14.06.2005 / Istungi ülevaated\n45 poolthäälega (20 vastu) võeti vastu kultuurikomisjoni esitatud Riigikogu otsus ”Riigikogu otsuste muutmine seoses ringhäälingunõukogu uue liikme nimetamisega” (678 OE), millega nimetati Peep Aru asemel ringhäälingunõukogu liikmeks Igor Gräzin.\n46 poolthäälega (1 vastu, 2 erapooletut) võeti vastu väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsus ”Riigikogu otsuse ”NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine”” muutmine (680 OE), millega nimetati delegatsiooni liikmeks Toomas Teini asemel Margus Hanson.\nVabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmise seaduse teistkordsel menetlemisel.\nRiigikogu liikmete Koit Prantsu, Jüri Saare ja Janno Reiljani algatatud üleliigse laovaru tasu seaduse § 23 muutmise seaduse eelnõu (622 SE).\nRiigikogu liikme Katrin Saksa algatatud autoriõiguse seaduse muutmise seaduse eelnõu (637 SE).\nKeskkonnakomisjoni algatatud jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja pakendiaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (668 SE).\nRiigikogu liikmete Vilja Savisaare, Jaak Alliku ja Helmer Jõgi algatatud ülikooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seaduse eelnõu (659 SE).\nEestimaa Rahvaliidu fraktsiooni, Eesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu (656 SE).\nEestimaa Rahvaliidu fraktsiooni, Eesti Reformierakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse ning sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (658 SE) teist lugemist ei toimunud seoses ettekandja puudumisega.\nRiigikogu lõpetas Riigikogu liikmete Peeter Kreitzbergi, Ivari Padari, Jarno Lauri, Kadi Pärnitsa, Eiki Nestori, Katrin Saksa, Sven Mikseri, Jüri Tamme ja Mark Soosaare algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse täiendamise ja muutmise seaduse eelnõu (633 SE) esimese lugemise.\nRiigikogu lükkas tagasi kolm eelnõu:\nRiigikogu liikmete Peeter Kreitzbergi, Eiki Nestori, Sven Mikseri, Ivari Padari, Jaanus Marrandi, Katrin Saksa, Helir-Valdor Seederi, Tõnis Lukase, Jüri Tamme, Kadi Pärnitsa, Mark Soosaare, Jarno Lauri, Mart Laari, Trivimi Velliste ja Peeter Tulviste algatatud koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 muutmise seaduse eelnõu (636 SE). Ettepaneku eelnõu tagasi lükata tegi Eesti Keskerakonna fraktsioon. Hääletustulemus: 55 poolt, 12 vastu. Eelnõu langes menetlusest välja.\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud töötajate usaldusisiku seaduse täiendamise seaduse eelnõu (605 SE). Ettepaneku eelnõu tagasi lükata tegi sotsiaalkomisjon. Hääletustulemus: 40 poolt, 10 vastu. Eelnõu langes menetlusest välja.\nIsamaaliidu fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (623 SE). Ettepaneku eelnõu tagasi lükata tegi rahanduskomisjon. Hääletustulemus: 41 poolt, 7 vastu. Eelnõu langes menetlusest välja.


BLOGI ⟩ Vips näitas karjääri esimesel ametlikul F1 testipäeval head minekut, parim aeg jäi Alonsole - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVips näitas karjääri esimesel ametlikul F1 testipäeval head minekut, parim aeg jäi Alonsole\n15. detsember 2020, 16:03\nBLOGI ⟩ Vips näitas karjääri esimesel ametlikul F1 testipäeval head minekut, parim aeg jäi Alonsole\nEestlane vuras vormeliga üle 100 ringi\nTeisipäeval toimus Araabia Ühendemiraatide pealinnas Abu Dhabis vormel 1 sarja ametlik testipäev, kus Red Bulli meeskonna reservsõitja Jüri Vips sai esimest korda testida praegust F1-autot. Eestlane läbis 101 ringi ning ringiaegade tabelis platseerus ta päeva lõpuks kuuendaks.\nTestipäev koosnes kahest osast. Hommikul sõideti neli tundi ning siis näitas Vips 15 sõitja konkurentsis neljandat aega (1.38,401). Pärastlõunal sõideti taas neli tundi, tingimused läksid paremaks ning Vips parandas aega, kuid üldises tabelis tähendas see kuuendat aega. Samas on oluline märkida, et mõlemal sessioonil oli Vips kiirem kogenud F1-reservsõitjat Sebastien Buemist, kes sõitis samuti Red Bulli vormeliga.\nKokkuvõttes sõitis päeva kõige kiirema aja 1.36,333 välja Fernando Alonso (Renault). Talle järgnesid Mercedese sõitjad Nyck de Vries (1.36,595) ja hommikul kõige kiirem mees olnud Stoffel Vandoorne (1.36,840).\nVips sai pärastlõunal kirja kuuenda aja 1.37,770. Kokku läbis eestlane Red Bulli RB16 vormeliga Yas Marina ringrajal 101 ringi ehk distantsiks kujunes 555 km.\nTestipäeva sündmuste kulgu saad jälgida Postimehe blogist:\nTavapäraselt toimub F1-hooaja lõpus kolm kuni neli päeva kestev testimine, kuid maailma tabanud koroonakriisi valguses ja kulude kokkuhoiu tõttu otsustasid meeskonnad leppida vaid ühepäevase testiga.\nTegemist on aasta viimase vormel 1 testipäevaga, mis kannab ametlikult noorsõitjate testipäeva nimetust. Rajale olid algselt lubatud kollanokad või sõitjad, kes olid karjääri jooksul startinud maksimaalselt kahel Grand Prix etapil.\nPärast Rahvusvahelise autoliidu (FIA) otsust lubada testima kahekordne maailmameister Fernando Alonso, leiti, et õiglane on rajale lubada kõik sõitjad, kes sarjas lõppenud hooajal ei osalenud. Kõigil meeskondadel on testil lubatud osaleda maksimaalselt kahe vormeliga.


