see saabub sulle arvutisse üle krüpteeritud kanali otse brauserisse, sest antiviirus seda kontrollida ilma https-i lahti murdmata ei suuda. Kõik paremad antiviirused on praeguseks seetõttu juba selle funktsionaalsuse omandanud ja mis veel ei ole, need peavad sama teed minema või kukuvad konkurentsist välja.\nNorm kiirus. Sai büroos käidud taotlemas ja 2 päeva pärast sain juba kätte. Ei kasutanud seda kiirvarianti\nDogbert, ei ole see teema, vaid paigaldab oma CA mis sõidab õigest sert storest üle ja arvab, et lahe on ise olla kõikide certide issuer.\nA'la http://money.cnn.com/2015/02/19/technology/security/lenovo-superfish/index.html ämber.\nMiks peaks üldse mõistlik AV (mis sest et tasuta) sisaldama bloatwaret ja reklaame kui ise võtleb nendne vastu väidevalt\nHTTPS skann on savi, kuigi normaalne AV ei lülita seda sisse by default.\nUudised » Eesti IT ja tehnikaalased uudised » ID-kaartide taotlemisel toimus oluline muudatus


Viis tüüpi juhte - Äripäev\nViis tüüpi juhte\n21. juuni 2014, 09:04\nMais Pärnus toimunud juhtimiskonverentsil anti ülevaade viiest levinud juhitüübist, mille plusse ja miinuseid kommenteeris Tartu Ülikooli professor Maaja Vadi, kirjutas 16. juunil Äripäeva eriväljaanne Juhtimine.\n1. Tüüp. Jutud ajalehepoisist miljonäriks saamisest pole ulmejutud. Mina pole küll ajalehepoiss olnud ja miljonäriks ka mitte saanud, aga asjad on läinud kogu aeg ülesmäge. Poisina tundsin huvi erinevate vidinate vastu, tegin kõik lahti, mis siis, et asjad enam kokku ei käinud. Siis tegin juba võrri. Müüsin maha ja nii see pihta hakkaski. Tegin Java ümber ja müüsin ka selle maha. Siis ostsin juba kolm traktorit, kahest tegin heinaniiduki ja maasikaauto, viimase müüsin maha. Läksin tehnikaülikooli mehaanikat õppima. Tegime gaasimaskidest ja vanadest õllepüttidest tolmuimejaid, mis läksid nagu soojad saiad, sellest sai meie firma stardikapitali. Siis tuli internet, kus on kõik kirjas, mis kuidagi töötab. Võtsin ise asjad koost lahti, panin kokku, sain aru, kuidas miski töötab, nüüd teeme koostööd Zürichi firmaga, avastasime uue veerme ehituse ja toodame neile laagreid. Eestis on meil 300 töötajat, mina sain juhiks. Vahel satun tootmissaali ja hakkan neid vidinaid kokku panema, see teeb mind õnnelikuks, mis siis, et mehed vaatavad vahel imelikult. Et mehed rahul oleksin, tõin oma töölaua tsehhi. Arvutit sinna kaasa ei võta, telefoni ei kuule, vaikselt nokitsen ja süda on rahul. Asjad lahenevad ka ilma minuta, mina saan ise käed tööle külge panna ja kõik sujub.\nPõgenik. Ei viibi tööl selles ruumis, kus juht võiks olla. Tundub, et asjad meeldivad rohkem kui inimesed. Erak.\nPositiivne. Samas helge ja ele, mis on suur väärtus. Loovus on juhtide puhul oluline ja Eestis on kahetsusväärselt vähe rahvusvahelisust, sellel juhi tüübil on see olemas.\nPraktik. Teeb kõik asjad ise ära ja selles on tema suurim nõrkus, kuna ta ei saa aru, et kui ta 300 inimesele annaks sama kiirenduse, millega ta ise liigub, siis ettevõte liiguks edasi palju suuremate kiirustega. Juht peab tegema ainult seda, mida keegi teine teha ei saa. Ta peab looma süsteemi ja laskma inimestel töötada, aga säilitama kontrolli. Kui ta need aspektid juurde võtaks, oleks kõik väga hästi.