Kõik vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamise load antakse võimaluse korral välja elektrooniliste teabeedastusvahendite teel vormidel, mis sisaldavad vähemalt kõiki III lisa jaos B esitatud näidiste elemente ning on samas järjestuses kui näidistel. Kaupu, mida kasutatakse puhtäriliseks otstarbeks, nagu arveldamine, turundus, kvaliteediteenused, kasutajate rahulolu või võrguturve, ei peeta üldiselt selliste riskidega seotuks. Kasum müügist, tuhandeid RUB. Kõnealune pädev asutus otsustab, kas sellise tehnilise abi osutamiseks on vaja luba.\nKooskõlastamisele peaksid järgnema algatused samaväärsete kontrollide korraldamiseks mitmepoolsel tasandil, et laiendada reageerimist tuvastatud riskile. Soo turundusstrateegiaid et vähendada eksportijate ja liikmesriikide pädevate asutuste halduskoormust, tuleks teatava edastamise, näiteks andmete pilve edastamise puhul ette näha üld- või koondload või sätete ühtlustatud tõlgendused.\nSeepärast on asjakohane lisada tehnilise abi määratlus ja täpsustada, kuidas abi osutamist kontrollitakse.\nSelleks on kõigis kontrolliolukordades vaja ka selgelt kindlaks määrata liikmesriikide pädevad asutused. Otsuse tegemine ühekordsete, koond- või riiklike üldiste ekspordilubade, vahendusteenuste osutamise lubade ja tehnilise abi, liiduvälise kahesuguse kasutusega kauba transiidi ja IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liidu tolliterritooriumi piires edasitoimetamise lubade kohta on liikmesriigi asutuste ülesanne. Suunistes tuleks arvesse võtta erinevusi eksportijate ja tütarettevõtjate suuruses, ressurssides, tegevusvaldkondades ning muudes omadustes ja tingimustes, nagu kontsernisisesed nõuetele vastavuse struktuurid ja standardid, vältides seega ühe mudeli kohaldamist kõigile ning aidates igal eksportijal leida oma lahendused nõuetele vastavuse ja konkurentsivõime tagamiseks.\nSuurte projektide jaoks tuleks kehtestada koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega. Samuti peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest loa andmisest keeldumise otsustest ekspordi puhul, milleks riikliku kontrolliloetelu alusel luba nõutakse. Otsused I lisas esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, peaksid olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid või liit on võtnud asjakohaste massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja mitmepoolse ekspordikontrolli UK valikute kaupleja osalistena või asjaomaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel.\nOn eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas Teabe piisav vahetamine riigisiseste sätete ja otsuste kohta ning sellealased konsultatsioonid peaksid tagama kontrollide tulemusliku ja järjekindla kohaldamise kogu liidu tolliterritooriumil. Võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste kohustuste muutumist ning tehnoloogia ja kaubanduse arengut edasitoimetamise tundlikkuse hindamise osas, tuleks IV lisas esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse liidusisesel edasitoimetamisel kontrolle, korrapäraselt läbi vaadata.\nKäesoleva määrusega ei kitsendata mingil viisil liidu tolliseadustiku ja selle rakendussätetega Sugava Oppi Strateegiad. nähtud ega neist tulenevaid volitusi.\nPanus tuleks anda siis, kui kõik liikmesriigid Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel tuvastanud küberseirekaupade valdkonnas uue riski, et tagada mitmepoolselt võrdsed tingimused. Kõrvalteenused on transport, finantsteenused, kindlustus või edasikindlustus või üldine reklaam või müügiedendus.\nKvalifitseerimata aktsiaoptsioonide mahaarvamine 4 1.\nKõnealune pädev asutus otsustab, kas selliseks eksportimiseks on vaja luba.\nLiikmesriik võib kehtestada või säilitada riigisisesed õigusaktid, mille alusel nõutakse I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks luba, kui eksportijal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on tervikuna või osaliselt ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eesmärgil. Kogu käesoleva artikli kohaselt MetaTrader 4 Online Demo teabevahetus toimub kooskõlas õiguslike nõuetega, mis käsitlevad isikuandmete, tundliku äriteabe või kaitstud kaitse- välispoliitika- või riikliku julgeolekuteabe kaitset.\nKomisjon ja nõukogu teevad eksportijatele kättesaadavaks artikli 26 lõikes 1 osutatud suunised. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada riigisisesed õigusaktid, mille alusel nõutakse I lisas loetlemata küberseirekaupade eksportimiseks luba, kui eksportijal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on tervikuna või Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eesmärgil.\nLiikmesriigid vaatavad lõike 6 kohaselt avaldatud teabe läbi vähemalt kord aastas, tuginedes komisjoni esitatud asjaomasele teabele ja analüüsidele.\nSelleks et liikmesriigid saaksid läbi vaadata kõik kehtivad keeldumised, kohaldatakse artikli 16 lõikeid 1, 2 ja 5—7 juhul, kui tegemist on küberseirekaupadega, mis ei ole loetletud Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel lisas.\nTeabevahetus toimub turvaliste elektrooniliste teabeedastusvahendite teel, sealhulgas artikli 23 lõikes 6 osutatud süsteemi kaudu. Liikmesriigid kaaluvad, kas toetada käesoleva artikli lõike 6 kohaselt avaldatud kaupade hõlmamist asjakohase tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra või ekspordikontrolli korraga, et kontrollimist laiendada. Komisjon analüüsib artikli 23 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaselt kogutud asjaomaseid andmeid. Artikkel 6 1. I lisas loetletud kahesuguse Esimene automatiseeritud kauplemissusteem kaupade vahendusteenuste osutamiseks on vaja luba juhul, FSMA binaarsed variandid pädev asutus on vahendajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil.\nLiikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada riigisisesed õigusaktid, mille alusel nõutakse kahesuguse kasutusega kaupade vahendusteenuse osutamiseks luba, kui vahendajal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil. Käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud riigisiseste meetmete suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikeid 2, 3 Parim FDO Invest Bitkoinus ja Blockchain 4.\nKui transiit toimub läbi mitme liikmesriigi territooriumi, võib iga asjassepuutuva liikmesriigi pädev asutus sellise transiidi oma territooriumi kaudu keelata. Pädev asutus võib kehtestada loanõude füüsilisele või juriidilisele isikule või partnerlusele, kellel on leping Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel riigis asuva kaubasaajaga ja kellel on õigus otsustada liidu tolliterritooriumi läbivate kaupade saatmise üle.\nKomisjon avaldab eraldi, viivitamata ja kõikides liidu ametlikes keeltes liikmesriikides kehtivate riiklike Erinevus ISO ja mitte-statsionaarsete varude valikute vahel kogumi. Kui liikmesriik teavitab oma riikliku kontrolliloetelu muutmisest, avaldab komisjon viivitamata ning kõikides liidu ametlikes keeltes liikmesriikides kehtivate riiklike kontrolliloetelude ajakohastatud kogumi.


Chicago - leiti 506 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "chicago" leiti 506 faili\nchicago – ‘Chicagoan’ Indiana – ‘Indianian’, ‘Indianan’, ‘Hoosier’ San Francisco – ‘San Franciscan’\nKlass Virtsu Kool The Skydeck Ticket - 44$ Height  412m Floors  103 View - 50 miles and 4 states 4 class boxes The Field Museum Many different exhibitions (basically dinosaurs) Ticket~7$ Shedd Aquarium Ticket- 10-30$ Fishes and marine animals Reference material - Google ...\nJakob Westholmi Gümnaasium REFERAAT Väikelinn Chicago ? Kristen Boie Ralf-Viljar Väljas...\nChicago jazz Areng Arenes välja 1920' datel Aluseks New Orleansi jazz Iseloomustus Palju soolosid(individuaalsed soolod) Suur tähtsus on Saksofonil Pillid Saksofon Basskitarr Elektrikitarr Tuuba Bandzo Hiljem ka trummid Suurimad tegijad Bix Beiderbecke Kimmy McPartland Frank Teschemacher http://www.youtube.com/watch?v=aVmRkngg1ps http://www.youtube.com/watch?v=oW7YYt0F-K4 Täname kuula...\nNiklas oli just avastanud, et tema küülik Reks oli ära jooksnud. Thomas, Karin ja Svenja otsisid Reksi. Kostus uksekell. Ukse taga oli hirmunud poiss. Niklas tundis ta ära – see oli Jannis, kes oli sattunud vale ukse taha. Kevadvaheaeg oli lõppenud. Niklase klassi tuli uus pois...\nChicago jazz Merilin anijärv Richard Ploompuu 9B TTG juhendaja: Merle Adelman 2014 Tekkelugu Tekkis 1920 a algul Chicagos . 1920. aastate alguses pärast, kui USA astus I maailmasõtta, New Orleansi meelelahuts- asutused Storyville‘is suleti,...\naastatel kui New Orleansis meelelahutussektor suleti 1. maailmasõja tõttu, kolis enamik muusikuid Chicagosse leiba teenima. ● Kahekümnendatel oli jazz´i kõrgaeg, millele aitas kaasa fonograafi leiutamine Tunnused Arenes välja New Orleansi ja Dixieland jazzist. Tänapäeval jazzile iseloomulik saksofon, sai Chicago jazziga tavaliseks instrumendiks jazz ansamblites ja koosseisudes. Chicago jazz rääkis rass...\nA Ajalugu · Tekkis 1920ndate algul · Bluusi ja jazzi segu · Loomingus peegeldus suurlinna meeletu elutempo ja rassilisest diskrimineerimisest tulenevad probleemid · Sellega sai alguse saksofoni kasutamine orkestris · Chicagos tegutsenud tantsuorkestrid hakkasid repertuaari võtma poplugude jazz´i-stiilis arranzeering...\nVÄIKELINN CHICAGO ? Kirsten Boie Ühel ööl Niklas avastas, et ta küülik Reks on kadunud. Terve pere- isa Thomas, ema Karin ja õde Svenja ja vend Niklas- otsid küülikut taga. Järsku kuulsid nad midagi õues, keegi oli nende garaazi juures. Thomas läks välja rääkima ja kui Niklas õue vaatas tundis ta poisi ära, see oli Jannis, ta...\nNoor pätt – kultuurilise, psühholoogilise ja materiaalse võõrandumise ohver. Noori iseloomustas deviantne käitumine, mis oli reaktsiooniks sotsiaalsele ja kultuurilisele kontekstile. Noored olid loomingulised. Kuidas seletati gängide tekkimist ja nende olemust Chicago koolkonnas? Gängide tekkimisele aitas suuresti kaasa linnastumine, immigratsioon, erinevate rahvusrühmade kõrvuti eksiste...\nEsimesed linnalised asulad. Kus ja millal tekkisid? Nimeta ja iseloomusta lühidalt. Linnade tekkimine sai võimalikuks alles majanduse kasvamisega, mis toimus umbes 4.-3.- aastatuhandel eKr. sest siis hakkas niisutuspõllundus intensiivselt arenema klimaatiliselt kõige sobivamates tingimustes 40 ja 23 paralleeli vahel, soodustas majanduse ja kau...\nThere are 50 states in America. The biggest of the state is Texas, next by size are California, Alaska and Montana. Six states - Maine, Vermont, New Hampshire, Connecticut ,Rhode Island and Massachusetts are called New England. They are all small states in the U.S. that lie in the north-east. The first colony of immigrants settled down in Virginia, in the eastern part of the U.S.A. The biggest cities are New York, Washington, Chicago , Los Angeles, San Francisco, etc. The flag of America was adopted on 14 th June 1777. It is called the "Stars and Stripes". It is said that Betsy Ross sewed the first flag. It features 13 horizontal red and white stripes (for the first colonies which formed the U.S.A.) and 50 stars on the blue background. Red means courage, blue justice and white innocence. There is a star for every state of the USA. The official language...


