www.tele2.ee veebilehel kasutatakse küpsiseid, et pakkuda kasutajatele asjakohasemat sisu ning muuta veebilehe kasutamine mugavamaks ja lihtsamaks. Küpsised on väiksemahulised tekstifailid, mis salvestatakse sinu veebilehitsejasse (veebilehitsejaks kutsume programme nagu näiteks Chrome, Firefox, Explorer, Safari) külastades meie veebisaiti.\nMis on küpsised (inglise keeles ’cookies´)?\nKüpsised aitavad saada infot selle kohta, kas Sa oled meie lehel esimest korda või oled seda ka varasemalt külastanud; mitu korda on loetud mõnda artiklit või milliseid tooteid lisatakse e-poes ostukorvi. Küpsiseid kasutatakse, et muuta veebileht sulle mugavamaks, lihtsamaks ja personaalsemaks.\nSul on võimalus keelata kõigi või valikuliselt mõnede küpsiste salvestamine oma seadmesse muutes oma veebilehitseja seadeid või tehes valiku veebilehte külastades. Küpsiste keelamisel ei pruugi veebileht töötada enam ootuspäraselt, kuna veebilehe funktsionaalsus võib olla häiritud.\nKui Sa oled algselt nõustunud küpsiste kasutamisega oma veebilehitsejas ning ühel hetkel soovid oma nõusolekut muuta või tagasi võtta, tuleb Sul muuta veebilehitsejas oma seadeid ning ka kustutada eelnevalt seadmesse salvestatud küpsised. Veebilehe seadetes saab küpsised vastavalt Sinu soovile igal ajal kustutada.\nSeansiküpsised. Tegu on ajutiste küpsistega, mida kasutatakse iga kord, kui külastad veebilehte ja kustutatakse pärast veebiakna sulgemist. Ajutisi küpsiseid kasutatakse näiteks ostukorvi sisu meeldejätmiseks või autoriseerimise tegemiseks veebilehel.\nKolmandate osapoolte küpsised. Need küpsised kuuluvad kolmandatele osapooltele ning on paigutatud Tele2 veebilehele veebilehe omaniku loal. Seda võib ette tulla siis, kui meie veebisaidil on kasutatud teistelt osapooltelt pärit elemente nagu sotsiaalmeedia lisandmoodulid, reklaamid, pildid või gifid. Tele2 kodulehel on näiteks sellisteks kolmandateks osapoolteks Google (Google Analytics, Google AdService, Google TagManager), Facebook, Decibelinsight (https://www.decibelinsight.com/), Binkies 3D (https://www.binkies3d.com/) ning Adform (https://site.adform.com). Kolmandate osapoolte küpsistele kehtivad kolmandate osapoolte küpsiste tingimused, millega on võimalik tutvuda nende kodulehtedel.\nKui soovid täielikku ülevaadet kolmandate osapoolte küpsistest, palun tutvu küpsiste tabeliga nõusoleku sätetes.\nReklaami kuvamiseks mõeldud küpsised. Nimetatud küpsised võivad olla meie veebilehel nii Tele2 enda kui kolmandate osapoolte omad. Nende küpsiste abil on võimalik luua Sinu huvidele vastav profiil ja selle põhjal esitada Sulle asjakohaseid reklaame ja pakkumisi. Need küpsised salvestavad infot Sinu veebilehitseja ja Sinu poolt kasutatava seadme kohta. Sinu profiil luuakse Sinu külastatud veebilehtede põhjal. Näiteks kui Sa külastad tihti kodumasinatega seotud lehekülgi, kuvatakse Sulle nende ettevõtete reklaami, kes müüvad kodutehnikat. Kui Sa keelad reklaami küpsised veebilehitsejast, ei jää Sa reklaamist ilma, vaid esitatud reklaam on juhuslik ning ei arvesta Sinu huvisid.\nJuhul, kui oled nõustunud enda internetiliikluse andmete kasutamisega turunduseesmärkidel, siis võidakse nende küpsistega kogutud teavet kombineerida ka sinu kohta käivate kliendiandmetega. Kasutame turunduseesmärgil küpsiseid, et prognoosida Sinu huvisid, eelistusi ja ostukäitumist meie veebis.\nMeie küpsiste kohta esitatav info ja küpsised võivad ajas muutuda. Tutvu ka Tele2 privaatsuspoliitikaga siin. Küsimuste korral palun kirjuta dpo_estonia@tele2.com


Teisenda Aaker (rahvusvaheline) mõõtühikuks µb (Aaker (rahvusvaheline) mõõtühikuks Mikrobarn)\nAaker (rahvusvaheline) to µb\nAaker (rahvusvaheline) to Mikrobarn\nTeisenda Aaker (rahvusvaheline) mõõtühikuks Mikrobarn (Aaker (rahvusvaheline) mõõtühikuks µb):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '408 Aaker (rahvusvaheline)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '42 Aaker (rahvusvaheline) na µb' või '22 Aaker (rahvusvaheline) to µb' või '83 Aaker (rahvusvaheline) -> Mikrobarn' või '45 Aaker (rahvusvaheline) = µb' või '13 Aaker (rahvusvaheline) na Mikrobarn' või '84 Aaker (rahvusvaheline) to Mikrobarn'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(97 * 82) Aaker (rahvusvaheline)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '408 Aaker (rahvusvaheline) + 1224 Mikrobarn' või '88mm x 21cm x 70dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Mikrobarn ühes Aaker (rahvusvaheline)?\n1 Aaker (rahvusvaheline) = 40 468 564 224 000 000 000 000 000 000 000 000 000 Mikrobarn [µb] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Aaker (rahvusvaheline) mõõtühikuks Mikrobarn teisendamiseks.


JEEP XJ 2.499 TD 85 kW -96, müük, kuulutus 81706495 - Kuldne Börs\nJEEP XJ 2.499 TD 85 kW -96\nID: 81706495, muudetud 05:30 25.04.2018\nheas korras, tumeroheline metallik, odomeetri näit 296000, diisel, nelivedu, manuaal, 5 kohta, toodetud 01.1996, turvapadjad, udutuled, lisatuled, valuveljed 15, talverehvid velgedel, suverehvid velgedel, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, tagaklaasi soojendus, konks, nahksisu, kohtvalgustid, tagaistme seljatugi allaklapitav, stereo, istmed (el. reguleeritavad istmed), R4, turbo, tühimass (kg): 1640, täismass (kg): 2230, kandevõime (kg): 590, kütusepaagi maht (l): 70, kütusekulu linnas (l/100km): 10, kütusekulu maanteel (l/100km): 8, ülevaatus kehtib 10.2018\nMüüa Jeep,raudne jahimehe või kalamehe auto. Heas korras,kõik mis autol küljes töötab.Auto põhi saanud väga korraliku korrosiooni kaitse,kerel muidugi üksikuid rooste täppe esineb.Saanud korraliku remondi ja hooldatud.Auto igapäevases kasutuses. Vahetust ei soovi. Helista 56295565 ja küsi lisa...


Albert Victor – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Prints Albert Victor, Clarence'i hertsog)\nPrints Albert Victor, Clarence'i ja Avondale'i hertsog (Albert Victor Christian Edward; 8. jaanuar 1864 – 14. jaanuar 1892) oli Briti kuningliku perekonna liige, Walesi printsi Albert Edwardi (hilisem Edward VII) ja tema abikaasa Alexandra vanim poeg. Sünnihetkel oli ta oma isa järel troonipärilusjärjestuses teisel kohal. Albert suri enne oma isa kuningaks saamist ning troonipärilus läks tema venna George V kätte.\nPrints Albert Victor, Clarence'i hertsog\n3 Võimalikud kuninglikud mõrsjad\n5 Ebaseaduslikud lapsed\n6 Rappija Jacki kuuldused\n7 Surm ja järelkaja\nAlbert Victor sündis Windsoris Frogmore House'is. Kuninganna soovil sai tema nimeks Albert, kuid teda tunti hüüdnime Eddy all. Tema sünnijärgne tiitel oli Tema Kuninglik Kõrgus Albert Victor, Suurbritannia ja Iiri prints.\nPrints ristiti 10. märtsil 1864 Buckinghami palees. Tema ristivanemad olid tema vanaema kuninganna Victoria, belglaste kuningas Léopold I, Taani kuningas Christian IX (teda esindas ristsetel Glücksburgi hertsog Johann), Badeni printsess Alexandrine, tema tädi Preisimaa kroonprintsess Victoria, tema onu prints Alfred, Hessen-Kasseli maakrahv Wilhelm ja Glücksburgi leskhertsoginna Luise Karoline.\nPrintsi vend George sündis 3. juunil 1865. Kuna vendade vanusevahe oli väike, õpetati neid koos. Kuninganna määras nende õpetajaks John Neale Daltoni. Prints õppis range programmi järgi, kuigi polnud intellektuaalselt silmapaistev.\nHiljem teenisid vennad HMS Bacchante'il mereväekadettidena, saatjaks Dalton. Nad sõitsid ringi Briti impeeriumis, külastades Austraaliat ja Kaug-Ida ning lastes endale Jaapanis tätoveeringud teha. Suurbritanniasse naasmisel vennad lahutati ning Albert Victor asus õppima Cambridge'i ülikoolis. Printsi ei huvitanud intellektuaalne õhkkond, kuid huvitas tudengielu. 1885. aastal lahkus ta ülikoolist ning astus sõjaväkke.\nVõimalikud kuninglikud mõrsjadRedigeeri\nPrintsi võimalike mõrsjatena pakuti välja kolme neidu. Neist esimene oli 1889 Hesseni printsess Alix, kellest hiljem sai Aleksandra Fjodorovna nime all Venemaa keisrinna. Järgmisel aastal armus prints Orléansi printsessi Hélène'i, kuid kihlus katkestati, kui Hélène keeldus katoliiklusest lahti ütlema. Vastavalt Suurbritannia troonipärimiskorrale peavad nii monarh kui tema pereliikmed olema protestandid.\n1890 sai Albertist Clarence'i ja Avondale'i hertsog ning Athlone'i krahv.\nSamal aastal kihlus prints oma kauge sugulase Tecki printsessi Victoria Maryga. Printsess Mary oli George III tütretütre printsess Mary Adelaide'i ja Tecki hertsogi Franzi tütar.\nEnne kui nad jõudsid abielluda, suri Albert kopsupõletikku. Tema vend George abiellus 1893 Maryga ning kui George'ist sai 1910 kuningas George V, sai Mary ikkagi kuningannaks.\nPrints saadeti 1889 Indiasse, kus ta tutvus Margery Haddoniga, kes oli abielus. Järgmisel aastal sünnitas Margery poeg Clarence Guy Gordon Haddoni. Pärast printsi surma läks naine Inglismaale ning väitis, et tema poja isa oli prints.\nPolitsei eriosakond algatas salajase juurdluse. Riigiarhiivis asuvad toimikud näitavad, et ametimehed polnud kindlad, kas naise väidetel on tõepõhi all või mitte, ning kaalusid talle toetuse maksmist. Kindlalt on teada see, et Haddon siirdus 1915 Indiasse, kus ta elas rahulikult oma elu lõpuni. Pole teada, kas talle maksti lahkumise ja edasise vaikimise eest.\n1920. aastatel tuli Inglismaale tema poeg Clarence, korrates oma lugu ning avaldades raamatu "My Uncle George V" ("Minu onu George V"). Politsei maksis talle kinni reisi Ameerika Ühendriikidesse, kuid ta naasis Inglismaale, et oma nõudeid uuesti esitada.\n1934 viibis ta aasta vanglas ning suri hiljem vaesuses.\nIsegi kui Haddoni isadus oleks tuvastatud, poleks see kuninglikku troonipärilusliini muutnud.\nRappija Jacki kuuldusedRedigeeri\n1960. ja 1970. aastatel levisid kuuldused, nagu oleks prints olnud Rappija Jack, kes mõrvas 1888. aastal prostituute.\nAjaloolased on need teooriad aga kindlalt ümber lükanud. Näiteks 30. septembril 1888, kui mõrvati Elizabeth Stride ja Catherine Eddowes, viibis prints Šotimaal Balmoralis koos kuninganna Victoria, teiste perekonnaliikmete, külaskäigul olevate Saksamaa sugulaste ja teenijaskonnaga. Teda nägi seal ka ajalehereporter.\nKuninglik ajaleht Court Circular avaldas kuupäevaliselt kõikide kuningliku perekonna liikmete asjatoimetused ja selle järgi polnud Albert Victor ühegi mõrva toimumise ajal Londonis.\nSurm ja järelkajaRedigeeri\nAlbert Victor suri 14. jaanuaril 1892 kopsupõletikku, millega oli kaasnenud ka gripp. Vaatamata suurele tunnistajate hulgale surmahetkel, on tekkinud hulk alternatiivseid teooriaid. Neist üks väidab, et prints suri hoopis süüfilisse, teine, et morfiini üledoosi tagajärjel. Väidetakse ka, et tegelikult elas ta kuni 1920. aastateni Wighti saarel üksinda ning et surma imiteeriti printsi troonipärilusjärjestusest eemaldamiseks. Ühegi teooria toetuseks pole piisaval hulgal tõendeid.\nTa maeti St. George'i kabelisse Windsoris. Printsi ema ei saanud poja surmast kunagi täielikult üle ning hoidis toa, kus prints suri, puutumatuna.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Albert_Victor&oldid=5875868"\nLehekülje viimane muutmine: 13. aprill 2021, 21:39\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:39, 13. aprill 2021.