Eesti soomusautod | tehnikamaailm.ee\nDetsembris 1918 andis Johan Pitka käsu asuda Tallinna Sadamatehastes soomusautode valmistamisele. Kogemused selliseks tööks puudusid, rääkimata projektdokumentatsioonist. Omavahelise arutelu käigus pandi paika auto põhimõtteline ehitus, insener Saukas visandas ehitusplaani ja mälestuste järgi ainult kahe-kolme päevaga ehitati esimene valmis. Firma Federal kolmetonnise kandejõuga veoauto šassiile ehitati vinkelrauast raam ja sellele kinnitati laevaehituses kasutatud metallplaatidest soomus. Esimene soomusauto valmis 1918. aasta jõulupühade eel ja sai nimeks Estonia. Rindele seda saata aga ei saanud, sest auto sai liiga raske. Kevadel 1919 ehitati Estonia ümber tolleks ajaks loodud seeriamasinate eeskujul.\nTasuja tegi tee lahti\nJärgmisena valmis soomusauto Tasuja. Konstruktsiooniliselt oli see Renault veoauto šassiile ehitatud pealt lahtine soomuskarp. Auto relvastati ühe 37 mm laevakahuri ja kahe raskekuulipildujaga. Tasuja oli juba märksa kergem tänu uute ehitusmaterjalide kasutamisele. Selle raam valmistati puidust ja soomuskate kaevikukilpidest (need olid Esimese maailmasõja ajal vaatluspostide ja laskurite kaitseks avamaastikul või kaevikuserval kasutatavad väikesed neljakandilised 6 mm paksused teraskilbid). Kaevikukilpe oli Eestisse jäänud hulgaliselt, need olid laevaterase plaatidest kergemad ja kuulikindlamad. Puuraamile kinnitatud kaevikukilbid jäidki soomusautode ehitamisel konstruktsioonilise lahendusena kasutusele. Moondamiseks värviti Tasuja kere valgele põhjale suured mustad laigud, mis moonutasid visuaalselt auto piirjooni.\n13. jaanuaril 1919 sõitis Tasuja Lõunarindele. Lahingus Orava mõisa all 23. märtsil vajus auto manööverdamise ajal tagumiste ratastega läbi vaenlase poolt rikutud sillakatte. Liikumisvõimetut autot ei olnud võimalik päästa ja vaenlase kätte sattumise vältimiseks pandi see enne mahajätmist põlema. Tasuja oli ainus Vabadussõjas kaotatud soomusauto. Tasuja nimi anti hiljem ühele sõjasaagiks saadud soomusautole.\nSoomusauto rakendamine lahingutegevuses oli aga olnud nii tõhus, et selleks ajaks oli juba välja töötatud uus projekt ja selle järgi hakatud ehitama masinaid, millest sai kokku Eesti soomusautode seeria (üks soomusauto ehitati ka Pärnus 6. jalaväepolgu algatusel, aga sellest kunagi omaette loos).\nSoomusautode ehitamist juhtis alamkapten A. Uus ja need projekteeris insener Saukas. Tallinna Sadamatehastes ehitati autodele raam ja samas katelsepa töökojas neediti meister Georg Drevsi käe all neile soomus. Auto mootori remontis koos tehase lukkseppadega sellele määratud autojuht. Soomustatud ja sõidukorda seatud auto saadeti edasi Johan Pitkale kuuluva Tallinna Laevaühisuse töökotta, kus pandi peale relvad. Valminud soomusauto kere värviti moondamiseks valge-halli-siniselaiguliseks (suvel värviti autod oliivroheliseks ja detsembris 1919 hall-valge-roheliseks või ainult halliks); mõlemale küljele ja ette maaliti auto nimi. Nõnda ehitati kokku seitse soomusautot.\nKõik need soomusautod olid ühesuguse ehituse ja relvastusega. Konstruktsiooniliselt koosnes auto kolmest osast. Ees oli mootoriosa, selle taga juhiruum ja seejärel lahinguosa. Juhiruumis istusid ühel istmel autojuht, varujuht ja nende vahel kuulipildur. Juhiruumi lael asetsesid kaks väikest elektrihelgiheitjat, mis said voolu juhiruumi paigutatud generaatorilt. Juhiruumi vasaku ukse all oli kast tööriistade hoidmiseks.