Aedkutsub September 6, 2015 at 9:13 AM\nNiisugune on üks kass. :)\n*kannatlikult kassiraamatu ilmumist ootamas*\nRahutu rahmeldaja September 6, 2015 at 10:00 PM\nJah, kassil oli ju kõht tühi aga Sina muudkui kiusad :D\nEve Piibeleht September 7, 2015 at 12:58 PM\nNo meil selline asi läbi ei läheks. Kass ootab seni, kuni vaja. Mingu püüdku hiiri, kui oodata ei jäksa\nFutu September 7, 2015 at 2:02 PM\nEks me ole ta ära hellitanud.:) Ja totu teab täpselt, et kui kometit teha, siis saab oma tahtmist ka.


Lõhnaküünal Classic Berry Blossom\nSisaldab: dl-limonene. Võib põhjustada allergilist reaktsiooni. Koostisosade teave: www.Rbeuroinfo.Com


CV: Ave Roots\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut, tööturupoliitika teadur (0,25)\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut, sotsioloogia lektor (0,75)\nTartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut, tööturupoliitika teadur (1,00)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut, tööturupoliitika teadur (1,00)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut, teadur (1,00)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituut, sotsioloogia assistent (0,50)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituut, teadur (0,50)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituut, assistent (0,50)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika osakond, sotsioloogia teadur (1,00)\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika osakond, sotsioloogia erakorraline teadur (1,00)\nKonstanzi Ülikool, abiline teadustöös\nJena Ülikool, erakorraline teadur\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika osakond, referent (0,50)\nTartu Ülikool, sotsioloogia, PhD\nTartu Ülikool, sotsioloogia, Ma\nTartu Ülikool, sotsioloogia, Ba\nAve Roots, doktorikraad, 2013, (juh) Mikk Titma; Mare Ainsaar, Occupational and income mobility during post-socialist transformation of 1991-2004 in Estonia (Ametialane ja sissetulekumobiilsus Eestis postsotsialostliku siirde ajal 1991-2004), Tartu Ülikool.\nAve Roots, magistrikraad (teaduskraad), 2006, (juh) Mikk Titma, Kas siire Eestis on lõppenud? Sotsiaalse mobiilsuse võrdlus perioodidel 1992-1997 ja 1997-2004., Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond.\nETIS KLASSIFIKAATOR: 2. Ühiskonnateadused ja kultuur; 2.11. Sotsiaalteadused; CERCS KLASSIFIKAATOR: S210 Sotsioloogia ; TÄPSUSTUS: Ebavõrdsus tööturul (sooline, hariduslik jne), ebavõrdsus tervises ja ligipääsus tervishoiule, ebavõrdsuse kandumine ühest põlvkonnast teise.\n"Andmepädevuse kui universaalse tulevikukompetentsi arendamine TÜ ühiskonnateaduste ja Johan Skytte poliitikauuringute instituudi õppekavadel (1.03.2019−30.08.2020)", Kairi Kasearu, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"Inimvara väärtus - inimeste hoiakud ja väärtused määravad meie arenguvõimalused (6.06.2019−24.09.2019)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"2018. aastal läbiviidud soolise vägivalla piloot-uuringu metoodika analüüs (5.03.2019−15.09.2019)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"ETF grantide tulemuslikkuse analüüs (1.04.2018−31.12.2018)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"Tervishoiu tulevikuparadoks (ERA-NET NORFACE) (1.02.2015−30.08.2018)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest uussisserändajate suhtes Euroopa Sotsiaaluuringu andmetes (1.09.2015−30.04.2016)", Mai Beilmann, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\n"Eesti osalemine Euroopa Sotsiaaluuringus (14.12.2011−31.08.2015)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituut.\n"PIAAC andmetel baseeruva aruande koostamine IKT oskustest ja kasutusvalmidusest (1.04.2014−31.05.2015)", Pille Pruulmann-Vengerfeldt, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut.\n"Euroopa Sotsiaaluuringu 7. vooru kognitiivsete intervjuude teostamine (22.04.2013−31.08.2013)", Mare Ainsaar, Tartu Ülikool.\n"Mitte-eesti rahvusest inimeste töö- ja pereelu ühitamise analüüs (1.07.2012−30.06.2013)", Kerly Espenberg, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Euroopa Kolledž.\n"Kõrghariduse tarbimine ja arengupotentsiaal õppurite aastakäikude kahanemise tingimustes: prognoos ja strateegiad (1.01.2003−31.12.2007)", Mikk Titma, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond.\nIndrek Soidla, doktorant, (juh) Dagmar Kutsar; Ave Roots, Postsotsialistliku siirdega kohanemine kui tööalase edukuse faktor, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\nRiin Rohulaid, magistrikraad, 2020, (juh) Ave Roots; Ene Indermitte, Päritoluperekonna sotsiaalse positsiooni seos täiskasvanu tervise enesehinnanguga Eestis: Euroopa Sotsiaaluuring 2014, Tartu Ülikool, Meditsiiniteaduste valdkond, peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituut.\nMerlin Nuiamäe, magistrikraad, 2018, (juh) Ave Roots, Ühekordsete ja mitmekordsete Eesti Töötukassas arvel olnud töötute erinevus ja tööle siirdumine, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut.\nAinsaar, Mare; Roots, Ave (2020). Introduction (the Baltics). In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [ilmumas].\nSchneider, Simone; Roots, Ave; Rathmann, Katharina (2020). Health Outcomes and Health Inequalities. In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [ilmumas].\nAinsaar, Mare; Roots, Ave; Kõre, Jüri (2020). Estonia. In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [ilmumas].\nAinsaar, M.; Rämmer, A.; Roots, A. (2020). Onko Suomen ja Viron arvomaailmoilla eroa? ELO. Tuglas-seuran jäsenlehti, 2.\nAinsaar, Mare; Rämmer, Andu; Roots, Ave (2020). Kui sarnased on Eesti ja Soome väärtused?\nRoots, A.; Ainsaar, M.; Nahkur, O. (2019). Economic inequality in satisfaction with health care in the Baltic countries during and after the economic crisis. Journal of Baltic Studies, 50 (1), 21−37.10.1080/01629778.2019.1568268.\nAinsaar, M., Soidla, I., Roots, A. (2019). ETF grantide tulemuslikkuse analüüs. Tartu: Tartu Ülikool.\nAinsaar, M.; Soo, K.; Roots, A. (2019). Methods impact on gender based violence surveys. Report. Tartu, Tallinn: Tartu Ülikool, Ühiskonnateaduste Instituut.\nKaldur, Kristjan; Kivistik, Kats; Pohla, Triin; Veliste, Mart; Pertsjonok, Nastja; Käger, Maarja; Roots, Ave (2019). Uussisserändajate kohanemine Eestis. DOI: 10.23657/2019.4.\nRämmer, Andu; Roots, Ave (2019). Tööga seotud väärtused. Ainsaar, Mare; Strenze, Tarmo (Toim.). Väärtused kui inimvara ja nende seos ühiskonna arenguga (36−45). Tallinn: Arenguseire keskus.\nAinsaar, Mare; Kasearu, Kairi; Lauristin, Marju; Realo, Anu; Roots, Ave; Rämmer, Andu; Strenze, Tarmo (2019). Kokkuvõte ja tulevik. Ainsaar, Mare; Strenze, Tarmo (Toim.). Väärtused kui inimvara ja nende seos ühiskonna arenguga (122−128). Tallinn: Arenguseire Keskus.\nAinsaar, M.; Rämmer, A.; Roots, A. (2019). Innovatsiooni ja saavutusega seotud väärtused. Ainsaar, M.; Strenze, T. (Toim.). Väärtused kui inimvara ja nende mõju ühiskonna arengule (61−71). Tallinn: Arenguseire Keskus.10.15157/diss/012.\nAinsaar, Mare; Roots, Ave; Trumm, Avo (2019). The Welfare System in Estonia: Between Liberalism and Solidarity. In: Sonja Blum, Johanna Kuhlmann, Klaus Schubert (Ed.). Routledge Handbook of European Welfare Systems. Routledge.\nAinsaar, Mare; Beilmann, Mai; Roots, Ave; Nahkur, Oliver (2019). Trust towards health information systems.\nAhven, Andri; Roots, Ave; Sööt, Mari-Liis (2018). Retsidiivsus Eestis 2017.\nAinsaar, M.; Fedáková, D.; Roots, A.; Lumiste, K.; Kentoš, M.; Výrost, J. (2017). Introducing the Euro in Estonia and Slovakia: Did it affect people’s satisfaction? Individual and Society, 20 (4), 1−11.\nAinsaar, M.; Roots, A.; Sammul, M.; Orru, K. (2016). Töökoha mõju Eesti meeste laste saamise plaanidele. Ariadne Lõng, 67−77.\nMasso, Anu; Ainsaar, Mare; Beilmann, Mai; Roots, Ave (2016). Metoodika. Ainsaar, Mare; Beilmann, Mai (Toim.). Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest sisserändajate suhtes Euroopa Sotsiaaluuringu andmetes. Uuringu aruanne (10−15). Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave; Krusell, Siim (2016). Tööturunäitajate seos suhtumisega sisserändajatesse. Ainsaar, Mare; Beilmann, Mai (Toim.). Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest sisserändajate suhtes euroopa sotsiaaluuringu andmetes (45−51). Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave; Lilleoja, Laur; Beilmann, Mai (2016). Võrguühiskond kui missioloogiline võimalus. Jõks, Eerik (Toim.). Kuhu lähed Maarjamaa? – Quo vadis Terra Mariana? (321−336). Tallinn: Eesti Kirikute Nõukogu.\nRoots, Ave; Masso, Anu; Ainsaar, Mare (2016). Measuring Attitudes towards Immigrants: Validation of Immigration Attitude Index Across Countries. European Social Survey Conference “Understanding key challenges for European societies in the 21st century“, Lausanne 13-15th July 2016. European Social Survey, 1−27.\nRoots, Ave (2016). Access to Medical Care Depending on the Employment Status and History of Unemployment in different welfare regimes and healthcare systems. European Social Survey Conference “Understanding key challenges for European societies in the 21st century“, Lausanne 13-15th July 2016. European Social Survey, 1−16.