\n2. Tüüp. Minu käest on ikka küsitud, kas firma juht on raske olla. Ma ütlen ausalt, et ei ole. Ma tean, et paljud peavad pingutama, et olla autoriteetne ja samas hooliv ning tähelepanelik, aga mina olen juhiks lihtsalt sündinud. Mõnel lihtsalt tulevad asjad iseenesest, kuigi palju on muidugi ka õpitavat. Näiteks alles osalesin planeerimiskoolitusel, kus õpetati, et tuleb teha päevaplaan ja panna ritta olulised ja mitteolulised asjad. Siis suhtlemiskoolitus, kus kaks vana meest rääkisid, kuidas kuulata ja rääkida. Kuulamine on muidugi oluline, kõik on oluline, nii meeskonna loomine, konfliktide lahendamine ja muu. Aga kõige olulisem on siiski delegeerimise võime. Ühel suurel ettevõtte juhil peab see olemas olema, sa pead nägema suuremat pilti. Väikesed küsimused tuleb delegeerida oma ala juhtidele. Juht lihtsalt delegeerib ja hoiab pildi selge, kogu lugu. Minu uks on töötajatele alati avatud. Ma istun alati oma kabinetis ja võtan alati kõik vastu ja delegeerin probleemid edasi. Tihti lihtsalt keegi ei tulegi minu juurde. Maarja Vadi:\nOtsustaja. Otsustamisel on kolm mõõdet: majanduslik, moraalne ja sotsiaalne, sel juhil on aga see kõik üks. Maailma paljusus ega probleemide paljusus talle korda ei lähe. Delegeerija. Seda võib pidada positiivseks, kuna Eestis on seda vähe, kuna valitseb arusaam, et kuidas sa annad raskesti teenitud raha võõrastesse kätesse. Seda probleemi temal pole, aga probleem on selles, et selleks ajaks kui tuleks üle vaadata, kuidas asjad on läinud ja mis edasi saab, ta haihtub, ehkki loob illusiooni, et on kõigi jaoks olemas. Juht peab olema nähtav.\n3. Tüüp. Ma olen ära tabanud, mida inimene tööl kõige rohkem tahab - kõige olulisem on tunnustus ja kiitus. Tuleb uurida, mida inimene teeb, tunda kaasa, muretseda. Kõige olulisem on inimene, kõik ülejäänu on teisejärguline, see on niimoodi nii firmas kui ka suhetes. Firma on nagu üks uur pere ja mina töötangi perefirmas. Kui peres on asjad korras, on ka äriga kõik hästi. Me oleme kõik paindlikud ja motiveeritud, me ei saa enam arugi, kust algab töö ja kust perekond. Eks see on vahel raske ka. Meil oli pulma-aastapäev, laud broneeritud ja ei saanud rahulikult sööma asuda, sest ikka tuli vahepeal tööasju ajada. Nagu igas heas peres tuleb ka meil vahel ette küsimusi ja probleeme. Kuulsin, kuidas naine ja tütar rääkisid, et mina justkui ei teegi tööd, vaid kogu aeg helistan ja kiidan inimesi. Ma saan neist aru ka, aga ega see pole kerge. Nemad ei saa aru, kui raske on olla isa ja firma juht, aga ma annan neile andeks. Ärge unustage, helistage ka teie oma töötajatele ja soovige neile midagi head. Maarja Vadi:\nOperatiivus. Sellises firmas toimub tegevus operatiivselt, mis on ka tarneahela suutlikkuse näitaja, mis võib olla päris kõrge. Kõik toimib kiiresti. Omnivoor. Tegu on kõigesööjaga. See tähendab Eesti väikettevõtetete paindlikkust, et kõik, mis vaja, tehakse ära, ükskõik, kas pikem plaan on olemas või mitte. Omanik. Oleme omankuks olemist õppinud läbi raskuste ja nüüd tuleks läbi mõelda, mida see hõlmab. Kui Eesti organisatsioonides tehakse muutusi omanike suuniste järgi, siis need viiakse kindlasti ellu, aga sellel on korrelatsioon tellitavate stressikoolitustega, on olemas seos, millele tasuks mõelda. Meie päev koosneb 3 korda kaheksast tunnist ja siin nendes erinevusi ei ole. Aga selline suhtumine on möödanik, uuringute järgi on rahulolutegurina tõusnud üha olulisemaks pere ja vaba aja osatähtsus.