\nLahinguosa lael oli 360kraadise pöördenurgaga kahuritorn, mille mõlemal küljel ja tagaosas oli suletav vaatluspilu ning lael väljapoole avatav luuk. Lahinguosa tagaküljel oli kaks poolringikujulise põhiplaaniga madalat kasematti kuulipildujatele. Nende lael olid väljapoole avanevad luugid ja mõlema kuulipilduja laskeava kõrval nihutatavad luugid laskeava laiendamiseks ja kuulipilduja laskesektori muutmiseks. Lahinguosas asusid auto ülem, tornis kahuri sihtur ja laadur ning kasemattides kaks kuulipildurit. Kahuri sihturil ja laaduril istmeid ei olnud ning nad seisid rappuvas masinas ebamugavalt püsti. Juhiruumi ja kahuritorni vahel oli luugiga vahesein, kasemattide ja kahuritorni vahe oli soomusauto sees avatud. Soomusauto tagaosas oleval platvormil oli suur puukast labidate-kirveste-kirkade, tungraua, puksiir- ja lumekettide, trossi jms vedamiseks. Autol oli kolm väljapoole avanevat ust – kaks vaatluspiludega ust juhiruumi mõlemal küljel ja suletava laskeavaga uks taga kasemattide vahel ning mõlemal küljel kaks suletavat laskeava. Teise sõiduki, moonavankri või suurtüki vedamiseks oli auto tagaosas pukseerimisketi kinnitushaak; soomusauto enda pukseerimiseks nii ees kui taga kaks konksu.\nEnamik masinaid olid firma AEC kolmetonnise kandejõuga veoauto šassiil (Estonial oli selleks sama kandejõuga Federal ja Vahuril samuti kolmetonnine veoauto Packard). Auto oli kaheteljeline, nelja täiskummidega rattaga (tagumised kahekordsed), millele läbivuse suurendamiseks sai peale panna lumeketid. Mõõdud olid vähesel määral erinevad, sest soomusautode ehitamiseks tänapäeva mõistes projekti ja vastavaid tööjooniseid ei koostatudki. Nende pikkus oli 7,6–8, laius 2,1–2,4 ja kõrgus 2,9–3 meetrit. Soomusautode tühikaal oli ca 7 tonni ja lahingukaal täisvarustuses 8–8,6 tonni.\nVahuril oli jõuallikaks vesijahutusega neljasilindriline 30hobujõuline mootor, teistel soomusautodel samasugused 40 hj mootorid (Kalewipoja ülemana Vabadussõjas võidelnud Rootsi vabatahtlik, kapten Einar Lundborg märgib oma mälestustes, et tema autol olevat olnud 60 hj mootor). Starter puudus, mootor käivitati käsitsi käivitusvändaga. Käigukastil oli neli käiku edasi ja üks tagasi. 40 hj mootori kütusekulu oli 90–100 liitrit 100 km läbimiseks (autodel oli üks 130 liitrine kütusepaak, mis asus autojuhtide istme all). 1934. aastal on märgitud soomusautode maksimaalkiiruseks 45 km/h (tagasikäiguga 10 km/h). Soomusauto oli võimeline liikuma ainult tugevapõhjalisel teel ja selle pöörderaadius oli 7,5–8 meetrit. Autod suutsid läbida vett sügavusega 65–80 sentimeetrit. Nõrgemad sõiduomadused olid Estonial, mille maksimaalkiirus oli 15 km/h.\nRelvastuseks oli soomusautodel kahuritornis üks 37 mm Hotschkissi kiirlaskekahur, kasemattides kaks 7,62 mm raskekuulipildujat Maksim ja auto esiküljel laskeavast tulistamiseks üks 7,7 mm kergekuulipilduja Madsen. Kui Wibuane kaotas suvel 1919 lahingus oma kahuri, katsetati sellel ka teistsugust relvastust – kahuritorni lagi võeti maha ja sinna paigutati 76 mm saksa pommipilduja (miinipilduja eellane). See ei õigustanud ennast ja Wibuane sai endale taas kahuri. Soomusauto tuletabavus oli kapten Lundborgi kinnitusel ka sõidu ajal rahuldav.\nKindlat lahingkomplekti sõja ajal ei kehtestatud. Lahingusse sõites võeti autosse kahuri jaoks 200–300 mürsku (granaadid, šrapnellid ja kartetšid), raskekuulipildujatele 40–50 padrunilinti á 250 padrunit ja kergekuulipildujale 25–35 padrunisalve á 36 padrunit. Lisaks sellele võeti kaasa padruneid kastides ja käsigranaate, isegi nii palju, et kõigi meeskonnaliikmete jaoks ei jätkunud enam autos ruumi ja soomusauto ülem pidi täitma ka kahuri sihturi ülesandeid. Meeskonna isiklikeks relvadeks olid ohvitseridel püstolid või revolvrid ja sõduritel vintpüssid. Lahingusse liikus auto tagurpidi, et võimaldada paremat manööverdamist vastase suurtükiväetule alt väljasõitmisel; ühtlasi oli nii võimalik lahingsuunale koondada kahuri ja kahe raskekuulipilduja tuli.