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2016). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: Eesti elanikud ei karda, et sisserändajad nende töökohad ära võtavad. Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2016). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: Eesti elanik ei tahaks endale teisest rassist või rahvusest ülemust. Novaator | ERR.\nBeilmann, Mai; Ainsaar, Mare; Asser, Kristi; Krusell, Siim; Nahkur, Oliver; Roots, Ave; Soidla, Indrek (2016). Kokkuvõte. Ainsaar, Mare; Beilmann, Mai (Toim.). Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest sisserändajate suhtes Euroopa Sotsiaaluuringu andmetes. Uuringu aruanne (68−71). Tartu: Tartu Ülikool.\nDe Tavernier, Wouter; Roots, Ave (2015). When do people want to retire? The preferred retirement age gap between Eastern and Western Europe explained. Studies of Transition States and Societies, 7 (3), 7−20.\nAinsaar, Mare; Roots, Ave (2015). Rahvusvahelised küsitlusuuringud Tartu Ülikoolis 1990-2014. Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi, XLIII, 42−57.\nAinsaar, M.; Roots, A. (2015). Rahvusvahelised küsitlusuuringud Tartu Ülikoolis 1990-2014. Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi, XLIII, 42−58.\nPruulmann-Vengerfeldt, Pille; Roots, Ave; Strenze, Tarmo; Ainsaar, Mare (2015). Tehnoloogiarikkas keskkonnas probleemilahendusoskuste tase ja IKT kasutus Eesti elanike hulgas. Tartu: Haridus- ja teadusministeerium.\nRoots, Ave (2015). Andmestike haldamine.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: eestlased tunnistavad vale kindlustusnõude esitamist teistest eurooplastest sagedamini. Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: Eesti elanikud tunnevad teistest harvem, et on midagi saavutanud. Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: Eesti elanikud tunnevad end äpardununa. Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: Eesti elanikud taunivad maksudest kõrvale hoidmist, kuid petavad sellest hoolimata. Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: kas tervis määrab positsiooni ühiskonnas või vastupidi? Novaator | ERR.\nRoots, Ave; Beilmann, Mai (2015). Fakte Euroopa sotsiaaluuringust: kõige vähem ületunde tehakse Soomes. Novaator | ERR.\nRoots, Ave (2014). Mechanism of attaining professional and managerial positions and gender. The case of Estonia. przeglad socjologiczny, 2, 93−107.\nAinsaar, Mare; Ehin, Piret; Roots, Ave (2014). Metoodika ja valim. Ehin, Piret; Ainsaar, Mare; Talving, Liisa; Reiljan, Andres (Toim.). Eesti elanike suhtumine demokraatiasse (6−7).. Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave (2013). Koolieelikutest lastega eestlastest ja vähemusrahvustest emade poolt kasutatava lastehoiu tüübi seos nende tööhõive ja sissetulekuga. Ariadne Lõng: nais- ja meesuuringute ajakiri, 31−41.\nEspenberg, Kerly; Ainsaar, Mare; Kasearu, Kairi; Lilleoja, Laur; Nahkur, Oliver; Roots, Ave; Rämmer, Andu; Sammul, Marek; Soo, Kadri; Vihalemm, Triin (2013). Vähemusrahvustest inimeste töö- ja pereelu ühitamise võimaluste analüüs.\nAinsaar, M.; Lilleoja, L.; Lumiste, K.; Roots, A. (2013). ESS Mixed Mode Experiment Results in Estonia (CAWI and CAPI Mode Sequential Design). Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave (2013). Occupational and income mobility during post-socialist transformation of 1991-2004 in Estonia. Tartu: University of Tartu Press.\nRoots, Ave (2013). Lastehoiu kättesaadavus ning formaalse ja mitteformaalse lastehoiu kättesaadavuse mõju naiste tööturu tulemitele. Vähemusrahvustest inimeste töö- ja pereelu ühitamise võimaluste analüüs (117−124).. Tartu: University of Tartu.\nRoots, Ave; Ainsaar, Mare (2012). Sissejuhatus. Eesti Inimarengu Aruanne. Inimarengu Balti Rajad: Muutuste kaks aastakümmet (70).. Tallinn: Eesti Koostöökogu.\nRoots, Ave (2012). Enesetäiendamise viisi ja kõrgema ametipositsiooni seos meeste ja naiste puhul. Ainsaar, Mare; Talves, Kairi (_EditorsAbbr). Sooline ebavõrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (56−70).. Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave (2012). Töötee alustamise soolised erinevused majanduse tõusu ja languse tingimustes. Ainsaar, Mare; Talves, Kairi (_EditorsAbbr). Sooline ebavõrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (7−29).. Tartu: Tartu Ülikool.\nRoots, Ave (2011). Töötee alustamine majandustõusu ja -languse tingimustes. Ariadne Lõng: nais- ja meesuuringute ajakiri, 1 (2), 101−117.\nRoots, Ave (2011). Enesetäiendamise viisi ja kõrgema ametipositsiooni seos meeste ja naiste puhul. Ariadne Lõng: nais- ja meesuuringute ajakiri, 1 (2), 48−57.\nRoots, Ave (2011). Enesetäiendamise roll juhi ja tippspetsialisti positsioonil olevale meeste ja naiste jaoks. Kairi Talves (_EditorsAbbr). Sooline ebavõrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (43−53).. Tartu: University of Tartu.\nRoots, Ave (2011). Töötee algus kui protsess. Kairi Talves (_EditorsAbbr). Sooline ebavõrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (5−22).. Tartu: University of Tartu.\nRoots, A. (2011). Täiendkoolituse ja isikuomaduste roll ameti ennustajana Eesti meestel ja naistel. Toomet, O.S.; Ainsaar, M (_EditorsAbbr). Sooline võrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (1−8).. Tartu Ülikool.\nRoots, A. (2011). Töötee algus kui protsess Eestis. Toomet, O.S.; Ainsaar, M (_EditorsAbbr). Sooline võrdsus tööelus: arengud Eestis ja rahvusvaheline võrdlus (1−10).. Tartu Ülikool.\nTitma, M., Roots, A., Soidla, I. (2010). Gender Differences in Intragenerational Mobility: The Case of Estonia. European Sociological Review, 26 (3), 337−350.10.1093/esr/jcp025.\nKasearu, K.; Beilmann, M.; Roots, A. (Toim.); Vajakas, K. (2008). Valik artikleid kahest põlvkonnast. Tartu: Bookmill.\nRoots, Ave (2008). Kas siire Eestis on lõppenud? Rämmer, Andu (_EditorsAbbr). Vaateid teelahkmelt (17−31).. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nRoots, A. (2008). Nõukogude aja lõpus oma töökarjääri alustanud põlvkonna sotsiaalne mobiilsus siirdeperioodil. Roots, A.; Titma, M. (_EditorsAbbr). Valik artikleid kahest põlvkonnast (45−58).. Tartu: Bookmill.\nTitma, M.; Tuma, N.B.; Roots, A. (2007). Adolescent Agency and Adult Economic Success in a Transitional Society. International Journal of Psychology, 42 (2), 102−109.10.1080/00207590600991294.\nTitma, M.; Roots, A. (2006). Intragenerational Mobility in Successor States of the USSR. European Societies, 8 (4), 493−526.\nRoots, A. (2006). Ettevõtluse sotsiaalne külg. Murakas, R. (_EditorsAbbr). Tartu ettevõtlus 2006 (92−101).. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nRoots, A. (2005). Põlvkonnasisene sotsiaalne mobiilsus Eestis 1991-1998 siirdeühiskonna kontekstis. Estonian Social Science Online, 25.\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies, Research Fellow (0,25)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies, Lecturer in Sociology (0,75)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies, Research Fellow (1,00)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Social Studies, Research Fellow (1,00)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Sociology and Social Policy, Assistant in Sociology (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Sociology and Social Policy, Research Fellow (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Sociology and Social Policy, Assistant (0,50)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Department of Sociology and Social Policy, Research Fellow (1,00)\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Department of Sociology and Social Policy, Research Fellow extraordinarius (1,00)\nUniverity of Konstanz, Department of Sociology and History, Helper in research\nUniversity of Jena, Extraordinary researcher\nUniversity of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Department of Sociology and Social Policy, Personal Assistant (0,50)\nAve Roots, Doctor's Degree, 2013, (sup) Mikk Titma; Mare Ainsaar, Occupational and income mobility during post-socialist transformation of 1991-2004 in Estonia, University of Tartu.\nAve Roots, Research Master's Degree, 2006, (sup) Mikk Titma, Kas siire Eestis on lõppenud? Sotsiaalse mobiilsuse võrdlus perioodidel 1992-1997 ja 1997-2004. (Is the transition over? The comparison of social mobility in 1992-1997 and 1997-2004.), University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education.\nETIS CLASSIFICATION: 2. Culture and Society; 2.11. Social Sciences; CERCS CLASSIFICATION: S210 Sociology ; SPECIFICATION: Inequality on the labour market (gender, education etc), socioeconomic inequality in health and access to health, intergenerational transmission of inequality.