EKG analüüsi transkript\nElektrokardiogramm peegeldab ainult südamelihase elektrilisi protsesse: müokardirakkude depolarisatsioon (ergastamine) ja repolarisatsioon (taastumine).\nEKG intervallide suhe südame tsükli faasidega (süstool ja vatsakeste diastool).\nTavaliselt põhjustab depolarisatsioon lihasrakkude kokkutõmbumist ja repolarisatsioon viib leevendamiseni. Lihtsuse mõttes kasutan mõnikord "depolariseerimise-repolarisatsiooni" asemel kontraktsiooni-lõõgastust, kuigi see pole täiesti täpne: on olemas mõiste "elektromehaaniline dissotsiatsioon", mille puhul müokardi depolarisatsioon ja repolarisatsioon ei põhjusta selle ilmset kontraktsiooni ja lõdvestumist. Pisut rohkem selle nähtuse kohta, kirjutasin enne.\nEnne ECG dekodeerimisega pöördumist peate välja selgitama, millised elemendid see koosneb.\nHambad ja intervallid EKG-s. On uudishimulik, et P-Q intervalli välismaal nimetatakse tavaliselt P-R-ks.\nIga EKG koosneb hambadest, segmentidest ja intervallidest.\nJAWS on elektrokardiogrammi väljaheited ja nõgusused. EKG-s eristatakse järgmisi hambaid:\nQ, R, S (kõik kolm hammast iseloomustavad vatsakeste kontraktsiooni),\nT (ventrikulaarset lõõgastust),\nU (muutuv laine, harva salvestatud).\nSEGMENDID EKG-de segment on kahe kõrvuti asetseva hamba vahel sirgjoone (kontuur) segment. P-Q ja S-T segmendid on kõige olulisemad. Näiteks moodustub P-Q segment tänu atrioventrikulaarse (AV-) sõlme ergastamise algatamise hilinemisele.\nINTERVÄÄRINGID Intervall koosneb hammasest (hammaste komplekt) ja segmendist. Seega on vahekaugus = haru + segment. Kõige olulisemad on intervallid P-Q ja Q-T.\nEKG-d puudutavad hambad, segmendid ja intervallid. Pöörake tähelepanu suurtele ja väikestele rakkudele (nende kohta allpool).\nQRS kompleksi hambad\nKuna ventrikulaarne müokard on massiivsem kui atria müokard ja sellel ei ole mitte ainult seinu, vaid ka massiivne sektsioonidevaheline vaheseina, siis erutusvõime levikut iseloomustab kompleksse QRS kompleksi ilmumine EKG-s. Kuidas valida hambaid?\nEsiteks hinnatakse QRS kompleksi üksikute hammaste amplituudi (mõõtmed). Kui amplituud ületab 5 mm, on harud tähistatud suurte (suurte) tähega Q, R või S; kui amplituud on väiksem kui 5 mm, siis väike (väike): q, r või s.\nR (r) hammas nimetab mis tahes positiivse (üles suunatud) hamba, mis kuulub QRS kompleksi. Kui on mitu hammast, siis järgnevad hambad on näidatud joontega: R, R ', R "jne. Q-rühma laine ees oleva QRS-i kompleksi negatiivne (allapoole) hamba tähistatakse kui Q (q) ja seejärel S (s). Kui QRS kompleksis pole üldse positiivseid hambaid, siis on ventrikulaarne kompleks määratud QS-iga.\nQRS kompleksi variandid.\nTavaliselt peegeldab Q-laht sekvenetilise vaheseina depolariseerumist, R-laine - vatsakese müokardi peamine mass, süstevee vaheseina basaalide (st atria) sektsioonide S laine. R-hammasV1, V2 peegeldab sulgurite vaheseina uriini ja RV4, V5, V6 - vasaku ja parema vatsakese lihaste põletik. Müokardi piirkonna surm (näiteksmüokardi infarkt) põhjustab Q laine laienemist ja süvenemist, mistõttu sellele hambale pööratakse alati tähelepanu.\nsüdame löögisageduse loendamine (HR);\nKriidi P-laine ja P-Q intervalli analüüs.\nVentrikulaarse kompleksi analüüs QRST:\nRS-T segmendi analüüs,\nQ intervallanalüüs - T.\nIga ECG-lindi alguses peaks olema kalibreerimissignaal - nn kontrollimivivolt. Selleks sisestatakse salvestuse alguses tavaline pinge 1 millivolt, mis peaks lindi kõrvalekalle 10 mm. Kui kalibreerimissignaali pole, peetakse EKG salvestamist valeks. Tavaliselt peaks vähemalt üks standardsest või tugevdatud jäsemete juurest olema suurem kui 5 mm ja rindkere juurest - 8 mm. Kui amplituud on madalam, nimetatakse seda vähendatud EKG pinget, mis juhtub teatud patoloogilistes tingimustes.\nKontrollige millivolti EKG-s (salvestamise alguses).\n2) südame löögisageduse ja elektrijuhtivuse analüüs:\nRütmi korrektsust hinnatakse R-R-intervallidega. Kui hambad on üksteisest võrdsel kaugusel, nimetatakse rütmi korrektseks või õigeks. Individuaalsete R-R-intervallide kestus võib olla kuni ± 10% nende keskmisest kestusest. Kui rütm on sinuss, on see tavaliselt õige.\nsüdame löögisageduse loendamine (HR)\nEKG-kilele trükitakse suuri ruudud, millest igaüks sisaldab 25 väikest ruutu (5 vertikaalselt ja 5 horisontaalselt). Parema rütmiga südame löögisageduse kiireks arvutamiseks loendke kahe kõrvuti asetseva R - R hamba vahele suuri ruute.\nLindi kiirusel 50 mm / s: HR = 600 / (suurte ruutude arv). Lindi kiirusel 25 mm / s: HR = 300 / (suurte ruutude arv).\nKõrvaloleva EKG korral on R-R-intervall ligikaudu 4,8 suurt rakku, mille kiirus 25 mm / s annab 300 / 4,8 = 62,5 lööki / min.\nKiirusel 25 mm / s on iga väike raku 0,04 s ja kiirusel 50 mm / s - 0,02 s. Seda kasutatakse hammaste pikkuse ja intervallide kindlaksmääramiseks.\nEbanormaalse rütmiga peetakse tavaliselt maksimaalset ja minimaalset südame löögisagedust vastavalt kõige väiksema ja suurima R-R kestuse järgi.\nTeisisõnu otsivad nad, kus on südamestimulaator, mis põhjustab atria ja vatsakeste kontraktsioone. Mõnikord on see üks kõige raskemaid etappe, sest erinevad suutlikkuse ja juhtivuse häired võivad olla väga segaduses, mis võib kaasa tuua vale diagnoosi ja ebaõige ravi. Et EKG-i ängistuse allikas õigesti kindlaks määrata, peate hästi tundma südamejuhtivusüsteem.\nSINUS rütm (see on normaalne rütm ja kõik teised rütmid on patoloogilised). Ergutamise allikas paikneb sinus-kodade sõlmes. Märgid EKG-s:\nII standardse plii korral on P-hambad alati positiivsed ja asuvad iga QRS kompleksi ees,\nP-hammastega samas pliis on sama ühtne kuju.\nATTRACTi rütm. Kui ergastusallikas asub atria alumises osas, siis levib ergutav laine alt ülespoole (tagasiminek), seega:\nII ja III juhtides on P-hambad negatiivsed,\nP-hambad asuvad iga QRS kompleksi ees.\nP hamba koos kodade rütmiga.\nAV-ühenduse rütmid. Kui südamestimulaator paikneb atrioventrikulaarse (atrioventrikulaarse sõlme) sõlme juures, on ventrikleed harjunud nii nagu tavaliselt (ülalt alla) ja atria on tagasiulatuvad (st alt ülespoole). Samal ajal EKG:\nP hambad võivad puududa, kuna need on kihilised tavaliste QRS komplekside korral,\nP-hambad võivad olla negatiivsed, asuvad pärast QRS kompleksi.\nAV-ühenduse rütm, P-laine rakendamine QRS-i kompleksile.\nAV-ühenduse rütm, P-laine asub pärast QRS kompleksi.\nAV-ühendi rütmi südame löögisagedus on väiksem kui siinusrütm ja see on ligikaudu 40-60 lööki minutis.\nVentrikulaarne või idioventrikulaarne rütm (ladina keeles. Ventriculus - ventrikulaarne). Sellisel juhul on rütmiallikas vatsakeste juhtiv süsteem. Põlemine levib läbi vatsakeste valel moel ja seetõttu aeglasemalt. Tunnused idüentrikulaarne rütm:\nQRS kompleksid on laienenud ja deformeerunud (vaata "hirmutav"). Tavaliselt on QRS-kompleksi kestus 0,06-0,10 s, mistõttu selle rütmi korral ületab QRS 0,12 c.\nQRS-komplekside ja P-hammaste vahel pole korrektsust, sest AV-ühendus ei vabasta vatsakeste impulsse ja südameadmest saab ajareas põlema, nagu see on normaalne.\nIdioventrikulaarne rütm. P-laine ei ole seotud QRS kompleksiga.\njuhtivuse hindamine. Elektrijuhtivuse nõuetekohaseks arvessevõtmiseks võtke arvesse salvestuskiirust.\nJuhtivuse hindamiseks mõõdetakse:\nP-laine kestus (peegeldab impulsi kiirust anriia kaudu), tavaliselt kuni 0,1 s.\nintervalli P - Q kestus (peegeldab impulsi kiirust kõhulahtisest müokardist); vahekaugus P - Q = (P laine) + (P-segment - Q). Tavaline 0,12-0,2 s.\nQRS kompleksi kestus (peegeldab vatsakeste ergastuse levikut). Tavaline 0.06-0.1 s.\nsisemise kõrvalekaldumise intervall juhtides V1 ja V6. See on aeg QRS-kompleksi alguse ja R-laine vahel. Normaaltingimustes on V1-s kuni 0,03 s ja V6 kuni 0,05 s. Seda kasutatakse peamiselt Tema kimbu kimbu blokaadide tuvastamiseks ja vatsakeste ergastamise allikaks ventrikulaarsed ekstrasüstolid (südame erakordne kontraktsioon).\n3) südame elektrilise telje kindlaksmääramine. EKG tsükli esimene osa selgitas, mida südame elektriline telg ja kuidas see määratakse esiplaanil.\n4) Atriaalse tiibi P. analüüs. Tavaliselt viib I, II, aVF, V2-V6, P-laine alati positiivseks. Juhtude III, aVL, V1 puhul võib P-laine olla positiivne või kahefaasiline (hambaosa on positiivne, osa on negatiivne). Juhtus aVR on P-laine alati negatiivne.\nTavaliselt ei ületa P-laine kestus 0,1 s ja selle amplituud on 1,5-2,5 mm.\nParameetrid II, III, aVF on tavalise kestusega pikkade hammaste P-d, mis on iseloomulikud parempoolsele kodade hüpertroofiale, näiteks "kopsu südames".\nJaotunud 2 tipuga, laiendatud P-laine juhtides I, aVL, V5, V6 on iseloomulik vasakule kodade hüpertroofiale, näiteks mitraalklapi defektidega.\nP-laine moodustumine (P-pulmonale) koos parema atriumi hüpertroofiaga.\nP (P-mitraalse) hamba moodustumine vasaku aatriumi hüpertroofiaga.\nIntervall P-Q: normaalne 0,12-0,20 s. Selle intervalli suurenemine tekib siis, kui impulsside läbilaskvus on vähenenud läbi atrioventrikulaarse sõlme (atrioventrikulaarne plokk, AV blokaad).\nI tase - pikkus P-Q suureneb, kuid iga P-laine vastab oma QRS kompleksile (komplekside kadu puudub).\nII aste - osaliselt kukkuvad QRS kompleksid, st kõik P-hammased ei vasta selle QRS kompleksile.\nIII aste - AV-sõlme täielik blokaad. Sääreluu ja vatsakesed sõltuvad üksteisest oma rütmist. Ie tekib idioventrikulaarne rütm.\n5) Ventrikulaarse kompleksi analüüs QRST:\nVentrikulaarse kompleksi maksimaalne kestus on 0,07-0,09 s (kuni 0,10 s). Kestus suureneb tema kimpude mis tahes ummistustega.\nTavaliselt saab Q-laine salvestada kõikidest standardsete ja tugevdatud otsikutest jäsemetelt, samuti V4-V6-st. Q laine amplituud ei ületa tavaliselt 1/4 R-laine kõrgusest ja kestus on 0,03 s. Juhil on aVR-il tavaliselt sügav ja lai Q-laine ja isegi QS-i kompleks.\nR-hamba, aga ka Q-d saab registreerida kõikides standardsetes ja tugevdatud ülesannetes jäljetes. V1 kuni V4 amplituud suureneb (r-lainegaV1 võib puududa) ja siis väheneb V5 ja V6.\nS-hammas võib olla kõige erinevam amplituud, kuid tavaliselt mitte rohkem kui 20 mm. S-hamba väheneb V1-lt V4-le ja V5-V6-s võib isegi puududa. Vedelik V3 (või V2 - V4 vahel) registreeritakse tavaliselt "üleminekuala" (võrdsed R ja S hambad).\nS-T (RS-T) segment on segment QRS-kompleksi lõpust kuni T-laine alguseni. S-T segment on eriti hoolikalt analüüsitud IHD-le, kuna see peegeldab hapniku (isheemia) puudumist müokardis.\nTavaliselt asub S-T segment isoliini jäsemetel (± 0,5 mm). V1-V3 juhtmetes saab S-T segmenti nihutada (mitte rohkem kui 2 mm) ja V4-V6 - alla (mitte rohkem kui 0,5 mm).\nQRS-kompleksi ülemineku punkti S-T segmendis nimetatakse punktiks j (sõna ristmik - ühendus). Punkti j kõrvalekalle kontuurist kasutatakse näiteks müokardi isheemia diagnoosimiseks.\nT-laine peegeldab ventrikulaarse müokardi repolariseerimise protsessi. Enamikes juhtmetes, kus kõrge R on salvestatud, on ka T-laine positiivne. Tavaliselt on T-laine I, II, aVF, V2-V6 korral alati positiivne T-gaMa > TIII, a tV6 > TV1. AVR-s on T-laine alati negatiivne.\nQ-T-intervalli nimetatakse elektrilise ventrikulaarse süstooliks, sest sel ajal on kõik südame vatsakeste osad pingestatud. Mõnikord pärast T-laine registreeritakse väike U-toru, mis moodustub vatsakese müokardi lühiajalise suurenenud vedeliku poolt pärast nende repolariseerumist.\n6) Elektrokardiograafiline järeldus. Tuleks lisada:\nRütmi korrektsus (õige või mitte). Tavaliselt on siinusrütm õige, kuigi on võimalik hingamisrütmiat.\nventrikulaaride ja aniaravimite hüpertroofia ja / või ülekoormus\nJärelduste näited (mitte päris täielikud, vaid reaalsed):\nSüdame rütm südame löögisagedusega 65. südame elektrilise telje normaalne asetus. Patoloogia pole tuvastatud.\nSinus-tachükardia südame löögisagedusega 100. Üheks supraventrikulaarne ekstsüsteerium.\nSinusrütm koos südame löögisagedusega 70 lööki / min. Tema õige kimbu täielik osaline blokeerimine. Mõõdukad metaboolsed muutused müokardil.\nEKG näited südame-veresoonkonna haiguste kohta järgmisel korral.\n(29. jaanuari 2012. a täiendus)\nSeoses sagedaste küsimustega märkustes EKG tüübi kohta, räägin sellest, milline interferents võib olla elektrokardiogrammis:\nMeditsiinitöötajate sõnavara häireid EKG-s nimetatakse näpunäideks: a) üleujutuste voolud: võrgupistik korrapäraste võnkumiste vormis sagedusega 50 Hz, mis vastab väljalaskeava vahelduvvoolu sagedusele. b) kontuuri "ujumine" (triiv), mis on tingitud elektroodi kehvast kokkupuutest nahaga;