\n4. Tüüp. Mulle meeldivad inimesed. Minu moto on, et inimesed on ilusad ja head. Süstin seda positiivsust endasse, sest olgem ausad, enamasti nad seda siiski ei ole seda. Tegelikult tahaks võtta haavli ja neile, kes uksest sisse tulevad, vastu pead anda. Keegi ei tule minu juurde ju hea pärast ja mina pean olema see tuletõrjuja, kes tormab päästma ja mingeid asju klapitama. Mina ütlen ausalt, et minu uks on kinni ja kui see uks kinni läheb, siis ma mõtlen kaugelt, et kõik inimesed on ilusad ja head. Kusjuures ma pole kunagi inimeste peale karjunud ja haavlit ka kaasas pole. Hea on, et pole. Sest ma kardan, et kui ma peaksin enesevalitsuse kaotama ja pilt läheb eest, siis kui see tagasi tuleb, on üle ruumi kehaosad laiali, osakonnjuhid vedelevad igal pool. Tulekustutit mul ka pole, sest sellega on isegi parem äsada ja pastakad on pehmed, sest muidu saaks nendega silma või südamesse lüüa. Lauad on ka poltidega põranda küljes kinni. Ise ka ei usu, et selleks võimeline oleksin, aga vahel tekivad sellised kujutelmad. Kui keegi tuleb oma murega, siis see tähendab, et inimene ei saa oma tööga hakkama. Sellist inimest pole mulle vaja, ma vajan spetsialiste, keda saab usaldada. Kõik teavad, mida nad teevad. Nüüd võib jääda mulje, et ma olen kinnine inimene, aga ei, ma suhtlen väga palju, käin ise oma töötajate juures. Ja räägin igaühega eraldi. Silmast-silma. Nii saab igasugust infot, ma tean kõike. Koosolekuid ma ei pea, meil pole siselisti ja kirja teel ei suhtle ma praktiliselt üldse. Kui keegi hakkab porisema, siis tõestagu, midagi pole olnud. Maarja Vadi:\nNäost-näkku suhtlemine. See on selline mõiste, millest igaüks saab erinevalt aru ja siin on see selgelt välja toodud aspekt. Tegu on juhiga, kes arvab, et ta teeb õiged asju, aga pole kindel, kas kõik saavad sellest ühtemoodi aru. Kontrollifriiklus. Kontrolli omamise soov on meil üsna levinud, juhid räägivad sageli manipuleerimisest, et las inimesed eksivad suurelt, peale seda on nad paremini juhitavad ja käivad korralikult koosolekutel ning teevad tööd. Eksimuste läbi inimesi kontrollida on üks kasutav võimalus. Neuroosid. Neid on meil kõigil mingil määral, aga arvatakse, et juhtidel on neid veidi rohkem kui teistel.\nMina arvan, et inimestel on lihtsalt igav. Siis mõeldakse igasugu rumalusi välja. Viimasel ajal räägitakse, et inspireeriv juht on kadunud. Töötajatel on sada muret: palk on väike, ruumid on külmad, tahavad iga päev ujumas käia ja lõpuks peab neile söögi ka suhu pistma. Ma olen 50 aastat juht olnud. Kolhoosis brigadir ja siis esimees, seejärel kukkusid kolhoosid kokku ja nüüd olen ehituses. Aga toimub sama kui 50 aastat tagasi, kõik on nagu nõukaajal. Meil ei ole seda ja pole toda, vanasti tegid inimesed tööd, mitte ei virisenud, nüüd on töökeskkonnavolinikud, usaldusisikud, hullem veel kui vene ajal. Inimesed on muutunud lihtsalt laisaks ja vabandavad ennast välja motivatsiooni otsmisega. Minge tööle, vähem mõla ja pikem samm, nagu öeldakse.\nVäga paljud asjad, millest juht räägib, ongi klassikalise juhtimise alused, mis olid juba mitte ainult 50, vaid sada aastat tagasi levinud. Unistamine. Hea oleks, kui juht paneks juurde unistused, sest psühholoogilised uurimused on näidanud, et kui on unistused, siis läheb paremini. Usk. Puuduv usk iseendasse on paljude meie juhtide probleemiks. Ei ole positiivset kinnitust.