Külmakahjustused ja alajahtumine - Sarnased failid\nKülmakahjustused ja alajahtumine - sarnased materjalid\nvarbad, kehasoojust, alajahtumine, rakud, tundlikum, soojendatud, imalik, riietu, risemine, niisked, masseeri, pealmine, kaotavad, kindaid, mittel, rmed, koosm, hjustab, liikuda, varvaste, jooksmine, riideid, piire, suitsetamine, seep, viibimine, kuivana, gangreen, villid, purustavad, kollakas, nahaalused, kiirabi, seisundiga, selleni\nKülmakahjustused jagunevad kohalikeks ja üldisteks. Kohalikud külmakahjustused on pindmine ja sügav külmumine. Üldine külmakahjustus on hüpotermia ehk vaegsoojumus. Külmakahjustuste teket kiirendavad tugev tuul ja märg nahk. (Kutsar:1998) Erinevalt alajahtumisest, mis puudutab keha kõiki orga...\nKülmakahjustus Külmakahjustus on inimese väljaulatuvate kehaosade (nina, kõrvad, põsenukid, lõug, sõrmed, varbad) külmumine. Külmakahjustus tekib kõige sagedamini kehaosadel, kus nahaalust rasvkude on vähe. Tagajärjeks on kudede paistetus, tundetus, kõvadus ning külmus. Vastavalt kahjustuse ulatusele jaotatakse külmumine kohalikuks ...\nALAJAHTUMINE HÜPOTERMIA Carolin Ilves Selgitus Üldine alajahtumine on kogu organismi temperatuuri langemine allpoole normaalset kehatemperatuuri. Põhjused Külma ilmaga väljas maha istumine või lamama jäämine (haigushoog, joove, trauma)...\nRIIGIKAITSE õpik gümnaasiumidele ja kutseõppeasutustele Kaitseministeerium Tallinn 2006 Riigikaitseõpik gümnaasiumidele ja kutseõppeasutustele Kaitseministeerium ja autorid: Rein Helme (1. ptk) Teet Lainevee (9. ptk), Hellar Lill (3. ptk), Andres Lumi (6. ptk), Holger Mölder (2. ptk), Taimar Pete...\nReferaat Esmaabi andmine Õppeaine: OHUTUSTEHNIKA Tallinnas, 21. sept. 2007 Esmaabi eesmärk on päästa kannatanu või äkkhaigestunu elu õnnetuskohal, vältida tema seisundi halvenemist, hoolitseda asjatundliku lisaabi saamise eest ja vajadusel toimetada kannatanu ravile. Elupäästev ja vältimatu esmaabi on hädavajalik neljal juhul: kui kannatanu pole teadvusel, ta ei hinga, pulssi pole või on suur verejooks - seda on märgata vereloigust või riietel järjest suurenevast vereplekist. ...\nErakorralise meditsiini tehniku käsiraamat Toimetaja Raul Adlas Koostajad: Andras Laugamets, Pille Tammpere, Raul Jalast, Riho Männik, Monika Grauberg, Arkadi Popov, Andrus Lehtmets, Margus Kamar, Riina Räni, Veronika Reinhard, Ülle Jõesaar, Marius Kupper, Ahti Varblane, Marko Ild, Katrin Koort, Raul Adlas Tall...\nMIKROKLIIMA PARAMEETRITE MÄÄRAMINE TÖÖRUUMI ÕHUS\nTallinna Tehnikaülikool Riski- ja ohutusõpetus LABORATOORNE TÖÖ NR 2: MIKROKLIIMA PARAMEETRITE MÄÄRAMINE TÖÖRUUMI ÕHUS Töö nr: 2 Nimi: Kuupäev: Töökeskkonna mikrokliima ...\nRiski- ja ohutusõpetus - Tallinna Tehnikaülikool\nTallinna Tehnikaülikool Riski- ja ohutusõpetus LABORATOORNE TÖÖ NR 2: TÖÖKESKKONNA MIKROKLIIMA TINGIMUSTE UURIMINE Kuupäev: Nimi: Töökeskkonna mikrokliima Kellaaeg: tingimuste uurimine Kursus: T...\nTOIT Toit ja vesi on eksisteerimiseks hädavajalikud. Inimene vajab päevas keskmiselt 2,5l vett. Higistades tunduvalt rohkem , sest veekadu tuleb tasandada. 3% veekaotus vähendab jõudu 20 %. Vältige janu kustutamist lumesöömisega. Pidage meeles, et higistades kaotate ka soolasid. Lumesulavesi ei sisalda sooli, ...\nTallinna Teeninduskool Olga Komleva Rühm: 021MT SPORTLASTE TOITUMINE Referaat Juhendaja: Diane Sarapuu-Kelder Tallinn 2008 Sportlaste toitumine Olga Komleva 021MT Sisukord Sportlaste toitumine Olga Komleva 021MT Sissejuhatus Selles referaadis saad teada kuidas sportlased toituvad. Vastuse saad ka sellele mid...\nTasakaalustatud HOIA TERVIST toitumine Toitumissoovitused ülekaalu, kõrge vererõhu ja vere suure kolesteroolisisalduse korral Koostas Evelyn Aaviksoo Koostamise aluseks oli Eesti toitumis- ja toidusoovitused; koostajad Sirje Vaask, Tiiu Liebert, Mai Maser, Kaie Pappel, Tagli Pitsi, Merileid Saava, Eve Sooba, Tiiu Vihalemm, Inga Villa; Tervise Arengu Instituut j...\nTulbi, nartsissi ja liilia ajatamine\n...id  Õite kuivamine- põhjuseks liiga väikeste sibulate kasutamine, liiga kõrge kasvuhoone temperatuur, kuiv õhk ja substraat  Nõrgad väljaveninud taimed – liiga pikk jahutusperiood ja kõrge temperatuur kasvuhoones  Külmakahjustused- tekivad juba siis kui sibulad jäävad mõneks päevaks -1º juurde Liilia (aastaringne) Ajatamise tehnoloogia:  Liiliate kasvatamine katmikalal toimub Hollandist tellitud istutusmaterjali baasil  Kogu külmatöötluse saavad liilia sibulad Hollandis  Valime ...\n...IA MEDITSIIN PEDAGOOGIKA PSÜHHOLOOGIA ÜLDTEADMISED TREENERITE TASEMEKOOLITUS SPORDI ÜLDAINED I TASE 2008 Käesolev õpik on osa Eesti Olümpiakomitee projektist "1.3. taseme treenerite kutsekvalifikatsiooni- süsteemi ja sellele vastava koolitussüsteemi väljaarendamine", II etapp. Projekti rahastavad Euroopa Sotsiaalfond ja Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium riikliku arengukava meetme "Tööjõu paindlikkust, toimetulekut ja elukestvat õpet tagav ning kõigile kätte- saadav haridussüsteem" raames. Projekt...\nEhitiste renoveerimine 1. Mis on mittekandev vahesein ja millal võib seda ilma pikemata eemaldada? Mittekandvad vaheseinad eraldavad üht ruumi teisest.Eemaldata tohib juhul kui tegu pole kandvakonstruktsiioniga. 2. Kandekonstruktsioonide tugevus  ja stabiilsuskahjustused Puitmaja konstruktsioonikahjustused on enamasti põhjustatud liigniiskusest....\n...iseks jne. Peamisteks uurimiskohtadeks on katused, seinad, aknad, vundamendid, sanvõrgud, sh. ilma- ja tuulepidavus, soojapidavus, heliisolatsioon, viimistlustööd, valgustus, r/b-, kivi-, teras-, puit- ja plastikmaterjalide korrosiooni-, niiskuse- ja külmakahjustused, konstruktsioonide ülemäärased praod ja deformatsioonid 13. Kuidas tekivad materjalide ja konstruktsioonide kahjustused temperatuuri vaheldumisest? Tooge näiteid 14. Kuidas määrata puitkonstruktsiooni materjalide kahjustusi? Tähtsamateks puitu hävitavateks või puidu...\n... sundpuhkefaasi - sageli sügavpuhkefaasi minek seotud fotoperioodiga ning selle kontrollmehhanismi väljalülitamiseks on vaja külma - süvapuhkefaas tavaliselt lehtede langemise perioodil (kestab 0-10 kraadi juures 30-60 päeva) Enamasti on külmakahjustused seotud vee külmumisega • Vee külmumine on eriti ohtlik raku sees (sõltub külmumise kiirusest) • Tavaliselt algab külmumine rakuvaheruumis, kus lahustunud aineid vähem. Edasine sõltub jahtumise kiirusest • Külmumisel raku veepotentsiaal langeb külmumata...\n1. Kirjelda, mille poolest erinevad remonditööd uusehitusest. Remonditööd on mingisuguste vigade parandamine või lihtsalt uuendamine/värskendamine. Remondi töödel tuleb hinnata hoone või rajatise seisukorda. Vastavalt hoonele ja nõuetele tuleb valida õiged ehitusmaterjalid millega remonditöid hakatakse teostama. Uusehituseks nimetame seda kus töid alustakse vundamedist ja sealt edasi kuni katuseni välja. 2. Missuguseid lähteandmeid on vaja koguda enne remonditööde alustamist? ...\nRemont ja rekonstrueerimine - Tallinna Tehnikakõrgkool\nRiski  ja ohutusõpetus Eksamiks kordamine 1. Töökoht ja sellele esitatud iseloomulikud üldised nõuded Töökoht on ettevõtte territooriumil või tööruumis paiknev töötamiskoht ja selle ümbrus või muud töötamiskohad, kuhu töötajal on töötamise ajal juurdepää...\nBioloogia - Paljunemine 1) Selgita paljunemise mõistet - Paljunemine on üldine eluavaldus, mille eesmärgiks on järglaste taastootmine liigi säilitamiseks. 2) Iseloomusta mittesugulist ja sugulist paljunemist, too näiteid. Mittesuguline  kõige lihtsam paljunemine (Prokarüoodid, seened, algloomad ehk protistid, taimed, alamad loomad). Uus organism pärineb ainult ühest vanemast, seega on ka pärilik info ainult ühelt vanemalt. Suguline paljunemine (nt inimene, koer jne) - Õistaimedel ...\n.............................................................................................................. 10 Taimede hooldusvõtted......................................................................................................... 11 Kasutatud kirjandus............................................................................................................... 13 Sissejuhatus Antud töö teemaks valisin mustikate kultuuri kuna olen juba pikemat aega planeerinud selle taime kohta rohkem infot koguda ja ka v...\nErki Soekov, Tallinna Tehnikaülikool SOOJUS- ISOLATSIOONID EHITISTES Isolatsiooni terviklik süsteem Valiku ja paigalduse põhimõtted Tehnoloogia Vigade vältimine 1 SISU: MÕISTED SISEKLIIMA SOOJUSKAOD SOOJUSISOLATSIOON FUNKTSIOONID NÕUDED ISOLEERIMISTÖÖD VANAD HOONED VI...\nEhitus materjalid ja... - Tallinna Tehnikaülikool\nViljastumine-Viljastumiseks nimetatakse munaraku ja seemneraku ühinemist munajuhas Ontogenees- on ühe isendi arengu viljastumine, tema individuaalne areng. Algab vanemorganismist eraldumisega. Partenogenees- uue organismi areng viljastumata munarakust(esineb alamatel loomadel nt. mesilastel, vesikirpudel ja taimedel ...\nORGANISMIDE PALJUNEMINE Mittesuguline Suguline  Vegetatiivne  Partenogees  Eoseline  Viljastunud munarakust Mittesuguline  Uus organism saab alguse ühest vanemast, sugurakkude ühinemist ei toimu Vegetatiivne  Ostepooldumine rakkudel  Pungumine  Võsund  Sigikeha  Õistaimed o Lehe, varre, juure või varre muudandite abil (sibul, mugul, ris...\nÜhe isendi arengut viljastumisest surmani nim. Tema individuaalseks arenguks e ontogeneesiks. (ei ole alguseks viljastumine, vaid vanemorganismist eraldumine, lõpeb surmaga.) Erandina võib uus organism areneda ka viljastumata munarakust. Sellist nähtust nim. Partenogeneesiks. Viimane esineb loomadel(täid,mesilased,kirbud)...\nBioloogia KT Organismide paljunemine ja areng II 1. Kirjelda viljastataud munarakuga toimuvaid muutusi esimese 7 päeva jooksul Viljastatud munarakk liigub emaka suunas ja jaguneb selle aja jooksul korduvalt. Jõudes emakasse kinnitub rakukobar emaka seina külge 2. Mida kujutab endast lõigustumine, mis selle tulemusen...\nPaljunemine ja areng Mitoos Rakutsükkel on raku eluring ühest rakujagunemisest teise rakujagunemise lõpuni Mitoos on päristuumsete rakkude jagunemisviis, mille käigus moodustuvad sama kromosoomide arvuga geneetiliselt identsed tütarrakud. Mitoos toimub kõigis keharakkudes ning jaguneb kaheks: 1. KarÃ...\nESMAABI Põhiprintsiibid 1. PÕLETUSED * II ja III astme põletused (s.t.) nahk on villidega või söestunud katta steriilse sidemega * kui side puudub- jätta katmata * keemiline põletus (s.t. happega või alusega) tuleb pesta rikkalikult veega ja katta steriilse sidemega. 2. SILMADE VIGASTUSED * ära hõõru silmi! * võõrkeha, mis on tunginud silma si...\nTALLINNA TEENINDUSKOOL Merilin Vallimäe 011MT FÜÜSIKALISED OHUTEGURID TÖÖKESKONNAS Referaat Juhendaja: Heikki Eskusson Tallinn 2005 1 SISUKORD 1. PEAMISED TEGURID ........................................................................3 2. MÜRA........................................................................\n1.Millised paljunemisviisid esinevad looduses? Võrdle suguta ja sugulist paljunemist. Esinevad suguta ja suguline paljunemine. Suguta paljunemine jaguneb vegetatiivseks ja eoseliseks. SUGULINE SUGUTA Uus organism saab alguse viljastunud munarakust Uus organism pärineb ühest vanemast Tulemus...\n1) Mis on paljunemine? Paljunemine on üldine eluavaldus, mille eesmärgiks on järglaste taastootmine liigi säilitamiseks. 2) Iseloomusta mittesugulist paljunemist. Too näiteid. On kõige lihtsam taimedel ja taime alamatel. Uus organism pärineb ainult ühest vanemast. 3)Kuidas jaotataks mittesugulist paljunemist.Vegetatiivne : seened, algloomad, taimed, alamad loomad. Eoseline (toimub eostega e. spooridega, mis levivad tuule või veega ja arenevad uuteks organismideks: seened, sammaltaimed, sõnajalataim...\n1. Millised on sisekliima komponendid? Alamjaotused. · soojuslik sisekliima  temperatuur, pindade temp, niiskus, tõmbus, kiirgus · õhu kvaliteet  niiskus, gaasilised saasteained, tahked osakesed · valgus  otsene päikesekiirgus ja hajuskiirgus · müra  müratase, vibratsioon · õhu ionisatsioon ja elektromagnetlained 2. Mida/keda mõjutab või mis s...\n... niiskussisaldus on teada 60. Kuidas mõjutab niiskus materjali? Mida ta põhjustab? • vähendab välispiirete soojapidavust • vähendab materjalide tugevust ja jäikust • hallituse kasv pindadel • puit materjalide kõdunemine • materjalide paisumine • külmakahjustused • esteetiline välimus • metallide korrosioon • väheneb materjalide soojusmahtuvus 61. Selgita miks on alt tuulutatavad põrandakonstruktsioonid niiskustundlikud? 62. Selgita mõisteid niiskuslisa, niiskuskoormused? Niiskuslisa – siseõhu ja välisõhu veeaurusisalduste e...\nTeoreetilise mehaanika... - Tallinna Tehnikakõrgkool\n1. Esimese 7 päeva jooksul munarakk: · Jaguneb pidevalt · Tekib kobarloode · Toimub rakkude ümberpaiknemine  tekib embrüoblast ja põisloode 2. Lõigustumine  sügoodi kiire jagunemine mitoosi teel (kõik korraga). Selle tulemusena moodustub kobarloode ehk moorula. 3. Lõigustumise bioloogiline tähtsus: · Hulkraksuse taastamine · Rak...