\n"Developing Data Competence as a Universal Future Competence in the Curricula of the UT Institute of Social Science and Johan Skytte Institute of Political Studies (1.03.2019−30.08.2020)", Kairi Kasearu, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"The stock of human capital - attitudes and values determine our growth potential (6.06.2019−24.09.2019)", Mare Ainsaar, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"Methodological analysis of the pilot study on gender-based violence (2018) (5.03.2019−15.09.2019)", Mare Ainsaar, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"Impact analyses of ESG (1.04.2018−31.12.2018)", Mare Ainsaar, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"The Paradox of Health Care Futures (ERA-NET NORFACE) (1.02.2015−30.08.2018)", Mare Ainsaar, University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Social Studies, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"Attitudes of Estonian Population towards New Migrants from the Third-Countries (1.09.2015−30.04.2016)", Mai Beilmann, University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Social Studies, University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\n"European Social Survey (ESS) (14.12.2011−31.08.2015)", Mare Ainsaar, University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Sociology and Social Policy.\n"ICT skills and readiness to use: report based on PIAAC data (1.04.2014−31.05.2015)", Pille Pruulmann-Vengerfeldt, University of Tartu, University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education, Institute of Social Studies.\n"ESS7 Cognitive Interviewing (22.04.2013−31.08.2013)", Mare Ainsaar, University of Tartu.\n"Analysis of the work and family responsibilities by non-Estonians (1.07.2012−30.06.2013)", Kerly Espenberg, University of Tartu, University of Tartu, EuroCollege, University of Tartu.\n"The Development of Higher Education in the Conditions of Diminishing Birth Cohorts: Prognosis and Strategies (1.01.2003−31.12.2007)", Mikk Titma, University of Tartu, Faculty of Social Sciences and Education.\nIndrek Soidla, Phd student, (sup) Dagmar Kutsar; Ave Roots, Postsotsialistliku siirdega kohanemine kui tööalase edukuse faktor (Adjustment to postsocialist transformation as a factor of occupational success), University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\nRiin Rohulaid, Master's Degree, 2020, (sup) Ave Roots; Ene Indermitte, Päritoluperekonna sotsiaalse positsiooni seos täiskasvanu tervise enesehinnanguga Eestis: Euroopa Sotsiaaluuring 2014 (Effect of parental social class on adults' self-rated health in Estonia: European Social Survey 2014), University of Tartu, Faculty of Medicine, Institute of Family Medicine and Public Health.\nMerlin Nuiamäe, Master's Degree, 2018, (sup) Ave Roots, Ühekordsete ja mitmekordsete Eesti Töötukassas arvel olnud töötute erinevus ja tööle siirdumine (The Differences Between Singular and Repeated Unemployment on the Example of Estonian Unemployment Insurance Fund Registries), University of Tartu, Faculty of Social Sciences, Institute of Social Studies.\nAinsaar, Mare; Roots, Ave (2020). Introduction (the Baltics). In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [forthcoming].\nSchneider, Simone; Roots, Ave; Rathmann, Katharina (2020). Health Outcomes and Health Inequalities. In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [forthcoming].\nAinsaar, Mare; Roots, Ave; Kõre, Jüri (2020). Estonia. In: Ellen Immergut, Karen Anderson, Camilla Devitt, and Tamara Popic (Ed.). Health Politics in Europe: A Handbook. OXFORD UNIVERSITY PRESS [forthcoming].\nRoots, Ave; Krusell, Siim (2016). Tööturunäitajate seos suhtumisega sisserändajatesse [The association between labour market status and attitudes towards immigrants]. Ainsaar, Mare; Beilmann, Mai (Toim.). Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest sisserändajate suhtes euroopa sotsiaaluuringu andmetes (45−51). Tartu: Tartu Ülikool.\nAinsaar, M.; Roots, A. (2015). Rahvusvahelised küsitlusuuringud Tartu Ülikoolis 1990-2014 [International Surveys at the University of Tartu in 1990-2014]. Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi, XLIII, 42−58.\nPruulmann-Vengerfeldt, Pille; Roots, Ave; Strenze, Tarmo; Ainsaar, Mare (2015). Tehnoloogiarikkas keskkonnas probleemilahendusoskuste tase ja IKT kasutus Eesti elanike hulgas [Problem Solving in Technology-Rich Environment and ICT use in Estonia]. Tartu: Haridus- ja teadusministeerium.\nEspenberg, Kerly; Ainsaar, Mare; Kasearu, Kairi; Lilleoja, Laur; Nahkur, Oliver; Roots, Ave; Rämmer, Andu; Sammul, Marek; Soo, Kadri; Vihalemm, Triin (2013). Vähemusrahvustest inimeste töö- ja pereelu ühitamise võimaluste analüüs [An analysis of solutions to work-family conflict of ethnic minorities].\nRoots, Ave; Ainsaar, Mare (2012). Sissejuhatus [Introduction]. Eesti Inimarengu Aruanne. Inimarengu Balti Rajad: Muutuste kaks aastakümmet (70).. Tallinn: Eesti Koostöökogu.\nKasearu, K.; Beilmann, M.; Roots, A. (Toim.); Vajakas, K. (2008). Valik artikleid kahest põlvkonnast [Selected articles of two generations]. Tartu: Bookmill.\n1.1.7.2. LSVUH19183 2018. aastal läbiviidud soolise vägivalla piloot-uuringu metoodika analüüs 05.03.2019 15.09.2019 Mare Ainsaar Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut 13 333,33 EUR\nMUU SSHSS11196T Eesti osalemine Euroopa Sotsiaaluuringus 14.12.2011 31.08.2015 Mare Ainsaar Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika instituut 520 000,00 EUR\nRITA4 SSVUH18093T (RITA4/011) ETF grantide tulemuslikkuse analüüs 01.04.2018 31.12.2018 Mare Ainsaar Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut 49 000,00 EUR\nMUU MSHSS13069 Euroopa Sotsiaaluuringu 7. vooru kognitiivsete intervjuude teostamine 22.04.2013 31.08.2013 Mare Ainsaar Tartu Ülikool 7 045,00 EUR\nMUU LSVUH19393 (hange 207703) Inimvara väärtus - inimeste hoiakud ja väärtused määravad meie arenguvõimalused 06.06.2019 24.09.2019 Mare Ainsaar Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduste valdkond, ühiskonnateaduste instituut 27 000,00 EUR\nMUU LP2EC12117 Mitte-eesti rahvusest inimeste töö- ja pereelu ühitamise analüüs 01.07.2012 30.06.2013 Kerly Espenberg Tartu Ülikool; Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Euroopa Kolledž 24 150,00 EUR\nETF ETF9036 Töötamise jätkamist ja lõpetamist mõjutavad tegurid hiliskarjääris Eestis võrdlevas perspektiivis 01.01.2012 31.12.2015 Marge Unt Tallinna Ülikool, Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut 45 600,00 EUR


Reps: lasteaia õppekava valmimiseni läheb veel paar aastat\nüheksa kuu kasum oli ligi 150 miljonit eurot\nHoiuste maht Swedbankis jätkab olematutele intressidele vaatamata kasvuüheksa kuu kasum oli ligi 150 miljonit eurot\nMinister Jaak Aab jääb Patarei merekindluse müügist rääkides kidakeelseks\n"Otse uudistemajast": kuidas kliimamuutusega võidelda?\nTürgi teatel pole vajadust pealetungi Süürias taasalustada Uuendatud 07:23\nRaimo Jõerand. Kellele on vaja Eesti dokki?\nKokk ei välista gaasiaktsiisi muutust eelarvemenetluse käigus\nKingo on skeptiline Eesti Posti ja Express Posti ühise kandefirma loomise suhtes\nOtse kell 12: riigikogu infotunnis Ratas, Aeg ja Lukas\nAudit: mitmed kõrgharidusreformi eesmärgid pole täitunud\nÜliõpilaste töötamine ei ole pärast kõrgharidusreformi vähenenud ja kõrgkooli astunute osakaal eri sotsiaalsete rühmade hulgas on jäänud sisuliselt samaks, selgus riigikontrollis valminud kõrgharidusreformi auditist.\nLuik pingetest NATO riikide vahel: ma ei dramatiseeriks olukorda üle\nOtse kell 14: riigikogu istung ja eelarve esimene lugemine\nTiitlikaitsja Toronto alustas NBA hooaega võidukalt\nSakala 3 teatrimaja ideekonkursi raha läheb erateatritele\n"Knopka" võttel turismibussi lõksu jäänud Marika Tuus-Laul pääses Soome meediaveergudele\nETV saate "Knopka" saatejuht Marika Tuus-Laul meenutas üht ärevamat võtet saate ajaloos, kui ta Soome turismibussi ootamatult lõksu jäi.\nOmanik pani müüki Draakoni hotelli hooned Tartu kesklinnas\nFT: Hiina plaanib Hongkongi liidri Carrie Lami välja vahetada\nBriti parlament kiitis Johnsoni esimese eelnõu heaks, teine hääletati maha Uuendatud 21:41\nOssinovski: see on poliitiline korruptsioon\nKoalitsioon tõmbas apteegireformile piduritOssinovski: see on poliitiline korruptsioon\nPort: ma ei pea dopingujuhtumite puhul vanglakaristust kohatuks\nAndrus Veerpalu üle kuulata plaanis pole\nProkurör: kokkuleppemenetlus ei tähenda, et Alaver peab end süüdi tunnistamaAndrus Veerpalu üle kuulata plaanis pole\nMaarja Värv: need jutud ei teki tühja koha pealt\nUuendatud 18:51 | Mati Alaver: Ma ei ole valmis kommenteerima\nAlaver astub dopingu tarvitamisele kallutamises süüdistatuna kohtu ette Uuendatud 18:51 |Mati Alaver: Ma ei ole valmis kommenteerima\nRiigiprokuratuur saatis Harju maakohtusse kokkuleppemenetluses kriminaalasja, milles süüdistatakse 65-aastast endist Eesti meeste suusakoondise treenerit Mati Alaveri dopingu tarvitamisele kallutamises.\n"Õnnemaa" | Aardejaht\n"Noor inspektor Morse"\nKarilaid: Tartu tüli lahendamise võti on endiselt Tootsi ja Musta käes\nUuendatud 21:11 | Viis inimest viidi haiglasse kontrolli\nPärnus evakueeriti Estonia spaast kloorireostuse ohu tõttu inimesed Uuendatud 21:11 |Viis inimest viidi haiglasse kontrolli\n"Suud puhtaks" keskendus palju vaidlusi tekitanud apteegireformile\nSaates "Suud puhtaks" oli seekord teemaks apteegireform, mis alles teisipäeval taas uue pöörde sai.