\nMootori soomuskattel oli mõlemal küljel luuk. Esialgu ei olnud mootor pealt kaitstud, kuid pärast mootorite vigastusi mürsukildudest pandi peale lahtivõetav mootorikate. Kahuritornil oli kahuripoolsel küljel ligi kolmandiku tornilaiuse ulatuses kahekordne soomus.\nSoomusautode üheks iseloomulikuks omaduseks oli müra. Kapten Lundborgi sõnul „... sõidu ajal oli mootorimürin auto sisemuses niivõrd kõrvulukustav, et võimatu oli kõnelda ja käselda. Luugid plagisesid, lahtised esemed autos kolksusid ja soomusplaadid ragisesid. Autos valitses selline kärin-mürin, et oli võimatu üksteisest midagi aru saada. Oli vaja midagi öelda, siis pidi kõrva karjuma.” Sellele kõigele lisandus lahingus tulistamine. See ei olnud ainult ebamugav, vaid ka takistas auto juhtimist. Kuna soomusautod sõitsid lahingusse tagurpidi, pidi autojuhile pidevalt tagant ette käsklusi andma. Selleks ettenähtud signaal-telegraaf ei olnud töökindel, mistõttu käsklusi tuli tavaliselt edasi anda suuliselt vahemehe kaudu.\nLisaks soomusautodele ehitati Eestis Vabadussõja ajal veel kaks masinat, milles kui mitte tehniliselt, siis vähemalt põhimõttelt võib näha liikursuurtükkide eelkäijaid. Jaanuaris 1920 soomustati kaks firma White 5tonnise kandejõuga veoautot, mille lahtises kastis oli välilafetil 57 mm kahur. Soomusveokitele pandi nimeks Sorts ja Puuk. Sõjategevuses osaleda need enam ei jõudnud ja nii jäi eesrindlik idee praktikas proovimata.\nKuus Vabadussõja ajal ehitatud soomusautot jäid samasugustena Eesti sõjaväe relvastusse kuni 1940. aastani. Ainult Estonia soomustati ümber ja sai endale 7–11 mm paksuse kroomnikkelterasest katte, millega masina kaal langes ühe tonni võrra. Soomusauto Vahur ja soomustatud veoautod Sorts ja Puuk võeti pärast Vabadussõda relvastusest maha ja lammutati.\nVõrreldes Esimese maailmasõja ajal suurriikides seeriatoodanguna ehitatud soomusautodega, oli Eesti masinatel tugev soomus ja märkimisväärselt võimas relvastus (enamasti kandsid tollased soomusautod ainult 1-2 kuulipildujat). Samal ajal olid Eesti soomusautod raskemad ja aeglasemad. Vabadussõja lahingukogemused näitasid, et eesti insenerid ja ohvitserid olid soomusautode loomise keerulise ülesande rahuldavalt lahendanud. Eestis õnnestus oma jõududega luua tollastes tingimustes tugev soomusvägi. Kõigi nende meeste pingutus andis suure panuse, et meie võime veebruaris tähistada Eesti vabariigi sündi.\nVabadussõja ajal ehitatud Eesti soomusautod\nTasuja sõitis rindele 13. jaanuaril 1919\nVahur valmis 1. märtsil ja saadeti rindele 15. märtsil 1919\nToonela valmis aprillis ja jõudis lahingusse 22. aprillil 1919\nWibuane valmis aprillis ja jõudis lahingusse 23. aprillil 1919\nKalewipoeg valmis aprillis ja jõudis lahingusse 25. aprillil 1919\nEstonia ehitati ümber kevadel ja saadeti rindele 20. mail 1919\nKotkasilm valmis jaanuaris 1920\nErilane valmis jaanuaris 1920 (nimetati 20. okt 1920 ümber Lembituks)\nSeinad – 6 mm kaevikukilbid\nJuhiruumi seinad – 10 mm soomusplekk\nMootorikate – 5 mm soomusplekk\nRaami kaitse – 5 mm soomusplekk\nKatus – 3 mm terasplekk\nTorni küljed – 6 mm kaevikukilbid\nTorni lagi – 3 mm terasplekk\nKasematid – 8–10 mm raudplaadid (vastupidavuselt võrdsed kaevikukilpidega)\nPõrand – soomustamata (paksudest plankudest)\nOma vereohvrid pidi ka Soomusautode Kolonn Marsi altarile tooma, kaotades viis meest:\n1. Pisuhänna ülem leitnant Lindemann langes 19.6.1919\n2. Tasuja kuulipildur Rents langes 23.2.1919\n3. Kalewipoja kuulipildur Neumann langes kevadel 1919 Pihkva all\n4. Vahuri juhi abi Tamm langes Landesveeri sõjas\n5. Estonia kuulipildur Lilienthal langes Landesveeri sõjas.\nNeid mehi ei mäleta tänapäeval kahjuks enam keegi. Ometi – need mehed uskusid millessegi helgesse ja panid selle usu eest võideldes kaalukausile kõik, mis neil oli – oma elu. Kui nad (ja teised) ei oleks seda teinud, poleks meil ka Eesti vabariiki.