21. märtsil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik\nHageja: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Hermes ja G. Wilms)\nHageja palub Euroopa Kohtul tuvastada, et Saksamaa Liitvabariik on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta1 (edaspidi „keskkonnamõju hindamise direktiiv”) artiklist 11 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)2 artiklist 25 tulenevaid kohustusi, sest ta:\nkäsitab keskkonnamõju hindamise direktiivi sätteid nii nagu ei annaks need põhimõtteliselt subjektiivseid õigusi, ning välistab seega suurel määral nende õiguste maksmapaneku üksikisikute poolt (Verwaltungsgerichtsordnung’i (halduskohtumenetluse seadustik) § 113 lõige 1);\npiirab otsuste tühistamise menetlusnormide rikkumise tõttu juhtumitega, mil nõutav keskkonnamõju hindamine puudub täielikult või puudub nõutav eelhindamine (Umwelt-Rechtsbehelfsgesetz’i (keskkonnaalase õiguskaitse erinõuete seadus, edaspidi „UmwRG” § 4 lõige 1), ning juhtudega, mil kaebuse esitaja tõendab, et menetlusnormide rikkumise ja tehtud otsuse vahel oli põhjuslik seos (Verwaltungsverfahrensgesetz’i (haldusmenetluse seadus, edaspidi „VwVfG”) § 46) ja kahjustatud on kaebaja õiguslikku seisundit;\npiirab kaebuse esitamise õigust ja kohtuliku kontrolli ulatust vastuväidetega, mis esitati juba vastuväidete esitamise tähtaja jooksul haldusmenetluses, mis viis otsuse vastuvõtmiseni (UmwRG § 2 lõige 3 ja VwVfG § 73 lõige 6) ja\npiirab pärast 25. juunit 2005 algatatud ja enne 12. maid 2011 lõpetatud menetlustes keskkonnaühenduste kaebuse esitamise õigust õigusnormidega, millega antakse õigusi üksikisikutele (UmwRG § 2 lõige 1 koosmõjus § 5 lõikega 1);\npiirab pärast 25. juunit 2005 algatatud ja enne 12. maid 2011 lõpetatud menetlustes keskkonnaühenduste kaebuste kohtuliku kontrolli ulatust õigusnormidega, millega antakse õigusi üksikisikutele (UmwRG vana redaktsiooni § 2 lõige 1 koosmõjus UmwRG § 5 lõikega 1);\nvälistab UmwRG kohaldamisalast üldiselt kõik haldusmenetlused, mis on algatatud enne 25. juunit 2005 (UmwRG § 5 lõige 1).\nSisuliselt esitatakse järgmised väited:\nVastustaja on nii ajalises kui ka sisulises mõttes rikkunud lojaalse koostöö kohustust. Näiteks kulus tal 18 kuud, et püüda teha vajalikud järeldused Euroopa Kohtu 12. mai 2011. aasta otsusest kohtuasjas C-115/093 . Sisulisest küljest on kostja kehtestatud õigusnormid ebapiisavad ja vastuolus nii eespool viidatud kohtupraktikaga kui ka Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas Altrip4 .\nLiitvabariik piirab kohtulikku kontrolli üksikisikute õiguskaitse puhul endiselt kinnipidamisega eeskirjadest, mis annavad subjektiivseid õigusi nn Schutznormtheorie (kaitsenormiteooria) tähenduses. Täiendavad piirangud puudutavad nii üksikisikute kui ka ühenduste õiguskaitset. Näiteks võimaldab UmwRG loa andmise otsuste tühistamist ainult keskkonnamõju hindamise puudumise korral, mitte aga selle puuduliku teostamise puhul.\nLisaks näeb Saksamaa menetlusõiguse seisukohast õigusvastase keskkonnamõju hindamise otsuse tühistamise üksikisiku kaebuse korral ette ainult siis, kui kaebaja tõendab konkreetselt, et menetlusveata oleks see otsus olnud teistsugune, ning kui menetlusviga kahjustab kaebaja materiaalõigust.\nSamuti on tõkestatud ühenduste vastuväidete esitamine kohtumenetluses, kui neid väiteid ei ole juba esitatud haldusmenetluses. Lõpetuseks ei vasta UmwRG uus redaktsioon ja asjakohane Saksa kohtupraktika olulistes aspektides keskkonnamõju hindamise direktiivi nõuetele, nagu on Euroopa Kohus üksikasjalikumalt tuvastanud otsustes Trianel ja Altrip.\nPeale selle välistab UmwRG oma ajalisest kohaldamisalast menetlused, mis algatati enne direktiivi jõustumist.\nNimetatud olulised piirangud on kokkuvõttes vastuolus keskkonnamõju hindamise direktiivi eesmärgiga tagada ulatuslik õiguskaitse kooskõlas Århusi konventsiooni artikli 9 lõigetega 2 ja 3.\n1 ELT 2012 L 26, lk 1.\n2 ELT L 334, lk 17.\n3 Kohtuotsus BUND, C-115/09, EU:C:2011:289\n4 Kohtuotsus Altrip, C-72/12, EU:C:2013:712


Ütle seda mürgikeeli, Varrak 2007 | vanaraamat.ee\nÜtle seda mürgikeeli, Varrak Klõpsa siia , et näha täielikku loendit! Ütle seda mürgikeeli, Varrak 2007 | vanaraamat. ee\nAutor(id): Ann Granger. Toimetanud Eve Võsu\nTegevus toimub maalilises Oxforshire's ning kuritegusid uurivad politseiinspektor Alan Markby ja tema armastatu Meredith Mitchell, kes on Briti Välisministeeriumi töötaja. Ann Granger annab väga hästi edasi väikelinnade ja külade meeleolu ning tema tegelased on värvikad ja usutavad.\nSelles raamatus Meredith Mitchell ja Alan Markby kohtuvad esmakordselt. Meredith nõustub minema mõneks ajaks oma kuulsast näitlejannast sugulase juurde. Tulemas on näitlejanna tütre pulmad. Sündmus, mis peaks olema igati õnnelik, kujuneb aga tõeliseks õudusunenäoks – mõrvad, väljapressimine, vanade haavade lahtirebimine. Meredithis tekitab segaseid tundeid ka Alan Markby, sest mees küll meeldib talle, aga ta ei taha ennast sugugi siduda...\nOriginaali pealkiri: Say it with poison


ETI loovkonkurss - Tallinna Teletorn\nTALLINNA TELETORNI ETI LOOVKONKURSS\nETI on Tallinna Teletorni maskott – maaväline olend, kes elab Teletornis.\nETI nimel on mitu tähendust. Esiteks – extraterrestrial intelligence tähendab maavälist tarka olevust. Teiseks, võib seda võtta kui lühendit, mis tähendab Eesti Televisiooni Ikooni või Eriline Teletorni Inimene.\nMis on konkursi eesmärk? Konkursi laiem eesmärk on luua Teletorni ETI-tegelaskujule karakter ja tema kõrvale fantaasiamaailm.\nMis on tulemus? Konkursi tulemusena luuakse Teletornile uutel tegelaskujudel põhinev fantaasiamaailm, mille keskne tegelane on ETI. Võistluse kaudu ergutatakse Eesti kooliõpilasi õppima tundma ja vabastama oma loovust. Konkursi tulemusena on paranenud õpilase eneseväljendusoskus. Loovkirjutamisel ning joonistamisel on ka teraapiline mõju: õpilased õpivad end väärtustama, saavad juurde julgust ja vabadust.\nKONKURSIL OSALEMISE KORD\nKes saab osaleda? Ootame võistlusele osalema koolilapsi (nii munitsipaalkoolid kui erakoolid) üle Eesti, kes väljendavad end eesti või vene keeles. Konkurss toimub kahes kategoorias, kuhu kuulub kaks kooliastet: 3.-4. klass ja 5.-6. klass. Töid saab esitada kas terve klassi või huvigruppide poolt (nt näite- või loovkirjutamise ring).\nMõlemas vanusegrupis valime välja 1 võidutöö. Lisaks premeerime juhendajat ja anname välja mitmeid eriauhindu.\nMida teilt ootame? Konkursitöö koosneb fantaasialoost ja joonistusest. Ootame õpilastelt fantaasilugusid, kus otsitakse vastuseid küsimustele: Kust on ETI pärit? Kes ja millised on ETI pereliikmed? Kes ja millised on ETI sõbrad? Mida ETI-le teha meeldib? Mida ETI-le rääkida meeldib?\nMillised on nõuded kirjalikele töödele ja joonistustele? Fantaasialool võiks olla pealkiri. Kirjalikud tööd ja joonistused palume esitada paberil. Soovi korral võib tööd saata elektrooniliselt .doc või .docx formaadis. Ühe töö pikkus on max 2 x A4 lehekülge\nMillised on nõuded videotele? Video pikkus on max 5 min pikk, faili formaat peab olema mp4 ja suurus maksimaalselt 10 MB. Videod palume üles laadid Youtube või Vimeo keskkonda ja saata link ETI-meiliaadressile ETI@teletorn.ee.\nPalume kirjalikud fantaasialood ja illustreerivad joonistused saata ETI-aadressile: Kloostrimetsa tee 58a, 11913 Tallinn või ETI-le elektroonilisele aadressile: ETI@teletorn.ee.\nKonkursile esitatud tööle palume lisada järgmise informatsiooni:\nLisaküsimustele vastab Teletorni programmijuht Anna-Kristina Rätsep (56611245, anna.ratsep@teletorn.ee).\nMillal konkurss toimub? Võistlustöid saab esitada kuni 9. november kell 00.00. Tulemused avalikustatakse planeet Marsi tähtpäeval, 28. novembril.\nVõistlustööde kasutamine: Osavõtja annab oma nõusoleku korraldajatele tasuta kasutada konkursile esitatud töid (näiteks värviraamatu koostamiseks, näitustel ja avalikel üritustel, plakatide, kalendrite, postkaartide trükkimisel jne). Korraldajatel on õigus redigeerida tekste. Tööde kasutamisel mainitakse ära autor. Autor vastutab kõikide autoriõigustega seonduvate küsimuste kerkimisel.\nKuidas konkurss lõpetatakse? Võitjad kuulutatakse välja Tallinna Teletorni kodulehel ja Facebookis. Samuti võtame personaalselt õpetajaga ühendust meile saadetud e-posti aadressil ja lepime kokku auhindade kättesaamise. Kõige huvitavamatest töödest teeme näituse Teletorni 21. korruse lastenurgas ja kodulehel.\nMis on auhinnaks? Konkurss lõppeb parimate tööde autasustamisega:\nVõidutöö klassile 1 tasuta jõulu- või haridusprogramm Teletornis\nVõiduklassi õpetajale Maailma Suurte Tornide Ühenduse VIP-pääse kahele\nEriauhindadeks jagatakse ETI-teemalisi meeneid\nKorraldajate vastutus: Korraldajad vastutavad konkursile esitatud tööde õiguspärase kasutamise eest.\nAutori vastutus: Osavõtja vastutab enda ja tööde kohta esitatud andmete õigsuse eest ja kinnitab, et ta on konkursile saadetud tööde autor. Autor peab jälgima, et esitatava töö laadimine õnnestuks.\nTutvu loovkonkursi kavandiga: loovkonkurss_kavand


Tõnu Kaljuste, EFK ja TKO. Foto: Siim Vahur Säravate solistide ja rohkem kui poolesaja muusikuga toob Tõnu Kaljuste lavale harva Eestis esitatava Beethoveni „Missa solemnise“. Kontserdid toimuvad 2. oktoobril kell 19 Tartu Pauluse kirikus ning 3. oktoobril kell 19 Tallinna Jaani kirikus.\nVõimas ja dramaatiline „Missa solemnis“ on tulvil haaravaid emotsioone. Teose esitavad Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester dirigent Tõnu Kaljuste juhatusel. Solistiosasid laulavad sopran Yena Choi, metsosopran Helen Lepalaan, tenor Markus Schäfer ja bass-bariton Lisandro Abadie.\nKontserdiga teevad dirigent, solistid, koor ja orkester kummarduse Beethoveni aastale, mida 2020. aasta kultuurikatkestuse tõttu on muusikamaailm ühiselt otsustanud edasi tähistada ka 2021. aastal. Kontserdidki oli algselt planeeritud toimuma detsembris 2020, mistõttu kehtivad ka eelmise aasta kontsertidele otsetud piletid „Kaks tähtteost: Beethoven. Missa solemnis“.\nVaata ka: Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Tallinna Kammerorkester


Seedetrakti liigeste poletiku poletik,\nSeedetrakti liigeste poletiku poletik, Kirjuta esimene kommentaar\nNeed on luu-, liigese-, lihase- ja sidekoehaigused ning veresoonepõletikud ehk vaskuliidid. Hõresusmurrud on tavaliselt lülisambas, mille tõttu kehapikkus lüheneb ja selga tekib küür.\nNüüdisaegse raviga saab seda Seedetrakti liigeste poletiku poletik edukalt ohjes hoida, kuid ravi on eluaegne.\nMis autoimmuunse põletiku vallandab? Autoimmuunse põletiku vallandumiseks ei piisa tavaliselt ühest põhjusest, vajalik Seedetrakti liigeste poletiku poletik mitme riskifaktori koosmõju — geneetiline eelsoodumus, sugu, iga, kaasuvad muud haigused-infektsioonid, samuti keskkonnategurid.\nSellise sümptomite esinemine on üsna kindel viide reumaatilisele haigusele. Artroos teeb ka valu, kuid Ulemine valu 15 aasta jooksul reumatoidartriidist ei ole sellel ööpäevast mustrit.\nAntioksüdantse toimega mineraalained on näiteks tsink ja seleen. Vitamiinidest aga A- ja selle eelaine beeta-karoteenE- C- ja Q-vitamiin.\nInimene saab elada oma igapäevaelu ilma valuta ja ta ei invaliidistu — see tähendab paremat elukvaliteeti ja püsimist töövõimelisena. Confido keskuses võtab vastu reumatoloog dr Kati Otsa. Reumatoloog tegeleb peamiselt põletikuliste liiges- ja lihashaigustega ning süsteemsidekoe haiguste ravi ja diagnostikaga. Dr Valus liigesed ja olad konsultatsioonile tasub pöörduda ka eksperdiarvamuse saamiseks olemasolevale diagnoosile või Seedetrakti liigeste poletiku poletik, täiendavate nõuannete saamiseks haigusega toimetulekul, krooniliste haiguste jälgimiseks ja regulaarseks järelkontrolliks.


Eesti neeger- Dimitri Klenski | Eesti Elu\n« Before Abdul Turay: Keskerakonnast ja kohalikest valimistest aka. Pyrrhose võit 23. okt. 2009\nAfterUus sõimusõna- integrast 31. okt. 2009 »