\nErdogan tervitas Putiniga saavutatud "ajaloolist" kokkulepet Uuendatud 22:15\nERR Moskvas: Venemaa kasutab Türgi Süüria-operatsiooni enda huvides\n"Välistund" | Brexit\n"Reporteritund" | Läänemere Kunstisadama ootel\n"Täna kontserdisaalis" | ECM 50. Trygve Seim Quartet - Helsinki Songs\n"Käbi ei kuku..." | Marko ja Tõnu Naissoo\nReps: põhikooli lõpueksamite osas otsust ei ole\nEAS-i välisesindajad võivad liikuda välisministeeriumi koosseisu\nHelme: minevikus toimepandud rahapesuteod väärivad karistust Uuendatud 15:11\nTäna algab NBA hooaeg, Los Angeleses kohtuvad soosikud\nRussalka ristmikul hakkavad liiklusrikkumisi salvestama kaamerad\nUSA ekspresident Carter toimetati vaagnaluumõraga haiglasse\nBoliivia linnades puhkesid rahutused seoses kaosega valimistulemustes\nRiigikogu andis valitsusele ülesande luua eesti keele arengukava\nEesti Post toetab rahvusvaheliste pakkide hinna tõstmist\nTrump nimetas demokraatide tagandamisjuurdlust lintšimiseks\nEesti kardisportlane võitis maailmakarikavõistlustel medali\nTänak Citroeni muudatustest: need olid justkui meie auto kopeerimine\nUuendatud 18:04 | Politsei hinnangul pole juhtum terrorismiga seotud\nOslos sõitis relvastatud mees ärandatud kiirabiautoga rahva sekka Uuendatud 18:04 |Politsei hinnangul pole juhtum terrorismiga seotud\nNarva linnapea: Vana-Narva maketi autor sai kaks aastat eimillegi eest palka\nTrudeau liberaalid võitsid Kanada valimised, aga kaotasid enamuse Uuendatud 20:26\nPariisi olümpia logo tekitab vastakaid arvamusi\nZimbabwe kuulutas välja riigipüha USA sanktsioonide vastu\nAasta põllumees on Indrek Klammer Lääne-Virumaalt Uuendatud 21:23\nTänavuseks aasta põllumeheks valiti Indrek Klammer, kes on aastatega rajanud Vinni valda edukalt toimiva põllumajandusettevõtete grupi, kus maad haritakse ligi 4000 hektaril, peetakse loomi ja tööd saab 70 inimest.\nToomas Peterson: lammutame Linnahalli\nAivar Hundimägi: advokaatide punane joon\nKarl Soonpää päevik 23. oktoobril 1939. aastal\n"Jokkerist" on saamas läbi aegade enim teeninud vaatamispiiranguga film\nEesti metsadest leiab seeni, mis on mujal maailmas kõrgelt hinnatud\nKuidas laulupeonõud Soome jõudsid ehk Eesti on biolagunevate jäätmete töötlemisel võimetu\nSuurelt välja reklaamitud laulu- ja tantsupeol kasutatud ühekordsed biolagunevad nõud viidi ümbertöötlemiseks Soome, sest Eestis puudub nii ulatuslik tööstusliku kompostimise võimekus. Kodukompostimiseks enamik biolagunevast prügist ei kõlbagi. Seega on küsitav, kui keskkonnasõbralikuks saab biolagunevaid materjale üldse pidada.\nBill Murray magas maha omaenda elutööpreemiale pühendatud konverentsi\nAimar Ventsel. Eesti pärimusmuusika on end omakootud getost välja murdnud\nTaanlased vedasid 120-aastase tuletorni rannikust kaugemale\nBrüssel nõudis Prantsusmaalt ja Itaalialt eelarveplaanide täpsustamist Uuendatud 20:17\nKohtla-Järve uuel ringristmikul rikutakse massiliselt liikluseeskirja\nSiim Kallas on halva enesetunde tõttu haiglas läbivaatusel\nEestis automaksu kehtestamine pole poliitikute hinnangul vajalik\nJaanika Palm: lastekirjanduse puhul on oluline, et kõik poleks ainult huumor\nIlona Martson. Tõlkides lastekirjandust: nähtamatu töö ja totaalne kodustamine\nTuleb tunnistada, et alustasin tosinkond aastat tagasi lastekirjanduse tõlkimist väga lihtsal põhjusel – selle tingis soov veidigi taastada meie lastekirjanduse eestinduste kaduma kippuvat eripalgelisust, kirjutab Ilona Martson.\nSeafarmid on katkust kaks aastat puhtad, kuid piirangud jäävad kehtima\nMaksuamet pidas kinni uimastimüüjate jõugu\nPolitsei avastas Lasnamäe korterist suure kanepikasvatuse\nEino Tubin: äärmuslased jäävad Euroopas omaette\n"Plekktrummi" külastas ajakirjanik ja endine riigiametnik Eino Tubin, kes rääkis vabadustest Türgis, populismist Euroopas ja oma elust pagulase pojana.\nMinisteeriumid teevad plaane maamaksu hüppelise tõusu vältimiseks\nNorra läbi aegade kalleim seriaal "Õnnemaa" linastub ETV-s\nSaaremaa ettevõtjad ja vallavõim mõtlevad Stockholmi liinist\nNASA tahab kaasata kuumissioonidele rahvusvahelised partnerid\nLääne Elu: Kaja Kallas on vastu erakapitali kaasamisele Haapsalu raudteel\nLigi kritiseeris Helme käiku USA-s advokaadi juures\nTallinna "mägede" kortermajad vajavad kapitaalset renoveerimist\nOhtlik taimehaigus viis Räpina aianduskooli õuna- ja pirnipuude hävitamiseni\nPrintsess Elsa, lima ja näpuvurrid – kuidas ilmuvad ja kaovad mänguasjatrendid?\nGruusia võtab haridussüsteemi uuendamisel Eestilt eeskuju\nEesti on juba mõnda aega olnud abi saaja asemel abi andev riik. Gruusia on Rooside revolutsioonist saadik Eesti eriline lemmik olnud ning nüüd on Eesti viimased viis aastat aidanud parandada Gruusia haridussüsteemi.\nERR Riias: Burovs tahab lammutada tõkked linna- ja riigivõimu vahelt\n"Välisilm" | Vaatlejate hinnangul ei võida Türgi Kirde-Süüria ründamisest Uuendatud 22:50\nERR Moskvas: valimised separatistide aladel võivad tuua Ukraina konflikti külmutamise\nLasteaia õppekava tööversioon üllatas õpetajaid vanameelsusega\nToomas Sildami pikk intervjuu Eesti ja Lääne valikutest\nJüri Luik Iraagis: sõda ei peaks olema võimalus teisi ühiskondi reformidaToomas Sildami pikk intervjuu Eesti ja Lääne valikutest\nTundmatud pahalased õhkisid Inga Raitari hoovis välikäimla\nRiik tahab ENSV tippjuhtide puhkekompleksi kaitse alla võtta\nNutika elu taskusaade: telefoniga kempsus ehk digivahendite kohatud kohad\nRatasepp liigub jõudsalt 30-kordse maailmarekordi ületamise suunas\nZverev langes Šveitsis toimuval ATP turniiril konkurentsist avaringis\nÜleeuroopaline tunnustus julgustab laste liikumisharjumustele veel enam tähelepanu pöörama\nKOLMAPÄEVAL KELL 10 |\nTeaduspoliitika konverents riigikogus\n"Otse uudistemajast": kuidas kliimamuutusega võidelda\nMargit Mutso. Mida teha linnahalliga?\nOtt Lepland seikleb uues muusikavideos Londonis\nEMTA uues saalis peetakse Aarne Saluveeri juubelit\nNUKU teater esitleb uut näitekirjandust Uuendatud\t 10:11\nAlaver astub dopingu tarvitamisele kallutamises süüdistatuna kohtu ette Uuendatud\t 22.10\nKoalitsioon tõmbas apteegireformile pidurit Uuendatud\t 22.10\nHelme: minevikus toimepandud rahapesuteod väärivad karistust Uuendatud\t 22.10\nBriti parlament kiitis Johnsoni esimese eelnõu heaks, teine hääletati maha Uuendatud\t 22.10\nOslos sõitis relvastatud mees ärandatud kiirabiautoga rahva sekka Uuendatud\t 22.10\nIlm püsib muutlik, kuid üsna soe\nNaisjooksja võitis ultrajooksu MM-tiitli, edestades kõiki rajal olnud mehi\nOtseülekanne kell 10: teaduspoliitika konverents Riigikogus Uuendatud\t 06:34\nJoshua Stephenz: muusika aitab maailma paremini mõista ning iseendaga kontakti saada\nTalendivõistluse Annetekoda 2019 rahva lemmik on võimleja Annalisa Keskküla\nRaadiouudised (23.10.2019 09:00:00)\nPäevakaja (22.10.2019 18:00:00)\nKergliiklustee rajamisel püüti kergliiklustee rajamisel eirata keskaegset asulakohta\nKohtla-Järve ristmik tekitab segadust\nAasta Põllumees on Indrek Klammer Lääne-Virumaalt\nRiigi käsutuses on hulk hooneid, millele ei leita kasutust\nLeppeta Brexit muudaks Ühendkuningriiki reisimise asjaolusid\nRaadiouudised (22.10.2019 15:00:00)\nMati Alaver astub kohtu ette, kuid on nõus kokkuleppemenetlusega\nAutomaks ei vähenda vanade autode arvu, leiavad poliitikud


„Tekstid ja linnud“\nTallinna Ülikooli Ajaloo, Arheoloogia ja Kunstiajaloo Keskus, Keskkonnaajaloo Keskus (KAJAK)\nM. Laarman. Illustratsioon F. Tuglase teosele Eesti Kirjameeste Selts, 1958. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus\n„TEKSTID JA LINNUD“: Eesti Ornitoloogiaühing 95\nLaelatu ja Lihula\nRahvusvaheline seminar „Tekstid ja linnud“ keskendub lindude kujutamisele kultuuris: kirjanduses, folklooris, kujutavas ja audiovisuaalses kunstis, keskkonnaajaloos, aga ka meedias laiemalt. Seminari kavas on nii rahvusvaheline ingliskeelne uurijaseminar kui ka publikule avatud populariseeriv seminar Matsalu loodusfilmide festivali kavas – viimane võtab ühtlasi kokku uurijaseminari tulemused.\nLinnud parvlevad proosas, luules, fotoraamatuis, määrajates, filmides, kunstis. Samal ajal vajavad „päris“ linnud meie ümber kaitset, sest muutumas on pesitsusolud, rändeteed, kliima. Näiteks Soomes on ohustatud umbes 30% seal pesitsevatest linnuliikidest.\nSes omamoodi paradoksaalses olukorras on oluline ühendada teadus ja kunst, et kõneleda lindude tähendusest kultuuris. Mis tähendus on linnul kirjandus- või pärimustekstis, mismoodi teda seal kujutatakse? Milline koht on linnul meie kultuuris, millisel praktilisel põhjendusel võib põhineda meie kiindmus tiivulistesse? Kas transdistsiplinaarne humanitaariat ja teadust ühendav arusaam lindudest ja meie suhetest nendega võiks aidata säilitada lindudele elamisväärset keskkonda?\nNeist küsimustest lähtudes kutsume jagama oma teadmisi ja uurimusi lindudest ja tekstidest – teksti mõistet seejuures Juri Lotmani järgi avardades. Kahepäevase seminari eesmärgiks on tuua need teemad ka üldiselt avaramasse arutellu.\n21.09.2016, Tartu Ülikooli Laelatu bioloogiajaam, Laelatu, Läänemaa\nIngliskeelne teadusseminar Laelatu bioloogiajaamas\nElle-Mari Talivee (Under and Tuglas Literature Centre), Avian voices and birds in Marie Under´s Poetry\nKadri Tüür (University of Tartu/KAJAK), Avian voices in Estonian literature: poetry of Jaan Kaplinski\nKaroliina Lummaa (University of Turku), Picoides tridactylus - poetic descriptions\nJason Finch (Åbo Akademi), Yeats and the Birds: Irish Swan or Cockney Sparrow?