blog.tr.ee » Blogilist - Looming\nBlogilist - Looming\nMinu semiootikavaimustus on jõudnud enda haripunkti - otsin märki pea igale elusündmusele. Kõik juhtub ju ometi põhjusega, peab ainult märke õigesti oskama lugeda. Samas, mis märgilugeja mina olen, ikka seletad asju nii, kuidas ise paremaks pead (ja südames soovid). Eile sain aga aru, et aitab küll nendest märkide otsimisest. Nimelt olen ma osaliselt natukene lootusetus seisus siin aasta lõpus.\nPühapäev, 11. november – isadepäev – Oliveri sünnipäev\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill\nHommikul “Reis ümber Eesti” kahe salvestuse pildistamine. Õhtusöök (sushi, tom kha ja kringlid) Oliveri sünnipäeva puhul koos Kaidi ja Hannela peredega. Liisbet-Heigo tõid Kuivojalt ema ja Vello käest kala. Õhtul mängisin mina Naisteliigat ja Imre mängib veel praegugi OPEM põhiturniiri, mida mina oma väsimuse tõttu pidasin mängimiseks liiga kalliks.\nMõnus päev! Kõigepealt “Reis ümber Eesti” meeleolukad salvestused heas seltskonnas Pirge tegi mulle õhtuks imeilusa meigi. Vahemärkus: vaadake eilseid “Estonia” ja ERR-i sassis päeva pilte siit: https://menu.err.ee/875977/galerii-sassis-paev-sai-loppakordi-opereti-linnukaupleja-laval Seejärel Klambrite ja Sibolditega istumine sünnipäevade tähistamise võtmes ja keskööl laulsime nendega koos Oliverile sünnipäevalaulu ka ära. Nüüd saame hommikul kauem magada.\nKuna oli ette teada, et päev tuleb pikk, siis lubasin endale magamist lausa poole kaheteistkümneni! Seejärel sõime, veidike koristasime, triikisin seeliku ära ja läksin tööle. 10. novembril alustab satiirisaade “Ongi Koik” täna oli selle salvestus ja tegin selle lõpusosast mõned reklaampildid, töötlesin kohe ära ka ning siis algas veidi hullumeelsem tööpäev.\nTäna oli selline kõige tavalisem tööpäev. Neid on tegelikult hästi vähe, aga nad on sellised konkreetsed ja lihtsad: hommikust poole päevani või kuhugi pärastlõunani on salvestus, siis pilditöötlus ja arhiveerimine, e-kirjad,\nTäna oli mu selle nädala ainus töövaba päev, mis tähendas seda, et tuli puhkamisest võimalikult palju välja võtta. Kui mitte arvestada mõnda FB vestlust ja meilide lugemist-vastamist, millele kulus umbes 20 minutit, siis ma t\nÜlesanne: nimeta 10 esimesena meelde tulevat laulurida erinevatest lauludest. Lahendus: 1) Jää kestma Kalevite kange rahvas. 2) Mu isamaa on minu arm. 3) Mu isamaa mu õnn ja rõõm. 4) On vabade riikide murdmatu liidu loond rah\nUrve Palo ei saa aru , kuda nii saama, et on lapsed, aga pole abielu, eks ma siis püüan natuke valgustada seda enda mätta otsast. Teate, miks on vaja abielluda? Aga selleks, et saaks selle küsimusega lihtsalt ühele poole, et oleks kaelast ära, et keegi ei saaks sinusse ebakindlust süstida. Ma päriselt ei näe mitte ühtki muud vajadust.\nKuna kell näitab varsti südaööd ning homme hommikul on äratus 6:15, püüan teha lühidalt. Viidates igasugustele tegelikult vähetähtsatele, aga õigustusena pädevatena tunduvatele asjaoludele (nagu ajanappus ja kokkusattumused) tunnistan, et söögiga läks täna üsna valesti ja trenn jäi sootuks tegemata.\nNo kui eelmisel ööl sai peaaegu üle magatud, siis täna juhtus selline lugu, et kuigi läksin 1:00 voodisse ja panin kella 7:30 äratama, et oma kuus tundi ikka täis magada, siis vot ei jäänud kohe mitt ekuidagi magama ja julgen pakkuda, et uni võttis mind oma hõlma alles 2:30 paiku, kui mitte hiljemgi.\nVaatasin just Instasse, Feministeerium oli jaganud: Avastasin, et ma olen ikka jõhker optimist, lugesin sealt välja hoopis selle, et kui sul on kätel külm, mõtle parem naistele, kes külma ilmaga seelikutes ringi käivad! Ära v\n10 esimesena meeldetulevat ansamblit: 1) Justament 2) Kukerpillid 3) The Beatles 4) Rock Hotlell 5) Peoleo 6) Gunnar Grapsi Grupp 7) Joel Steinfeldti ansambel 8) Kuldne Trio 9) laulja Sting 10) Vint\nMagasin palju! Läksin 1:00 voodisse, uinusin üsna kohe ja kuigi korraks olin ärkvel kuskil 8:30-8:50, siis päriselt ajasin end voodist välja alles 10:30. See on üle päris pika aja mu ööunerekord! Sõime piimaga krõbinaid, molutasime niisama ja siis läksin telemajja.\nEile õhtul läksin jälle korralikult südaööl voodisse ja jäin üsna kiirelt magama ning magasin jutiga hommikul kaheksani, see tähendab ju lausa 8 tundi! Seega olin korralikult välja puhanud ja astusin rõõmsalt trepist alla, kus Imre serveeris FitLapi retsepti järgi tehtud Mehhiko hommiksööki.\nFilm päris superkangelasest ehk “Bohemian Rhapsody”\nPärast seda, kui olime “Bohemian Rhapsodyt” juba kuid oodanud, tuli viimaks ometi päev, mil selle ära nägime. Enne oma hinnangut pean ilmselt ära märkima, et päris puhaste lehtedena me Freddie eluloofilmi vaatama ei läinud.\nMa ei hakka siin muidugi lahkama kellegi teise personaalküsimust, vaid ikka iseennast ja seda põhjusel, et Manjana postituse kommentaarium is küsis ning pakkus nii omalt poolt kui ka teadusartiklitest mõned võimalused, miks inimesed ropendavad. Mu meelest aga need variandid vähemalt minu puhul ei päde. Jaajaa, tulgem kapist välja, ka mina olen selline rõve ja ropp eit, aga ma tegelen siin blogis ikkagi mainekujundusega, eks.\nkirjutab veerand blogis anglofiilist melomaan\nNädal on möödunud ajast, mil nägin teda Riias, Pallaadiumis. Heh, huvitav. Nädal on suht sobiv mõõtühik obsessiivse kuulamise märkimiseks. Ja selle nädala jooksul olen üritanud oma sõpradele kirjeldada Maci olemust ja muusikat (neile, kes temast üldse ei tea) ja konkreetselt kontserti (neile, kes teavad) ja olen vaeva näinud mõlemal juhul. Jah, ta on selline, aga mitte nii. Jah see kontsert oli selline, aga mitte selles mõttes.\nkirjutab Aive blogis Suvi, sügis, talv ja kevad...\nZedd & Elley Duhé Happy Now on minu viimaste nädalate kuulatuim pala. Tuleb nii televiisorist, telefoni playlist ist kui ka raadiost. Youre a world away Somewhere in the crowd In a foreign place Are you happy now? Õnnelik. See on äge tunne. Kes ei tahaks olla õnnelik, aga samas päris koguaeg ei jaksa.\nKui viimati raadiot kuulasin, kuulasin BBC 6 Music ut. Raadiomasina kaudu pole raadiot kuulanud väga väga ammu. Seega Eesti raadiokanalite suhtes ei oska üldse sõna võtta. Viimased kuud aga on minu elus olnud uus raadio Boogaloo Radio. Tegu on Boogaloo pubi juures asuva internetiraadioga, mille asutas Jenn Crothers.\nkirjutab accelerista blogis Accelerista\nVärsked nutitelefonid trumpavad üksteist üle kaamerate arvuga: praeguseks oleme jõudnud neljani tagaküljel ja ühe lisakaamerani ees. Kokku siis lausa viis. Miks on vaja nii mitut kaamerat, mida nendega teha saab? Selgitame Samsung Galaxy A9 näitel. Samsung esitles uut nutitelefoni Galaxy A9, millel on esmakordselt tagaküljel neli kaamerat, millele lisandub veel üks telefoni esiküljel.\nkirjutab Aili A blogis Sülita üle õla!!!, teisipäev 13 november kell 09:04\nMinu semiootikavaimustus on jõudnud enda haripunkti - otsin märki pea igale elusündmusele. Kõik juhtub ju ometi põhjusega, peab ainult märke õigesti oskama lugeda. Samas, mis märgilugeja mina olen, ikka seletad asju nii, kuidas ise paremaks pead (ja südames soovid). Eile sain aga aru, et aitab küll nendest märkide otsimisest. Nimelt olen ma osaliselt natukene lootusetus seisus siin aasta lõpus. Läks ju ülikooli sisse saamine nii ludinal. Justkui meant to be. Isegi O. oli septembrikuus terve purikas ning mul oli nii kerge koolis käia. Pildistamisi ka sellel ajal nii metsikult polnud, seega kõige jaoks nagu oli aega. Kerime siis septembrikuust ühe kuu edasi jaaaaa paanika-jaanika läks lahti! Mind hääääiriiiiib, et mul on nii vähe saksa keelt.\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, pühapäev 11 november kell 02:20\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, laupäev 10 november kell 02:38\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, neljapäev 8 november kell 02:27\nkirjutab Marca blogis Marcalt maailmale, kolmapäev 7 november kell 10:47\nEks ole paar 9abielus oldud. Vanasti oli hea põhjus, et sai ühist tuludeklaratsiooni teha aga nüüd seda enam ei ole. Reaalselt on see tõesti vajalik vaid halbadeks olukordadeks, sest näiteks olukorras, kus ühel elukaaslasel ei ole vanemaid või õdesid - vendi ei ole tõsise õnnetuse korral võimalik saada mingit infot ja pärivad tõenäoliselt kauged sugulased või riik isegi siis kui olete ühise elamise nimel võrdselt panustanud.\nBitt Koin, 21:30\nMind on tahetud naiseks võtta aga kuna me selle peovärgiga nõus polnud (ja tema kahekesi registreerima nõus polnud) ja oma nimest loobuda ei tahtnud siis selgus, et olen see vale ja ta liikus edasi. Leidis selle, kes tahtis ilusat kleiti ja pidu ja uut nime. Praeguses suhtes on teemast juttu olnud, minu tingumised on jätkuvalt samad ja need on sobinud.\nLaulujätkuks lisaks siia ka: Anouk - Nobodys Wife (Linki ei julge jätta, äkki läheb spämmi) :)\nkirjutab Marca blogis Marcalt maailmale, teisipäev 6 november kell 11:11\nPigem viitaks elutervele suhtumisele. Naine ei pane ka õppustele seelikut, pole lihtsalt praktiline ja iga norm inimene teab seda :D Rammstein oleks põnev aga see koht, kus kontsert toimub, on veider.\nMa nägin ka FB-s seda screenshotti ja jäin mõtlema, et ma olen vist ikkagi meesšovinist. Ma naisena ei osanud solvuda selle sajatuse peale, et pangu seelikud selga. Viide ära ole siuke eit ei laiene minu jaoks tervele naissoole. Eit ei võrdu naine. Eit võrdub mu jaoks hädapätakaga, kes ainult vingub ja viriseb.\nMeil siin kaugel maal lihtsam, oleme suutnud hoiduda tuttavatest, kellele peab kingi tegema. Viimased 10 aastat pole ka Eestisse mõtet miskit saata. Lastele varem ikka sai kinke teha, nüüd lihtsalt defineerime mõne sügisese suurema ostu: see on sulle jõulukingiks! Päris tühi kuusealune siiski pole, kommikott, shokolaad, pudelike minule, käsitööjudinaid: sihukest nodi me jõulutaat toob.\nBitt Koin, 13:24\nLapsena oli iga pudel limonaadi suur ei saanud kuidagi otsa. Iga kontsert saab otsa, kas põgenemine asendab kingijama või on uushullus. Aastalõppe jõule tuleb veel ja iga aasta huvitav kas vanemad inimesed mõtlevad, et neil on neid järgi ainult üks või kaks. Peamine, et tahtmine otsa ei lõppeks. :)\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, teisipäev 6 november kell 00:29\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, pühapäev 4 november kell 00:09\nkirjutab M-L M blogis Hüperbolitoorium, reede 2 november kell 16:48\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, reede 2 november kell 21:34\nkirjutab Marca blogis Marcalt maailmale, teisipäev 30 oktoober kell 08:49\nKaur Virunurm, 10:48\n(Lugemata ühtegi lingitud artiklit vms) Inimestel on ju vaja väljendada tavalisest tugevamat emotsiooni. Ropendamine on üks võimalus selleks. Kui me räägime kõigest samade leebete sõnade ja intonatsiooniga, siis muutume inimestena igavaks. Reljeefne kõneviis muudab päeva suhtluse huvitavaks ja sõnumi selgemaks, ja teatud juhtudel sobib sinna ka ropendamine. Aga ma ei näe mingit põhjust, miks peaks ropendama kogu aeg.\nVarrukast, see on üks rõve sõna! Mina vähemalt ütlen seda ühe r-ga ja paistab, et kirjutaks ka, kui üle ei loeks.\nNo selle teadmisega ma mõtlesin seda, et eks seose tabude jms mõtleb ise ka välja, aga sul on tavaliselt ka allikad varukast võtta :) Julmus ja vägivald, sealt ilmselt leiaks jah mingeid asju, mida kuulda ei tahaks, aga kas just konkreetseid sõnu (pakkumisi mitte teha igaks juhuks siiski..) Aga mul on tabusõnad mingid vastikutes situatsioonides ette tulnud sõnad, mis selle situatsiooni uuesti silme ette lennutavad.\nMina vannun palju, aga loomulikult mitte igas keskkonnas. Teatud valdkondades on inimesed lihtsalt harjunud asju otsesõnu nimetama, mis seal ikka ilustada. Küsisin kõrgelt haritud ja kõrgel positsioonil kolleegilt, mis juhtub erinevate disasterite korral (nö disaster recovery, eks) - ta vastas, et stsenaariumi X korral on ainult natuke perses, saab teha seda ja toda, stsenaariumi Y korral on aga persekellad ja tuleb osta esimene pilet Brasiiliasse ja siit tuld tõmmata. Ja tema ei öelnud tuld.\nBitt Koin, 20:04\nkirjutab Aive blogis Suvi, sügis, talv ja kevad..., neljapäev 25 oktoober kell 00:19\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, pühapäev 11 november kell 22:31\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, reede 9 november kell 01:05\nkirjutab Simo Runnel blogis simo77, neljapäev 8 november kell 11:53\nkirjutab Kairit blogis Elu on lill, pühapäev 4 november kell 23:33\nkirjutab Simo Runnel blogis simo77, esmaspäev 5 november kell 09:32