Energiatarbimine teenindussektoris | Energiatalgud\nEesti teenindussektori energiatarbimine inimese kohta sarnaneb Euroopa Liidu keskmisega. Eesti teenindussektori energiatarbimine inimese kohta oli 2011 aastal 3,53 MWh/in/a ja Euroopa Liidu tolleaegse 27 liikmesriigi keskmine näitaja oli 3,59 MWh/in/a. Samas joonisel 1 ja joonisel 2 on näha, et teenindussektoris loodud lisandväärtus on Eestis Euroopa liidu vanadest riikidest madalam. Suurim oli teenindussektoris loodud lisandväärtus energiaühiku kohta Luksemburgis, ka SKP oli seal suurim. 12.\nSenine energiatarbimine avalikus- ja teenindussektoris on esitatud joonisel 3. Energiatarbimises on näha majanduskasvu ja majanduse struktuuriliste muudatuste mõjud. 1990-ndatel toimus majanduse struktuuris põhjalik muutus, kui aastal 1990 moodustas valdava osa SKP-st tööstus ja põllumajandusektor, siis 2000-ndaks aastaks oli valdav osa juba teenindussektoril (teenindussektoris toodetud lisandväärtus moodustas 65,8% SKP-st). 3.\nJoonis 1. Teenindussektoris loodud lisandväärtus ühe tarbitud energiaühiku kohta aastal 2013 (tumedam värv tähistab suuremat lisandväärtust)\nJoonis 2. Teenindussektoris loodud lisandväärtus ühe tarbitud energiaühiku kohta aastal 2013\nJoonis 4. Senine elektritarbimine avalikus ja teenindussektoris ning sektori elektritarbimise ja SKP protsentuaalne muutus\nTeenindussektori soojuse tarbimist mõjutab aasta keskmine kraadpäevade 4 arv. Joonisel on esitatud ajaloolised energiatarbimise (tarnitud soojus ja kütused) andmed teenindussektori kohta nii kraadpäevadega normeeritult kui normeerimata kujul.\nElektri- ja soojatarbetarbe prognoos on koostatud tuginedes hoonefondi energiasäästupotentsiaali uuringule5 (täpsem käsitlus artiklis Hoonete energiatõhusus). Sellest uuringust tuletati nii uute, kui ka rekonstrueeritavate hoonete soojuse ja elektri eritarbimise väärtused. Antud väärtused on välja toodud Google Spreadsheet keskkonnas.\nJooniselt on näha, et soojusenergia tarbimisele prognoositakse teenindussektoris kõikide stsenaariumite korral vähenemist, kuid meetmetega saavutatav sääst pole niivõrd suur kui kodumajapidamiste puhul.\nEnergy efficiency in the public sector, Energy Charter Secretariat, 2008\nEnergia lokaalse tootmise analüüs büroohoonele. Osa I, Taastuvenergialahendused\nLumiste, Rein, Lumiste, Rünno. Uued teenused ja innovatsioonipoliitika teenindussektori arenguks, 2000 (20.11.2013).↩\nStatistikaamet. KE03: Elektrienergia bilanss, (08.10.2013).↩\nStatistikaamet. KE04: Soojuse bilanss, (14.11.2013).↩\nStatistikaamet. KE061: Kütuste tarbimine majandusharu ja kütuse liigi järgi, (14.11.2013).↩\nStatistikaamet. KE02: Energiabilanss, (14.11.2013).↩\nViimati uuendatud 15/03/2021 - 04:19


Kommentaarid: Välismaalasest elukaaslane viis eestlanna lapse Eestist minema: kas tegemist on lapserööviga või ametnike tegevusetusest tingitud JOKK-skeemiga?\nVälismaalasest elukaaslane viis eestlanna lapse Eestist minema: kas tegemist on lapserööviga või ametnike tegevusetusest tingitud JOKK-skeemiga?\nTeleveeb, 11. juuni 2019 22:31\nSaldejump(s) Rep(s)/ 13. juuni 2019 04:27\nPalju toredaid inimesi. Ema Oksana, isa Dimitri(s) ja poeg Kirill.\nvahet pole/ 12. juuni 2019 15:22\ntürk või mitte, ükapaskkõik\noh/ 12. juuni 2019 14:32\nEga paljud ei arvagi, et lapsed millestki aru saavad, neil tunded, eelistused või oma arvamus on. Laps nende jaoks nagu vallasvara, kellel jõud ja õigus , see võtab endale ja viib kuhu tahab. Pärast kui lapsel selle tulemusel probleemid, siis laps ise süüdi ja keegi pole temast enam huvitatud.\noh jah to: to to: to Lemme/ täna, 08:49/ täna, 11:16/ 12. juuni 2019 14:30\nTeame/ei tea ei muuda seda, et need vanemad ei suuda kumbki ilmselgelt omavahel normaalselt suhelda.\nJaa-jaa/ 12. juuni 2019 14:25\nMitte 'kuhugi minna' vaid ema selja taga teise riiki elama viia.\nMis ajast/ 12. juuni 2019 13:03\nlaps ainult ema ainuomand on, et isa ei tohi isegi kohtuotsuse najal lapsega kuhugi minna? Kuidas saab oma last röövida, pealegi pole see rööv, tehke mõisted endale selgeks, kas isa pani emale noa kõrile? Aga alimente peab küll maksma?