\nFreydis Ehrlich, Eve Rannamäe (University of Tartu), Reading bones-archaeo-ornithological research illustrated by a case study from the Late Iron Age Viljandi\nRiho Kinks (Estonian Ornithological Society), Migrants and refugees in Estonian ornithofauna\nLauri Saks (University of Tartu), Bird Vision: how do birds see?\nMall Hiiemäe (Estonian Literary Museum), Birds in Estonian traditional folk belief\nMeeli Mesipuu (Estonian University of Life Sciences), Plants named after birds - slide show\nMonika Hint (University of Tartu, Viljandi Culture Academy), Birds in Estonian traditional textile bedcovers - slide show\n22.09.2016, Lihula muuseum ja mõis, Tiigi 5, Lihula, Läänemaa, Lihula mõisa saal\nAndres Kalamees (Eesti Ornitoloogiaühing), Avasõnad\nKadri Tüür (Tartu Ülikool, KAJAK), Elle-Mari Talivee (Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus), Kokkuvõte eelmise päeva süvaseminarist\nPeep Ilmet, kirjanik, „Kõik on looduse ime.“ (Juhan Viiding)\nMall Hiiemäe (Eesti Kirjandusmuuseum), Linnud eesti rahvausundis, stendiettekanne\nRaamatututvustus: Mall Hiiemäe „Väike linnuraamat rahvapärimusest” (2016, Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus)\nUlrike Plath (Tallinna Ülikool/KAJAK, Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus), Laululinnud baltisaksa kokaraamatutes\nUrmas Sellis (Eesti Ornitoloogiaühing), Mida taotleb veebikaamera paigaldaja ja mis tegelikult toimub sel tandril? ehk Linnuvaatlused reaalajas veebis\nMarju Kõivupuu (Tallinna Ülikool), Linnud ja inimesed. Pärimuspõhine vaatenurk\nRaamatuesitlus: Tarvo Valker „Eesti lindude ränne” (2016, Tallinn: Varrak)\n14.30–15.30 Lõunapaus (trahteris Birgit).\n16.00–18.30 Linnuretk Matsalus linnugiid Tarvo Valkeriga. Sookurerände tipphetk! (Kohtade arv piiratud!)\nOlete väga oodatud osalema ka 14. Matsalu loodusfilmide festivalil, mille kava leiab siit: www.matsalufilm.ee.\nHannu Hautala fotonäitus Haapsalu kultuurikeskuses\nArne Aderi fotonäitus Matsalus Penijõel nimega „Võluaknad” (vaata ka www.loodusemees.ee)\nPalume kõigil huvilistel kindlasti kontakteeruda Elle-Mari Taliveega: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud., tel. 51911810.\n(Kohtade arv linnuretkel on piiratud; samuti tuleb kindlasti eelregistreeruda, kui soovite lõunatada Birgiti trahteris.)\nLiinibussid marsruudil Tallinn-Lihula-Tallinn, Tartu-Lihula-Tartu leiab siit: www.peatus.ee.


NOORUSAATED. PÜHENDATUD ÜLKNÜ 60. AASTAPÄEVALE, müük, kuulutus 81244983 - Kuldne Börs\nNOORUSAATED. PÜHENDATUD ÜLKNÜ 60. AASTAPÄEVALE\nID: 81244983, muudetud 07:33 03.05.2018\nAutor(id): Koostaja: Vello Pilt, Kujundaja: M. Ruljand, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1978, LK: 144, Seisukord: normaalses seisukorras raamat, Suurus: tavaformaadis, pehme ümbrispaberiga mapp, Sisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL.042\nMapp sisaldab lahtistel lehtedel ülevaate noorsoo-organisatsiooni ÜLKNÜ tegevusest, valiku päevakajalisi artikleid partei ja komsomoli teemadel, noorte kommunismist innustunud luulet, jutte ning ÜLKNÜ kirjandus- ja kunstipreemia laureaatide nimekirja.


Kommentaarid - Miks jääb Eesti viimaseks väikeriigiks, kes glamuurset Superkarikat korraldada saab? - Sport\nMiks jääb Eesti viimaseks väikeriigiks, kes glamuurset Superkarikat korraldada saab? - kommentaare 1-1\nPeab olema: Miks jääb Eesti viimaseks väikeriigiks, kes glamuurset Superkarikat korraldada saab, st pealkiri ilmaküsimärgita ja ka punkti ei ole vaja.\nAutor ju ei küsi, vaid jutustab, miks jääb Eesti viimaseks väikeriigiks, kes glamuurset Superkarikat korraldada saab!


Ajalugu | Eesti Maja Lundis\nEstniska Huset i Lund\nEesti Maja omanik on Aktiebolaget Lõuna-Rootsi Eesti Maja.\nAktsiaseltsi aastakoosolekul valitud juhatus vastutab majanduse ja maja hoolduse eest. Tegevuskava eest vastutavad kohalikud eesti ühingud.\nHeal lapsel mitu nime: lihtsam on igapäevases kõnes ütelda Eesti Maja Lundis või Estniska Huset i Lund. Edaspidises tekstis kasutame lühendit LREM.\nAktsiaselts asutati 1971 eesti põgenike poolt, kes pärast Nõukogude Vene Eesti okupeerimist sügisel 1944 Lundis ja Lõuna-Rootsis elupaiga ning töökoha olid leidnud. Eesmärk oli tolleaegsetele arvukatele Lõuna-Rootsis tegutsevatele eesti orgnisatsioonidele kodupaiga ja kohtumiskoha muretsemine. LREM ostis 1975 Lundi kommuunilt kinnistu Gråbröder 1 (uue nimega Winstrup 1) kahe hoonega: St. Petri kyrkogatan 17 ja Bytareg. 28, kesklinnas Lundi jaama lähedal.\nMajad on ehitatud 1882. 1886-1916 oli suuremas, praeguses korterimajas, Lundi kommuuni esimene tütarlastekool. Ühekorruseline maja Bytaregatan 28 oli kooli võimla.\n1924 muudeti koolimaja ja ka võimla korteriteks. 1975 olid mõlemad hooned väga halvas korras ja korterite standard äärmiselt madal. LREM ehitas ümber kolmekorruselise koolimaja St. Petri kyrkog. 17 moodsateks korteriteks. Ühekordne võimla Bytareg. 28 sai juurdeehitise, suure saali. Kogu see maja on ühinguruumideks kasutatud, on see päris Eesti Maja. Peamiselt on hoone mõeldud eesti ühingute tegevuseks, kuid üüritakse ka välja võõrastele pidudeks reedeti-laupäeviti.\nKuna majanduslikud võimalused olid piiratud püüti ümberehitus suurelt osalt oma jõududega läbi viia. Seepärast avati maja üldsusele alles 1982.\nAastatel 1980-2000 oli tegevus Eesti Majas väga elav. Hiljem on eestlaskond Lundis ja Lõuna-Rootsis tublisti kahanenud, kuid tegevus sellest hoolimata küllaltki elav, nagu võib näha kodulehe esileheküljelt. Algaastate välisvõitlus, s t välismaailma okupeeritud Eesti olukorrast informeerimine ja Eesti vabaduse saavutamiseks töötamine, ei ole enam vajalik. Tänapäeval püüame viljeleda kontakte oma juurte maa taasvabanenud Eestiga ja ise informeeritud olla selle kultuurist, teadusest, poliitikast ja sotsiaaloludest. Meile on ka oluline säilitada oma eesti keelt, võimaluse piirides seda ka oma lastele ja lastelastele edasi kanda. Ja muidugi: hoolitseme oma maja eest, mille väravaposti silt ei lase Lundi põliselanikel meid unustada!\nAastal 2008 tükeldati kinnistu Winstrup 1 . Müüdi 3-korruseline korterimaja, mis nüüd kannab nime Winstrup 19. Edasi on LREM ühekordse Eesti Maja omanik.\nAastal 2008 avastati, et kolm vana pärna öuel olid mädanenud. Need tuli langetada. Sügisel 2010 istutati kaks pihlakat ja kaks ilupõõsast nende asemele ning rajati kaks peenart püsililledega. Samuti sillutati õu ja asendati vana tumepruun plankaed uue helehalliga.\nTsitaat 2008 novembris peetud ümarlaua ”Lõuna-Rootsi Eesti Maja tulevik pikemas perspektiivis” märkmetest : ”Üldine arvamine oli, et praegu veel on eestlust ja Eesti Maja Lundis tarvis, ja et eestluse püsimine Lundis ja Lõuna-Rootsis on sõltuv Eesti Majast. Loodeti, et on võimalik aastal 2015 LREM saatus jälle luubi alla võtta: vaadata, mis meist on saanud ja vajaduse korral uus ajakohastatud plaan välja töötada. Otsustati ümarlaua koosolekuid korraldada iga teine või kolmas aasta”.\nNiisiis: aastal 2015 vaatame, mis edasi saab!\nInformation om Estniska huset\nAB Lõuna-Rootsi Eesti Maja\nLõuna-Rootsi Eesti Maja Ühing\nEesti Pensionäride Ühing (E.P.Ü.)\nEesti Teaduslik Selts Rootsis – Lõuna-Rootsi osakond\nRootsi Eestlaste Liidu (REL) Lõuna-Rootsi piirkond\nOm uthyrning av Estniska Huset\nOm Estniska Huset i Lund\nRootsi Eestlaste Liit/ Sverigeesternas förbund\nA/S Lõuna-Rootsi Eesti Maja\nEesti Teaduslik Selts LRO\nArhiiv Vali kuu aprill 2019 (1) jaanuar 2018 (1) november 2017 (1) jaanuar 2017 (1) september 2016 (1) veebruar 2016 (1) november 2015 (1) oktoober 2015 (1) september 2015 (2) veebruar 2015 (1) detsember 2014 (2) veebruar 2014 (1) jaanuar 2014 (1) november 2013 (2) oktoober 2013 (1) mai 2013 (3) märts 2013 (1) jaanuar 2013 (3) mai 2012 (1) aprill 2012 (3) veebruar 2012 (2) jaanuar 2012 (1) november 2011 (6) oktoober 2011 (1) september 2011 (2) august 2011 (1) juuni 2011 (1) aprill 2011 (3) märts 2011 (1) veebruar 2011 (2) jaanuar 2011 (1) november 2010 (8) september 2010 (2) august 2010 (1) juuli 2010 (1) mai 2010 (6) aprill 2010 (1) veebruar 2010 (3) jaanuar 2010 (1) detsember 2009 (2) november 2009 (4) oktoober 2009 (2) juuli 2009 (1) mai 2009 (3) märts 2009 (2) jaanuar 2009 (2) detsember 2008 (4)


1 pulk Kaneelikoor\n2 dl moosisuhkur\n1 -2 sl Sidrunimahl\nSelles roas saad ära kasutada punase veini jäägid, mille võid asendada ka vee ja punase veiniäädika seguga. Punaste sibulate puudumisel kasuta tavalisi valgeid mugulsibulaid ja asenda punane vein või veiniäädikas valgega. Lõika sibulad peeneks ning hauta koos veini, kaneeli ja marlisse seotud nelgiteradega madalal\nkuumusel 20 minutit. Eemalda maitseained, lisa keedisesuhkur ja lase veel 15 minutit keeda. Maitsesta soovi kohaselt sidrunimahlaga. Tõsta salat väikesse purki ning pane jahedasse, kus see keedisesuhkrus sisalduva pektiini mõjul tardub. Tavalise suhkru kasutamisel jääb segu voolavam.\ntrepp 28.sept 2009 15:39\nsibulamoosi pakkus oma retsepti järgi Viljandimaal Olustvere nn. moosimessil üks naisterahvas Viljandimaalt Uusnast. Sellels olil see omapäraselt magus. Ta sai esimese auhinna. Kuid jah... see polegi siis tema väljamõeldis... kurb, kui inimesed petavad.\nLisbu 26.sept 2009 20:58\nSpetsiifilise maitsega, tegin kingiks ja nagu pärast kuulsin 3-st kaks viskasid ära.