Keskerakond seoks vanemahüvitise maksmise arstliku kontrolliga - Vanglaplaneet\n23. nov. 2013 Eesti, Suur Vend, Tervis 1\nKeskerakonna fraktsioon esitab täna Riigikogule otsuse eelnõu, millega tehakse valitsusele ettepanek luua meetmestik, ning algatada seadusemuudatus, mis seoks riikliku vanemahüvitise maksmise lapse arstlikus kontrollis käimisega.\nVältimaks olukordi, kus vanemad sotsiaaltoetuste saamise eesmärgil lapsi äraelamiseks kasutavad, peame vajalikuks algatada seadusemuudatus, mis seoks vanemahüvitise saamise lapse arstlikus kontrollis käimisega,“ rääkis Keskerakonna fraktsiooni liige Olga Sõtnik, „Eesti laste, eriti väikelaste, tervisekontrolli süsteemi probleem seisneb selles, et perearstidel on küll kohustus lapsi jälgida, kuid vanematel pole kohustust lapsi jälgimisele tuua.“\nSõtnik märkis, et kahjuks esineb Eestis jätkuvalt juhtumeid, kus vastsündinud lapsed jäävad korraliku vanemliku hooleta. „Ka Eesti Perearstide selts on pakkunud välja, et riiklikke ja kohalikke toetuseid võiksid saada vaid need vanemad, kes käivad lapsega regulaarselt arstlikus kontrollis, sest teatud hulga laste tervisest ja arengust perearstidel ülevaade puudub.“\n„Sarnaseid tingimusi seadvad programmid on Euroopas hakanud üha rohkem levima, et toetused ikka täidaksid seda eesmärki, milleks nad kehtestatud on,“ lisas Sõtnik, „nii on näiteks Austria, Prantsusmaa, Soome, Suurbritannia jtriikide tervishoiuprogrammidesse kehtestatud tingimuslikud elemendid sünni- ja lapsetoetuste maksmisel.“\nSaksamaa algkool, kus enamus õpilastest on…\nMida rõõmustavat siis selles jamas on? Kohe on võimalik siduda vaktsineerimine ja lapsetoetus, vaktsineerimata lapsele, kes korralisest kontrollist läbi käinud ei ole, pole mingit toetust ka vaja.\nLapsetoetus on nii tühine summa, selle saamiseks pole küll lapsi vaja sünnitada, sest iga pisema ostu eest tuleb otsa käibemaks, mis on palju suurem kui see lapsetoetus.\nSellise nõmeda nöökimise pärast põgenevad köik normaalsed fertiilses eas naised eestist minema.\nMaksku siis penskaritele seda lapsetoetust, las sünnitavad need, kes kole targad ja tublid.\n28. jaan. 2014 08:29


Ikka oli Kõrb see, kes läbi poriste ja põhjatute sügiseste teede või külmade talvetuiskude ise üleni porisena või külmahärmatises meile linna toidukoorma järele vedanud oli. Koos isaga tõi ka tema meile kodutalu tervitusi. Aurava hobuse higilõhna ja heinakarsist leviva kuiva ristikheina või peene aasaheina aroomidega, hobuseriistade ja isa saabaste tökatilõhnaga oli meile viivuks osa kodutalust linna järele tulnud.\nHobusehigi järele lõhnav kirju talutekk vankri istmekotil rääkis meile oma tummal, aga väga selgel keelel seda, kuhu meie kuulume. Linnaelul oma ahvatluste ja meelitustega polnud sellele midagi samaväärset vastu panna.\nPeeter Lindsaar. Vana hobune. Sidney, 1950, lk.110\n12. 07.1906 Võrumaa, Urvaste kihelkond, Vastse-Antsla vald – 6.09.1990 Austraalia, Sydney.\nPEETER LINDSAARsündis 12. juulil 1906. aastal Võrumaal, Vastse-Antsla vallas, Kassi külas, Hansi talus. Õppis Vastse-Antsla (Kuldre), Nuustaku (Otepää) ja Valga koolides. Tartu Ülikoolis õppis filosoofiat ja õigusteadust. Lõpetas 1931. aastal Tondi sõjakooli ja jätkas armeeteenistust Võrus ja Petseris. Sõja ajal oli nii vene kui saksa sõjaväes, sattus sõjavangi, siis põgenikelaagrisse. 1948. aastal läks Austraaliasse, kus töötas algul kojamehe ja sanitarina, hiljem ajalehetoimetuses ja raamatukogus. Peeter Lindsaar suri Sydneys 6. septembril 1990. aastal.\nPeeter Lindsaar oli pärit vaimsete huvidega suguvõsast, juba vanavanemad tellisid talusse ajalehte, kodus oli ka raamatuid. Mälestustes on juttu sellest, kuidas lapsed loodavad raamatutarkuse abil haiget hobust ravida: „ Tõsisema häda puhul luges ema loomadele „Loomatohtrist“, inimestele „Röitsvaldist“ ja tõi nendega linnast apteegist rohtugi. Raamatud olid õige kuulsad. Neid käisid meilt vahel naabridki endale laenamas ja tõid tagasi, raamat jälle mõne lehe võrra vähemaks rebitud. Eriti „Röitsvalti“ peeti au sees. [...] „Taa Kreutzwaldi raamat om üts ää raamat,“ ütles korra üks linnamoelise riietusega külamees raamatut tagasi tuues. Mulle ei meeldinud põrmugi, et see linnamoeline mees meie tähtsat „Röitsvalti“ nii imelikult võõrapäraselt hääldas. Mees muutus mulle sestsaadik vastumeelseks.“\nEeltoodud katkend on pärit jutukogust „Vana hobune“ (1950), mille Peeter Lindsaar pani kirja Saksamaa-aastail. Kogumiku avaloos jutustab väike poiss äsjasündinud varsast, kes pakub isale ja külameestele palju rohkem kõneainet, kui äsjasündinud õde. Lõpulugu aga räägib vanast Kõrvist, kes toob vahepeal suureks sirgunud ja linna läinud perepojale viimase toidukoorma ning müüakse odavalt vanadusorjusse. „Isa ei pidanud Upatsi Kotre viisil hobustele vanadekodu. Ta koolitas selle asemel meid. […] Tahtsin Kõrbi endale osta, talli panna ja talle elu lõpuni armuleiba anda. Kuid mul polnud isegi seda väikest raha, mida tema eest nõuti.“ Nende kahe jutu vahele mahub mälestuskilde kodutalust, loomadest (hobustest, ikka hobustest!), lopsakas võru keeles pajatavatest külainimestest. Tsiatsurad kasvavad tööpoisteks, hakkavad tüdrukuid tantsitama, käivad kooliteed, jõuavad nekrutiikka.\nKäsikiri sai Saksamaal korraldatud eesti noorsookirjanduse võistlusel kolmanda koha (lapsepõlvemälestusi ei loetud päriselt lastekirjanduse hulka kuuluvaks). Hiljem Peeter Lindsaare kirjastuses Luuamees ilmunud raamat oli esimene eestikeelne juturaamat Austraalias. Jutte Urvaste kandi elust leidub ka kogumikus „Koduküla“.\nLisaks on Peeter Lindsaar kirjutanud esseid, artikleid ajakirjanduses, sõjaväeromaane kasarmuelust Võrus ja Petseris, reisikirja, uurimuse eestlastest Austraalias.\nPeeter Lindsaare lauseid mälestustest:\n…”9-aastasena kooliteed alustades olin “Mai Roosi” ja veel paar raamatukest läbi lugenud. Suur sõda taples juba teist aastat. Kohe vene keelega alustades tuupisid koolipreilid ettenägelikult meile pähe vastused võimalikele küsimusile ja ühtlases kooris vene keeles tervitamise.”\n… “Jõulupühade eel hakkas vanem koolipreili meile Kunderi ümberjutustatud “Laste Kalevipoega” ette lugema ning me ootasime seetõttu eesti keele tundi alati suure kärsitusega. Muinasjutumaailm, kuhu lugu meid viis, oli omane, lähedane ja huvitav.”\n…”Veel põleva suure sõja “tules ja tões” alanud oma riigi sünnitusvalud elasin kaasa Nuustaku progümnaasiumis. […] Saksa okupatsiooni ajal ei muutunud koolis midagi. Kevadel aiapeol deklameeriti vaimustatult Suitsu ja esitati laval katkendeid Lattikust ja Lutsust. Tundus, et midagi hõljus õhus.”\n… “Varsti tähistati Vabariigi esimest aastapäeva alevi kolme kooli ühise rongkäiguga Eesti lippude all ja aktusega meie koolimajas. Korduvalt kuulsime nii aktusel kui ka hiljem klassis õpetajailt, et nüüd on see aeg käes: piirud kahel otsal lõkkele löönud, Kalev koju jõudnud ning lugulaulu lõpul antud tõotus täitunud.\nSündmusi jälgides veendusime isegi, et nood ei olnud tühised sõnad, vaid saatuse kindel ja tõsine leping meie rahvaga. Vastse-Antsla vallakoolist alguse saanud tunne aina süvenes ning “Kalevipoeg” sai ja jäi mulle alaliselt selleks raamatute raamatuks, mida elamusega kaasuva erutusega kätte võtan.”\nPEETER LINDSAARE LOOMINGUT LASTELE...\nVana hobune : [jutud]. [Sydney] : Luuamees, 1950. 112 lk.\nSisu : Laadahobused ; Varsa sünd ; Sälu rakendamine ; Looma vaist ; Musta haigus ; Jõhvuss ; Kosjasõit ; Musta surm ; Luupainaja ; Tänulikud silmad ; Loomapiinaja ; Hipodroomitraavel ; Kotre hobusekasvandus ; Päevatööline ; Emaarmastus ; Vanda mälestus ; Vana hobune ; Vana Kõrvi müük\nPääsukene, tule koju : eesti lastekirjanduse antoloogia. 10. kd. Tallinn : Steamark. 511 lk.\nLk. 146-153 P. Lindsaar. Tänulikud silmad : [jutt]\nPEETER LINDSAAR RAAMATUKOGUDE KATALOOGIDES\nEesti suuremate raamatukogude e-kataloog ESTER. : autoriotsing, märksõnaotsing: Lindsaar, Peeter.\nEesti artiklite andmebaas ISE. : autoriotsing, personaaliaotsing : Lindsaar, Peeter\nVõrumaa Keskraamatukogu e-kataloog RIKSWEB. : vabasõnaotsing : Peeter Lindsaar\nPEETER LINDSAAREST JA TEMA (LASTE)LOOMINGUST\nPeeter Lindsaar Vikipeedias.\nPeeter Lindsaar Valgamaa koduloolises andmebaasis ISIK.\nPeeter Lindsaar Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu väliseesti isikute andmebaasis.\nPeeter Lindsaare raamatud Raamatukoi on-line raamatupoes.\nVõro kirändüse kodoleht : Peeter Lindsaar.\nEllen, J. Peeter Lindsaare sõna elab tema teostes edasi. // Elu : Võrumaa Teataja nädalalõpulisa, 2000, 30.dets.\nHallik-Konnula, A. Avastamist vääriva kirjaniku austamispäev : Peeter Lindsaare konverents // Urvaste valla leht, 2007, 11.nov.\nKonnula, M. Kirjaniku mälestus sai väärika kivi : [Mälestuskivi avamine Peeter Lindsaare sünnikohas] // Urvaste valla leht, 2006, 7. juuli.\nMinu noorusmaa : koguteos 24 autorilt. Lund, 1964. 308 lk.\nLk 133-145 P. Lindsaar. Nood valged lilled: [lapsepõlvemälestusi].\nUrvaste hariduselu 320. Urvaste, 2008. 60 lk.\nLk 43 R. Ermel. Ohvitserist kultuuritegelane Peeter Lindsaar.\nValmas, A. Kodutanumast kaugemal : Valimik artikleid väliseesti kultuurist. Tallinn, 1994. 132 lk.\nLk 101-105 Kaadriohvitserist kirjanik : Peeter Lindsaar 12. juuli 1906 – 6. nov 1990.