Veoautod MAN: kasutatud veoautode MAN müüa\nAvaleht » Kasutatud veoautod » Kasutatud veoautod MANDAFISUZUIVECOMERCEDES-BENZMITSUBISHINISSANRENAULTSCANIAVOLVO\nKasutatud veoautod MAN\nLahtised veokastid 1808\nKallurid veoautod 799 Šassii veoautod 301 Parda- veoautod 262 Konksliftid veoautod 175 Konteiner veod veoautod 87 Liftdumperid veoautod 69 Platformid veoautod 55 Metsaveokid veoautod 28 Kaabli süsteemid veoautod 27 Teravilja veod veoautod 5\nKinnised veokastid 965\nFurgoonveokid 373 Tent veoautod 225 Külmveokid 173 Veoautod kardin 158 Isotermilised veoautod 20 Sõjaväe veoautod 9 Toitlustusautod 6 Jäätise kättetoimetajad veoautod 1\nBensiiniveokid 60 Autotsisternid veoautod 60 Piimaautod 33 Gaasiveokid veoautod 13 Veoautod söödaautod 3 Jahu veokid veoautod 2\nEriotstarbelised veokid 95\nAutotreilerid veoautod 45 Evakuaatorid 27 Loomaveokid veoautod 20 Klaasi veod veoautod 3\nVaruosad 1609 Kinnitusvahendid 797 Remondikomplektid 48 Voolikuklambrid 8\nKabiini detailid 2449\nKabiinid 516 Vooderdus 387 Poritiivad 259 Astmelauad 253 Põrkerauad 210 Spoilerid 93 Õhukonditsioneerid ja varuosad 92\nKonditsioneeri kompressorid 56 Kliimaseadme voolikud 19 Konditsioneerid 17\nPeeglid 87 Uksed 77 Radiaatorivõred 52 Istmed 50 Klaasid 49 Pneumopadjad 44 Kabiini tõstmise pumbad 38 Ukselukud 37 Autonoomsed kütteseadmed 31 Klaasipuhasti mootorid 24 Päikesesirmid 18 Magamiskohad 18 Kapotid 18 Pesuri paagid 16 Ahju radiaatorid 15 Automagnetoolad 14 Klaasitõstukid 11 Pesuri pumbad 10 Katuseluugid 9 Klaasipuhasti trapetsid 8 Ahju ventilaatorid 8 Ukse avamistrossid 5\nJuhtimisplokid 753 Riistade paneelid 337 Esilaternad 124 Andurid 122 Generaatorid 114 Elektrijuhtmestik 75 Starterid 67 Laternad 43 Kaitsmekarbid 37 Sõidumeerikud 31 Elektriklaastõstukid 24 Pardaarvutid 15 Akud 12 Udutuled 11 Suunalaternad 11 Signaalid 9 Generaatori rihmad 2 Signaallaternad 1\nMootorid 644 Muud mootori osad 92 Kollektorid 77 Silindrite plokid 63 Klapid 56 Turbokompressorid 55 Silinderplokkide pead 48 Kolvid 45 Nukkvõllid 38 Väntvõllid 31 Karterid 29 Hoorattad 28 Tugipadjad 27 Rihmarattad 26 Kinnitused 25 Kepsud 23 Vahejahutid 20 Õlipumbad 20 Gaasipedaalid 18 Klappide kaaned 18 Õlifiltri korpused 13 Mootori õliradiaatorid 12 Õlifiltrid 9 Õlijahutid 5 Silindrihülsid 3 Gaasitrossid 3 Hammasrihmad 2 Silindripea tihendid 2 Õlivanni tihendid 1 Kolvirõngad 1\nTeljed 258 Roolireduktorid 149 Amortisaatorid 148 Rummud 143 Vedrud 103 Rattavõllid 72 Roolivardad 71 Muud vedrustuse varuosad 62 Pneumopadjad 53 Riststabiilsuse stabilisaatorid 44 Hüdrovõimendid 37 Roolilatid 24 Käänmikud 23 Roolid 22 Laagrid 20 Hüdrovõimendi pumbad 19 Vedrupadjad 15 Hüdrovõimendi paagid 13 Käigureduktorid 7 Roolitõmmitsa otsikud 5 Varbvedrud 2\nKäigukast 347 Sillad 235 Diferentsiaalid 185 Reduktorid 98 Kardaanvõllid 94 Sidurikettad 64 Sidurid 49 PTOd 45 Töötavad sidurisilindrid 39 Käsiratta kestad 21 Siduri peasilindrid 18 Survelaagrid 14 Jõuvõtuvõllid 11 Sidurikorvid 10 Retarderid 10 Käiguvahetuse trossid 10 Keskmäärded 6 Siduripedaalid 1 Ripplaagrid 1\nKlapid 277 Kraanad 99 Voolikud 51 Pneumokompressorid 48 Pidurikambrid 23 Energia akud 22 EBS-modulaatorid 20 Ühenduspesad 1\nSupordid 410 Piduritrumlid 35 Pidurikettad 27 Piduriklotsid 27 Piduri peasilindrid 12 Kulumisandurid 10 Pidurivoolikud 8 Pidurisüsteemi paisupaagid 2 Pidurikambri diafragmad 1\nMootori jahutusradiaatorid 157 Ahjulõõrid 126 Ventilaatorid 62 Pumbad mootori jahutus 56 Ventilaatori viskosidurid 29 Paisupaagid 26 Ventilaatori kestad 22 Termostaadid 7\nKütusepaakid 107 Pulverisaatorid 76 Kütusepumbad 62 Õhufiltri korpused 58 Kütuse kõrgsurvepumbad 54 Turbokompressorid 27 Õhupaagid 22 Kütuse filtrid 21 Õhu pealevoolutorud 15 Kütusevoolikud 14 Õhufiltrid 12\nSummutid 79 Väljalasketorud 38 Katalüsaatorid 25 AdBlue pumbad 8 AdBlue paagid 5 Sisselaskekollektori tihendid 1 Väljalaskekollektori tihendid 1 Summuti lainestused 1\nHüdrosilindrid 41 Hüdropumbad 41 Jagajad 11 Hüdraulika paagid 7 Kallurauto süsteemid 3 Hüdromootorid 2 Kõrgrõhu voolikud 2 Hüdrofiltrid 1\nKere osad 54\nSadulad 21 Raamid 19 Haakeseadmed 11 Toetus-pöörlevad seadmed 3\nPüsttoed 10 Võllid 1\nVeokite ja haagiste seadmed 43\nTentkered 8 Furgoonkered 6 Kallurkered 5 Isetermilised kered 5 Külmutikered 3 Platvormkered 3 Konksliftid 1\nHüdraulilised tagaluugid 7 Kraanad-manipulaatorid 2 Külmutusseadmed 1 Evakuaatorid 1 Vahetuskered BDF 1\nVahetuskered furgoonid 1\nMuud seadmed 3 Seadmed spetsiaalse tehnika jaoks 1\nKommunaaltehnika seadmed 1\nPrügiautode kered 1\nRehvid ja veljed 19\nKauba rattakettad 18\nuus 171 kasutatud 3039 avariiline 18 varuosadeks 21\nCIF 1 Cantoni 2 Carnehl 1 KH-Kipper 6 Langendorf 1 Marrel 1 Meiller 111 Molcik 1 Moser 1 Thompson 1 Wielton 6\nHarju maakond 5 Pärnu maakond 3 Rapla maakond 1 Valga maakond 9\nAustria 39 Belgia 246 Bulgaaria 25 Hispaania 148 Horvaatia 3 Itaalia 56 Kreeka 50 Leedu 121 Luksemburg 1 Läti 22 Madalmaad 537 Norra 23 Poola 398 Portugal 20 Prantsusmaa 65 Rootsi 1 Rumeenia 25 Saksamaa 1029 Slovakkia 26 Sloveenia 6 Soome 3 Taani 42 Tšehhi 127 Ungari 21 Ühendkuningriik 46 Šveits 15\nValgevene 2 Venemaa 20\nUkraina 31 Jaapan 20 Serbia 11 Araabia Ühendemiraadid 7 Montenegro 2\nKoos haagisega 96\nTeras HARDOX 22\nAmco Veba 3 Atlas 35 Copma 1 Effer 6 Fassi 27 HMF 20 Hiab 72 Ing. Bonfiglioli 1 Kesla 2 Loglift 1 MKG 7 Marrel 1 Meiller 1 PM 8 Palfinger 104 Penz 1 Terex-Demag 1\nEuro 1 40 Euro 2 294 Euro 3 585 Euro 4 501 Euro 5 540 Euro 6 272\nbensiin 3 diisel 2146 elektriline 1 gaas 1\nTahmaosakeste filter 111\nAdBlue paak 137\nAS-Tronic 22 automaat 580 manuaalne 1730 poolautomaat 32\nParempoolne rool 47\nBigSpace 4 ClassicSpace 8 Comfort 27 Commander 5 CompactSpace 1 GLOBAL 3 Globetrotter XL 1 Highline 3 LX 15 Premium 1 Space 3 Topeltkabiin 12 XL 8 XLX 23 XXL 22\nAutonoomne kütteseade 785\nKiirusehoidik (tempomat) 1430\nhüdrauliline 1 pneumo/pneumo 478 vedru/pneumo 325 vedru/vedru 430\n2 telge 1138 3 telge 1022 4 telge 340 5 telge 11\nBPW 18 BPW ECO 2 BPW ECO Plus 4 RABA 1 SAF 4\n4x2 933 4x4 153 6x2 531 6x4 403 6x6 136 8x2 18 8x4 279 8x6 32 8x8 32 10x4 5 10x8 2\nToo Top-kuulutus esile Veoautode MAN müüa: 3210 üksus\nMAN - 26.413 FNLLC WITH CRANE COPMA 380.5+JIBB\neuro - 3, 9755 kg\n08/2002 530290 km 410 h.j. 42000,00€≈ 49539,00$\nMAN - TGX 35.480\nkere mark - Meiller, euro - 5, V=20 m³\n01/2011 344000 km 353 kW 49000,00€≈ 57795,00$\nMAN - 12.225 LLC\nvedrustus - vedru/pneumo\n03/2005 523504 km 220 h.j. 7500,00€≈ 8846,00$\n2008 564400 km 473 h.j. 25900,00€≈ 30549,00$\nMAN - TGS 26.440 + haagis\n03/2011 549500 km 440 h.j. 49800,00€≈ 58739,00$\n2013 565000 km 532 h.j. 69900,00€≈ 82447,00$\nMAN - TGX 26.540 ADR\n2011 657186 km 532 h.j. 19900,00€≈ 23472,00$\n1998 12500,00€≈ 14744,00$\neuro - 2, 5215 kg, V=39.48 m³\n05/2001 548000 km 410 h.j. 5750,00€≈ 6782,00$\neuro - 5, 9285 kg, vedrustus - vedru/pneumo\n02/2011 188000 km 290 h.j. 29900,00€≈ 35267,00$\nMAN - TGA 35.430 8x2*4\neuro - 3, 10355 kg, V=9.9 m³\n03/2005 330000 km 430 h.j. 73900,00€≈ 87165,00$\nMAN - TGA 35.530\nHIAB 422E-8 Hipro cran , 12000 kg\n2006 575000 km 530 h.j. 59000,00€≈ 69590,00$\nMAN - TGA 35.530 8x4\nMAN - TGA 26.390 6x2*4\neuro - 3, 14205 kg, V=45.65 m³\n05/2006 678000 km 390 h.j. 17900,00€≈ 21113,00$\nMAN - TGA 28.480 6X2 BL/XX 38m3\neuro - 3, 15325 kg, V=38 m³\n11/2005 653000 km 480 h.j. 12500,00€≈ 14744,00$\n1 2 3 4 5 … 214 järgmine »


Pajusi Raamatukogu(Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt): veebruar 2022\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 03:31 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 03:25 Kommentaare ei ole:\nSellel aastal said Pajusi raamatusõbrad esimest korda kokku 10. veebruaril. Kokkusaamist alustasime raamatukoguaasta avamisega ja lugesime ette katkendi raamatust Mudlum "Mitte ainult minu tädi Ellen" Pärast sai seda raamatut ka koju laenutada. Külaliseks oli meil kutsutud Jüri Siirmäe. Jüri rääkis natukene endast ja oma tööst Põllumajandusameti Jõgeva keskuse taimekaitseinspektorina, tutvustas raamatuid mis ta kaasa oli võtnud ja rääkis Pajusi Külaseltsi tegemistest. Ühise kohvilaua ja mõnusa vestluse käigus läks aeg kiiresti. Lõpuks vastasime viktoriini küsimustele ja tegime järgmiseks korraks plaane. Aitäh Jürile ja kõigile osalejatele.\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 08:37 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 03:22 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 07:07 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 02:34 Kommentaare ei ole:


Professor taimemürgist: jookseme loodusega võidu, aga jääme kaotajaks – Tigu tegemised\nmai 19, 2016 by Kristel\tProfessor taimemürgist: jookseme loodusega võidu, aga jääme kaotajaks\tKopeerin siia artikli ERR Novaatorist. Anne Luik käis Reporteritunnis rääkimas ja Karin Koppel kirjutas selle põhjal artikli (originaal siin) Kuna teema on oluline, siis mida rohkemate inimesteni see jõuab, seda parem…\nLaialdaselt kasutatav taimekaitsevahend glüfosaat on meie toidus ja keskkonnas ning ei tule meile kuidagi kasuks, samas on paljud umbrohud selle aine suhtes resistentseks muutunud, seega jookseme me loodusega võidu, aga jääme kaotajaks, ütles Eesti maaülikooli emeriitprofessor Anne Luik.\nSel nädalal hääletab Euroopa Nõukogu, kas keelata taimekaitses domineeriva herbitsiidi – glüfosaadi – kasutamine Euroopa Liidu liikmesmaades või lubada seda ka edaspidi. Luik rääkis Vikerraadio saates “Reporteritund”, et glüfosaati leidub meie toidus ja keskkonnas mitmel viisil.\n“Mind teeb väga kurvaks, et EFSA – Euroopa Toiduohutuse Agentuur tegi täiendava riskihinnangu, mis Christopher Portier’ ja 94 teadlase analüüsi põhjal on tööstuse poolt väga kallutatud, kasutab juba vananenud andmeid ja pole teaduspõhine,” lausus ta.\n“Meil on üle 30 erineva umbrohuliigi, mis on täiesti resistentsed glüfosaatide suhtes.”\nEmeriitprofessori sõnul ei analüüsita Eestis regulaarses toiduseires glüfosaadijääke, sest proovid on väga kallid. USAs tehti mullu esimesed suuremad analüüsid ning tekkis suur skandaal, kui selgus, et sealsel toidulaual sisaldab seda herbitsiidi nii piim, muna, teravili kui soja.\n“Eestis viimases toiduseires analüüsiti glüfosaadi suhtes ainult nisu ja seal olid muidugi ka glüfosaadid sees, aga väga väikeses koguses,” märkis Luik ja lisas, et läbi loomasööda satuvad need ka loomsetesse saadustesse, mida pole üldse analüüsitud.\nMahedalt tootmine võiks teadlase arvates olla meie põllumajandusele hea väljapääs, sest nii suudetaks keskkonna potentsiaali rohkem säilitada. Samuti tõi ta välja, et paljud umbrohud on glüfosaadile juba resistentseks muutunud ja see aina süveneb. “Meil on üle 30 erineva umbrohuliigi, mis on täiesti resistentsed glüfosaatide suhtes. Me teeme suunatud arendust, me jookseme loodusega võidu, aga jääme siin kaotajaks,” rõhutas Luik.\nKõigile koduaiapidajaile soovitas ta keemilistest taimekaitsevahendeist eemale hoida. Teiseks peab ta väga tähtsaks, et vee, mulla ja toidu olukorda puudutavad seireandmed saaksid inimestele rohkem kättesaadavaks, et teadlikkust tõsta. Glüfosaat oleks professori hinnangul vaja rutiinsesse toiduseiresse sisse viia, et selle mõjust parem pilt saada.\nMaaeluministeeriumi asekantsler Toomas Kevvai tõi välja, et igale vahendile on alternatiiv, kuid kui glüfosfaatidest loobuda, tuleks sama tulemuse saamiseks kasutada mitme herbitsiidi kombinatsiooni. Ta märkis, et kui 2012. aastal taotleti glüfosaadi kasutustähtaja pikendamist, tellis Euroopa toiduohutusamet riskihinnangu Euroopa parimatelt teadlastelt ning selle kohaselt võis kasutamist pikendada.\nKa pärast Rahvusvahelise Vähiagentuuri mullu tehtud avaldust, et glüfosaat võib olla üks vähi põhjustajaid, lasi Euroopa Komisjon Euroopa Toiduohutusametil kõige uuemad uuringud üle hinnata ning Kevvai sõnul säilis hinnang, et glüfosaat ei ole põllumeeste kasutatavas koguses tõenäoliselt vähktõve põhjustaja.\n“Koduaias saab kõplaga kõik tehtud, seal ei pea kindlasti pritsiga ringi jooksma.”\nAsekantsler on enda sõnul nõus europarlamendi soovitusega, et glüfosaadi kasutamine väljaspool põllumajandust, näiteks teeäärte hoolduses, parkides ja mänguväljakutel, peaks olema märksa piiratum ja see on suund, mida ELi otsustusprotsessis ka toetatakse.\nEesti võiks Kevvai arvates Prantsusmaa ja Hollandi eeskujul keelata glüfosaadi mitteprofessionaalse kasutamise. “Koduaias saab kõplaga kõik tehtud, seal ei pea kindlasti pritsiga ringi jooksma,” märkis ta.\nAnne Luik tõi välja, et avalikult kättesaadavates teadusandmetes on glüfosaadil selged seosed lümfiteede- ja vereloomekasvajatega, kusjuures probleem on selles, et glüfosaat põhjustab koostoimes teiste ainetega väga tõsist oksüdatiivset stressi ja kahjustab DNAd kõigil organismidel, kaasa arvatud inimesel.\nMilliseks riikide positsioon glüfosaadi kasutamise osas kujuneb, selgub homsel koosolekul. Riigikogu maaelukomisjoni juht Ivari Padar ütles, et debatt sel teemal on teretulnud, ent peamine on hinnangutes jääda teaduspõhiseks.\nEestis kasutatakse igal aastal 290 tonni glüfosaati.\nThis entry was posted in Aed, Tigujutud and tagged ÖKO, Maailma parandamine. Bookmark the permalink.\n← Tigu kolib suveks Pädastesse\tSirelisiirup →\nVox Populi Vox Dei\tKristel on Mida lapsed söövad koolis/last…Kaie Collins on Mida lapsed söövad koolis/last…Meil on novembris põ… on 20.november- Beaujolais Nouvea…Kristel on Ávila-kalliskivi Madridi külje…Šokolaadiküpsised ja… on Let’s hygge!Viktoria on Ávila-kalliskivi Madridi külje…Kristel on Alba valge trühvli jahilKristel on Alba valge trühvli jahilD on Alba valge trühvli jahilp. on Alba valge trühvli jahil\tmai 2016


Stephanie Large Sterling Silver Medal - 1in. x 3/4in.\nJewelry > * Patron Saint Medals * > Patron Saints By Name > Stephanie Large Sterling Silver Medal\nSt. Stephanie Large Sterling Silver Medal - 1in. x 3/4in.\nCatalog Code: 7228SS/24S\nThis St. Stephanie Large Sterling Silver Medal measures 1in. x 3/4in. The medal comes in a gray velvet gift box.