Lingvistika | Tallinna Ülikool\nÜldisem eesmärk on anda oskused ja teadmised iseseisvaks süvauurimistööks valitud erialal. Õppijad suudavad läbi viia iseseisvat rahvusvahelisel tasemel keeleteaduslikku uurimistööd oma doktoriteema valdkonnas, publitseerida oma töö tulemusi kõrgetasemelistes ajakirjades ja esineda teadusettekannetega rahvusvahelistel konverentsidel.\nÕppekava on suunatud neile, kellel on magistrikraad mõnel lingvistilisel või filoloogilisel erialal ja kes tunnevad huvi lingvistiliste teooriate rakendamise vastu praktilises uurimistöös.\nHumanitaarteaduste instituudi doktorantide kohta leiab lisainfot siit\n2022. aastal on eelkõige oodatud kandidaadid, kes huvituvad järgmistest teemadest: keeleomandamine ja mitmekeelsus.\n1 Doktorant-nooremteaduri koht (finantseeritav)\n1 Doktorant-üliõpilase koht (mittefinantseeritav)\n1 Doktorant-nooremteaduri koht uurimistööks vene uuringute ja kommunikatsiooni teemal\nÕppetöö toimub humanitaarteaduste instituudi lingvistika õppekaval korraldatavate seminaride, loengute ja iseseisva töö vormis.\nDoktorant töötab nelja aasta jooksul pidevalt kaasa teoreetilistel seminaridel, muus osas korraldatakse auditoorset õppetööd peamiselt tsükliõppena.\nÕppekava on paindlik ja võimaldab igal doktorandil koostöös juhendajaga korraldada oma õpinguid ja valida uurimistemaatikaga sobiv ettevalmistus.\nÕpingute sooritamise aeg ja vastuvõttev õppejõud määratakse iga doktorandi puhul individuaalselt.\nRahvusvaheliste kogemuste omandamiseks on võimalik osaleda konverentsidel, seminaridel, suvekoolides ning õppida Erasmuse programmi toel välisülikoolis.\nIga doktorant koostab koostöös juhendajaga individuaalplaani, mis arvestab doktorandi uurimisteemat.\nDoktoriõppes on suur osakaal iseseisval tööl koostöös juhendajaga.\nÜldained ja mõned erialaained toimuvad kontaktõppe vormis.\nDoktorandid saavad kogu õpingute jooksul osaleda doktoriseminarides.\nTäiskoormusega doktoriõppe kestus on neli aastat.\nKeskseks on neli aastat kestvad doktoriseminarid, mille käigus on doktorantidel võimalik pidada ettekandeid ja teiste doktorantide ettekandeid oponeerida. Väga suur rõhk on individuaalsel tööl.\nÜldkeeleteaduse professor, Õppekava kuraator\nAnna Verschik on üldkeeleteaduse professor, kelle teaduslikud huvid on seotud sotsiolingvistikaga. Tema äärmiselt laialdane võõrkeelepagas toob õppekavasse rahvusvahelise mõõtme. Neile, kes huvituvad keelekontaktidest, on Anna Verschiku loengud äärmiselt väärtuslikud. Ta on avaldanud töid eesti-vene keelekontaktidest, mitmekeelsusest internetis, Balti sotsiolingvistikast, jidiši keele kontaktidest Balti riikides, postsovetlike riikide keelesituatsioonist võrdlevas perspektiivis ja õpetab oma uurimisvaldkonnaga seotud aineid.\nAnna Verschik meedias:\nAnna Verschik oli "Plekktrummi" (28.02.2017) saatekülaline.\nÜhe Minuti Loeng: kas eesti keelel on oht hääbuda?\neesti keele professor\nReili Argus on eesti keele professor. Ta peab loenguid psühholingvistikast, lapse keelelisest arengust, keeletoimetamisest ja eesti keele sõnamoodustusest. Tema teaduslikud huvid on ühelt poolt seotud esimese keele omandamisega ja nii ongi ta suurema osa oma ajast uurinud eesti keele omandamist, keskendudes eelkõige eesti muutemorfoloogia ja sõnamoodustuse omandamisele. Peale morfoloogia on ta uurinud ka leksikaalsete, leksikaalsemantiliste ning pragmaatiliste kategooriate omandamist. Teisalt tegeleb Reili Argus ka keeletoimetamise ja üldisemalt heakeelsusega seotud teemadega ning osaleb näiteks keeletoimetaja kutsestandardi väljatöötamises, Emakeele Seltsi keeletoimkonna ja Keeletoimetajate Liidu juhatuse töös ning korraldab aktiivselt heakeelsusega seotud koolitusi eri asutustes ja ettevõtetes.\nÜhe Minuti Loeng - Kas eesti keelt on keeruline õppida?\nSuliko Liiv on inglise keele professor. Ta töötab Tallinna ülikoolis alates 1976. a pärast Tartu ülikooli lõpetamist germaani-romaani filoloogi, inglise keele õpetaja kvalifikatsiooniga. Ta on õpetanud inglise keele ja kultuuri eriala üliõpilastele erinevaid kursusi: inglise-eesti kontrastiivlingvistikat, inglise keele ajalugu, inglise keele teooriat, ingliskeelsete maade ühiskonda ja kultuuri, inglise keele morfoloogiat ja süntaksi, teksti analüüsi jne.\nSuliko Liiv on juhtinud teadusprojekte, juhendanud bakalaureuse-, magistri- ja doktoritöid, korraldanud rahvusvahelisi konverentse ning osalenud ise paljudel rahvusvahelistel konverentsidel ettekannetega. Ta on olnud filoloogiateaduskonna dekaan, germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi direktor, germaani-romaani filoloogia osakonna juhataja ja inglise keele õppetooli juhataja. Osalenud ülikooli nõukogu, senati, instituudi nõukogu töös ning juhtinud erinevaid komisjone. Esindanud Eesti Vabariiki Euroopa Nõukogu Kaasaegsete Keelte sektsioonis Strasbourgis ja Euroopa Nõukogu Euroopa Nüüdiskeelte Keskuses Grazis. On olnud Eesti Keelenõukogu liige, koostanud Eesti keele arengustrateegiat, samuti Eesti võõrkeelte strateegiat, koostanud Euroopa keelemapi Eesti variandi. Koostanud ka inglise-eesti ja eesti-inglise sõnaraamatuid.\nUurimisvaldkonnad: kontrastiivlingvistika, kultuuridevaheline suhtluspädevus, võõrkeele õpetamise metoodika, keelepoliitika, leksikograafia.\nlingvistika ja tõlketeaduse dotsent\nMari Uusküla on lingvistika ja tõlketeaduse dotsent ja keeleteadlane, kes uurib keele, taju ja mõtlemise omavahelist mõju ja suhteid. Mari Uuskülal on magistrit- ja doktorikraad Tartu Ülikoolist, lisaks on ta end täiendanud Budapesti Eötvös Lorandi ülikoolis Ungaris ja Firenze ülikoolis Itaalias. Tema täpsem teadushuvi on keeletüpoloogia, keele ja taju liigitamine, võrdlev keeleteadus ning psühholingvistika. Teda huvitab, kuidas nimetatakse ja kategoriseeritakse värve eri keeltes, sh eesti, ungari, itaalia, tšehhi, soome, vene jt keeltes. Viimansel ajal on tema huviorbiidis ka Ta on kaastoimetanud kogumiku "Color Language and Color Categorization" (2016) koos Geda Paulseni ja Jonathan Brindle'iga. Ta õpetab Tallinna ülikoolis psühholingvistikat, antropoloogilist lingvistikat, semantikat ja pragmaatikat. Ta on olnud mitmete edukate magistritööde juhendaja. Mari Uusküla on õpetanud mitmes Euroopa ülikoolis, nt Roskildes, Veronas, Milanos ja Budapestis.\nvene uuringute professor\nKapitolina Fedorova on Tallinna Ülikooli vene uuringute kaasprofessor. Ta lõpetas Sankt-Peterburgi Riikliku Ülikooli (PhD 2002) ning töötas 15 aastat Euroopa Ülikooli antropoloogia teaduskonnas (S.-Peterburg). Enne jõudmist Tallinna Ülikooli töötas ta 2 aastat Hankuk Välisuuringute Ülikoolis (Seoul, Lõuna Korea).\nTema uurimishuvid hõlmavad sotsiolingvistikat, keelekontakte, piiri ja migratsiooni uuringuid, keelelise maastiku uuringuid ja etniliste gruppide vahelist kommunikatsiooni. Ta on viinud läbi teadusprojekte erinevates regioonides, k a Venemaa-Hiina, Venemaa-Soome ja Venemaa-Eesti piirialadel, S.-Peterburgis, Moskvas ja Seoulis.\nMeie keeleteadlased keskenduvad eelkõige keele omandamisele, tekstilingvistikale, keele õpetamisele, sotsiolingvistikale ja psühholingvistikale ning grammatika uurimisele.\nDoktorantidel on võimalik kasutada nii TLÜ akadeemilise raamatukogu kui ka rahvusraamatukogu inforessursse.\nKoostöös Tartu ülikooli, Eesti kirjandusmuuseumi ja Eesti Keele Instituudiga toimub keeleteaduse, filosoofia ja semiootika doktorikool.\nHuvilistel on võimalik osaleda Eesti Rakenduslingvistika Ühingu konverentsidel ning muudel kohalikel ja rahvusvahelistel konverentsidel.\nVälja antakse toimetiste sarja.\nÜldised vastuvõtutingimused leiate siit.\nÕppekava täiendavad vastuvõtunõuded 2022. a vastuvõtul\nKandideerimisperioodil (23.05.