Mart Nutt – Vikipeedia\nEesti poliitik ja ajaloolane\n21. märts 1962\n2. juuni 2019 (57-aastaselt)\n(rahvusvahelised suhted ja Euroopa uuringud, 2011)\n3.1 Kuulumine esinduskogudesse\n3.2 Mart Nuti seisukohad\nMart Nutt lõpetas 1980. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena (etnograafina) ning aspirantuuri samas 1988. aastal.\n16. detsembril 2011 kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis doktoritöö "Eesti parlamendi pädevuse kujunemine ja rakendamine välissuhtlemises".\nAastatel 1988–1991 oli ta Eesti Vabaõhumuuseumi teadusdirektor, 1990–1992 välisministeeriumi büroo- ja osakonnajuhataja, 2003–2004 Jaan Tõnissoni Instituudi teadusdirektor. Inimõiguste Instituudi juhatuse esimees 2011–2012, nõukogu liige alates 2012. Ta on olnud ka Eesti Humanitaarinstituudi, Sisekaitseakadeemia, Raadio Vaba Euroopa lepinguline töötaja.\nMart Nutt oli lühikest aega Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (NLKP) liige. 1989. aastal kuulus ta sõltumatu noorteühenduse Res Publica ning 1990. aastal Vabariiklaste Koonderakonna algatajate ja asutajate hulka. Ta oli erakonna Isamaa liige 1990. aastast. Mart Nutt oli Isamaa ja Res Publica Liidu eestseisuse liige.\nMart Nutt oli ÜRO Inimõiguste Nõukogu (United Nations Human Rights Council) Darfuri missiooni liige 2007. Samuti oli ta pikaaegne Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastane komisjon (ECRI) liige. Nutt oli ka Eesti ÜRO julgeolekunõukogu delegatsiooni liige.\nMart Nuti ametivanne Riigikogu XIV koosseisu liikmeks asumisel 29.04.2019\nMart Nutt oli 1992. aastast alates VII, VIII, IX, X ja XI Riigikogu liige ning Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1999, 2011–2012, 2014–2015. Osutus valituks linnavolikokku ka 1999, 2005 ja 2013, kuid loobus mandaadist.\nMart Nutt on kõigis Riigikogu koosseisudes kuulunud põhiseaduskomisjoni (VII Riigikogus komisjoni esimees) ja Euroopa Liidu asjade komisjoni.\n2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosas. Ta kogus 1968 häält, kuid valituks ei osutunud. 12. maist 2012 kuni 26. märtsini 2014 oli ta XII Riigikogu liige kaitseministri ametisse läinud Urmas Reinsalu asendusliikmena.\nTa kandideeris ka 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme), sai 1068 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta sai Riigikogu liikmeks Urmas Reinsalu asendusliikmena.\n2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosas ning kogus 1135 häält. Ta sai XIV Riigikogu liikmeks taas Urmas Reinsalu asendusliikmena. \nMart Nuti seisukohadRedigeeri\nRiigi tugevdamise kohta\nEesti vajab aktiivset kaitse- ja välispoliitikat\nodavat võõrtööjõudu ei tohi Eestisse tuua\najateenistusest ei tohi loobuda\nEesti keele kaitse kohta\neestikeelne kõrgharidus on meie keele tuleviku kindlaim alustala\neesti keel olgu teadus- ja kõrgtehnoloogia keel\nsisejulgeolek on tänases Eestis kõige haavatavam valdkond. Sisejulgeolekut lõhub korruptsioon. Korruptsioon on narkootikum, mis paneb poliitiku unustama, kelle huvides ta valiti\nEesti sisejulgeolekut ohustavad need, kes Eestit vihkavad – viies kolonn ja terrorioht\npopulism ja demagoogia mürgitavad usaldust Eesti riigi vastu – nähkem üheskoos populism läbi ja ärgem andkem häält katteta lubaduste alusel\nMart Nutt 2012. aastal\nJaan Tõnissoni Instituudi liige alates 1991 ning sama instituudi nõukogu liige (mh aseesimees)\nEuroopa Nõukogu Rassismi ja Sallimatuse Vastase Komisjoni (European Commission against Racism and Intolerance) liige alates aastast 1998\nEesti Reservohvitseride Kogu alates 1998\nKaitseliidu Toompea malevkonna liige alates 1998 (leitnandi auastmes)\nMigratsioonifondi nõukogu liige\nEesti NATO Ühingu liige alates 2001\nÜRO Inimõiguste Nõukogu (United Nations Human Rights Council) Darfuri missiooni liige 2007\nPresidendi Mõttekoja liige alates 2011\nEesti Ajakirjanike Liidu liige alates 2011\nEuroopa Parlamendiliikmete Aafrika Assotsiatsiooni (AWEPA) juhatuse liige 2012–??\nEesti Kunstiakadeemia kuratooriumi, Avaliku Sõna Nõukogu liige 2012–2018\nIntegratsiooni ja Migratsiooni SA Meie Inimesed (MISA) nõukogu aseesimees ??–2013\nTallinna Teadlaste Maja liige alates 2014\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemia kuratooriumi liige alates 2015\n"Eesti ajalugu VI. Vabadussõjast taasiseseisvumiseni" (üks kaasautoreid). Peatoimetaja Sulev Vahtre. Ilmamaa. Tartu 2005, 463 lk; ISBN 978-9985-7714-2-6\n"Nüüdis-Eesti ja poliitilised süsteemid" (artikleid aastatest 1988–2005). Ilmamaa, Tartu 2008, 440 lk; ISBN 9789985772263\n"Lähiajalugu. III. Gümnaasiumiõpik. 20. sajandi arengu põhijooned". Maurus, Tallinn, 2014. (kaasautor). ISBN 9789949953950\nKas riigikorda muuta? IRL.ee, 2. detsember 2009\nLinnart Mäll – autoritaarne demokraat, Diplomaatia, märts 2010\nValijate hääl peab saama suurema kaalu IRL.ee, 29. jaanuar 2011\nMart Nutt: kas tuleviku-Eesti on äri-, sotsiaal- või rahvusriik? Postimees, 12. veebruar 2011\nAraabia mõistatused, Mart Nutt ajaveeb\nAraabia mõistatused, Diplomaatia, aprill 2011\nSõdade juubeliaasta 2014: kuidas maailm on muutunud?, Diplomaatia nr 136, detsember 2014\n2018 – Riigivapi II klassi teenetemärk\n↑ Suri poliitik ja ajaloolane Mart Nutt Delfi, 02.06.2019\n↑ Mart Nutt, Eesti parlamendi pädevuse kujunemine ja rakendamine välissuhtlemises, Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogu digikogu\n↑ Hille Tänavsuu: Komparteilased vastutavad individuaalselt Pärnu Postimees, 4. juuni 2001\n↑ Mart Nutt valiti Darfuri kõrgetasemelise missiooni koosseisu\n↑ Darfur – humanitaarkatastroof, mille nimel?\n↑ President Kersti Kaljulaid: me ei lase end julgeolekunõukogus kallutada suuremate huvides Delfi, 07.06.2019\n↑ Riigikogu saab üheksa asendusliiget\n↑ Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1014\n↑ Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19576\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Mart Nutt\nMart Nutt Facebookis\nAnneli Kivisiv. Eestlane ÜRO erimissoonis. maailmavaade.ee, 2007\nPeeter Helme. Persoonilugu: Mart Nutt – FORSSEERITUD INIMENE. IRL.ee, 21. juuli 2008\nErik Rand. Nutt: NATO-sse kuulumine ei tõmba Venemaa viha Eesti peale. EPL.ee, 9. september 2009\nNutt: Euroopa Liit on liigselt bürokratiseerumas. delfi.ee, 10. veebruar 2011\nReinsalu asemel läheb riigikokku Nutt. Postimees, 7. mai 2012\nKersti Kaljulaid: Mart Nutt oli inimõiguste ja vabaduste eest seisja, riigikogu raudvara. Eesti Päevaleht, 2. juuni 2019\nJüri Ratas: Mart Nutt aitas oma tööga kokku sõlmida meie riigi taasrajamise kogemust ja sellest tõukunud päevapoliitikat. Eesti Päevaleht, 2. juuni 2019\nIn memoriam Mart Nutt. Meie seast on lahkunud Eesti poliitik, ajaloolane ja pikaajalisim Riigikogu liige Mart Nutt. riigikogu.ee, 2. juuni 2019\nMailis Reps: Mart Nutt pooldas ja põhjendas, miks on Eestile vaja aktiivset kaitse- ja välispoliitikat ning ranget kodakondsuspoliitikat. Eesti Päevaleht, 2. juuni 2019\nAndres Kollist: Mart Nutt oli võtmekuju Eesti rahvastiku- ja kodakondsuspoliitika kujundamises. Eesti Päevaleht, 2. juuni 2019\nKaupo Meiel. Vootele Hansen: Mardi elu oli rõõmsameelne oma kohuse täitmine. ERR, 4. juuni 2019\nKaupo Meiel. Lauri Vahtre: Mart Nutt, inimene ja manner. ERR, 4. juuni 2019\nIndrek Kannik. Mart Nutt oli veendunud konservatiiv, intelligentne ja avatud inimene. ekspress.delfi.ee, 5. juuni 2019\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Mart_Nutt&oldid=5674044"\nLehekülje viimane muutmine: 14. juuli 2020, 15:08\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:08, 14. juuli 2020.


Methodist Church, Charleston, MS: List of Pastors and Ministers\nMethodist Church, Charleston, Tallahatchie Co, MS\nList all "C. C. Glover"\n1847 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "A. B. Fly"\n1847 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church & 56 ▤\nList all "John C. Reed"\n1849 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church & 53 ▤\nList all "David M. K. Collins"\n1850 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Robert G. Raney"\n1851-1852 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Thomas Maher"\n1853 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "George F. Thompson"\n1854 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1855 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1857-1858 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "J. F. Markham"\n1858 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1859 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Robert G. Rainey"\n1860 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "James W. Bates"\n1860 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church & 71-72 ▤\nList all "W. C. Green"\n1861 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1862 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Ebbert"\nList all "Isaac Ebbert"\n1863 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "D. M. K. Collins"\nList all "Francis A. Wilkerson"\n1866 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "B. F. A. Lilly"\n1867 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "F. C. Pearson"\n1869 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "B. B. Risenhoover"\n1870 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "James M. Owen"\n1872 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "O'Bryant"\nList all "William J. O'Bryant"\n1873-1874 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Benjamin F. Phillips"\n1875 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1876 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Edward A. Tabor"\n1877 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "B. F. Phillips"\n1878-1879 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1880 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1881-1883 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Grisham"\nList all "C. C. Grisham"\n1884-1885 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Killough"\nList all "J. W. Killough"\n1886 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\nList all "Goar"\nList all "R. P. Goar"\n1887 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤\n1888 MS Tallahatchie Co Charleston, Methodist Church ▤