Teenused - Kodulehe valmistamine, e-poe valmistamine, koduleht soodsalt - Jan\nLogoraamatu, cvi ehk logopassi koostamine\nEttevõtte logoraamat sisaldab lihtsalt logo üld kujundust, värve, kaitseala ning selle kasutamist erinevatel taustadel, kuid võib olla ka oluliselt mahukam ja näidata ära ka näiteks kirjapõhjad, visiitkaardid, pakendid, digimaterjalid, printmaterjalide üldkujundused jpm.\nLogoraamatul on mitu huvitavat väljendusviisi nagu logopass, stiiliraamat ja cvi, kuid kokkuvõttes on see looming, mis on abiks nii trükikojale, disainerile, koostööpartnerile kui ka Teie firma töötajale, kellel on vajadus kasutada firma sümboolikat.\nÜldjuhul koostan logoraamatu, enda loodud logodele või logodele mille olen kliendi soovist digitaliseerinud ehk vektorisse kujundanud.\nLogoraamat valmistatakse vektorgraafikas ja PDF formaadis.\nKülaselts Hiiumaal Kuriste Haridusselts.\nMetsa ja põllumaa ost Maametsad.ee.\nEhitus ja sepised Akroon.ee.\nRaamatupidamine ja raamatupidamisteenused Gatitafinants.ee.\nKüttepuud ja transport Nommepuit.com.\nGraffiti eemaldus ja looduslikud puhastustarvikud Trainchemicals.ee.\nTänapäevased kodulehed on responsive ehk kohanduva kujundusega ja loomulikult eestikeelse lihtsa sisuhaldusega, (lehe omanik saab ise tekste ja pilte lihtsalt lisada või muuta). Lisaks puudub kodulehe tellijal igasugune risk, koduleht on otsingumootoritele optimeeritud ja maksmine toimub, kui koduleht on valmis. Lisaks ei jää Sa hiljem oma kodulehega üksi, alati saad meilt abi küsida ja aasta jooksul on see tasuta. Kui Sul juba on koduleht valmistatud kellegi teise poolt, kuid soovid seda uuendada või muuta või ei ole koduleht internetis leitav siis küsi julgelt abi.\nLillede müük Viruroosid.ee.\nSuvelilled ja taimekasvatus Plantest.eu.\nSoodsamad samas ka kvaliteetsemad Belgia raseerimistarvikud Razwar.ee.\nMurutraktorid, lisavarustus ja hooldus: Craftsman.ee.\nProfessionaalse, lihtsa ja soodsa e-poe lahenduse paigaldame mugavale internetipoe sisuhaldustarkvarale OpenCart, mis on oma lihtsa haldamise ja hea toimivuse tõttu kuulsust kogunud üle maailma. Ei pea korraliku omanäolise e-poe lahenduse eest maksma kuutasu või tuhandeid eurosid vaid saab ühekordse maksena soodsamalt, kui e-pood on valminud. Soovi korral muidugi ka rendime.\n... on looming, mille tulemusel kujundavad logod või firma kontseptsiooni, visuaalsed vahendid, mis aitavad identifitseerida firmat. Logo kannab firma identiteeti ja hõlmab seda, millega firma tegeleb, seetõttu logo kujundust saab piiramatult parandada ja logo kujundamine toimub seni, kuni te olete sellega täielikult rahul.\nVisiitkaart on lihtsaim ja mugavam viis oma kontaktide edastamiseks potentsiaalsetele klientidele ja koostööpartneritele. Visiitkaartide puhul on kõige olulisemateks märksõnadeks meeldejäävus ja eristuvus. Visiitkaart kannab firma või isiku identiteeti ja hõlmab seda, millega tegeletakse, seetõttu visiitkaardi kujundust saab piiramatult parandada ja visiitkaardi kujundamine toimub seni, kuni te olete sellega täielikult rahul.


Tiia Tiik, minu blogi: september 2016\n- september 16, 2016 Kommentaare ei ole:\nAstangul toimub töölaat erivajadustega inimestele 29.09.2016\nTöölaat on avatud üritus, kuhu lisaks erivajadustega inimestele oodatakse ka neid ühendavaid liite, ühinguid, seltse ja kõiki teisi teemast huvitatud inimesi, vajadusel ka koos saatjaga. Töömess on tavapärasest mõnevõrra erinev, sest lisaks ettevõtete ja vabade töökohtadega tutvumisele, on külastajatel võimalus ettevõttes tehtavat tööd ka kohe kohapeal järgi proovida. Näiteks puhastusteenuseid pakkuv ettevõte võtab kaasa puhastusteenindaja töövahendid ja töölaada külastajad saavad katsetada, kuidas see töö neile sobida võiks jms. Lisaks tööandjate ja potentsiaalsete kandidaatide kokkuviimisele tutvustatakse Töölaadal Töötukassa tööandjatele mõeldud teenuseid ja Astangu keskuse olemust.\n- september 14, 2016 Kommentaare ei ole:


Blogi | Rahvusvaheliste juhtide Assotsiatsioon | Kiire rahvusvaheline saatmine\nSaksamaal sõitmine – ohutu ja seaduslik viibimine maanteel\nOktoober 25, 2019 november 22, 2019 / liigitamata\nIirimaal sõitmine - nautige Emeraldi saare teid\n18. oktoober 2019/Uncategorized\nSõit Iirimaal on ideaalne viis selle populaarse sihtkoha avastamaks. Hankige oma rahvusvaheline sõiduluba ja Valmistuge eluks ajaks\nPortugalis sõitmine - kõik, mida vaja teada\n9. oktoober 2019 oktoober 14, 2019 / liigitamata\nItaalias sõitmine ei erine nii palju kui USA-s sõitmine, kui teil on rahvusvaheline juhiluba ja arusaam põhireeglitest.\nSõitmine Itaalias – olulised nõuanded ja sõidureeglid\n9. oktoober 2019/Uncategorized\nSõitmine Prantsusmaal – kasulik nõuanne külastusjuhtidele\n3. oktoober 2019 oktoober 14, 2019 / liigitamata\nSõidu Prantsusmaal esimest korda saab teha isegi kõige kogenud juht natuke närviline. Kas sa mõistad liiklusmärke? Kas on olemas konventsioonid või "kirjutamata reeglid" Prantsusmaal sõitmise kohta, millest peate teadma? Kas sõit Prantsusmaal USA litsentsiga on lubatud? Kuidas on sõiduvanusega Prantsusmaal?\nSõitmine Hispaanias – reeglid ja sõidu nõuanded külastusjuhtidele\n30. september 2019/Uncategorized\nHispaanias sõitmine võib tunduda väljakutsega, eriti USA litsentsiomanike jaoks, kes on harjunud Ameerika autode, Ameerika teede ja Ameerika reeglitega. Kuid pidage seda: mille kogupindala on üle poole miljoni ruutkilomeetri (ligi 200 000 ruutmiili), on Hispaania suurim riik Lõuna-Euroopas ja suuruselt neljas kogu mandril — suuremad on ainult Venemaa, Ukraina ja Prantsusmaa. Hispaania on ka teine ainult Prantsusmaa poolest turismi, tervitades uskumatu 82 miljonit külastajat igal aastal.


Visuaalselt vaene, sisult rikas — Sirp\nVisuaalselt vaene, sisult rikas\nGraafilised disainerid peavad oskama oma töid mõtestada. Noore graafilise disaini festival „Grafica povera” Kultuurikatla aias 28. – 31. V. Osalesid Liisa Ambur, Pärtel Eelmere, Viktor Gurov, Ele Herronen, Maarja Jullinen, Karri Kaljend, Karl Kipper, Tiina Niinemägi, Priit Pärle, Sven Raju, Kristiina Randrüüt, Mirjam Rausberg, Janar Siniloo, Kleer Keret Tali, Mattis Tani, Lauri Tõnisson ja Oskar Viires.\nKeiu Krikmann Ja Epp ÕlekõrsKunstiakadeemia graafilise disaini osakonna bakalaureuste lõputööde näitus oli sel aastal Kultuurikatla aias. Kui varem on tudengid eksponeerinud tehtut kolmanda õppeaasta lõpus näituse ja avaliku loenguprogrammiga, siis sel aastal olid lisandunud töötoad, filmiõhtu, vestlusringid ja giidituurid. Üritus oli võtnud festivali kuju.\nFestivali pealkiri „Grafica povera” on võetud 2012. aasta graafilise disaini näituse „Sisu ja vorm” kataloogi Ivar Saki artiklist „Ausus, teesklus ja disain”. Sakk on kirjutanud grafica povera’st kui uue aastatuhande disainerite reaktsioonist eelnenule: „Grafica povera (vaene graafika) on itaalia keelest tuletatud mõiste, mida [—] kasutan uue millenniumi disainerite loodu iseloomustamiseks. See on parafraas 1960. aastate arte povera’le, nüüd küll graafilise disaini kontekstis. Mõiste iseloomustab disainiteoste visuaalset välimust ning arvatavasti ei pretendeeri iseloomustama nende sisulist kandvust.”1\nFestivali pealkiri andiski kätte võtme, kuidas vaadata noorte disainerite töid. EKA graafilise disaini osakond näib end defineerivat koolkonnana, mille kujunemine (Kristjan Mändmaa ja Ivar Sakk käisid Rietveldi akadeemias, tulid tagasi ja lõid korra majja) ning hoiakud (ka lõputööde näituse ja sellega kaasneva programmi kohta) on tugevasti esil. Ennast nähakse uue aja disaineritena: kolmeaastase bakalaureuseõppe peamine eesmärk on õppida mõtlema. „Grafica povera on tegelikult reaktsioon dekoreerimistöö, mida sageli disaineri ülesandeks peetakse, vastu. [—] Uue aja disainerid tahavad olla kaasamõtlejad ning toetajad protsessis, mille tulemusena sünnib lõpptulemusena mingi artefakt – veebileht, raamat, plakat, korporatiivne identiteet.”2 Uue aja graafilise disaineri puhul peetakse eriliseks väärtuseks iseseisvust, mis tuli väga selgelt välja ka lõpetajate korraldatud vestlusringis. Kuna tegemist on õppetöö korraldamisel kogu EKA süsteemile üsna tugevasti vastanduva osakonnaga, siis oleks olnud huvitav veel paremini teada saada, kuidas noored graafilised disainerid näevad oma tegevust uue graafilise disaini valguses.\nVäljapanek oli mitmekesine nagu varasematel aastatelgi ja koosnes seitsmeteistkümne tudengi projektist: esindatud olid trükis, installatsioon ja ka video ning veebikujundus. Lõputöö pidi olema mahukas omaalgatuslik projekt, mille vormistust ei dikteeri klient, vaid selle valib üliõpilane ise. Kuigi tegemist oli lõpetajate individuaalsete töödega, jäi kohati mulje, et pigem esitletakse ennast kollektiivina – EKA graafilise disaini osakonnas omandatud töömeetodite ja väärtushinnangutega uue aja noorte graafiliste disaineritena. Sellise mulje tekkimisele aitas kaasa ka asjaolu, et tööde kirjeldused ja autorid ei olnud iga töö juures eraldi ära toodud, vaid on esitatud kõiki projekte koondavas infovoldikus. Niisuguse esitlusviisi tingib ehk ka EKA lõputööde näituste formaat: bakalaureusetaseme näitused on osakonniti magistritööde väljapaneku „Tase” satelliidid.\nSel aastal pöörati erilist tähelepanu aktiivsemale suhtlusele publikuga ja lõputööde teemade laiemale käsitlemisele. Ladusatel giidituuridel Kleer Keret Tali eestvedamisel sai projektide ja autoritega teha lähemat tutvust. Autoritele sai ka küsimusi esitada ning näitusekülastajad kaasati vestlusringidesse. Esimeses vestlusringis käsitlesid Lauri Tõnisson, Janar Siniloo, Karri Kaljend, Oskar Viires, Kristiina Randrüüt ja Mirjam Rausberg peaasjalikult kliendiga suhtlemist. Teises vestluses kohtusid osakonna eelmise veebilehe tegijad Rene Rebane ja Tanel Kärp ning uue veebi kavandi autorid Sven Raju ja Karl Kipper. Arutluse käigus üritati murda eelarvamus, et koodi kirjutada on hirmraske. Kõige põletavamaks teemaks kujunes osakonna uus veebileht – oli see ju Raju ja Kipperi lõputöö teema.\nKuigi publiku huvi vestlusringide vastu oli võrdlemisi suur ja arutelu on kahtlemata vajalik ka disaini laiema mõtestamise seisukohalt, oleks diskussioon võinud olla struktureeritum ja analüütilisem. Kohati jäi ehk puudu oskusest oma tööd distantsilt analüüsida, pigem räägiti töö valmimisprotsessist ja iseendast. See võib osalt tuleneda ka asjaolust, et EKA graafilise disaini õppimine ongi läbivalt ehitatud üles konkreetsetele ülesannetele ning oodatakse isiklikul reaktsioonil põhinevat lahendust. Tudengid jäidki aga rääkima vaid oma projektiga seonduvatest üleelamistest.\nFestivalil käsitleti veel mitmeid huvitavaid teemasid (näiteks algkooliõpikute kujundus, sooneutraalsed piktogrammid, joonistamine kui mõtestamisprotsessi osa), mistõttu on kahju, et kõik projektid ei pälvinud võrdset tähelepanu. Mõningaid projekte mainiti vaid giidituuril, teised aga tulid pikemalt arutusele vestlusringides ja festivali teiste ürituste raames. Sellist suhtumist võimendas ka näituse kujundus. Oskar Viirese ja Karri Kaljendi okupatsioonide muuseumi identiteedi kahte protsessitrükist esitleti kahel laual, teised köidetud trükised olid koondatud ainult ühele ning jäid efektsemate installatsioonide ja plakatiseina varju. Trükiste lauaga hakkas võistlema ka poelett. Mõned identiteeti käsitlenud projektid hõlmasid terve ruumi: sama projekt esines eri kujul plakatiseinal, väiketrükiste laual ja ka ekraanil. Tinglikult võib sellesse loetellu lisada ka Viktor Gurovi installatsiooni, kus on kasutatud mitmeid reklaamimeediume.\nNoore graafilise disaini festival näitas, et graafilised disainerid tunnevad järjest enam huvi erialase diskussiooni vastu, suund oma tegevuse mõtestamisele võetakse juba õpingute ajal. Uues formaadis kaasatakse mõttevahetusse rohkem osalisi ning see teeb arutelu kindlasti sisukamaks.\n1 Ivar Sakk, Ausus, teesklus ja disain. Kataloog „Sisu ja vorm II”. Lugemik, 2012, lk 42.\n2 Ibid., lk 4.