\nto: to to: to Lemme/ täna, 08:49/ täna, 11:16/ 12. juuni 2019 12:18\nme ju ei tea tegelikult, mida keegi teadis või ei teadnud! Ema teadis, et Kreeka kohus isale õiguse andis. Selle järgi viis ema ise lapse Kreekast ära ebaseaduslikult(?). Me ei tea, missugune taust on isal ja ta perekonnal, missugustes tingimustes see laps Kreekas elas. Teame vaid, et isa arvates ei olnud see lapsele kasuks, et talle jagus mitmele inimesele elukohaks olevas korteris ruumi vaid põrandal magamiseks ning ta pidi veetma pikki päevi lasetaias.\nNool on õigus./ 12. juuni 2019 12:06\nterve inimajaloo vältel on kreeklased heleblondid olnud, sinisilmsed ja täiesti piimvalge nahaga.\nristik/ 12. juuni 2019 11:53\nega see ema ka rohkem eestlane olnud, pigem "eestimaalane", kelle jamade peale meie pisike rahvusriik nii palju energiat peab kulutama. Ning see õigussüsteemi peataolek! Iga seadus on nii või teistpidi tõlgendatav. Peaasi, et kohtutee ei rohtu.\nNojah/ 12. juuni 2019 11:50\nMõned ei olevist üldse koolis käinud, ega teagi, kus Kreeka asub.\nhohaidii/ 12. juuni 2019 11:29\nKui uskuda e. juttu, siis on seal ikka muster-isad. Meie mees viskab naisest lahutades lapse prügikasti, kui naine teda ei kasvata. Lapsega kohtumise eesmärk on meil vaid naisele kätte maksta ja lapse olemasoluga sõprade ees eputada.\nto to: to Lemme/ täna, 08:49/ 12. juuni 2019 11:16\nTark, haritud, tubli ja seadust tundev mees võtab endale pururumala naise ja viib lapse salaja, ilma kokkuleppeta minema?\nkilluke/ 12. juuni 2019 11:15\nJärjekordne tõestus et ei ole vaja jamada nende võõramaa meestega.Aga ega naised teiste vigadest ei õpi ju.\nto e./ 12. juuni 2019 11:13\nKui see aborditeema üleval oli, siis väitsid siin kõik üksmeelselt, et lapse saamine on ainult naise asi.\nõieti tegi orjatariga eestlasega/ 12. juuni 2019 11:05\nneed on kultuurmaade rahvastele tootmisvahenditeks , rohkemaks pole vaja nagu siiani nii asjad olnud\na ja b/ 12. juuni 2019 11:02\nIgasuguse asjaga võib ära harjuda. Aga saadud trauma edasised tagajärjed lapsele?. Aga no see juba ilmselt liiga keeruline mõttekäik, mida e. ei mõista\nto e./ 12. juuni 2019 11:00\nHuvitav, kas võetakse korralik, moraalne, töökas ja tubli tüdruk naiseks, mitte mõni esimene ettejuhtuv ja abielu käigus moondub ta mehelt-mehele lendavaks ebamoraalseks mõrraks?\ntoi/ 12. juuni 2019 10:58\nOksana ja Kirill on kindlasti inimeste nimed, ehkki mitte eestipärased. Tänapäeval pandud nimedest pole sageli aru saada on need poisi või plika omad. Või on need üldse inimese nimed?\nNoo/ 12. juuni 2019 10:57\nMis ajast kreeklased tumedanahalised on?\nto: to Lemme/ täna, 08:49/ 12. juuni 2019 10:52\nsõna sõna vastu - isal on Kreekast (EL liikmesriik) kohtuotsus, kus justnimelt isa on lapse ainuhooldaja! Ja isa oskas siin ka ametkondi ning registreid kasutada, seega ei ole ilmselt tegu ikka mingi harimatu jörsiga (tutvuti ju ka Norras). See, et siin kohtuotsusega kehtestatud õigust tuleb veel eraldi kohtutäituri vahendusel täita, ei tähenda, et naine ei teadnud, missugune isa õigus oma lapsele on. Liiga vähe liiga ühekülgset infot, et isast nii halvasti arvata. Võibolla on kõik hoopis vastupidi - isal ongi õigus ja tal lapsekasvatamiseks oluliselt paremad tingimused ja võimalused...\ne. / 12. juuni 2019 10:52\nEesti mehel jääb üksnes munadest väheks, sest kogu Eesti kohtuvõimu juhivad padufeministidest tädid ja tibid. Põhimõtteliselt peaks eesti mees koos oma lihase lapsega samuti Kreekasse põgenema, kui ei taha 20 aastat võlaori olla, vaadates abitult pealt, kuidas ta enda last tema vastu keeratakse ja lapse ema 'lillelt lillele' (mehelt mehele) lendleb.\ne. / 12. juuni 2019 10:44\nLaps harjub ära. Ta omaenda isa ja pool suguseltsi seal ju. Protesteerivad meeste-naiste võrdsust teoorias jaatavad, kuid praktikas eitavad feministid.\n12. juuni 2019 10:40\naga võibolla ongi just tolle lapse isal oma poja kasvatamiseks oluliselt paremad tingimused ja võimalused? Ja võimalus kasvatada ka pojast haritum ning tervem inimene kui siin?\nto: Raiko/ täna, 06:19/ 12. juuni 2019 10:38\ntoo "eestlasest" Vadim ilmselt käib Lätist viina toomas ega suuda maksta priskeid alimente, millega end hästi elatatud saab! Laps on vaid vahend. Kui isa saab lapsele pakkuda rohkem kui "eestlannast" ema, siis ma ei saa küll aru, miks laps peab ilmtingimata ema (sugulaste) toanurgas põrandal elama ja enamuse oma ajast lasteaias veetma. Eestlannadel ei ole enamasti eesnimeks Oksana, samas Kirill sobib kenasti ka kreeklaste nimeks, https://www.behindthename.com/name/kyrillos\nTäpselt!