Viis eelmise hooaja põhitegijat, kelle mänguaeg võib tänavu kokku kuivada – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 11.10.2019; 19:35\nAutor Karl Rinaldo 11.10.2019; 19:35\nTimo Lõhmus (nr 8) ja Tallinna Selveri meeskond. | Foto: Irina Mägi/Saaremaa VK\nCredit24 Meistriliiga uus hooaeg on käima lükatud ning kõigil Eesti klubidel esimesed mängudki juba peetud. Uus hooaeg tähendab aga alati ka muutusi.\nVõrkpall24 toob siinkohal välja viis mängijat, kelle mänguaeg võib ühel või teisel põhjusel võrreldes eelmise hooajaga oluliselt kahaneda.\nArtis Caics (Saaremaa VK). Kaks ja pool aastat tagasi Rakvere meeskonna üllatuslikult Balti liiga meistriks tüürinud sidemängija pole uue hooaja kahes esimeses mängus põllule veel pääsenud, kui eilse Selveri-mängu teise geimi viimased punktid kõrvale jätta. Pühapäeval 34. sünnipäeva tähistav Caics polnud ka eelmisel hooajal Saaremaa kindel põhimees, ent toona jagas ta mänguaega üsna võrdselt poolaka Lukasz Makowskiga. Tänavu paistab vähemalt esimeste mängude põhjal minevat aga nii, et Saaremaa uus sidemängija Reto Giger hakkab kandma kõigis tähtsamates mängudes põhiraskust. Tõele au andes poleks see ka eriline üllatus, sest 28-aastane šveitslane mängis eelmisel hooajal kõrgel tasemel, Poola meistriliiga viiendas klubis Radomis, kus teenis oodatust oluliselt rohkem mänguaega.\nTimo Lõhmus (Tallinna Selver). Koduse võrkpallihooaja eelmise aasta üks meeldivamaid üllatusi oli see, kuidas tol hetkel veel kõigest 17-aastane Lõhmus meistriliigas kiiresti kanda kinnitas. Diagonaalründaja kohta väikest kasvu Lõhmuse kiireid ja teravaid rünnakuid oli ühtpidi silmal kaunis vaadata, teisalt valmistasid need vastastele alatihti paksu pahandust. Vasakukäeline noormängija on langenud aga nüüd, täisikka jõudnuna, varumeeste hulka, sest nii Selveri eesmärgid kui ka diagonaalründaja on kasvanud. Uueks põhimeheks toodi Itaalia kõrgliigaklubis Ravenna varumehe-rolli täitnud tšehh Matej Šmidl, kes on kohe esimestes mängudes lahendanud rünnakuid kõrge protsendiga. Lõhmusest üritab Selveri uus loots Alessandro Piroli vormida aga nurgaründajat, mis näib ka igati õige samm, sest 188-sentimeetrise mängijana oleks tal äärmiselt keeruline maailmas diagonaalründajana läbi lüüa. Nurgaründajana tuleb tal juhendaja sõnutsi veel omajagu tööd teha, sest servi vastuvõtt ja “nelja” pealt ründamine pole veel täielikult omandatud. Pealegi on sel positsioonil hetkel algkoosseisus koha hõivanud Eesti koondise karastusega Oliver Orav ja Karli Allik. Samas püsib jätkuvalt ka võimalus, et Lõhmust kasutatakse mängudes taktikalise muutuse toomiseks diagonaalründaja kohal, sest tema ja Šmidl on mängijatüübilt kui öö ja päev.\nRonald Järv. | Foto: SK Duo\nRonald Järv (Tartu Bigbank). Tartus on saanud kokku tõeliselt huvitav sidemängijate-duo: koondise pikaaegne kapten ja liider Kert Toobal ning meie viimase eduka juunioride koondise kapten ja liider Ronald Järv. Möödunud hooajal Rakveres kaptenirolli täitnud Järve võib uuel hooajal nimetada igasuguse häbita Kert Toobali dublandiks. Ja Järvel pole selle rolli vastu midagi, sest Tallinnas baseeruva igapäevatöö ja tänavu ilmavalgust näinud kaksikute kasvatamise kõrvalt ei jõuagi Järv enam nii palju spordile keskenduda nagu oma eelmisel Tartu-perioodil. Küll aga on selge see, et Järv hakkab tänavu Toobalile omajagu puhkust andma ning teeb seda ikka kogu hingega, nagu 26-aastasele rakverelasele omane.\nAlbert Hurt. | Foto: Riina Vals/SK Duo\nAlbert Hurt (Tartu Bigbank). Kui mullu oli 20-aastane võrulane Tallinna Selveris kindel põhimees, siis tänavu ootab teda Tartus ees tihe meeskonnasisene konkurents. Et Märt Tammearust on kujunemas kogu liiga üks säravamaid ründajaid, tuleb Hurdal teise nurgaründaja koha eest hakata sõbralikult võitlema ilmselt 22-aastase hiidlase Stefan Kaibaldiga. Olgugi et pikkust on mõlemal mängumehel umbes 190 sentimeetrit, saab peatreener Andrei Ojamets Hurta ja Kaibaldit kasutada vastavalt olukorrale, kuna mõlemal on oma kindlad tugevused. Muide, nii Hurt kui ka Kaibald said mullu juba tuleristsed ka Eesti koondises, mis näitab, et potentsiaali nähakse neis küllaga.\nJavier Jimenez (Urmas Talist vasakul). | Foto: Irina Mägi/Saaremaa VK\nJavier Jimenez* (Saaremaa Võrkpalliklubi). Tituleeritud kuubakas on jätnud inimesena nii saare- kui mandrirahvale igati sümpaatse mulje, ent väljakul pole pikakasvuline nurgaründaja oma võimeid maarjamaalastele veel demonstreerinud. Kui hooaja avamängus TalTechi vastu näidatu (15 p, +11) paistis kinnitavat, et kontrollmängude ebakindlusest ei tasu tonti otsida, siis eile Selveri vastu nägime väljakul taas kahvatut Jimenezit. 14 tõstest realiseeris Jimenez 6 (43%), ent servi vastuvõtul oli ta veelgi ebakindlam. Selverlased pommitasid teda nii kaua (31 korral, 3 eksimust, 32%), kuni Urmas Tali oli sunnitud ta poole mängu pealt välja võtma. Eestimaise eelistamine tõigi Saaremaale edu, sest vahetusest sekkunud Rauno Tamme aitas meeskonna kahes viimases geimis võiduni. Kui nii jätkub, pole välistatud, et Saaremaa põhiduo moodustavadki tänavu nurgas Tamme ja Helar Jalg. Samas on jätkuvalt tõenäoline ka see, et Jimenez pole lihtsalt siiani taastunud meeskonna rasketest hooajaeelsetest treeningutest ning on vaid aja küsimus, kui ta oma endise taseme taastab.\n*Tärnina on Javier Jimenez märgitud seetõttu, kuna erinevalt teistest meestest tema mullu siinses liigas ei mänginud.\nPrevious Post Naiste Balti liigas osaleb tänavu kolm Eesti võistkonda, avavoorus vastamisi medaliklubid\nNext Post“Meeldiva üllatuse” teinud Täht kerkis Perugia kontrollmängus üleplatsimeheks!