Pelle Miljoona: "Ma armastan rock’n’rolli!" – Rada7.ee\nPelle Miljoona: "Ma armastan rock’n’rolli!"\nPelle Miljoona United. Patareis Pelle trummidel, Jukka kitarril ja Tumppi bassil.\nPelle Miljoona on Soome rocki elav legend. Ta on teinud aktiivselt muusikat seitsmekümnendate lõpust saati ja rokib siiani ja sajaga. Mihkel Roolaid küsis Pellelt mõned küsimused ja ta vastas neile järgmiselt.\nKõigepealt, saad sa rääkida meile oma lapsepõlvest, milline see välja nägi?\nMa sündisin väikses sadamalinnas nimega Hamina, mis asub Vene piiri lähedal. Mu vanemad kolisid sinna Viipurist Talvesõja ajal 1939, nii et kodus oli alati selline tunne, et „päris“ kodu asub kusagil mujal. Võibolla on see põhjus, miks ma kasvasin üles selliseks rahutuks tüübiks. Muidu oli mul rõõmus ja turvaline lapsepõlv. Hamina oli võrratu koht, kus üles kasvada. Kuna tegemist oli sadama- ja piirilinnaga, siis oli seal väga kosmopoliitne õhkkond. Meremehed kõikjalt erinevatest maailma paikadest jõid ja laulsid restoranides ja baarides.\nKuidas leidsid oma tee muusika juurde? Milline muusika sind mõjutanud on?\nEsimest korda, kui kuulsin raadiost Rolling Stonesi, varajastel kuuekümnendatel, siis andsin oma hinge rock`n`rollile. Mu vend, kes oli minust viis aastat vanem, sai suveks tööotsa sadamasse ja sai nõnda raha, et osta kassettmakk. Ta lindistas raadiost popmuusikat ja me kuulasime samu linte muudkui uuesti ja uuesti: Beatles, Stones, Jimi Hendrix… Mõjutajate nimekiri on pikk. Lisaks eelnevale Bob Dylan, the Clash, Woody Guthrie, Bob Marley… India muusika, Aafrika muusika, Ladina muusika ja ka Soome muusika.\nMida tähendab nimi Pelle Miljoona ja kust see pärineb?\nPelle tuleb Brasiilia jalgpallisangarist Pelest. Jalgpall on siiani mu teine kirg. Lapsena ma lollitasin kõiki pingsalt silmadega palli jälgides, seejärel lõin värava, paraku oli see mu oma võistkonna värav, nii et sõbrad andsid mulle hüüdnimeks Pele. Miljoona tuli kui perekonnanimi, teatud kurbushetkest, kui alustasin oma esimest bändi.\nSa oled kaasa teinud väga mitmes bändis, miks nii palju ja mitte üks?\nNoh, võis olla väga masendav olla rockmuusik sellises riigis nagu Soome (ilmselt sama asi ka Eestis). Raske töö eest pisikest palka, väga keeruline on hakkama saada, kui sul on perekond. Inimesed on tulnud ja läinud. See nõuab rohkelt julgust ja tahet, et hoida ühte bändi käimas, see on rohkem nagu elustiil. Paljud muusikud on mänginud mu bändides ja ma armastan neid kõiki.\nKevadel ilmus live album, uus stuudioalbum „Diaspora“ on valmis, see tuleb välja augusti lõpus.\nSu laulud räägivad palju rahust ja armastusest, mida need sõnad sinu jaoks tähendavad?\nMind teatakse Soomes kui punkarit, aga tegelikult olen ma hipi-ajastu laps, arvan siiani, et kuuekümnendate lõpp oli popmuusika parim ajastu. Armastus (ja rahu) on puhtad inimhinge väljendusvahendid, asjad, mida sa ei saa osta ega müüa. Peale selle meeldib mulle sõnumiga muusika ja poliitiline pask…\nSu esimene singel oli „Olen työtyn“, kas oled ise olnud töötu, mis on su suhe sellesse teemasse?\nJah, olin pikka aega töötu peale kooli ja enne kui alustasin oma õpinguid, et saada õpetajaks. Oli hetki ja öid, mil arvasin, et lähen hulluks. Täna on rohkem kui kuus miljonit noort inimest Euroopa liidus töötud! Raisatud generatsioon, kurb ja ohtlik. Kapitalism on suures, suures hädas. On väga raske uskuda sellisesse ühiskonda, mis on loodud tarbimise pidevale kasvamisele.\nSul on kaunid ja tugevad laulutekstid, kuidas sa neid kirjutad?\nOn palju võimalusi. Ma arvan, et parim kraam tuleb välja väga kiiresti, kui puhta inspiratsiooni võimendus. Mõned mu laulud on nagu jutud, nagu vanad folkballaadid.\nMis on rock`n`roll sinu jaoks?\nVastus on lihtne: Ma armastan rock`n`rolli!\nSa oled mänginud Eestis mitmel korral, kuidas on sinu suhe Eesti inimestesse, kas nad mõistavad sind?\nMa arvan, et osa mu vanasid asju nagu „Muottoritie on kuuma“ on pisut teada teie riigis. Kuna ma laulan Soome keeles, siis loodan, et osa sellest on arusaadav ka Eesti publikule, kuid lõppude lõpuks on ikkagi suhtumine see, mis loob kommunikatsiooni, olla kohal, kui sa esined. Peale selle on mul mitmeid muusikutest sõpru Eestis, näiteks Villu Tamme, me oleme mänginud mitmel korral koos. Mul on hea meel olla ta sõber.\nMida sa tead Kultuuritolmu festivalist ja teistest esinejatest seal? Sinu ootused kontserdiks?\nMa tean selle paiga hämarat ajalugu, ma arvan, et see on suurepärane idee, võtta muusika ja luua positiivseid vibratsioone sellises kohutavas kohas. Ma just vaatasin esinejate nimekirja internetist, ma olen kindel, et see saab olema võimas atmosfäär. Me oleme valmis andma Patareile oma parima.\nPelle Miljoona United esineb Patarei Kultuuritolmul rannalaval 13. juulil kell 23.00.\nArmastusega Islandilt, Myrra Rós


Fortune Teller - selgeltnägijate tuleproov\nKodu\t» NetEnt\t» Fortune Teller\nAutor: Egle Uuendatud: 22 May 20\nFortune Teller - sinu selgeltnägija tuleproov\nPane oma selgeltnägija proovile. Lase tal kristallkuulide, ennustuskaardite ja numbrisümboolikaga tõestada, kas ta suudab tõelise aarde leida, et sinuni küllus ja rahulolu tuua? Küll selle materiaalses tähenduses, et saaksid vabaduse teha just seda, mis sulle meeldib.\nOma ennustajat saad külastada Maria, Unibeti ja Pafi veebikasiinos, kus on võimalik mängu niisama ajaviiteks mängida kui ka soovi korral oma õnn ja tulevik reaalse raha eest panustades proovile panna.\nFortune Teller on viie rulliku, 30-panuserea ning mitme mündi toetusega Net Entertainmenti videoslot, mida iseloomustavad hajussümbolid, asendussümbolid, tasuta keerutused\nja tarokaartide boonusmäng. Videoslotti on võimalik mängida ühest kuni 30-l panusereal ja kuni neljal panusetasandil. Mängu tegevustik toimub selgeltnägija karavanis teemakohaselt veidi müstilise muusika ja kellukesehelina saatel.\nRea panus: €0.01 - €2.00\nSpinni panus: €0.01 - €60.00\nMängija tasuvus: 93,3%\nNagu juba mainitud, on mängu üheks peamiseks ennustusvahendiks tarokaardid. Madalama väärtusega sümboliks on kaardid 10 ja J. Q, K ja A sümbolid on maalitud ennustaja tramburiinidele. Kõrgemaid väärtuseid esindavad sloti ennustega seotud elemendid nagu selgeltnägija karavan, must kass ja metsik hobune, kes teisi sümboleid asendab. Fortune Teller boonussümboliteks on kristallkuul ja müstiline märk.\nSee tarokaartide boonusmäng avaneb siis, kui tabad kolme või enamat boonussümbolit aktiivsel panusereal vasakult-paremale arvestuses.\nKlõpsa tarokaartidel, et mõista oma tuleviku müsteeriumit ja võida lisaks boonusmünte. Antud mäng lõppeb, kui avad surmakaardi.\nTaba kolme või rohkemat kristallkuuli hajussümbolit, et hakata tasuta keerutama. Ennustaja kuulike jagab sulle siin voorus lahkelt 12 tasuta spinni ja kui su tulevik on eriti helge, siis kolmekordistab see ka su võidud.\nKui sulle tundub, et mida rohkem boonuslahendusi, seda parem, siis see mäng on sulle! Pealekaubaks kenale graafikale ja ühtaegu kõhedusttekitavale, ent siiski nauditavale helile võid saada suurte võitude ja helde ennustusega vägeva perspektiivi oma õnnelikuks tulevikuks.


LUMMAVAD FOTOD | Kunstnik loob rannaliivale üürikeseks ajaks vapustavaid jooniseid - Reisijuht\nLUMMAVAD FOTOD | Kunstnik loob rannaliivale üürikeseks ajaks vapustavaid jooniseid\nEnamik inimesi, kes on käinud rannas, on ilmselt veetnud seal aega joonistades pildikesi rannaliivale, võimalik, et ühe südamekese või kellegi nime. Kuid Californiast pärit kunstnik Andres Amador loob rannaliivale hoopis vapustavamaid pilte, mis sealt üsna pea unustusse kaovad, kirjutab Lonely Planet.\nAmador ise nimetab end "maastikukunstnikuks", mis tähendab, et ta kasutab loomiseks ära seda, mida loodusel meile anda on. "Joonistamiseks" kasutab ta reha, tõmmates Põhja-Californias ja mujal maailmas asuvatele randadele erinevaid geomeetrilisi mustreid ja muid disaine.\nMõned tema tööd on olnud lausa 35 000 ruutmeetrit suured ja ükski töö ei ole täpselt samasugune nagu eelnev. "Mu looming on inspireeritud erinevatest looduse allikatest, inimloodud maastikest või kultuuridest," selgitab Amador ise. "Vahel alustan juba olemasolevast mustrist, näiteks mudas olevatest pragudest, ja teinekord loon ise uue tehnika, et valmiks mõni suurem joonistus ning lisan seejärel disaine, mis seda avastades tekivad."\nVaata fotosid ja imesta:\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Oct 23, 2020 at 4:47pm PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Oct 16, 2020 at 10:21am PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Oct 5, 2020 at 1:13am PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Sep 8, 2020 at 1:35pm PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Jul 28, 2020 at 3:26pm PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Jan 31, 2020 at 10:59am PST\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on May 8, 2017 at 2:44pm PDT\nA post shared by Andres Amador (@andresamadorarts) on Dec 10, 2019 at 10:38pm PST


Tallinnas on korrarikkumised liikunud tänavatelt kodudesse – Pealinn.ee\ntelemagasin "siin tallinn" Tallinnas on korrarikkumised liikunud tänavatelt kodudesse (0)\n„Oluliselt rohkem kurdetakse rahurikkumiste ja müra üle nii päevasel kui öisel ajal, mis tähendab, et meelelahutuse raames on väljast mindud oma koju või sõprade juurde koosviibimistele, mis häirib naabreid,“ märkis Põhja prekt Joosep Kaasik. „Seevastu avalikus kohas toime pandud kuritegude arv on koroonapiirangute tõttu vähenenud, sest inimesed lihtsalt ei käinud väljas.“\nKaasiku kinnitusel on Tallinn üsnagi turvaline linn ja olukord viimastel aastatel stabiilne. Mõistagi tuleb siin arvestada, et paar aastat on olukord olnud teistsugune koroonapiirangute tõttu – avalikust kohast on tegevused liikunud erapinnale.\nMõistagi jagub suurtes linnades eri huvigruppe, mille huvide vahel politsei soovitab leida kompromisse. „Meie vaatevälja jõuavad juhtumid, mil eri huvigrupid ei jõua omavahel kokkuleppele – ühed tahavad pidutseda ja teised rahulikult magada,“ kirjeldas Kaasik. „Kui need eri grupid leiaksid kompromissi, ei peaks politsei käimas omavahelisi tülisid klaarimas.“\nBordellid ja kanepihõng vanalinnas\nKassisaba Seltsi juhatuse liige Kaire Sõmer leidis, et turvalisuse baastaset võib nii Tallinnas kui Kassisabas heaks pidada. „Meie piirkonnas aitab kogukonna tunne inimestel üldist turvalisust hoida,“ rääkis Sõmer. „Tunneme üksteist paremini – teame, kes mida teeb ja kus on võimalikud ohukohad. Üldiselt pole siiski millegi üle kurta.“\nVanalinna elanik Beatrice seevastu nentis, et vanalinnas elades ei saa müra probleemiks lahterdada, kuna see käib paratamatult asja juurde. „Mina olen bordelli kõrval elanud 13–14 aastat ning korduvalt ka politseid kutsunud, sest olen näinud igasuguseid asju.“\nJoosep Kaasik kinnitas, et bordell ei ole legaalne ning politsei tegeleb seksuaalteenuste vahendajatega iga päev, et neid avastada. „Siiski on antud valdkond praegu oluliselt rohkem kontrollitud kui 1990ndatel,“ lisas Kaasik. „Aja jooksul on muutunud asjaolu, et vahendajaid enamasti vahel ei ole.“\nVanalinnas jalutades võib siin-seal tunda kanepi lõhna. Joosep Kaasiku sõnul pöörab politsei sellele kõigiti tähelepanu ja aitab sõltuvusse sattunuid. „Meie peamine sihtmärk on uimastavate ainete kättesaadavaks tegijad,“ rõhutas Kaasik. „Paraku ütlevad uuringud, et üle kolmandiku alaealistest on proovinud mingit ainet ja see on meile suurim riskikoht. Kui noor narkootikumidega tutvust teeb, tuleb ta nende juurest võimalikult kiiresti eemale saada ja see ei õnnestu politseil üksinda, vaid tuleb teha koostööd kõigi osapooltega ning ka psühholoogilist abi osutada.“\nUimastite tarvitajate kinnipidamine ei ole Joosep Kaasiku sõnul eesmärk omaette. „Täna me oleme seda meelt, et kui inimene ise mõistab oma teo olemust, ei ole eesmärk teda karistada, vaid suunata alternatiivsete meetodite juurde ehk võimalustele probleemist vabaneda või seda leevendada,“ jätkas Kaasik.\nPolitsei on alati lähedal\nKaire Sõmer usub, et Kassisaba piirkonnas toimib hästi naabrivalve. „Omal ajal ei loodud Kassisaba Seltsi küll turvalisuse tagamise eesmärgil, vaid tegevused (Kassisaba kevadpäevad, eri pereüritused) olid algusest peale pigem kergema meelelahutuse tagamiseks, kuid need on n-ö kõrvalsaadusena kaasa toonud, et inimesed teavad üksteist ja teavad, kes on nende naabrid,“ väljendas Sõmer rõõmu. „See tagab naabrivalve mitte ametlikul moel, vaid vaikival kokkuleppel.“\nKa Joosep Kaasik sõnas, et naabrivalve eesmärk on inimesed omavahel kokku tuua ja tuttavaks teha. „Täna on Tallinnas on umbes 124 naabrivalve sektorit,“ jätkas Kaasik. „Suhtlemine on järjest aktiivsemaks läinud ja tundub, et sellisel kujul polegi naabrivalvet ehk igal pool vaja. Kassisaba selles mõttes hea näide, et kui inimesed suhtlevad ka niisama, ei pruugi see toimuda naabrivalve märgi all.“\nNaabrivalve aitab inimestel kokku leppida kindla piirkonna ühiselu reeglites. „On häid näiteid, kus üks naaber on teise juurest tabanud korterivarga, kes on üritanud sisse murda,“ tõi Kaasik välja. „Sellisel viisil kokkulepped toimivad. Lisaks hirmutab võimalikke pahategijaid naabrivalve silt – kui tead, et naabrid jälgivad, ei minda sinna piirkonda majade vahele enam nii julgelt mingeid asju korda saatma!“\nOlgugi, et võib tunduda nagu Tallinnas politsei jalgsipatrulle ei kohta, kinnitas Joosep Kaasik, et jalgsi käimine on pigem probleemipõhine. „Kui teatud kohas vaja probleemi lahendada või toimuvad üritused, ollakse rohkem jalgsi väljas,“ sõnas Kaasik. „Valdavalt on meil kombineeritud patrullid, mis osa aega sõidavad autoga ja teatud aja kõnnivad jalgsi. Tahame olla inimeste seas ja nende jaoks, et ebameeldivaid sündmusi ära hoida.“


Viimsi Surfikool / Purjetamine / Purjetamine Aegna saarele\nVäljasõidu maksumus kuni 10 inimest 390 eur. Soodushind 330 eur\nAllahindlus! €490.00 €390.00 Lisa korvi


Stockholmi veokiründaja tunnistas end terrorismis süüdi - Terrorism\n"Rahmat Akilov varastas kaubiku ja sõitis sellega nii nagu prokurör kirjeldas. Ta tappis viis ja vigastas kümmet inimest. Tema motiiv oli külvata hirmu ja panna Rootsi lõpetama osalemist äärmusrühmituse Islamiriik (IS) vastases koalitsioonis," vahendas BNS kaitsja Johan Erikssoni sõnu kohtus.