-30.06) tuleb kandidaatidel kandideerimisbaasi üles laadida:\n1) Koostöös juhendajaga täiendatud (ja tema poolt allkirjastatud) doktoritöö kavand (pikkus u 5 lk/2500 sõna ilma kirjanduse nimekirjata) sisaldab vähemalt järgmisi komponente:\nkavandatava uurimistöö teema;\nuurimistöö eesmärgid ja peamised uurimisküsimus(ed);\nülevaade kasutatavatest meetoditest ja/või põhimõistetest;\nsenise uurimisseisu ülevaade;\nülevaade, millist teemakohast uurimistööd on kandidaat juba varem teinud;\nülevaade plaanitava uurimistöö sisust;\nvisioon uurimistöö esmaste võimalike tulemuste kohta (mida loodetakse teada saada);\nesmane nimekiri töös kasutatavatest allikatest ja kirjandusest;\nuurimistöö ajaline graafik (sh info väliõpingute kohta nt Erasmus, arhiivide ja raamatukogude külastus jms).\nJuhul kui kavandatav doktoritöö sisaldab välitöid, lisada info nende ulatuse, kestuse ja finantseerimise kohta (nii eelarve kui ka kavandatavad finantseerimisallikad)\nSamuti lisada põhjendus, miks seda uurimistööd peab tegema just Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis\n2) Täpsustatud ja juhendajaga kooskõlastatud korraldatava õppetöö visioon õppekavade ja ainete lõikes ning info doktorandi rollist neis ainetes (doktorantidelt oodatakse 4 aasta doktorantuuri jooksul assisteerimist loengute ja seminaride korraldamisel vähemalt kolmel kursusel ja vähemalt ühe kursuse iseseisvat / kaasvastutusel läbi viimist).\n3) CV (sisaldab infot kandidaadi publikatsioonide kohta)\n4) Tõend keeleoskustaseme kohta (inglise keel C1-tasemel). Tõendi puudumisel tuleb osaleda keeletestil.\nVastuvõtueksam toimub intervjuu vormis kandideerimiseks esitatud ja potentsiaalse juhendajaga kooskõlastatud doktoritöö kava (doktoritöö projekti) teemadel. Doktorant-nooremteadurilt eeldatakse selget visiooni oma doktoriõpingute kestuse kohta.\nHinnatakse järgmisi aspekte:\nKandidaadi akadeemiline kompetents (sh eelneva hariduse sobivus, muud antud uurimisteemat toetavad teadmised ja kvalifikatsioon, keeleoskuse sobivus soovitud teema uurimiseks) (max 35 palli)\nUurimistöö kava (sh ajakohasus ja interdistsiplinaarsus, uurimistöö sisu, kasutatavad meetodid, sobivus humanitaarteaduste instituudi profiiliga) (max 35 palli)\nÕppetöö kompetentsid (sh kandidaadi haakuvus humanitaarteaduste instituudi õppetööga) (max 20 palli)\nÜldmotivatsioon õppida doktoriõppes (max 10 palli)\nKandidaadil on võimalik saada maksimaalselt 100 palli.\nÜks doktorant-nooremteaduri koht uurimistöö tegemiseks ühel või kombineeritult mitmel järgnevatest teemadest: igapäevakommunikatsioon; sotsiolingvistiline variatsioon; korpuspõhine lähenemine keele uuringutes; keelekontaktid, ühiskondlik mitmekeelsus ja mitmekultuurilisus, keel ja identiteet.\nVastu võetud doktorant immatrikuleeritakse Lingvistika õppekavale.\nJuhendaja: Kapitolina Fedorova\nLingvistika phd (2019)\nAvita kirjastuse õppekirjanduse autor ja toimetaja\n"Olen lõpetanud Tartu Ülikooli eripedagoogika erialal, seejärel õppisin Tallinna Ülikoolis keeletoimetaja erialal ning edasi doktoriõppes lingvistikat. Motivatsioon õpinguid doktoriõppes jätkata sugenes eelkõige üha süvenevast huvist interdistsiplinaarse teema vastu, mida käsitlesin juba magistritöös: pisut võõristav ja seni tähelepanuta jäänud keeleajaloo allikas ja vaatenurk – vanimad eestikeelsed hauakirjad."\nVaata Pille Arneki 1 minuti loengut "millest räägivad vanad hauakirjad?".\nTallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi elukestva õppe lektor\n"Sain tõuke õppida lingvistikat juba keele ja kommunikatsiooni magistriõpingute ajal. Mind huvitas, ja huvitab siiani, sotsiaalsete fenomenide keeleline konstrueerimine. Mitmekülgne doktori õppekava andis niisuguseks interdistsiplinaarseks uurimishuviks hea võimaluse. Oma doktoritöös analüüsisin andekusfenomeni tõlgitsemist avalikus kommunikatsioonis ja jätkan andekusuuringutega ka oma praeguses töös Tallinna ülikooli haridusteaduste instituudi õppejõuna."\nVaata Halliki Põlda 1 minuti loengut\n"andekus on arendatav ja omane kõigile inimestele".\nTartu Ülikooli Narva kolledži eesti keele assistent\nSzilárd Tibor Tóth on õppinud Budapesti, Leningradi ja Berliini Humboldti ülikoolis. On õpetanud Tartu Ülikoolis alates aastast 1998 ungari ja eesti filoloogiat. Ungari keele lektorina on ta tegutsenud Udmurdi Riiklikus Ülikoolis. Peamised uurimusvaldkonnad on tartu keele ajalugu ning keelekontaktid. Narva Kolledžis on korraldanud iga-aastaselt kaks filoloogilist konverentsi. Tema doktoritöö on esimene teaduslik uurimistöö tartu keele ajaloost.\nLoe lähemalt tema väitekirjast.\nLingvistika phd (2009)\nTallinna Ülikooli eesti keele kui teise keele professor\n„Mind huvitas vene-eesti keelekontakt. Kui lõpetasin eesti filoloogia magistriõppe Tallinna ülikoolis, siis otsustasin jätkata lingvistika doktoriõppes, kuna kaitsmisel soovitati mul avaldada teemakohane eestikeelne monograafia. Doktorikava rahvusvahelisus lõi suurepärased võimalused Eestis toimuvate keelekontaktide erinevate aspektide uurimiseks. Peale järeldoktorantuuri Tartu ülikoolis naasin koduülikooli eesti keele kui teise keele ning kultuurivahelise kommunikatsiooni valdkonnas töötamiseks."\nLingvistika phd (2008)\nTallinna Ülikooli eesti keele professor\n"Tallinna ülikooli lingvistika doktoriõpe andis esmalt muidugi sügavamad lingvistikateadmised, ilma milleta poleks töö minu praegusel ametikohal võimalik, ning peale võimaluse ühelt poolt olla kursis Eesti keeleteaduses toimuvaga ning teiselt poolt vabaduse sulanduda Euroopa rahvusvahelisse lastekeeleuurijate võrgustikesse."\nLingvistika phd (2021)\nTallinna Ülikooli inglise keele õpetaja\n„Magistriõpingud Tallinna Ülikoolis inglise keele õpetaja erialal hõlmasid paljusid teemasid, mis köitsid mind: keel ja kultuur ning nende õpetamine ja õppimine. Lingvistika doktoriõppes oli mul jälle võimalus neid integreerida süvendades keele omandamise, õppimise ja õpetamisega seotuid teadmisi ning uurides emakeele mõju võõrkeele idioomidest arusaamisele ja mõistmisstrateegiatele.“\nLoe artiklit Doktoritöös selgub, et emakeele tugi on kõige edukam strateegia idioomide õppimisel\nTallinna Ülikooli rakenduslingvistika lektor\nDoktoritöös uurisin inglise-eesti keelekontakte, huvi selle teema vastu sai alguse juba Tallinna Ülikoolis magistrantuuris õppides. Doktoriõpe võimaldas mul teemat süvitsi uurida, samuti andis mulle laialdased teadmised nii lingvistikast kui ka uurimismeetoditest. Kuna kontaktlingvistika uurijaid on Eestis vähe, hindasin kõrgelt võimalust tutvuda õpingute käigus mitmete rahvusvaheliselt tunnustatud teadlastega.\nRahvusvaheliselt akrediteeritud doktoridiplom võimaldab töötada doktorikraadi nõudvatel ametikohtadel, näiteks Tallinna ülikoolis, Eesti Keele Instituudis või Tartu ülikoolis.\nPärast doktoriõpingute lõpetamist on võimalik kandideerida järeldoktorantuuri või jätkata iseseisvalt akadeemilise enesetäiendamisega.\nTelefon(+372) 640 9344


15.11.1980 (26) 250 Tsd. €\n19.02.1983 (24) 75 Tsd. €


OtelService - Biisk - Hotels.com\nKülaliskorterid südalinnas eraldi köökidega, Biisk\nKrasnoarmeiskaya, Biisk, 659300, Altayskiy kray, Vene Föderatsioon\nAsukoht: Biisk, südalinna piirkond\nBiiski draamateater – 11 min jalgsi\nKülaliskorter, 1 magamistoaga (Krasnoarmeyskaya, 43)\nKülaliskorter, 2 magamistoaga (Krasnoarmeyskaya, 67)\nKülaliskorter, 3 magamistoaga (Krasnoarmeyskaya, 81)\nKülaliskorter, 2 magamistoaga (L'va Tolstogo, 166)\nKülaliskorter, 1 magamistoaga (Mukhacheva, 123)\nKülaliskorter, 2 magamistoaga (Mukhacheva, 125)\nKülaliskorter, 3 magamistoaga (Mukhacheva, 228/4)\nKülaliskorter, 2 magamistoaga (Mukhacheva, 230/1)\nKülaliskorter, 2 magamistoaga (Mukhacheva, 258)\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 150.0 RUB öö kohta\nKas OtelService võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, OtelService pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas OtelService pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku OtelService kohapeal parkimisvõimalust.\nKas OtelService lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on OtelService kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Шоколатте (4 min jalgsi), Coffee Like (6 min jalgsi), Бургер кинг (7 min jalgsi).