Direktiiv 2003/9/EÜ – Liikmesriikides varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded – Artikli 13 lõige 1 – Materiaalsete vastuvõtutingimuste andmise tähtajad – Artikli 13 lõige 2 – Materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamine – Tagatised – Artikli 13 lõige 5 – Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumtingimuste kindlaksmääramine ja andmine – Antud abi summa – Artikkel 14 – Materiaalsete vastuvõtutingimuste üksikasjalikud eeskirjad – Vastuvõtuvõrgustiku täiskoormus – Edasisuunamine riiklikesse sotsiaalabisüsteemidesse – Materiaalsete vastuvõtutingimuste andmine rahaliste toetustena\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Arbeidshof te Brussel’i (Belgia) 7. veebruari 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 15. veebruaril 2013, menetluses\nDanjel Saciri, keda esindavad Selver Saciri ja Danijela Dordevic,\nSanela Saciri, keda esindavad Selver Saciri ja Danijela Dordevic,\nDenis Saciri, keda esindavad Selver Saciri ja Danijela Dordevic,\narvestades kirjalikus menetluses ja 27. novembri 2013. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Belgia valitsus, esindajad: C. Pochet ja T. Materne, keda abistas advocaat S. Ishaque,\n– Prantsusmaa valitsus, esindajad: D. Colas, F.‑X. Bréchot ja B. Beaupère-Manokha,\n– Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna, K. Pawłowska ja B. Czech,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. jaanuari 2013. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (ELT L 31, lk 18; ELT eriväljaanne 19/06, lk 101), artikli 13 lõiget 5 koosmõjus sama direktiivi artikli 13 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 14 lõigetega 1, 3, 5 ja 8.\n2 See taotlus esitati ühelt poolt Federaal agentschap voor de opvang van asielzoekers’i (varjupaigataotlejate vastuvõtu föderaalamet, edaspidi „Fedasil”) ning teiselt poolt Selver Saciri ja Danijela Dordevic’i – kes tegutsevad iseenda nimel ja oma alaealiste laste Danjel Saciri, Denis Saciri ja Sanela Saciri seaduslike esindajatena (edaspidi „perekond Saciri”) – ja Openbaar Centrum voor Maatschappelijk Welzijn van Diest’i (Diesti avalik‑õiguslik sotsiaalabikeskus, edaspidi „OCMW”) vahelises vaidluses, mis puudutab Fedasili keeldumist anda perekond Sairile sotsiaalabi põhjusel, et puudub võimalus tagada neile vastuvõtt varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuses.\n3 Direktiivi 2003/9 põhjendus 7 on sõnastatud järgmiselt:\n„Varjupaigataotlejate vastuvõtmisele tuleks sätestada miinimumnõuded, mis oleksid piisavad, et tagada varjupaigataotlejatele kõikides liikmesriikides väärikas elatustase ning võrreldavad elutingimused.”\n4 Selle direktiivi artiklis 1 on ette nähtud:\n„Käesoleva direktiivi eesmärk on sätestada liikmesriikides varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded.”\n5 Direktiivi artikli 2 kohaselt kasutatakse selles järgmisi mõisteid:\nj) materiaalsed vastuvõtutingimused – vastuvõtutingimused, mis hõlmavad majutust, toitu ja rõivaid, mida antakse loonusena või rahaliste toetuste või maksedokumentidena ning päevarahana;\n6 Sama direktiivi artikli 5 lõikes 1 on sätestatud:\n„Liikmesriigid teatavad varjupaigataotlejatele mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 15 päeva alates varjupaigataotluse esitamisest pädevale asutusele, vähemalt mis tahes kehtestatud hüvistest ning vastuvõtutingimustega seotud kohustustest, mida nad peavad täitma.\n7 Direktiivi 2003/9 artikkel 13, mis sisaldab materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiu üldiseid eeskirju, on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Liikmesriigid tagavad, et materiaalsed vastuvõtutingimused on varjupaigataotlejatele nende varjupaigataotluse esitamise ajal olemas.\n2. Liikmesriigid tagavad, et materiaalsed vastuvõtutingimused vastavad elatustasemele, mis tagab varjupaigataotlejale tervise ja toimetuleku.\nLiikmesriigid tagavad, et kõnealune elatustase vastab kooskõlas artikliga 17 erivajadustega isikute eriolukorrale ning kinnipeetavate isikute olukorrale.\n5. Materiaalseid vastuvõtutingimusi võib tagada loonusena või rahaliste toetuste või maksedokumentidena või nende kombinatsioonidena.\nKui liikmesriigid tagavad materiaalseid vastuvõtutingimusi rahaliste toetuste või maksedokumentidena, määratakse nende summa kindlaks käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetel.”\n8 Direktiivi artikkel 14 on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Kui majutust pakutakse loonusena, toimub see ühes järgmistest vormidest või nende kombinatsioonina:\na) ruumid, mida kasutatakse varjupaigataotlejate majutamiseks ajal, mil vaadatakse läbi nende piiril esitatud taotlusi;\nb) majutuskeskused, mis tagavad küllaldase elatustaseme;\nc) eramud, korterid, hotellid või muud varjupaigataotlejate majutamiseks kohandatud ruumid.\n3. Liikmesriigid tagavad vajaduse korral, et varjupaigataotlejate alaealised lapsed või alaealised varjupaigataotlejad paigutatakse kokku oma vanematega või nende eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanud pereliikmega.\n8. Liikmesriigid võivad erandjuhtudel mõistlikuks ja võimalikult lühikeseks ajaks määrata kindlaks materiaalsete vastuvõtutingimuste üksikasjalikud eeskirjad, mis erinevad käesolevas artiklis ettenähtutest, kui:\n– on vaja viia läbi varjupaigataotleja erivajaduste esmane hindamine,\n– käesolevas artiklis ettenähtud materiaalsed vastuvõtutingimused puuduvad teatavas geograafilises piirkonnas,\n– tavaliselt olemasolevad majutusvõimalused on ajutiselt ammendatud,\n– varjupaigataotleja on vahi all või teda hoitakse piiriületuspunktis.\nKõnealused erinevad tingimused peavad igal juhul katma põhivajadused.”\n9 Nimetatud direktiivi artikli 17 lõikes 1 on sätestatud:\n„Liikmesriigid võtavad siseriiklikes õigusaktides, millega rakendatakse II peatüki sätteid materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiu kohta, arvesse haavatavate isikute nagu alaealiste, saatjata alaealiste, puudega inimeste, vanurite, rasedate, alaealiste lastega üksikvanemate ning piinatud või vägistatud isikute või isikute, kelle suhtes on tarvitatud muud psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda, eriolukorda.”\n10 Sama direktiivi artikli 18 lõikes 1 on sätestatud:\n„Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi alaealistega seotud sätteid täites silmas eelkõige lapse parimaid huvisid.”\n11 Direktiivi 2003/9 sätted on võetud üle 12. jaanuari 2007. aasta seadusega varjupaigataotlejate ja teatavate teiste välismaalaste kategooriate vastuvõtu kohta (loi sur l’accueil des demandeurs d’asile et de certaines autres catégories d’étrangers) (Belgisch Staatsblad, 7.5.2007, lk 24027, edaspidi „vastuvõtuseadus”).\n12 Vastuvõtuseaduse artiklis 3 on sätestatud:\n„Varjupaigataotlejatel on õigus vastuvõtule, mis võimaldab neile inimväärset elu.\nVastuvõtu all mõistetakse materiaalset abi, mis tagatakse käesoleva seaduse alusel, või sotsiaalabi, mida annavad avalik‑õiguslikud sotsiaalabikeskused vastavalt 8. juuli 1976. aasta seadusele avalik‑õiguslike sotsiaalabikeskuste korralduse kohta (loi organique des centres publics d’action sociale) [(Belgisch Staatsblad, 5.8.1976, lk 9876)].”\n13 Vastuvõtuseaduse artikli 9 kohaselt:\n„Artiklis 3 nimetatud vastuvõtu tagab vastuvõtukeskus või avalik‑õiguslik sotsiaalabikeskus, mis on määratud kohustusliku registreerimise asukohaks, ilma et see piiraks artikli 11 lõike 3 viimase lõigu ja artikli 13 kohaldamist.”\n14 Kõnealuse seaduse artikli 10 kohaselt määrab Fedasil välismaalastele kohustusliku registreerimise asukoha.\n15 Vastuvõtuseaduse artikli 11 lõike 3 alusel kannab Fedasil kohustusliku registreerimise asukoha määramisel hoolt, et see koht oleks vastuvõtu saajale sobiv, ja seda olemasolevate kohtade piires. Nimetatud koha sobivuse hindamine põhineb eeskätt sellistel kriteeriumidel nagu vastuvõtu saaja perekonna koosseis, tema tervislik seisund, mõne riigikeele või menetluskeele oskus. Selle raames pöörab Fedasil erilist tähelepanu kõnealuse seaduse artiklis 36 nimetatud haavatavate isikute olukorrale. Erilistel asjaoludel võib Fedasil selle artikli lõikest 1 kõrvale kalduda, jättes kohustusliku registreerimise asukoha määramata.\n16 Vastuvõtuseaduse artikli 11 lõike 4 kohaselt võib Fedasil vastuvõtukeskustes kohtade puudumisest tulenevatel erilistel asjaoludel, pärast Fedasili koostatud aruande alusel tehtud ministrite nõukogu otsust, tema poolt määratud ajavahemikuks kas muuta varjupaigataotleja kohustusliku registreerimise asukohta – märkides ära vastuvõtukeskuse, kes määrab avalik‑õigusliku sotsiaalabikeskuse – või viimase võimalusena määrata niisugune keskus varjupaigataotleja kohustusliku registreerimise asukohaks.\n17 Vastavalt 8. juuli 1976. aasta seadusele avalik‑õiguslike sotsiaalabikeskuste korralduse kohta on igal isikul õigus sotsiaalabile. Välismaalastel on põhimõtteliselt õigus saada selle seaduse artiklis 1 ette nähtud sotsiaalabi, kui nad elavad riigis seaduslikult.\n18 Perekond Saciri esitas 11. oktoobril 2010 Office des étrangers’ile (välismaalaste amet) varjupaigataotluse ja pöördus vastuvõtutaotlusega kohe Fedasili poole.\n19 Samal päeval andis Fedasil perekond Sacirile teada, et neile ei ole võimalik vastuvõtukeskust määrata ning suunas nad edasi pädevasse OCMW‑sse.\n20 Et perekond Saciril ei olnud võimalik majutust saada, siis pöördusid nad erasektori üürituru poole, kuid kuna nad ei olnud võimelised üüri tasuma, esitasid nad OCMW‑le taotluse rahalise toetuse saamiseks.\n21 OCMW lükkas kõnealuse taotluse tagasi põhjusel, et perekond Saciri kuuluvat Fedasili juhitavate vastuvõtukeskuste alla.\n22 Perekond Saciri algatas 10. detsembril 2010 Fedasili ja OCMW vastu arbeidsrechtbank te Leuvenis (Leuveni töökohus) esialgse õiguskaitse kohaldamise menetluse.\n23 Arbeidsrechtbank te Leuven pani 12. jaanuari 2011. aasta määrusega Fedasilile kohustuse tagada perekond Sacirile vastuvõtt ja OCMW-le kohustuse maksta rahalise abi suurusele vastav summa.\n24 Fedasil paigutas asjaomased isikud 21. jaanuaril 2011 varjupaigataotlejate vastuvõtukeskusesse.\n25 Perekond Saciri esitas 14. detsembril 2010 ja 7. jaanuaril 2011 arbeidsrechtbank te Leuvenile sisulised kaebused Fedasili ja OCMW peale.\n26 Nimetatud kohus tunnistas 17. oktoobri 2011. aasta otsusega OCMW vastu esitatud kaebuse põhjendamatuks, Fedasili aga kohustas maksma perekond Sacirile 2961,27 eurot või summa, mis vastab ülalpidamisel oleva perekonnaga isiku kolme kuu integratsioonitoetusele.\n27 Fedasil esitas selle otsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule. Perekond Saciri esitas omakorda vastuapellatsioonkaebuse ja nõudis, et Fedasili ja OCMW‑d kohustataks solidaarselt tasuma summa, mis vastab integratsioonitoetusele kogu selle ajavahemiku eest, mil asjaomane perekond ei saanud vastuvõttu.\n28 Arbeidshof te Brussel märkis, et varjupaigataotlejate vastuvõtuvõrgustiku täiskoormuse puhuks ei näe ei vastuvõtuseadus ega ükski siseriiklik õigusnorm ette erikorda, mis võimaldaks varjupaigataotlejatel, keda Fedasil ei saa vastu võtta, saada mõistliku aja jooksul direktiivi 2003/9 nõuetele vastav vastuvõtt.\n29 Nimetatud kohus täpsustas, et kui Fedasil otsustab vastuvõtu koha määramata jätta, saavad varjupaigataotlejad sotsiaalabi, mille suurus siiski ei võimalda neile kas või esialgset majutust tagada.\n30 Neil asjaoludel otsustas arbeidshof te Brussel menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas siis, kui liikmesriik on valinud materiaalse toetuse andmise rahalise toetusena vastavalt […] direktiivi 2003/9 […] artikli 13 lõikele 5, peab kõnealune liikmesriik veel jälgima, et varjupaigataotleja saaks mingis vormis kasutada selle direktiivi artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 14 lõigetes 1, 3, 5 ja 8 sätestatud miinimumkaitse meetmeid?\n2. Kas direktiivi [2003/9] artikli 13 lõikes 5 ette nähtud rahalist toetust tuleb anda alates varjupaiga‑ ja vastuvõtutaotluse esitamise päevast, pärast selle direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist, või alates mõnest muust kuupäevast? Kas rahaline toetus peab olema nii suur, et see võimaldab varjupaigataotlejal – kui liikmesriik või selle liikmesriigi määratud asutus ei taga talle materiaalset vastuvõttu – muretseda endale igal ajal ise majutus, vajaduse korral hotellis, kuni talle pakutakse majutust või ta suudab endale ise pikemaks ajaks majutuse hankida?\n3. Kas direktiiviga [2003/9] on kooskõlas, kui liikmesriik tagab materiaalse vastuvõtu üksnes siis, kui olemasolevad, riigi loodud vastuvõtukeskused suudavad seda majutust garanteerida, ning suunab varjupaigataotlejad, kes seal kohta ei leia, edasi selle riigi kõikidele elanikele kättesaadavale sotsiaalabile, ilma et eksisteeriksid nõutavad õigusaktid ning struktuurid, mis võimaldaksid mitte riigi enda poolt loodud asutustel tegelikult tagada varjupaigataotlejatele lühikese tähtaja jooksul väärika vastuvõtu?”\n31 Oma esimese ja teise küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2003/9 artikli 13 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik on valinud materiaalsete vastuvõtutingimuste andmise rahaliste toetustena, siis peab see riik andma kõnealused toetused alates varjupaigataotluse esitamise päevast – kindlustades, et asjaomaste toetuste suurus võimaldab varjupaigataotlejal muretseda endale majutus –, järgides selle direktiivi artikli 13 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 14 lõigetes 1, 3, 5 ja 8 kehtestatud tingimusi.\n32 Kõigepealt tuleb märkida, et direktiivi 2003/9 artikli 13 lõike 5 kohaselt võib materiaalseid vastuvõtutingimusi tagada loonusena või rahaliste toetuste või maksedokumentidena või nende kombinatsioonidena.\n33 Esiteks tuleb seoses ajaga, alates millest peavad liikmesriigid materiaalsed vastuvõtutingimused tagama, märkida, et Euroopa Kohus on juba täpsustanud, et mis puudutab ajavahemikku, mille jooksul tuleb varjupaigataotlejatele tagada materiaalsed vastuvõtutingimused, siis algab see ajavahemik siis, kui varjupaigataotleja esitab varjupaigataotluse (vt selle kohta 27. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑179/11: Cimade ja GISTI, punkt 39).\n34 Tegelikult tuleneb direktiivi 2003/9 artikli 13 lõike 1 sõnastusest endast, et ligipääs materiaalsetele vastuvõtutingimustele – kas loonusena või rahaliste toetuste vormis – peab varjupaigataotlejatel olema varjupaigataotluse esitamise ajal.\n35 Lisaks on direktiivi 2003/9 üldise ülesehituse ja eesmärgi ning põhiõiguste austamise ja eriti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 1 (mille järgi tuleb inimväärikust austada ja kaitsta) nõuete täitmisega vastuolus see, kui varjupaigataotlejalt võetakse direktiiviga kehtestatud miinimumnõuete kaitse kas või ajutiselt pärast varjupaigataotluse esitamist (vt eespool viidatud kohtuotsus Cimade ja GISTI, punkt 56).\n36 Teiseks, mis puudutab antavate rahaliste toetuste suurust, siis nähtub direktiivi 2003/9 artikli 13 lõike 5 teisest lõigust, et kui liikmesriigid tagavad materiaalseid vastuvõtutingimusi rahaliste toetuste või maksedokumentidena, määratakse nende summa kindlaks selles artiklis sätestatud põhimõtetel.\n37 Selles osas tuleneb nimetatud direktiivi artikli 13 lõikest 2, et antava rahalise abi suurus peab olema piisav, et vastata elatustasemele, mis tagab varjupaigataotlejale tervise ja toimetuleku.\n38 Lisaks tuleb märkida, et direktiivi 2003/9 artikli 2 punkti j sõnastuse kohaselt tähendavad „materiaalsed vastuvõtutingimused” vastuvõtutingimusi, mis hõlmavad majutust, toitu ja rõivaid, mida antakse loonusena või rahaliste toetuste või maksedokumentidena ning päevarahana.\n39 Peale selle tuleneb sama direktiivi põhjendusest 7, et direktiivi eesmärk on kehtestada miinimumnõuded, mis oleksid piisavad, et tagada varjupaigataotlejatele kõikides liikmesriikides väärikas elatustase ning võrreldavad elutingimused.\n40 Sellest järeldub, et kuigi antava rahalise toetuse summa määrab iga liikmesriik ise, peab kõnealune toetus olema piisav, et kindlustada varjupaigataotlejatele väärikas ja adekvaatne elatustase, mis tagab neile tervise ja toimetuleku.\n41 Materiaalsete vastuvõtutingimuste kindlaksmääramisel rahaliste toetustena on liikmesriikidel direktiivi 2003/9 artikli 13 lõike 2 teise lõigu alusel kohustus kohandada vastuvõtutingimused sobivaks selle direktiivi artiklis 17 viidatud erivajadustega isikute olukorrale. Seepärast peab rahaline toetus olema piisav, et kaitsta perekonna ühtsust ning lapse parimaid huvisid, mida peab selle direktiivi artikli 18 lõike 1 kohaselt eelkõige silmas pidama.\n42 Seega, kui liikmesriik on valinud materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamise rahaliste toetustena, peavad need toetused olema piisavad, et kindlustada varjupaigataotlejatele väärikas ja adekvaatne elatustase, mis tagab varjupaigataotlejatele tervise ja toimetuleku, võimaldades neil eelkõige saada majutust, vajaduse korral erasektori üüriturult.\n43 Siiski ei või direktiivi 2003/9 sätteid tõlgendada nii, et varjupaigataotlejatele tuleb jätta vabadus valida majutus oma äranägemise järgi.\n44 Kolmandaks, mis puudutab eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimust seoses materiaalseid vastuvõtutingimusi rahaliste toetustena andvate liikmesriikide kohustusega pidada kinni direktiivi 2003/9 artikli 14 lõigetes 1, 3, 5 ja 8 ette nähtud materiaalsete vastuvõtutingimuste üksikasjalikest eeskirjadest, siis tuleb märkida, et asjaomase artikli lõige 1 käsitleb põhimõtteliselt majutuse vorme, mida liikmesriigid võivad valida, ning piirab selles artiklis sisalduvate kohustuste ulatust juhul, kui liikmesriigid on valinud materiaalsete vastuvõtutingimuste andmise loonusena.\n45 Kui aga selle direktiivi artikli 14 lõige 3 ei ole kohaldatav, kuna materiaalseid vastuvõtutingimusi tagatakse ainult rahaliste toetustena, peavad need rahalised toetused siiski vajaduse korral võimaldama varjupaigataotlejate alaealistel lastel majutuda koos oma vanematega, nii et säilitataks perekonna ühtsus, millele on viidatud käesoleva otsuse punktis 41.\n46 Seega tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2003/9 artikli 13 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik on valinud materiaalsete vastuvõtutingimuste andmise rahaliste toetustena või maksedokumentidena, tuleb kõnealuseid toetusi vastavalt selle direktiivi artikli 13 lõikele 1 anda alates varjupaigataotluse esitamise päevast ja need peavad vastama nimetatud direktiivi artikli 13 lõikes 2 sätestatud miinimumnõuetele. See liikmesriik peab tagama, et materiaalseid vastuvõtutingimusi katvate rahaliste toetuste kogusumma oleks piisav, et kindlustada varjupaigataotlejatele väärikas ja adekvaatne elatustase, mis tagab neile tervise ja toimetuleku, võimaldades neil eelkõige saada majutust, pidades vajaduse korral silmas erivajadustega isikute huvide kaitset vastavalt selle direktiivi artiklile 17. Direktiivi 2003/9 artikli 14 lõigetes 1, 3, 5 ja 8 ette nähtud materiaalseid vastuvõtutingimusi ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kui nad on valinud nende tingimuste tagamise ainult rahaliste toetustena. Nende toetuste suurus peab siiski olema piisav, et võimaldada alaealistel lastel majutuda koos oma vanematega, nii et säiliks varjupaigataotleja perekonna ühtsus.\n47 Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2003/9 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus olukord, kus varjupaigataotlejatele mõeldud majutuskeskuste täiskoormuse korral suunavad liikmesriigid varjupaigataotlejad edasi avalik‑õigusliku abisüsteemi asutustesse, mille ülesanne on anda varjupaigataotlejatele vajalikku rahalist toetust.\n48 Selles osas tuleb meenutada, et kui liikmesriigid ei suuda tagada materiaalseid vastuvõtutingimusi loonusena, jätab direktiiv 2003/9 neile võimaluse valida materiaalsete vastuvõtutingimuste andmine rahaliste toetustena. Need toetused peavad aga olema piisavad, et varjupaigataotlejatele oleks garanteeritud nende põhivajadused, mille alla kuulub väärikas ja adekvaatne elatustase, mis tagab neile tervise.\n49 Kuna liikmesriikidel on teatav kaalutlusruum nende meetmete osas, millega nad materiaalseid vastuvõtutingimusi tagavad, võivad nad seega teha rahaliste toetuste makseid avalik‑õigusliku abisüsteemi asutuste vahendusel, kui need asutused tagavad varjupaigataotlejatele selle direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest kinnipidamise.\n50 Selles suhtes on oluline rõhutada, et liikmesriikide ülesanne on kindlustada varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuete järgimine nende asutuste poolt, kusjuures vastuvõtuvõrgustiku täiskoormus ei õigusta mingit kõrvalekaldumist nende miinimumnõuete järgimisest.\n51 Seega tuleb kolmandale küsimusele vastata, et direktiivi 2003/9 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus olukord, kus varjupaigataotlejatele mõeldud majutuskeskuste täiskoormuse korral võivad liikmesriigid suunata varjupaigataotlejad edasi avalik‑õigusliku abisüsteemi asutustesse, kui see süsteem tagab varjupaigataotlejatele kinnipidamise selle direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest.\n1. Nõukogu 27. jaanuari 2013. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, artikli 13 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik on valinud materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamise rahaliste toetustena või maksedokumentidena, tuleb kõnealuseid toetusi vastavalt selle direktiivi artikli 13 lõikele 1 anda alates varjupaigataotluse esitamise päevast ja need peavad vastama nimetatud direktiivi artikli 13 lõikes 2 sätestatud miinimumnõuetele. See liikmesriik peab tagama, et materiaalseid vastuvõtutingimusi katvate rahaliste toetuste kogusumma oleks piisav, et kindlustada varjupaigataotlejatele väärikas ja adekvaatne elatustase, mis tagab neile tervise ja toimetuleku, võimaldades neil eelkõige saada majutust, pidades vajaduse korral silmas erivajadustega isikute huvide kaitset vastavalt selle direktiivi artiklile 17. Direktiivi 2003/9 artikli 14 lõigetes 1, 3, 5 ja 8 ette nähtud materiaalseid vastuvõtutingimusi ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kui nad on valinud nende tingimuste andmise ainult rahaliste toetustena. Nende toetuste suurus peab siiski olema piisav, et võimaldada alaealistel lastel majutuda koos oma vanematega, nii et säiliks varjupaigataotleja perekonna ühtsus.\n2. Direktiivi 2003/9 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus olukord, kus varjupaigataotlejatele mõeldud majutuskeskuste täiskoormuse korral võivad liikmesriigid suunata varjupaigataotlejad edasi avalik‑õigusliku abisüsteemi asutustesse, kui see süsteem tagab varjupaigataotlejatele kinnipidamise selle direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest.