Peeter Suur - sõjalised reformid - Ajaloo kursus - 2022\nPeeter Suure sõjalised reformid moderniseerisid massiliselt Venemaa armeed ja mereväge. Tema surmaga 1725. aastal oli Venemaa sõjavägi jõud, millega tuli arvestada. Need reformid täiendasid üldisel kodumaisel tasandil toimuvaid reforme.\nVenemaa armee laiendati ja Peetri Suure poolt tehti see kutseüksuseks. Peetrusel oli väga selge ettekujutus oma välispoliitika suunast ja selle elluviimiseks vajas ta tugevat armeed. Tugev armee muudaks ka tema enda positsiooni palju tugevamaks ja vabastaks ta riigipöördeohust.\nEnne Peeter Suure valitsemist olid Vene armee olnud amatöörid. Põhimõtteliselt põhines see külaelanikel, kes asusid lahingusse kodumaa kaitsmiseks, mida juhtisid külavanemad, kellel puudusid või olid puudulikud teadmised sõjalisest juhtimisest. Armees olid mõned spetsialistid, kuid neid oli vähe ja väga kaugel. Streltsy ja kasakad olid professionaalsed üksused, kuid nende kontoris olid välismaalased.\nPeeter Suur võttis panuse mõlemast süsteemist ja võttis kasutusele alalise armee 1699. aastal. Kõik sõdurid said sarnase väljaõppe, nii et armee oli ühtlane. Streltsy kaotati. Peeter Suur oli seda vihanud juba sellest ajast peale, kui see toetas Peetri ja Ivani ühist valitsemist. Loodi kaks uut eliitkaartide rügementi - Preobrazhenskii ja Semeovskii. Need olid ametis eliidi poolt. Alates aastast 1705 võisid nii aadlikud kui ka pärisorjad olla sõjaväes eluaegseks teenistuseks. 1725. aastaks oli Venemaal armees 130 000 meest. Distsipliin oli metsik, kuid Peetri surma järgi jõudis armee Euroopa standarditesse, ehkki Lääne-Euroopas seda katsetamata.\nMerevägi oli sisuliselt Peeter Suure looming. Merevägi põhines Doni jõe koil ja laienes seejärel Läänemerele. Kuna Venemaal puudusid vajalikud teadmised, tõi Peeter Suur kohale väliseksperdid ja 1725. aastaks oli Venemaal 48 liinilaeva ja 800 kambüüsi. Mereväe ohvitserid olid välismaalased, kuid meeskonnad olid venelased.\nVene merevägi alistas Rootsi mereväe Charles XII juhtimisel ja tema edupotentsiaal äratas piisavalt Suurbritannia George I-d.\nSõjakulud olid suured, kuid need kaeti otsese maksustamise kaudu. Tulu suurendati kolm korda, et tasuda sõjaväe ja sõdade eest. Sel viisil laekus 85% kuninglikust sissetulekust. Leibkondadele kehtestati otsene maksustamine, kuid seda võis vältida mitmete majade moodustamisel üheks majaks ja seega ühe maja nõudmiste tasumiseks. Seega ei järginud kogutud tulu elanikkonna kasvu ja seetõttu vajalike majade kasvu.\nNovembris 1718 kehtestas Peeter Suur kõigi meeste (va vaimulikud ja aadlikud) hingemaksu, vanausulised maksavad topelt. Peeter Suur, nagu ka kukutatud Golitisin, nägi vanausulisi kui viset tagasi Venemaa ajale, millest Peter tahtis edasi liikuda.\nKui külast pärit meesterahvas lendas maksu tasumise vältimiseks lendu, pidi küla ise kahju hüvitama. Seetõttu oli naabritel väga hea põhjus jälgida tähelepanelikult meesnaabri asukohta, kui hingemaksu tasumise tähtaeg pidi olema. Armee kohustus oli koostada nimekiri kõigist Venemaa meestest. See oli nii suur ülesanne, et see viidi lõpule alles 1724. aastal.\nSõjalisi reforme rahastati ka habeme, hobusekraede, mesitarude jms kaudsete maksudega. Kuninglikud monopolid viidi läbi. Peeter Suur näis teevat midagi, et koguda oma sõjaliste reformide rahastamiseks vajalikku kapitali.\nPresident Clinton Iisraeli ja PLO lepingu allkirjastamise kohta [13. september 1993] - ajalugu\nTownshendi aktid tühistati 1770 - ajalugu\nMachu Picchu õhupilt\nMilliste kampaaniatega võitles Mehhiko armee Ameerika indiaanlaste vastu põhjas?\nBriti lennunduse kangelased ja maamärgid, Richard Edwards ja Peter J Edwards\nMaagaasi plahvatus tapab Texase koolis ligi 300 inimest\nCopyright 2022 \_ Peeter Suur - sõjalised reformid...


Video: Eric Trumpi arvates on ta isa maksuandmete lekitamine kolmanda maailma komme - Kirev elu - Elu24\n20. märts 2017, 9:46\nFOTO: NICK DIDLICK/REUTERS/Scanpix\nEric Trump sõnas Fox Newsile antud intervjuus, et kahjuks elame maailmas, kus kõik, kes vaid saavad ja soovivad, võivad maksuandmeid lekitada.\nDonald Trump Jrm ja Eric Trump\n«Sellised lekked isikliku info lekked on väga ohtlikud, tavaliselt on need seotud kellegi poliitiliste ambitsioonidega, olles kolmanda maailma ehk arenguriikide praktika,» teatas presidendi poeg, viidates kanali MSNBC saatele The Rachel Maddow saatele, milles arutati Trumpi 2005. aasta maksuandmeid, mida oli kaks lehekülge.\nUSA meedia andmetel saatis anonüümne isik need leheküljed MSNBC ajakirjanikule David Cay Johnstonile ning kohe hakkasid liikuma jutud, et president Trump lekitas need andmed ise.\nTrumpi kõige vanem poeg Donald Trump Jr tänas Twitteris Maddowt pärast ta saadet irooniliselt.\n«Tänan Rachel Maddow, et paljastasid Trumpi vihkajatele kui edukas Trump oli, et ta suutis 2005. aastal ligi 40 miljonit dollarit makse maksta,» edastas presidendi poeg.\nUSA meedia on pikka aega Trumpi ja ta pere kritiseerinud, et nad «panevad ühte patta oma poliitilised ja ärilised huvid» ning et Trump presidendina juhib ikka oma äriimpeeriumi edasi hoolimata teatest, et ta andis juhtimise üle poegadele.\nEric Trumpi sõnul ei ole ta kunagi kuulnud mingist ajakirjanik Johnstonist, kes ta isa maksude kohta käivad dokumendid sai. Trumpi meeskonna teatel üritab valelik meedia skandaali üles puhuda ja valeinfot levitada ning maksuandmete avalikustamine on seadusevastane.\nABC ja Washington Posti küsitlus näitas, et 49 protsenti ameeriklastest ootab Trumpi kõikide maksuandmete avalikustamist.\n2005. aasta maksuandmete lekke kohaselt maksis Trump siis üsna vähe tulumaksu, kuid väga palju niinimetatud alternatiivset miinimummaksu, mida maksavad väga palju teenivad USA kodanikud, et nad maksuseadustest ei saaks mööda hiilida ega kasutaks ära seaduset nõrku kohti.\nPresident Trump teatas juba valimiskampaania ajal, et ta kasutas maksuseaduste auke ära ning ta toetajate hulka kuuluv endine New Yorgi linnapea Rudy Giuliani nimetas Trumpi geeniuseks.


La veste matelassée homme - Intemporel n°9. - bleu marine, Homme\nRetour Accueil>Vêtements homme>Manteau homme>La veste matelassée homme - Intemporel n°9. - bleu marine


Vooremaa Tallinna abilinnapeaks tõusnud Taavi Aas loodab Ülemiste Vanakesega hästi läbi saada\nTallinna abilinnapeaks tõusnud Taavi Aas loodab Ülemiste Vanakesega hästi läbi saada\nRahvasuu on paljude paikade kohta legende loonud ja neid põlvest põlve pajatanud. Tuntuim lugu, mis seotud Tallinnaga, räägib Ülemiste Vanakesest, kes linna uputab, kui see valmis saab. Mismoodi sellesse legendi suhtute ja kuidas loodate Ülemiste Vanakesega läbi saada?\nTallinn pole minu jaoks sugugi võõras koht. Keskkooli lõpetamiseni elasin ma seal. Mis puutub Tallinna valmis saamisesse, siis tegelikult on nii iga omavalitsus kui ka ettevõte selline, mis kunagi valmis ei saa. Seega on Ülemiste Vanakesel täiesti lootusetu olukord, vaevalt et tal kunagi õnnestub vetevood valla päästa.\nAbilinnapeaks valiti Teid linnavolikogu esimeheks saanud Toomas Vitsuti asemele. Millal Teile üldse tehti ettepanek kandideerida?\nKandideerimiseks tehti mulle ettepanek möödunud nädalal. Niisiis väga pikalt mõtlemisaega mul polnud. Konsulteerisin inimestega, kelle arvamust ma oluliseks pean, ja nende seisukohta arvestades ütlesin jah.\nMissugused valdkonnad on Teie kui abilinnapea pädevusse usaldatud?\nHakkan tegelema linnavara, elamuehituse ja omandireformiga seotud küsimustega. Minu eelkäija Toomas Vitsut oli väga tubli abilinnapea ja alguses jätkangi seda, mis temal pooleli jäi. Nagu kõikjal Eesti omavalitsustes, on ka Tallinnas tulemas suvel volikogu puhkus. Esimene ülesanne ongi see, et kõik need eelnõud, mis on ette valmistatud, jõuaks enne volikogu puhkust istungitel läbi arutada.\nOmavalitsustööga olete tuttav ka Põltsamaa linnavolikogu liikmena. Kuivõrd Teie hinnangul üldse probleemide lahendamise olemus suures ja väikses linnas erineb?\nTööd tuleb igas paigas korralikult teha ja minnalaskmismeeleolu pole lubatud kusagil. Loomulikult nõuab Tallinn kui uus töökeskkond minult teatud kohanemisoskust. Samas on omavalitsuse struktuur ja tööpõhimõtted igas piirkonnas võrdlemisi sarnased, hoolimata territooriumide suurusest. Kõikidest üldreeglitest tuleb kinni pidada.\nKuidas iseloomustaksite oma ülemust, Tallinna linnapead Tõnis Paltsu?\nTõnis Paltsuga on kindlasti väga huvitav koos töötada.\nTõnis Palts kuulub Res Publicasse, aga kes on tuntumad keskerakondlased, kellelt võite Tallinnas nõu küsida, olulisemad probleemid julgemini läbi arutada?\nTallinna erakonnakaaslastest olen kõige rohkem suhelnud haridus- ja teadusminister Mailis Repsi, Riigikogu liime Marika Tuusi ja Mustamäe linnaosa vanema Kalle Mihkelsiga. Kõik kolm kandideerisid 2003. aastal Jõgevamaa ja Tartumaa valimisringkonnas Riigikogusse.\nMitmel tuntud põltsamaalasel on kahju, et selline asjalik ja ettevõtlik mees nagu Taavi Aas enam Põltsamaal ei tööta. Millega neid lohutaksite? Kas ehk sellega, et püüate pealinnas midagi ära teha ka kunagise Liivimaa Kuningriigi pealinna heaks?\nTallinnas ümbritseb mind uus keskkond ja suhtlen uute inimestega, kellest paljugi oleneb. Kindlasti ei katkesta ma sidemeid Põltsamaaga. Nädalavahetustel ja vabadel päevadel olen Põltsamaa kodus ja siia jääb ka minu pere. Tallinnas töötamine annab kindlasti väga suure kogemuse ja suured teadmised, mida saan ka tulevikus rakendada.\nKas E-Piimas jõudsite ära teha kõik olulise, mida kavandasite? Millisel tasemel firma annate üle oma mantlipärijale?\nTulundusühistu E-Piim nagu Tallinna linngi ei saa kunagi valmis. Ettevõtte edendamiseks peab alati väga palju plaane olema. Usun, et kindlasti areneb E-Piim edukalt edasi ka tulevikus. Muide, möödunud kuu oli sellele ettevõttele Eesti turul eriliselt hea. Müüsime võrreldes eelmise aastaga kahekordse koguse toodangut. Pärast Euroopa Liiduga ühinemist on Eesti toodetel hakanud kindlasti paremini minema.\nEhk saate aidata kaasa ka sellele, et E-Piimas toodetud Eesti juust on müügil ka Tallinna linnavalitsuse kohvikus?\nNiisuguseid asju ma kindlasti ei organiseeri, selleks on hoopis teised inimesed. Ma ei tea sedagi, missugust juustu Tallinna linnavalitsuse kohvikus müüakse, kuid usun siiski, et Eesti juust on Tallinnas populaarne toidukaup.\nVõib-olla võtate oma senisest töökabinetist Tallinna kaasa mõne suveniiri, näiteks hiire, kes juustu sööb?\nOi, sellistele asjadele pole ma küll jõudnud mõelda.


“Vikerkaarevärviline sekskursioon” (EST) | Tallinna Vanalinna Päevad 2022\n“Vikerkaarevärviline sekskursioon” (EST)\nPiletid 9€ , piletid eelmüügis Fientas.\nNäitusega „Kõlvatu Tallinn“ kaasnenud sekskursioonidel oleme seni vaadanud küll sekskuaalkäitumise ajalugu ja keskendunud prostitutsioonile ja abieluvälistele suhetele, kuid seni on jäänud kõrvale seksuaalvähemused. Vikerkaarevärviline sekskursioon parandab selle vea. Tuuril tuleb juttu, kuidas on minevikus seksuaalvähemustesse suhtutud ning mida nende ajaloost on teada. Nii seotakse ühiskonnas tänaselgi päeval aktiivset diskussiooni ning lahendusi ja mõistmist ootav teema ajaloolise kontekstiga.