/ 12. juuni 2019 10:33\nOlgu ti.bi nüüd õnnelik, et teda põ.lema ei pandud või kividega sur.nuks ei loobitud! Või lihtsalt su.rnuks pus.sitatud, nagu tehti ühe ullik.esega! https://www.delfi.ee/news/paevauudised/krimi/tv3-video-prokuror-tuneeslane-tappis-oma-eestlasest-abikaasa-egoismi-tottu?id=68327607\nto: Kõigi eesti/ täna, 09:02/ 12. juuni 2019 10:31\nei müü need kreeklased oma poisslapsi kellelegi! Kasvatavad üles suurperes, kus vanemad põlvkonnad väiksemate eest väga hästi hoolt kannavad. Ei sokutata pikkadeks päevadeks lasteaeda ja ei pea laps kasvama sisuliselt ühiskorteris põrandal magades. Toit on tervislik ja kliima siinsest oluliselt meeldivam. Et lapse ametlik isa oskas meie ametkondade registreid kasutada, viitab, et tegu on haritud heal järjel oleva inimesega. Mina ei kipuks selle vähese info alusel justnimelt siinseid ametnikke süüdistama!\nto automaatselt I??/ 12. juuni 2019 10:30\nKüsimus ju kommenteerijale 'loogiline'.Inimesed ei saa ikka üldse aru kommentaaride omavahelisest loogikast?\nHoopis see!/ 12. juuni 2019 10:28\nTegemist on lihtsalt na.paka mam.maga! Aga või siis sellised asjadki mõjuvad! Ikka leidub na.pakaid ti.bisid, kes vä,lismaalt mu.sti prin,tse, valge hobuse seljas ja 30 cm-se rii.staga , otsivad!\n12. juuni 2019 10:26\njama sellest, et eestlastele võõraste isikute omavaheliste (pere)tülidega peavad tegelema Eesti Vabariigi ametnikud. Kodu mõiste on neil suhteline ja ei oleks neil mingit soovi Eesti Vabariigist midagigi kuulda, kui pereprobleeme poleks tekkinud. Laps pole muidugi süüdi, samas lõunamaistel rahvastel on peresidemed vägagi olulised ja konservatiivsed. Ning just isa on otsustaja. Ilmselt ei ole ei JOKK ega lapserööv. Ega ole see ka esimene selline lugu. Eksitav nimetus on eestlanna, ilmselt on tegu venekeelsete inimestega. Abielluti ka välismaal, mitte Eestis, omaette kodugi Eestis naisel ei ole.\n./ 12. juuni 2019 10:03\nMinu teada ei ole türklased negroidse rassi esindajad.\nMama endaga on kõik asjaolud segased./ 12. juuni 2019 09:49\nLaps oli sünnimaa kodanik ja isa viis lapse maale,kus oligi lapse elukoht..\nto .../ 12. juuni 2019 09:42\nKas on väga keeruline aru saata , to noh tähendab seda, et vastus oli mõeldud kommenteerija noh kommentaarile???\nautomaatselt l??/ 12. juuni 2019 09:26\nkui välismaine kaasa/lapsevanem on meil leiduvast "vabast keskmisest materjalist" kehvem, siis kindlasti.\nto Tölpa/ 12. juuni 2019 09:21\nKui laps on üles kasvanud emaga koos Eestis ja siis isa poolt Türki viiakse, siis on see talle võõras keskkond. Inimesed üldse mõelda ei suuda?\nto nii on alati olnud/ 12. juuni 2019 09:19\nPidevalt ikka jutt, et pidid ju liivaneegreid valima?\nab/ 12. juuni 2019 09:05\nMillal küll need nn JOKK ametnikud sule sappa saavad?\nto Lemme/ 12. juuni 2019 08:49\nMulle küll selline seisukoht arusaadav ei ole, et isa emaga kokkulepet ei püüa saada ja salaja, ema selja taga lapse teise riiki viib.\nNoo/ 12. juuni 2019 08:47\nSelgelt ju kirjas, et abiellusid. Või on kõik naised, kes eestlasega ei abiellu automaatselt l..sid?\n---/ 12. juuni 2019 08:37\nennem võiks ikka uurida riikides toimivaid seadusi, iga rahvuse erisusi,iga rahvuse erisusi iseloomus,jne…..kui ajud ei tööta ja vaid pulga ja prigu järele on suurem tung, siis seljuhul on need vastutavad kõik, sest panevad lapsed nende tahtevastaselt vanemate vahelisele sõdimisele, mis tapab ka nende laste edaspidise elu ja arusaamad. Siin peaks ikka ka riik tegema korrektsed seadused ja laste saatust mõjutavale poolele mõtlema.Kus on seadusetegijate ajud küll, lapsi solgutada ja tahta pärast korralikke kodanikke, see kõik mõjutab, ka kuritegelikeks kodanikeks saamisel.\nIndrek2/ 12. juuni 2019 07:52\nPaarituge veel kõiksugu liivaneegrite ja muu mustusega, küll elu alles on lõbus siis! Paras palk.\nabielluge/ 12. juuni 2019 07:46\nikka ja jälle, uisapäisa meestega, kelle kodukoha kommetest ja eluviisidest te midagi ei tea. Hullult kahju nii emast kui lapsest, aga pea peaks ikka omal otsas olema.\ngujimu/ 12. juuni 2019 07:37\nSeda need meie ametnikud ei jaga, et kreekas on halb komme võõramaa naistega saadud lapsed võimalusel maha müüa? Paremal juhul lapsendamiseks, hullemal aga orjaks, elundidoonoriks.\nLemme/ 12. juuni 2019 07:35\nJa isa seisukoht ei ole sulle arusaadav.imelik vahettegemine\nLemme/ 12. juuni 2019 07:34\nJa miks on sinu arvates emal suurem õigus lapsele.