\nUsaldus. Meie ühiskonna üks kõige suurematest probleemidest on usaldamatus. Kui sellest kuidagi üle saaksime, teeksime inimlikus mõttes endale ja teistele teene ja ka laiemas kontekstis aitaksime maad, kus me elame. Artikkel ilmus 16. juunil Äripäeva eriväljaandes Juhtimine.\n30. June 2014, 13:21\nMaksupuder ja -kapsad\nEuroopa Komisjon arvutab Eesti defitsiiti teisiti\nAndmete avalikustamine vähendab vohavat ümbrikupalka


Süda ja toitumine: Eesti inimese kirstunaelad on sool, suhkur ja loomne rasv | Toidutare\nKersti Eero, 11. september 2015 09:25\nPEA PIIRI: Keedusool koosneb 40% naatriumist ja 60% kloorist. Kuigi portaali toitumine.ee andmetel vajab täiskasvanud inimene ööpäevas 2,5–6 g soola, sööb keskmine eurooplane päevas ära 10–15 g soola. Triiki täis teelusikatäis soola kaalub umbes 5 g. Foto: PantherMedia / Scanpix\n"Vahel võib kõrgenenud kolesterool olla pärilik, aga üldjuhul seostub see ikka ülekaalu ja suure vööümbermõõduga," ütleb kardioloog Margus Viigimaa kõrgest kolesteroolist rääkides. See tähendab, et enamikul inimestest piisab normaalse kolesteroolitaseme taastamiseks dieedist ja trennist.\nKehakaalu tõus ei tähenda siiski veel tingimata kolesteroolitaseme tõusu – erinevate uuringute andmetel on see ülekaalulistel inimestel soovituslikust ainult natukene kõrgem. "Nagu saledal inimesel võib kolesterool väga kõrge olla, võib väga ülekaalulisel inimesel see korras olla," ütleb Põhja-Eesti Regionaalhaigla kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa.\nVere kolesteroolisisaldus sõltub väga palju inimese geneetikast ja ainevahetusest ning kellel mingeid südamehaigusi pole, ei peaks tohtri sõnul ka kolesteroolinumbri pärast veel väga muretsema. "Hoopis olulisem on, et kolesterool ei oksüdeeruks, sest siis hakkab ta veresooni kahjustama," rõhutab kardioloog. Oküdatiivne stress on suurem suitsetajatel ja suure vaimse pingega inimestel.\nVähem soola, pikem elu\nMis juhtub su tervisega, kui lõpetad magusate karastusjookide tarbimise? (2)\nUus vaktsiin hoiab kolesteroolitaseme kontrolli all\nKardioloog Margus Viigimaa viis soovitust meestele enda tervise säästmiseks (8)\nHalva kolesterooli taset veres alandavad fütosteroolid, olles samas ka antioksüdandid.\nFütosteroole leidub enamikus taimedes, eriti aga roheliste ja kollaste köögiviljade seemnetes. Parimateks allikateks on mais, soja, nisu, taimsed õlid, pähklid, seesami-, kõrvitsa- ja päevalilleseemned, kinnitab veebiportaal toitumine.ee\nKuid fütosteroole võib leida ka piimatoodetes, meilgi on müügil fütosteroolidega rikastatud jogurteid ja margariine. "Fütosteroolid nagu ka punase riisi preparaadid, on jõudnud isegi Euroopa ravijuhistesse," märgib Viigimaa ja usub, et regulaarsel tarbimisel võivad fütosteroolid vähendada kolesteroolitaset ca 10 protsenti ja punase riisi preparaadid isegi veidi rohkem.\n"Antioksüdante leidub puu- ja köögiviljades, aga ka näiteks rohelises tees," kinnitab Viigimaa, et roheline tee ja kalatoidud ongi jaapanlaste pikaealisuse aluseks. Samas Põhja-Jaapanis on soola tarbimine väga suur ja kõrgenenud vererõhk koos oma põhitüsistuse ajuinsuldiga on seal lausa rahvuslik tragöödia.\n"Südame-veresoonkonna haiguste seisukohalt on oluline, et inimene ei sööks liiga palju loomseid rasvu, suhkrut ja soola," teab kardioloog, et just viimane on Eestis suureks mureks.