Jonathan Levy vajaduse kohta luua krüptovahendite fond krüptokuritegude ohvrite jaoks - Online petition\nPetitsiooni esitaja märgib, et krüptokuritegude ohvritelt petetakse igal aastal välja miljardeid eurosid. Ta märgib, et Euroopa Parlament on juba nõudnud meetmeid krüptovahendite reguleerimiseks, ning märgib, et seni ei ole nendega vahetult seotud kuritegude ohvriks langenud isikutele hüvituste maksmiseks krüptovahendeid eraldatud. Seepärast taotleb ta ohvrite hüvitamiseks vastava õiguskorra kehtestamist. Ta esindab krüptovahendite ebaseaduslikus omastamises või kuritegelikel eesmärkidel kasutamises seisnevate krüptokuritegude (pettus, piraatlus ja väljapressimine) ohvreid. Ohvrid on püüdnud oma kahjusid korvata mitmetel eri viisidel, nagu kohtumenetlused riiklikes kohtutes, kuriteokaebused riiklikele ametiasutustele, pangaülekanded, krediitkaartide tagasipööramine ja plokiahelate jälgimine. Kuna krüptorahatehingud hõlmavad korraga mitmeid jurisdiktsioone, ei ole ükski kasutatud meetod toonud edu.\nVeel märgib petitsiooni esitaja, et ei komisjon ega Euroopa Ombudsman ei ole pidanud ennast selles küsimuses pädevaks. Ta nõuab tungivalt, et Euroopa Parlament võtaks otseseid meetmeid krüptokuritegude ohvrite abistamiseks osana digitaalsete finantsteenuste tõelise ühtse turu loomise ELi strateegiast.\nSubject: Jonathan Levy vajaduse kohta luua krüptovahendite fond krüptokuritegude ohvrite jaoks\nHello, on openPetition is a petition that might interest you: https://www.openpetition.eu/petition/online/jonathan-levy-vajaduse-kohta-luua-krueptovahendite-fond-krueptokuritegude-ohvrite-jaoks Kind regards,


Ma olen täitsa elus – Tikri Päevaraamat\nOne Response to “Ma olen täitsa elus”\n2. July 2021 at 08:23\nNii tore taas Su postitust lugeda. Tundsin samuti juba üha suuremat muret, kas on midagi juhtunud või äkki mu üks lemmikblogijaid kirjutamise lõpetnud. :) Nüüd saab juba palju kannatlikumalt uusi postitusi oodata. :P\nPildikesi elust Ei oska kuskilt alustada


Gambrinuse õllepäevik: Steampunk evolution (4,9%)\nSteampunk evolution (nanoPruul, Eesti) pdl 0,33 l. alc 4,5 %vol. Liigimääratlus: RB järgi California Common, hinnangut veel välja kujunenud pole. /Mitte segamine ajada sama tootja 5,7% prototüübiga"\nTootjainfo: "Steampunk Evolution on jõuline käsitööõlu, millest kumab läbi mõrkjas humal. Õlle aluseks on California Common stiili põhimõtted, millele on lisatud iseloomu pruulmeistri poolt.\nPruulimisel on kasutatud Viking linnaseid: Pilsner, Vienna, Crystal100 ning CaraPale. Mõrkjuse ning aroomi annavad Magnum, Citra ning Centennial humalaid.\nVäike lihtne pudel, sildil hunnik baromeetreid. Valge vaht täidab hoogsalt 4/5 klaasist ning kipub nii klaasist kui pudelist välja ronima. Õlle värvus - kirkalt tumekollane. Aroom on sepikutaoline, veidi taignaselt hapukas ja kardemonisaia meenutavalt magusakas.\nEsmamekk on keskmisest kergema kehaga ja magusakas. Keskmaitse on leivane või siis ikkagi sepikuline ... selline veidi nätskevõitu, magus-mõrkjas ja tugevalt karboniseerunud. Lõppmekk on mõrkjas-hapukas, ikka ja jälle sepikuline, tuues silme ette koriandriseemnetega üle külvatud sepikukooriku. Järelmekk on nätskepoolne, mõrkjas-magus ja kauakestev.\nKeskmisest kergema kehaga, ülekarboniseeritud paletiga, magusakas-mõrkjas-hapukas-mõrkja buketiga nätskepoolne rüübe, mis on üsna kenasti kooskõlas "california commoni" ehk eili ja laagri hüübriidõlle kaanonitega. Kõrvale sooviks sprotisaia.


Soodus! Armas alpaca alpacasso -, plüüš-mänguasi triver topiste nukk padi padi toetab lapsed lapsed tüdrukud sünnipäeva kingitus home decor < Nukud ja pehmed mänguasjad \_ www.casanovaclub.ee\nAvaleht > Nukud Ja Pehmed Mänguasjad>Armas Alpaca Alpacasso -, Plüüš-Mänguasi Triver Topiste Nukk Padi Padi Toetab Lapsed Lapsed Tüdrukud Sünnipäeva Kingitus Home Decor\nArmas Alpaca Alpacasso -, Plüüš-Mänguasi Triver Topiste Nukk Padi Padi Toetab Lapsed Lapsed Tüdrukud Sünnipäeva Kingitus Home Decor\nBrändi Nimi KUY\nMudeli Number n-218-219\nTy Täidisega & Palus Loomade Lilla Kass Ükssarvik Mänguasi 15 cm\nOmadused ja erisused: Tootja: Ty Mudel: Kass Vanuses: 3+ Materjal-Plüüš Suurus: 15cm\nNational Geographic 10.5" -, plüüš-mänguasi, Floppy Märkas Hüään w.bean koos Natioanal Geograafilise brändi silt Trööstija Mänguasjad lastele\nOsta Teade Hulgi-ja tilk laevandus on nii teretulnud. Hulgimüügi,siis pakume soodushinnaga või tasuta express shipping. Näiteks drop shipping,me võiks saata kaup oma klientidele otse ja ei jäta infot meile, kui soovite. Kui laeva ? Me\nSuur Simulatsioon Krokodill Nukud topis Reaalne Elu Alligaator -, Plüüš-Mänguasi Kawaii Ceative Padi Lastele Kingitus\nSimulatsiooni -, Plüüš-Mänguasi, Loom Padi Voodis Padi Kass Husky Shiba Inu Diivan Padi Padi Laisk Diivan Istmepadi Mänguasi\n100% täiesti Uus ja Kõrge kvaliteedi.Materjal: Pehme palus ja pp puuvill.Suurus: 80CMcm Pakend: 1 tk opp kott.Kallis sõber, me saame pakkuda dropship ja hulgiteenuse.Ärge kõhelge meiega ühendust kui teil on küsimusi!\nMust Deemon koletised Pehme Täidisega Mänguasjad üheksa head Suupisted Paha Palus Mänguasjad Nukk Kolme küüliku silmad Punased Silmad Elevant Mängu Nukk mänguasjad\n1tk Pikkus 50CM Loominguline Öö Valguses VIINUD Armas Koer Täidisega ja Palus Mänguasjad Parimad Kingitused Lastele ja Sõbrad\nSeisukord: 100% uus ja kõrge kvaliteediga Materjal: pehme palus ja pp puuvill Suurus: 50cm Pakend: 1 tk opp kott. Toote info pildi kuva\nNR dilämmastikoksiidi Pudel Padi -, Plüüš-Mänguasi, Turbo JDM Padi Kingitus Decor Peatugi Seljatugi Istme Kate Auto Kaela Ülejäänud Decor\nNR dilämmastikoksiidi Pudel Padi -, Plüüš-Mänguasi, Turbo JDM Padi Kingitus Decor Peatugi Seljatugi Istme Kate Auto Kaela Ülejäänud Decor 100% täiesti Uus ja Kõrge Quanlity Materjal: lühikese palus Täitmise Materjal: PP puuvill Suurus: peatugi padja 28cm, seljatoe padi\nCute cartoon Shiba Inu U-kujuline padi, Loovust uinak U-kujuline padi, reisi-padi, Shiba Inu palus mänguasjad\nKangas: crystal super pehme Täidis: Kõrge kvaliteet PP puuvill Värv: must, kollane Tehnilised Andmed: Üks Suurus Täiskasvanud Stiil\nCartoon Sidruni kass täistopitud mänguasi padi nukk loominguline padi voodis magab cartoon nukk padi kingitus\nVärv:Nagu näha Suurus:50cm Kohaldatava vanus: üle 3 aasta vana Materjal-Plüüš Kohaldatava sugu: neutraalne Mänguasi tüüp: Nukk Täiteaine: pp puuvill\n130cm Armas Suur Alpaca -, Plüüš-Mänguasi, Jaapani Alpaca Pehme Täidisega Armas Alpacasso Lamba-Laama Loomade Nukud Padi Lapsed Tüdruk Kingitus\n130cm Armas Suur Alpaca -, Plüüš-Mänguasi, Jaapani Alpaca Pehme Täidisega Armas Alpacasso Lamba-Laama Loomade Nukud Padi Lapsed Tüdruk Kingitused 1. Suurus: 100cm,130cm 2. Värv: Valge -, Pruun-3. Materjal: Kõrge Kvaliteet PP Puuvill Saame pakkuda dropshipping ja\nUus Huggable Pehme Suur Suurus Krokodill Lamades Jagu Palus Padi Matt, Pehme Täidisega Loomade Mänguasi Cartoon -, Plüüš-Nukud Lapsed Tüdruk Kingitus\n[xlmodel]-[custom]- Allahindlus Esemete ostmine on soodsam kupongidega Seisukord: 100% uus ja kõrge kvaliteediga Materjal: pehme palus ja pp puuvill Pakendis: 1 tk opp kott. Märkus: on normaalne olla 1-2cm mõõtmise viga, ja värvus võib olla natuke erinev tõttu\nMetoo Nukk Palus Mänguasjad Tüdrukutele Beebi Ilus Ilus Merineitsi Topiste Lapsed