Autorent Rendi Luksusauto Saksamaa München Obersendling\nRentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. Registrikood: GB 855349007. ID: 78857


Pikardie spanjel | P - tähega algavad tõud | Koer.ee\nPikardie spanjelehk Epagneul de Picardie, on pärit Prantsusmaalt. Tegu on vana koeratőuga, ta on suguluses setteritega.\nJuba keskajal kasutati teda jahikoerana, peamiselt linnujahil, aga ka seltsikoerana. Väljaspool oma kodumaad on ta suhteliselt vähelevinud. Tõug oli juba hävimas, ent jahimehed "päästsid" ta.\nPikardie spanjel on iseloomult energiline, liikuv, julge ja uudishimulik. Ta on väga sotsiaalne ja sőbralik, lastega ja teiste koertega saab suurepäraselt läbi. Ta on intelligentne ja kergesti koolitatav. Vajab palju liikumist ja aktiviseerimist, sobib aktiivsele inimesele.\nPea: üsna piklik, laia ja ümara kolbaga. Rõhutatud kuklakühm, lamedad põsed, üleminek otsmikult koonule sujuv, kergelt kongus ninaselg, jõuline koon. Ninapeegel pruuni värvi. Silmad: tumepruunid, sõbraliku pilguga.\nKõrvad: üsna madalal asetsevad kõrvad, mis raamivad nägu ning on kaetud kauni, pehme ja lainja karvaga. Hambumus: tavaliselt käärhambumus. Kael on normaalse pikkusega, lihaseline. Keha: sügav ja lai rinnakorv, keskmise pikkusega selg, mis on alates turjast kergelt kaldu. Veidi ülespoole hoiduv kõhujoon.\nJäsemed: pikad, üpris püstised õlad, heade lihastega sirged esijalad, hea luustik. Rõhutatud puusaluu, taga head nurgad, hästi lihaselised tagajalad. Esi- ja tagajalgadel rikkalikud "lipud". Saba mitte eriti pikk, varustatud rikkalike "lippudega". Hoidub rippu või kergelt ülespoole kaardu. Käpad: suured, ümarad, varvaste vahelt karvased.\nPikardie spanjel on turjakőrgusega 55-60 cm, kaal 20-25 kg. Karvkate on poolpokk, kergelt lainjas, pea pealt lühem, värvuselt hall pruunide märkidega.\nallergia düsplaasia kõrvapõletik parasiiditõrje pra siseparasiidid üksindusahistus šnautserid


Pealkiri Arstiteaduse ja kehakultuuri arengust Tartu Ülikoolis : (Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo muuseumi materjalid) / Tartu Riiklik Ülikool ; [toimetuse kolleegium: L. Tähepõld (vastutav toimetaja) ... [jt.]\nKirjeldus 273,  lk. : ill ; 22 cm\nRR 7.k humanitaarsaal Kõrgharidus H (Tartu Ülikool) 21  KOHAL\nRR 2.k hoidla 2-180.139 21  KOHAL\nRR 2.k hoidla 2-10-03279 21  KOHAL\nRR 2.k hoidla 2-180.138 21  KOHAL\nRR 3.k arhiivkogu Ar 987/2086 21  EI LAENUTATA\nTLÜAR hoidla (koju) Ep.3.135/21 21  KOHAL\nTalTech hoidla 1 EA-36364 21  KOHAL\nSarjaandmed Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, 0206-2798 ; 21.\n61 (474.2) (091) (082)\n796 (474.2) (091) (082)\nTäiendkirjed Tähepõld, L., toimetaja\nTäiendpealkiri Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi (võrguteavik). 21


⚫ WISKI SHIPPING OÜ - 14012550 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\nWISKI SHIPPING OÜ\nSeisuga 09.08.2019 Kustutatud 0.31\n14012550 - Kustutatud (09.08.2019)\nLisa WISKI SHIPPING OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga WISKI SHIPPING OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nWISKI SHIPPING OÜ: Polegi Uudiseid?


Hex Metal | CE Sertifitseeritud metalli töötlemine\nHex Metal OÜ tegeleb metallkonstruktsioonide tootmisega tööstushoonetele, kaubandusskompleksidele, logistikakeskustele, spordikeskustele, põllumajandusrajatistele ning büroo hoonetele. Samuti toodame metallkonstruktsioone angaaridele, laohoonetele, autopesulatele, garaažidele, tanklahoonetele, varjualustele ja teistele objektidele.\nMeie tootmine on sertifitseeritud ning vastab standarditele EN 1090-2 ja EN ISO 3834.\nTänu pikaajalisele kogemusele on Hex Metal OÜ võimeline tootma erineva keerukusega metallkonstruktsioone.\nMetallelementide ja - konstruktsioonide tootmine. Olenemata kliendi tellimuse keerukusest lahendame tööülesanded komplektselt.\nTootmisseade võimaldab Hex Metal OÜ-l lõigata suuremaid lehti täpselt ja kvaliteetselt. Maksimaalne lõikepaksus: Tavaterase puhul: 10mm; Roostevaba terase puhul: 8mm; Alumiiniumi puhul: 10mm;\nPainutust teostatakse CNC kaasaegse tehnoloogia pingi abil.\nTorupainutuse protsessi käigus antakse torule soovitud kuju. Kasutusel on erinevate raadiustega torupainutuse tööriistu. Küsi hinnapakkumist ja leiame lahenduse!\nEhitus-, ja masinaehituslike teraskonstruktsioonide projekteerimine, tootmine ja paigaldus\nTeraspostid ja -toed;\nSõrestikud, fermid ja kandvad talad;\nTrepid, astmed, piirded, käsipuud ja platvormid;\nKraana ja telfri talad;\nHQ- ja WQ-talad;\nTeraskatuste ja seinte elemendid;\nMetallkonstruktsioonid toodetakse põhi- ja toote jooniste alusel. Tootmisel lähtume riiklikkest standarditest ja järgime ehitusnorme. Hea juhtimine ja koordineeritud töö erinevate osakondade vahel tagab kvaliteetse ja usaldusväärse toodangu.\nLumelabidad ja - sahad;\nHex Metal OÜ eeliseks on võimalus saada kõike ühest kohast – piisab ainult idee esitamisest. Kõik ülejäänu, nagu projekteerimine, materjalide otsimine, valmistamine ja vajadusel ka paigaldustöö jääb meie hooleks.\nKui soovite arutada teie projekti täpsemaid detaile, palun täitke alljärgnevad väljad või helistage otse meie projektijuhile.\nHelista projektijuhile +372 52 626 77\nTäname, et võtsite Hex Metal OÜ-ga ühendust. Vastame teie kirjale peatselt!\nTeie kirja ei õnnestunud saata. Palun vaadake, et kõik väljad on täidetud korrektselt, ja proovige uuesti!\nCopyright © Hex Metal OÜ Registrikood 14590948 Kõik õigused tagatud


Sarajevo seisab sõjahaavadest puretuna - Eesti Ekspress\nKÕIK ELAB EDASI: inimesed on surnud, kuid minevik mitte.\nKui vaatate Sarajevot ükskõik mis kellaajal ükskõik milliselt ümbritsevalt mäelt, jõuate alati tahtmatult samale järeldusele. See on linn, mis vananeb ja sureb, samal ajal taassündides ja muutudes. Täna on see linn meie kõige ilusamate igatsuste ja püüdluste ning vapramate soovide ja lootuste linn.\nIvo Andrić, Bosnia kirjanik ja\n„See on linn, mis murrab su südame,“ teadsin lennujaamast oma esimesse koju sõites. Südant murda, selgus hiljem, on Sarajaevos ääretult lihtne. Mine vaid kesklinna muuseumisse, kus on väljapanek genotsiidist ja inimsusevastastest kuritegudest Bosnia sõja ajal (1992–1995). Piisab tunnist neid lugusid lugedes, et katki minna. Sa loed mehest, kes kaotas sõjas viis last, sai viis uut ja kaotas kolm ka neist. Neil kolmel olid surnud õdede-vendade nimed…\nSarajevo blokaadist on möödas 25 aastat, aga sellest ei saa üle ega ümber, isegi kui väga tahad. See jälitab kummitusena kõikjal. Sa kõnnid üle Sarajevo rooside – punaseks võõbatud kohad tänaval, kus suurtükimürsud tapsid vähemalt kolm inimest, sageli neid, kes ootasid leivajärjekorras –, kõnnid mööda mälestusmärgist sõjas surma saanud lastele. Näed lõputult maju, mille fassaadis on endiselt suured pommiaugud, ning on maju, milles on neid auke lugematul arvul. See on Sarajevo muster, kootud selle rahva teadvusesse.


tütrega :: tanntann piltide hindamine – Rate.ee\nviimane visiit: 25.05.2018 - 08:39\nedetabeli rekord: 05.07.2012 - 16:42, #90\npilt on lisatud: 04.07.2012 - 21:21\n#7, 31.05.2015 - 13:39, minaiseolen\n#6, 11.09.2014 - 14:21, kaja151\nJa nii ongi.....\n#5, 24.03.2013 - 14:47, kaja151\n#4, 06.02.2013 - 11:42, kaja151\nVäga lahke ja armsa olekuga piiga on Su tütar. Ega Sinul ka midagi viga ole!\n#3, 20.07.2012 - 01:45, maia57\nväga armsad nunnukesed olete:)\nIlusat ,kaunist ja meeldejäävat suve teile\n#2, 15.07.2012 - 17:57, lauren55\n#1, 09.07.2012 - 00:00, L-iis\nKasutaja tanntann pildid:


Kallurite VOLVO FH16 müük, uusi ja kasutatud kallurite VOLVO FH16 ost\nAutoline » Veoautod » KalluridParda veoautodŠassii veoautodKonksliftid veoautodKonteiner veod veoautodPlatformid veoautodLiftdumperid veoautodKaabli süsteemid veoautodTeravilja veod veoautodFurgoonveokidKülmveokidKülgkardinaga veokidTent veoautodBensiiniveokidAutotreilerid veoautodEvakuaatorid » Kallurid VOLVODAFFORDGINAFHOWOIVECOMANMERCEDES-BENZRENAULTSCANIAVOLVO » Kallurid VOLVO FH » Kallurid VOLVO FH16\nKallurid VOLVO FH16\nHolland Itaalia Läti Leedu Norra Poola Soome Rootsi\nKallurid VOLVO FH16: 25 kuulutust\nVOLVO - FH 8x4*4 Tipper - 16\n23 890 € SEK USD 250 500 SEK ≈ 26 600 $\nKandevõime 19930 kg Euro Euro 6\nAasta 2016-04-28 Läbisõit Võimsus 510 h.j.\n20 537 € USD ≈ 22 870 $\n67 424 € USD ≈ 75 080 $\n8 065 € NOK USD 87 000 NOK ≈ 8 981 $\nKandevõime 20805 kg Euro Euro 6\nAasta 2015 Läbisõit 240179 km Võimsus 664 h.j.\nVOLVO - FH 16 8x4 Parabel\n44 600 € USD ≈ 49 670 $\nKandevõime 38000 kg Vedrustus vedru/vedru Mudel SLP\nAasta 2011 Läbisõit 370000 km Võimsus\n13 237 € USD ≈ 14 740 $\nAasta 1996 Läbisõit Võimsus 520 h.j.\n15 848 € USD ≈ 17 650 $\nKandevõime 16600 kg Euro Euro 4 Vedrustus vedru/vedru\nAasta 2007-01-05 Läbisõit 440000 km Võimsus 660 h.j.\n57 120 € SEK USD 599 000 SEK ≈ 63 610 $\nAasta 2010 Läbisõit 577000 km Võimsus\n17 070 € SEK USD 179 000 SEK ≈ 19 010 $\nAasta 1996 Läbisõit 997845 km Võimsus\n119 000 € USD ≈ 132 500 $\n149 945 € USD ≈ 167 000 $\nKandevõime 25085 kg Euro Euro 6 Vedrustus pneumo/pneumo\nAasta 2019 Läbisõit 53300 km Võimsus 540 h.j.


Et Näiteks Kia Sportage 7 Tolline 8 Tolline Car Gps Navigation Ekraani Kaitsva Karastatud Klaas, Kile Katab Kleebise Jaoks Kia Kx5 Rio X-line | Sisustuselemendid - Kutsutakso.ee\nAvaleht Sisustuselemendid< Näiteks Kia Sportage 7 tolline 8 tolline Car GPS Navigation Ekraani Kaitsva Karastatud klaas, Kile Katab Kleebise jaoks Kia KX5 RIO X-Line\nMärksõnad: bmw f30, kia rio x-line, mudel 3 tesla spoiler, flash ssd, kia rio x liin 2020. aasta juhtudel, kia kx5, kate kia rio x-line, peugeot partner, Näiteks KIA sportage kx5, kia sportage logo.\nSKU : k457 Kategooria:Sisustuselemendid\nKleebise Paigutus: Navigeerimine\nTehnilised andmed: Tüüp: GPS Navigation Ekraani Kaitsva Karastatud Klaas, Kile Värv: Selge, Kõvadus: 9H Paksus: 0,3 mm, ultra õhuke Suurus: 7 tolli (152mmx91mm), 8-tolline (176mmx99mm) automudelite Puhul: Kia Sportage 2016 2017 KX5 Omadused: Anti-fingerprint, veekindel, õli vastupidav Pakend: 1tk kaitsekile Märkus: 1. Palun kinnitada oma GPS Navigation Ekraani suurus enne järjekorras. 2. Palun lubage 0.1-0.5 cm erinevuse tõttu käsitsi mõõtmine.\nHaloperformance Model3 Auto Rooli Dekoratiivsed Paik Tesla Model 3 Tarvikud suede mudel 3 tesla model kolm\nMõeldud Mercedes Benz A/GLA/CLA-Klassi C117 W117 W176 X156 2012-2018 Matt ABS Plastikust Tassi Hoidiku Kaas Sisekujundus Auto Accessory\nMõeldud Mercedes Benz A/GLA/CLA-Klassi C117 W117 W176 X156 2012-2018 Matt ABS Plastikust Tassi Hoidiku Kaas Sisekujundus Auto Accessory Mõeldud Mercedes Benz A/GLA/CLA-Klassi C117 W117 W176 X156 2012-2018 Matt ABS Plastikust Tassi Hoidiku Kaas Sisekujundus Auto Accessory\nBMW F10 F20 F30 M Värv Carbon Fiber Gllue Multimeedia Nuppu Raami Nupp Sisekujundus Kleebis\nBMW F10 F20 F30 M Värv Carbon Fiber Gllue Multimeedia Nuppu Raami Nupp Sisekujundus Kleebis Omadused: Valmistatud kõrge kvaliteediga carbon fiber materjalist, pakub see kerge kaal ja tasumata vastupidavus.Isekleepuv disain, ei ole kahju oma auto, lihtne paigaldada seda\nWindow Lifter Lüliti Kontrolli Raami Kaas Sisekujundus Kleepsud BMW F10 5-Seeria\n100% täiesti uus ja kvaliteetne Omadused: Materjal: Valmistatud kõrge-kvaliteet süsinikkiust, kerge, anti-rooste, värvi pidav ja vastupidav. Kaitsta Auto: Vältida auto on kriimustatud, hoides seda selge kogu aeg. Lihtne paigaldada: Nr lõikamine\nGTinthebox 4tk Sinine/Punane Konsooli Kontrolli Lüliti Nupud Hõlmab Trimmib,. aastal-up Ford Mustang\nToote Kirjeldus See oksjon funktsioone neli tükki sinine ABS center kontrolli nupp switch hõlmab trimmib 15-up Ford Mustang Disain kontrolli nuppu Lamborghini Aventator Spetsifikatsioon Neli tükki / Set Värv: Sinine/Punane Center Kontrolli Nupp Switch\nBAFIRE 4TK Imitatsioon Carbon Fiber Auto Uks lohistama-plaat, Kleebis jaoks Tesla Model X S Mudel Mudel 3 Anti-Scratch Kaitsja Katab\n[xlmodel]-[custom]- BAFIRE 4TK Imitatsioon Carbon Fiber Auto Uks lohistama-plaat, Kleebis jaoks Tesla Model X S Mudel Mudel 3 Anti-Scratch Kaitsja Katab Omadused: Väga Stiilne, tee oma auto vaatad rohkem stiilne ja sportlik.Parandada oma auto interjöör