\nKuigi üldiselt on taimetoitlastel kolesteroolitasemed madalamad, ei pea Viigimaa loomset rasva neist kolmest tervisele kõige kahjustavamaks. "Aga inimesed kardavad kõige rohkem just loomseid rasvu. Kui näiteks jogurtipakile on kirjutatud, et see on dieetjogurt, kus kolesterooli peaaegu polegi, siis inimene arvab, et see on väga tervislik toode.Lähemalt vaadates võib selguda, et see sisaldab sama palju kaloreid kui rasvane jogurt, sest seal on tohutult palju süsivesikuid," tõdeb tohter, et sellele ei oska inimene tähelepanu pöörata. Samas on viimase saja aastaga arenenud riikides suhkru tarbimine kümnekordistunud. Meeletu magusasöömine viib aga teise tüübi diabeedini, kahjustab väga erinevate mehhanismidega veresooni, südant, aju ja neerusid ehk ühesõnaga – viib surmavate haigusteni.\nPerearstid ja kardioloogid arutlevad südamehaigete ravivõimaluste parandamise üle (1)\nKui Eestis on viimase 20 aastaga kuni 65aastaste inimeste suremus südame-veresoonkonna haigustesse 50% langenud, siis Soomes on see 40 aastaga langenud üle 90%.\n"Soomes on soola tarbimine 35 aastaga kaks korda vähenenud - varasema 16 grammi asemel kulub nüüd päevas 8 grammi – ja arvatakse, et paljuski just tänu sellele on see suremuse langus saavutatud. Samuti on vähenenud vere kolesteroolitase ca 1 mmol/l. Eestit külastavad kolleegid on alati tähelepanu juhtinud, et meie toidud on väga soolased ja ka rasvased," märgib kardiloog.\nKuigi soovitus soola söömist piirata on paljudele inimestele nagu hane selga vesi, näitavad epidemioloogilised andmed, et neil, kes rohkem soola söövad, on ka kõrgem vererõhk; samuti esineb neil ka tunduvalt sagedamini ajuinsulte ja südamepuudulikkust.\nSamas ei saa märkimata jätta, et kui endistes Nõukogude Liidu riikides püsib suremus südame-veresoonkonna haigustesse samal tasemel või kasvab siis Eestis - erinevalt teistest – suremus langeb.\nSüüdi mitte muutused ainevahetuses\nAastatega organismi energiakulu väheneb ja inimesed kipuvad kaalus juurde võtma. Ka vere kolesteroolisisaldus kipub tõusma, kuid Viigimaa sõnul pole seegi seotud mitte muutustega toitumisharjumustes, vaid ainevahetuses. "Umbes 70% kolesteroolist sünteesitakse maksas, seda on organismil ainevahetuses vaja," märgib ta ja lisab, et vanusest tingitud kolesteroolitõus ei ole siiski kuigi suur.\nEnamikul neist, kelle kolesteroolisisaldus on tõusnud paarkümmend protsenti ehk umbes 6 mmol/l, piisab tervislikust eluviisist, et see number jälle normi saada.\nSeejuures ei tohi dieedi kõrval unustada ka liikumist, rõhutab kardioloog, teades samas, kui mugav kipub inimene olema. "Kui pärast mingit maratoni keegi saab vedeliku kaotusest infarkti, siis inimene ohkab kergendatult, et ta ei pea ka nüüd iga päev 30 minutit jalutama. Ja loeb rõõmuga artikleid, et sööge rasvast palju jõuate, see on tervisele kasulik. Ta otsib sellisid infokilde, mis tema enda mugavat elustiili põhjendaks," tõdeb kardioloog Margus Viigimaa, et inimesena võib ta sellest ju aru saada, aga mitte arstina heaks kiita.\nTäiskasvanud inimese soovituslik:\n*üldkolesterool võiks olla kuni 5 mmol/l;\n*LDL ehk nn. halb kolesterool kuni 3 mmol/l;\n*HDl ehk nn. hea kolesterool vähemalt 1 mmol/l;\n*triglütseriide võiks olla kuni 2 mmol/l.


Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul. Mitu tundi enne krahhi\nSee harjutus on teinud vahel - korda päevas 6 päeva üks päev puhata isassuguorgani. Kui inimene õmbles mu jalgu, käskisin neil head tööd teha, sest mul on kenad jalad.\nTäna Kokkupõrkes sai üheksa sõitjat surma või raskelt vigastada. Jalgratturid olid osa tavapärasest teisipäevaõhtusest Chain Gang-i sõidust, mis on Kalamazoo rattasõidul püsinud enam kui kümme aastat ning selle liikmed - enamasti keskealised ja vanemad - on tuntud kui turvalised ja kohusetundlikud ratturid.\nPaljud nende sõidud lõpevad söögi, joogi ja Belli õlletehase naeruga. Veel neli inimest said raskelt vigastada ja viidi haiglasse. Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul lennuõnnetusest kõlasid kogu Kalamazoo ja kogu maailmas, raevustades nii sõitjaid kui ka mitte sõitjaid. See on saatusliku päeva ja selle tagajärgede lugu, mida rääkisid ellujäänud, nende perekond, esimesed reageerijad ja kogukonna liikmed.\nMitu tundi enne krahhi Jennifer Johnson, 40, ellujäänu: Olen sama keti tuumikgrupiga 12 aastat Chain Gang-i sõitu teinud. See on sotsiaalsem Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul, rõhutades sõprusringkonnas olemist. Lihtsalt lõbus, tasavägine sõit. Minu abikaasa [Steve] juhib tavaliselt sõitu, kuid ei saanud sel ööl, nii et see oli minu kord esimest korda sel aastal. Ka mina olin natuke närvis, sest ma polnud veel läbinud miile, mida ma tavaliselt teen.\nMeil on mitu marsruuti, mida mööda sõidame, ja ma olin selle valinud, kuna see oli minu lemmik. See on suurepärane teekond mäetreeningu tegemiseks.\nSheila Jeske, 53, ellujäänu: See oli minu aasta esimene keti jõugu sõit. See oli viimase hetke asi; Ma polnud viimase paari aasta jooksul neist palju teinud, kuid Suzanne ja Deb tahtsid minna.\nPolitsei teadete kohaselt oli Charles Pickett noorem sel päeval suitsu teinud; kell 17 oli ta võtnud ka 16 kuni 20 Flexerili ja 10 Tramadoli tabletti. Samuti oli tal olnud tüli oma tüdruksõbraga, öeldes talle, et ta oleks enne kiiruseületamist parem surnud. Rodale 20 minutit enne krahhi Paul Runnels, 65, ellujäänu: Grupp varieerus nädalate kaupa, nii et ma ei tundnud kõiki sel päeval sõitjaid, kuid see tundus hea grupina.\nOotasin just toredat sõitu ja alustasime kena kerge tempoga. Paul Gobble, 47, ellujäänu: Sõitsin grupiga mitu korda, kuid see oli minu esimene kord sellel konkreetsel marsruudil. Sheila Jeske: Oli jahe õhtu, võib-olla madala ndatel ja pilves. Inimestel olid seljas pikkade varrukatega kampsunid ja kerged jakid.\nJen tutvustas Suzanne'it, Debi ja mind Melissale, keda me polnud varem kohanud. Jennifer Johnson: See on juhuslik, tilkadeta sõit. Olime väga seltskondlikud, palju vestlusi. Paul [Runnels] rääkis Colorado velotuurist, mida ta kavatses teha nädal pärast seda.