Acana - kassitoit, populaarne fännid need lemmikloomad. Rida tootja Kanadas on tooted koertele. Sööt see kaubamärk kuulub klassi Holistiline. Kõrgeim kvaliteet standardite põhja ja range kontrolli - põhjus, miks firma tooteid on võimalik saada palju auhindu.\nKanada, tõendada peale Venemaa. Seal ei lubata kirjutada pakk "valmistatud liha", kui see ei ole sees. Ei ole midagi imelikku selles, et tootmise kasutab kõrgeima kvaliteediga toorainet.\nAcana - kassidele, kes omanikuks saada tõsiselt lemmiklooma tervist. Selline suhtumine eespool nimetatud toodete loomad on arenenud suuresti tänu Champion Lemmikloomatoidud firma poliitika. Peamine reegel on üsna lihtne: kassi - on röövloomad, et nende menüü peaks koosnema 80% liha. Taimne valk on madal seeduvus näitajad, nii et nende toit sisaldab peaaegu mingit. Osana ei ole suur summa süsivesikuid võib põhjustada probleeme seedetrakti.\nLiha - ei ole ainus allikas toitainete ja toitainete kassidele. Loom ei saa ilma vitamiine ja taimseid koostisosi. Selle lünga kuivas toidu kaasa puu-ja köögivilju. Kvaliteedinõuded ei võimalda neil eesmärkidel kasutada toodete kasvanud pestitsiidide kasutamise ja kemikaale. Toita oli siiski kasulik oma koostiselt sisaldab piimhappebakterite normaliseerimiseks seedimist kehas kassid.\nAcana (kassitoit) on järgmised eelised:\nKompositsioon on tasakaalus, on mitmeid eeliseid.\nEi ole vaja eraldi anda kass vitamiine.\nSee ei sisalda terad, värvained ja muud keemilised lisandid.\nLooduslik koostis, mis on kõige loomulik, et loomad.\nMiinused toita andmed:\nNr ravimite liigid toituvad.\nFeed klassi kuuluv Terviklik, tavaliselt puudub puudused.\nAcana (kassitoit): arvustust\nSee on üks lugu, mis ütleb omanik kass. Kuigi ta oli kodune, söötmise lemmiklooma ei ole probleeme. Pärast seadme olnud vajadust teha midagi loomasöödaks, ja nii hommikul ja minna valada.\nMinu esimene mõte oli - uskuge reklaami ja osta "Whiskas". Mõtle uuesti aitas artikkel räägib klasside loomasöödaks. Tema sõnul osta kass "Whiskas" - tõeline paroodia. Valik tehakse nende suhtes, mis viitavad Holistic. Acana - kassitoit, mis osteti esimene. Loomade toidab neid paar kuud. Selle aja jooksul, et kass ei ilmunud probleeme toidu seedimisel. Jääb tähele, et see kvaliteetne toita lemmikloomad.\nEnamik ülevaateid loomaomanikud öelda, et kassid toiduainest, tunnen suurt ja ei ole terviseprobleeme. On ka negatiivseid arvamusi toit "Akana". See on loomulik protsess, sest seal on selline toode, mis sobiks kõigile. Korja toitu oma lemmikloomad vajab spetsialisti põhineb paljudest teguritest. Kumb kallis ja kvaliteetne toit võib olla, on neid, kellele see ei sobi.\nAcana kuiv kassitoit kauplustes hinnaga 350 rubla pakk 340 g 4,5 tuh. Rubla paki 6,8 kg. See arvväärtused, mis võib varieeruda sõltuvalt konkreetsest teostuses müügikohas ja mitmed muud tegurid. Quality toitu, mis on valmistatud eranditult looduslikest koostisosadest - võti hea tervise ja hea tuju oma kassi.\nKuidas eutanaasia koer?\nMis imeline loomine - kodu leemurid?\nMida teha üürileandja kui kassi kõhulahtisus?\nKiire abi lemmikloomade - veterinaarkliinikusse Pihkvas\nKülm huultel raseduse: põhjused ja ravi\nValiku tegemisel meedia mängija kodu\nMeetodid majandusliku analüüsi ettevõtte - teoreetilisi aspekte\nSmartphone "Samsung Galaxy Cor 2 Duos": ülevaade ja tagasiside\nVaatame, mis on toonud Mehhiko\nKaliiber 308 Win: ülevaateid, kirjeldused ja ballistika\nBatuut center "Zero Gravity": tegevus kogu perele\nNärimiskumm logo: suur turustamise nüke


– 13/08/2016Rubriik: Arvamus\nSaarte Hääl toob juba mitmendat korda lugejateni unustatud ametite rubriigi, kus meenutame kunagisi töötegijaid, kellelt aeg, ennekõike aga tehnoloogia kiire areng on võtnud omal ajal ehk nõnda tähtsana tundunud rolli.\nÜhtpidi on sellistes lugudes paras annus nostalgiat mingite “vanade heade aegade” järele, kus rohi oli justkui rohelisem ja asjad mingil erilisel moel ehk paremini paigas. Need lood on tagasivaade teele, mida mööda me kõik oleme astunud, kes kiiremini, kes aeglasemalt, kes rõõmsamalt, kes nukramalt, aga ikka ühes suunas ja kunagi peatumata. Nostalgiat ei maksa ega saa sealjuures võrdsustada sooviga ajaratast tagasi pöörata. Nii romantiline, kui näiteks raske ja rutiinne käsitöö tunduda ka ei või, seda tagasi ei taha ilmselt keegi ning masinatest ja tehnoloogiatest on valmis loobuma vaid üksikud eremiidid. Sest kes on kord juba maitsnud progressi joovastavast lättest, ei see suuda naljalt maha suruda soovi sealt ikka ja uuesti rüübata.\nNii otsimegi täna inimesi juba hoopis uutesse ametitesse, mille nimetused paari-kolmekümne aasta tagustele inimestele poleks midagi öelnud või oleks neid vähemasti parasjagu segadusse ajanud. Ja juba homme tehakse töid, mida me täna ettegi kujutada ei oska.


DPD Estonia. Avaleht. Ettevõttest. Pressikeskus. Pressiteated. Pressiteated 2018. DPD ehitab üle miljoni euro eest Jõhvi äriparki uue terminali.


Teeküünla alus Oonüks/Marmor (3078)\nTeeküünla alus Oonüks/Marmor (3078) kogus\nKategooriad: Kristallid ja poolvääriskivid, Teeküünla alused\nTeeküünla alus Oonüks/Marmor, 6.7×7.5cm, 1tk\nNB! Kuna tegemist on loodusliku kiviga, siis igaüks on omamoodi. Teeküünla alusa Oonüks/Marmor värvitoonid ulatuvad pruunist roheliseni, igaüks on omamoodi eriline


Teie äriplaanis vastatavad küsimused | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 8864\nVastake sellele, mida, kes, miks ja kuidas.\nPõhimõtteliselt peaks äriplaan olema kujundatud nii, et see vastaks üldistele küsimustele, mida teadlik ärimees või pankur teie ettevõtte kohta küsiks. See dokumenteerib teie äriidee ja selle toimimise. Ta peaks suutma neile küsimustele vastata:\nMilliseid vajadusi te püüate täita?\nKelle vajadused sa tahad täita? Teisisõnu, kes on teie kliendid?\nMiks ostavad kliendid teie ettevõttest? Kas teil on eriline serv, mis eristab teid teie konkurentsist?\nKuidas te oma vajadusi täidate? Teisisõnu, milliseid tooteid või teenust pakute?\nKuidas turustate ja jõuate potentsiaalsetele klientidele?\nTeie vastused viiele esimesele küsimusele on teie ärimudeli keskmes. Nendele küsimustele vastamiseks peate võib-olla tegema üksikasjalikke turu-uuringuid. Seal on palju raamatuid, mis aitavad teil seda teha ja muid sügavaid äriidee loomise aspekte.\nSeejärel peate näitama, kuidas suudate seda ärimudelit täita, vastates mõnele täiendavale küsimusele.\nKes on teie juhtkonna peamised liikmed? Peaksite sisaldama elulugusid, mis tõstavad esile saavutusi ja asjatundlikkuse ning varasema töökogemuse asjakohasust selles äris. Ärge jääke paar korda uuesti ja eeldage, et nad teevad biograafilise osa jaoks. Nad ei ole. Bio, erinevalt jätkamisest, näitab, kuidas teie meeskonna kõigi oskuste kogum ja kogemused toetavad teie äriplaani täitmist. Kuigi jätkamine võib tähistada tähte, näitab bio, kuidas see mängija teie ettevõtte meeskonda sobib. See on nagu golfi ja pesapalli vahe. Mitte midagi muud kui väikseim äri, ei saa te olla kõigi tehingute jack. Sa pead näitama, et teil on hästi ümar juhtkond, kes suudab katta kõik alused.\nMillised on ettevõtte finantsvajadused ja kuidas neid täita? Siin on vaja välja töötada ettevõtte finantsprognoos, mis näitab vähemalt vahendite allikaid ja kasutusviise. Kindlasti selgitage oma ala spetsiifilist žargooni, sealhulgas akronüümide väljakirjutamist.\nPensioni planeerimine: pensioni kalkulaator\nPäeva vihje - # 25\nKas on aeg vahetada pangad?


Ile-de-France Regioon Regioon6 547>\nOtsi hotelle lähedal asukohalePorte Dorée\nGolf DisneylandBethemont Golf & MaaklubiFeucherolles GolfIsabella GolfMarivaux Golf\nNäita 5 populaarseimaid Populaarne just praegu asukohas Paris Bestseller Kyriad Hotel Orly Rungis 2 Rue Mondetour Kahene kahekohalise voodiga tuba broneeritud 4 minutit, 45 sekundit tagasi Hotel Kyriad Paris 10 Gare du Nord 37 rue de Saint Quentin Kahekohaline broneeritud 17 minutit, 34 sekundit tagasi Hotel De Buci by MH 22 Rue De Buci Boudoir tuba broneeritud 33 minutit, 26 sekundit tagasi Hotel Napoleon 40 Avenue de Friedland Klassikaline broneeritud 38 minutit, 38 sekundit tagasi Hotel Berne Opera 37 Rue De Berne Kolmene tuba broneeritud 56 minutit, 56 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu?\nPorte Dorée on vaid üks imepärastest kohtadest Paris's. Külalised võivad leida parimad hotellihinnad paljude Rongi-, metroo- ja bussijaamad'de läheduses vaid Agoda.com'ist. Porte Dorée on lähedal paljudele hotellidele, nagu näiteks Hipotel Paris Nation Gare De Lyon ja VIP Paris Yacht Hotel. Agoda.com turvalise on-line broneerimisvormi kasutamine on kiire ja lihtne, reserveerimaks hotelle maamärkide nagu Porte Dorée läheduses. Mugavad otsingumootorid ja informatiivsed hotellilehed teevad Paris hotellide leidmise lihtsaks. Üle 22,000 maailma linna katva veebilehe Agoda.com valib täna üha enam reisijaid, et otsida hotelle selliste vaatamisväärsuste, nagu Porte Dorée lähedal.\nHotellid läheduses paigale Porte Dorée lähim hotell\nEhitatud , on Hotel de la Porte Doree linna Paris eristav lisa ja tark valik reisijatele. kaugusel linnaelevusest, asub see 3-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Aquarium Tropical (akvaarium), Eglise Saint Espirit, Dhalgren Gallery, läheduses. Hotel de la Porte Doree teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, WiFi , parkla. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Paris külastuse põhjus, on Hotel de la Porte Doree perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb ibis Daumesnil Porte Doree ideaalselt 12. Bercy - Gare de Lyon's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Ibis Daumesnil Porte Doree teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid, ajalehed. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi konditsioneer, küte, laud, LCD/plasmaekraaniga teler, satelliit/kaabel TV, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab ibis Daumesnil Porte Doree märki mitmel viisil.\nAsudes paigas 12. - Bercy - Gare de Lyon, on L'Interlude Hotel täiuslik koht, kus kogeda linna Paris ja selle ümbruskonda. Kesklinna põnevus on vaid kaugusel. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Aquarium Tropical (akvaarium), Eglise Saint Espirit, Dhalgren Gallery vahetu lähedusega. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Paris hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, WiFi , parkla. Külalised võivad valida 44 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, L'Interlude Hotel on suurepärane valik Sinu viibimisel Paris's.\nIdeaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Sweet Hotel linna Paris alal 12th - Bercy - Gare de Lyon. kaugusel linnaelevusest, asub see 3-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Eglise Saint Espirit, Dhalgren Gallery, la Fontaine aux Lions vahetu lähedusega. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Sweet Hotel kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, igapäevane toateenindus, faksiaparaat, fotopaljundus. Hotellis on 34 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, küte. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Sweet Hotel'st perfektse baasi Sinu Paris's viibimise nautimiseks.\nPaiknedes armsas 12. Bercy - Gare de Lyon's, naudib Résidence CISP Ravel juhtivat positsiooni Paris poodlemine, restoranid, vaatamisväärsused südames. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Résidence CISP Ravel teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, pakihoid, peretuba, restoran, lift. Kogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad küte, laud, teler, dušš, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Résidence CISP Ravel on tark valik Paris reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Apartment Rue de Wattignies Paris on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Paris. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Apartment Rue de Wattignies Paris kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need parkla, peretuba. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi Apartment Rue de Wattignies Paris ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nPaiknedes armsas 12. Bercy - Gare de Lyon's, naudib Le Grand Hotel Dore juhtivat positsiooni Paris poodlemine, restoranid, vaatamisväärsused südames. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Espace Charenton messikeskus, Aquarium Tropical (akvaarium), Musee des Arts Forains muuseum annavad sellele hotellile erilise šarmi. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Paris hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, piletiteenus, 24-tunnine vastuvõtt, 24-tunnine toateenindus, kiire sisse-/väljaregistreerimine. Astu ühte 40-st kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil, nagu mõnest toast leitav lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi Le Grand Hotel Dore ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nReisijatele, kes soovivad koguda linna Paris vaatamisväärsusi ja helisid, on Adagio Access Paris Porte De Charenton Aparthotel ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Espace Charenton messikeskus, Aquarium Tropical (akvaarium), Zoo de Vincennes. Esmaklassiline teenindus ja võimalused, mis defineerivad Accor Hotels kogemuse, ootavad Sind Adagio Access Paris Porte De Charenton Aparthotel's. Faksiaparaat, fotopaljundus, köök, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Adagio Access Paris Porte De Charenton Aparthotel esile teiste linna hotellide seast. Adagio Access Paris Porte De Charenton Aparthotel õhkkond peegeldub igas numbritoas. küte, laud, telefon, teler, satelliit/kaabel TV on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Adagio Access Paris Porte De Charenton Aparthotel on tark valik Paris reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nReisijatele, kes soovivad koguda linna Paris vaatamisväärsusi ja helisid, on Lokappart - Raoul ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Lokappart - Raoul's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, kiire sisse-/väljaregistreerimine, parkla, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, peretuba. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida küte, laud, heliisolatsioon, teler, LCD/plasmaekraaniga teler. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Paris's, tee Lokappart - Raoul'st oma asenduskodu.\nPopulaarsed hotellid Porte Dorée lähedal\nAdagio Access Paris Porte De Charenton AparthotelApartment Paris 4169Apartment Rue de Wattignies ParisAppartement BastilleAppartement Petroff\nHotel de la Porte Doreeibis Daumesnil Porte DoreeLe Grand Hotel DoreL'Interlude HotelLokappart - Raoul\nBethemont Golf & Maaklubi