\nPaul Runnels, ellujäänu: Olen seda teed sõitnud grupi ja soolo osana. Inimesed, kes olid selja taga, kutsusid meie taga olevaid autosid ja inimesed andsid meile palju ruumi. Me sõidame neid teid palju, nii et autojuhid ootavad meid tavaliselt. Jennifer Johnson: Larry põdes mõnda aega tagasi vähktõbe ja oli tore teda tagasi näha. Tema ja Tony olid rühma patriarhid ja nad hoolitsesid selle eest, et kõik sõidaksid koos ja teeksid kõik korras.\nOma vanuse jaoks olid nad endiselt tugevad sõitjad. Mis veelgi olulisem - nad olid ka tõeliselt head inimesed. Nad inspireerisid meid kõiki.\nPaul Matyas, Kalamazoo maakonna alamkohtunik: saime kõne umbes kolm või neli miili krahhi toimumiskohast. Paar minutit hiljem saime teise kõne. Juht oli löönud sõiduki, põgenenud korraks teelt ja sõitnud sündmuskohalt minema. Ta sõitis mööda muru.\nMeil oli mitu autot teda otsimas, kuid ta oli liikuv sihtmärk. Hetked enne Viis miili sõites pedaalis Kett-jõgi North Westnedge avenüüst kerge mäe üles. Mitusada meetrit oli lai õlg ja selged vaateliinid. Politsei teatel lähenesid kõik üheksa sõitjat õlgadele või nende lähedusse, kui Picketti pikap lähenes tagant hinnanguliselt 58 miili tunnis.\nSee on lihtsalt ilus piirkond. Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul oli minuga koos, kui mäkke tabasime.\nHakkasime saama üksikut faili ja see on viimane asi, mida ma mäletan. Ükski ellujäänutest ei mäleta krahhi täpset hetke. Umbes kell Kuid enne, kui Eberhard võis jalgrattureid maanteel hoiatada, lõi veok - nüüd täielikult teeservas - tagant sõitjate gruppi, saates keha ja jalgrattaid lendama. Eberhard ei näinud kunagi veoki piduritulesid vilkumas. Hetked pärast Esimesed päästjad saabusid sündmuskohale kahe minuti jooksul pärast lennuõnnetust ja meenutavad kohutavat sündmuskohta.\nLöögijõud koos sõitjatega, kes kopeerusid pikapi ette, keelates selle ära, samas kui jalgrattad olid purunenud kümneteks süsinikkiu ja väänatud metalli tükkideks.\nOMA NÄOLE MÄRK KUI SAADA, MUNA SARISINA SEE SEGA - VINNID EKSPENSER , PORE PINGUTAMINE MASK\nPaul Matyas: Kui ma kohale jõudsin, tundus, et keegi oleks sinna pommi lasknud, nagu sõjatsoon. Tahad päästa iga viimast inimest, kuid mõned Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul surnud, teised surid ja oli ka neid, keda sai päästa. Tahad jätkata surnute elustamist, kuid peate keskenduma neile, keda saate päästa.\nMa ei osanud öelda, kas see oli unistus või mitte.\nLebasin aia kõrval; mu vasak käsi puudutas seda. Mu parem jalg oli 90 kraadi vales suunas painutatud. Üks EMT hakkas mulle küsimusi esitama. Ta tahtis teada, kui palju inimesi oli vaja otsida. Sheila Jeske: Mäletan, et ütlesin esimestele reageerijatele oma ja abikaasa nime. Minu järgmine mälestus on ärkamine haiglas.\nKüsisin [personali] käest, kuidas Debil ja Suzanneil oli ning nad ütlesid mulle, et inimesed on erinevates haiglates ja nad ei tea.\nSteve Johnson, Jenniferi abikaasa: sain kõne ajal, kui küpsetasin oma lastele õhtusööki. See oli pere lähedane sõber. Ta ütles mulle, et seal on olnud jube jaht ja vähemalt neli inimest on surnud.\nMa tegin kohe eelduse, et see on meie fraktsioon ja hakkasin välja.\nProovisin Jenile helistada, kuid kõned läksid otse kõneposti. Sel hetkel olin täielikus paanikas. Ma pidin leti vastu toetuma, sest ma ei saanud omaette seista.\nHakkasin lapsi autosse panema, kuid ei teadnud, kuhu lähen. See on füüsiliselt valus tunne, kui ei tea, kas su naine on elus või surnud. Paul Matyas: vabatahtlik tuletõrjuja oli sündmuskohal esimene.\nSilmanurgast nägi ta, et keegi on umbrohu all peidus. Picketti veok oli täielikult invaliid. Politseinike kohale jõudes osutas tuletõrjuja talle tähelepanu; Pickett oli sellest täiesti väljas, täiesti reageerimata.\nTa silmad veeresid pidevalt pea taha. Prokurör Jeff Getting: Pickett oli peaaegu kohe vahi all. Esimestele reageerijatele oli ilmne, et temaga on midagi kindlasti valesti.\nEsimene sündmuskohal viibinud politseiametnik Darien Smith tunnistas eelistungil ütlusi: ta lohistas [oma sõnu] ja paistis sellest täielikult välja olevat…. Ma uskusin, et ta on millegi mõju all. Cecil Queen, Kalamazoo valla politseiülem: Ta silmad olid lahti ja ta võis iseseisvalt seista, kuid tal oli raskusi tasakaalu hoidmisega.\nProovides temaga rääkida, vaataks ta sulle otsa ja annaks surnud vahtimise. Steve Johnson: Hakkasin kergendusega piiksuma, kui haigla helistas, et öelda, et Jen oli elus. Mul oli mõni hetk rõõmu, kuni meenus, et mitu meie sõpra oli tapetud.\nSeal oli selline segu tunnetest - kaotus, kurbus, uskmatus, šokk. Ma olin seal võib-olla 10—15 minutit. Vaadake, kuidas suumida ei saa hakata kirjeldama [kui jube stseen oli].\nPaul Matyas: Olen olnud korrakaitses 40 aastat ja krahhi toimumiskohta oli endiselt raske näha. Ohvrite sõbrad suutsid meile öelda, kelle ratas kellele kuulus. Enne sündmuskoha kustutamist pidasime esimeste reageerijatega küsitlusi, sest teadsime, et neil on probleeme [nähtuga tegelemisega]. Steve Johnson: Paljud esimestest reageerijatest olid vabatahtlikud ega olnud kunagi midagi sellist stseeni näinud. Oleme mõnega neist ajast olnud. Jeff Getting: Minul voolas sel ajal mingeid emotsioone - viha, kurbust, uskmatust.\nMeil oleks olnud massiline laskmine vaid mõned lühikesed kuud enne seda, et läbida veel üks tragöödia nii varsti pärast seda … seda on keeruline kirjeldada. Ellujääja Paul Runnels seisab koos abikaasa Janiga kodus, Kuidas suurendada liikme 20 minuti jooksul nädalat pärast taastumist 7. Rodale n Mitu tundi pärast Ellujäänud said raskeid vigastusi.\nJohnsonil oli paremasse reieluusse sisestatud tolline varras ning parempoolne puusa- ja tagaluu olid katki. Mitmed tema hambad olid ka katki.\nRunnelid kannatasid parema puusa, vaagna, abaluu, ribide ja fibula murdmisel, samuti tõsise perineaalse pitsituse, mida kirurgid pidid enne vaagnaoperatsiooni tegema.\nTal oli ka tugev maanteelööve, mille ühel küünarnukil oli sügav rebend, mis nõudis õmblusi. Jeske nihutas paremat puusa; põdenud põrutust; murdnud vasaku pahkluu; murdis ta parema pahkluu, mitu ribi ja hambad; ja tal oli paremal käel tõsine pitsitus.\nPaul Gobble sai raske peatrauma, murtud jala ja ribi ning kuue luumurru. Arstid ei olnud nädalaidki kindlad, kas ta suudab oma ajukahjustustest täielikult taastuda.