\nloogiline/ 12. juuni 2019 07:27\ntõmmude meestega li tutamise tagajärg\nätt./ 12. juuni 2019 07:13\nMeie elu on uhke ja hää,iga kohtunik ükskõik kus maailma nurgas võtab vastu otsuse,see vormistatakse nõuete kohaselt ja me anname oma inimesed sh.ka lapsed ilma igasuguse kobinata välja ! Meil pole vajadust midagi muud uurida kui kas dokumendil on kõik i`d ja o`d paigas.\nRaiko/ 12. juuni 2019 06:19\nSiit moraal. Tuleb võtta "eestlasest" Vadim ja olekski laps palju lähemal olnud. Nüüd või Oksana korra aastas last vaatamas käia.\njaah/ 12. juuni 2019 05:50\nvälismaa mehel on mune rohkem püksis lapse kasvatamisel. Eestis otsustab naine , kas isa näeb kunagi veel peale lahutust last, peaasi, et raha tuleks aga väljamaa mehed teistsugused.\nTölpa to jah/ 12. juuni 2019 05:40\nMis mõttes viia võõrale maale, võõraste sekka? Kui emme käib välismaal koinimas ja saab sellest lapse sealse mehega, siis on see mees lapsele võõras?\nTölpa/ 12. juuni 2019 05:37\nMis mõttes monster??? Nagu ainult emal oleks õigus lapsele ja isa on mitte keegi? Päris sedasi ikka asi ei ole.\nPole/ 12. juuni 2019 04:12\nEriline ekre fän, aga loodan sellised bardakid lõpetavad nad ära...\nukrainAST HOOPIS/ 12. juuni 2019 02:50\nmoraal/ 12. juuni 2019 02:26\nPole tarvis igasuguste kahtlaste väljamaa meestega mehkeldada.\nmandoliinomakaagi ekspert/ 12. juuni 2019 01:35\nkas ei sa piiri panna kuidagi\nnii on alati olnud/ 12. juuni 2019 00:29\nNaised ju valivadki mehi, kel jõud ja õigus.\nnäed siis/ 12. juuni 2019 00:27\nKohtunikud on siis suuremad patrioodid kui need naised.\nvaat siis/ 12. juuni 2019 00:25\nLäks siis läks. Sai mis sai.\n.../ 12. juuni 2019 00:24\nPraegu viriseb see naine.\n12. juuni 2019 00:12\nOksana on eestlanna ja Kirill on kreeklane\nX/ 12. juuni 2019 00:04\nTa läks ju nendega normaalsed suhteid looma, mille juurde käibki see et laps saab isa ja vanavanematega suhelda. Sa ilmselt ei usu aga maailmas on täiesti olemas inimesi kellega saab ilma üksteisel kõrisid läbi närimata asju ajama.\nmilla/ 12. juuni 2019 00:03\nvaata esimest kommentaari, seal kiljub keegi vaimustusest selle lapse rõõvi üle.\nX/ 12. juuni 2019 00:00\nLapsed tulekski anda emadele väljasrvatud juhud kus ema päris kurjategija. Ma ise olen mees ja isa aga ikka arvan nii. Mulle ei meeldi see värk et kohalik mees palkab kalli advokaadi ja jätab keeleoskamatu emme kohtumanipullatsioonidega lapseta. See tänapäeval päris orjandus äri. Kohtunikud on niikuinii alati iseenda rahvusest isiku poolel\nKama kaks/ 11. juuni 2019 23:49\nViigu kõik minema.\nto noh/ 11. juuni 2019 23:42\nKas oma riigi mehed ei ole teadagi mida võimelised pakkuma? Arvan, et virisevad äpud ja saamatud, headel meestel sageli mitu tahtjat.\nJah/ 11. juuni 2019 23:40\nÕigem on muidugi väike laps võõraste hulka võõrale maale viia ja emast eraldada? Pealegi salaja ja ema selja taga.\nNojah/ 11. juuni 2019 23:39\nNaine peaks ennast ehtima ja koogutama, mingi jõhkardi soove täitma ja ennast alandada lasmkma. Küll ikka on plju haigeid inimesi. Ehk kirjutaks seda ka, mida piibel meestel käsib. Või meestel ainult jõud ja õigus, kohustusi ei mingeid?\n11. juuni 2019 23:30\njube milline lahing lapse pärast, ema seisukoht arusaadav, aga see isa on monster\nnoh/ 11. juuni 2019 23:25\nEks need naisedki aita pigem väljamaa mehi kui oma riigi mehi. Tea küll mille eest...\nSkele/ 11. juuni 2019 23:24\nMiks alati eeldatakse ,et ainuõigus lapsele on emal?\nHea uudis/ 11. juuni 2019 23:22\nViigu kõik teised ka.\nee/ 11. juuni 2019 23:20\n" Sama aasta jõuludel läks Oksana lapsega Kreekasse, et mehega suhted lõpetada. ". See on mingi imelik jutt. Milleks võtta väike laps kaasa suhte lõpetamisele?\nemme / 11. juuni 2019 23:18\nSee on tingitud ametnike tegevusetusest ,nad aitavad suure raha eest parem valjamaa mehi kui oma riigi naisi\n11. juuni 2019 23:11\nOksana ja Kirill, mis eestlased selliste nimedega on. Pigem vene või ukraina rahvus!


Sisekaitseakadeemia avas Innovatsioonipäeval uue õppepiiri | SISEKAITSEAKADEEMIA\nSisekaitseakadeemia avas Innovatsioonipäeval uue õppepiiri\nSisekaitseakadeemia avas täna, 3. mail Innovatsioonipäeva raames tänapäevase õppepiiri akadeemia Tallinna õppekompleksi territooriumil. Piir on oma välimuselt sarnane sellele, mida rajatakse Piusa kordoni piirilõigul.\nSisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži piirihalduse õppetooli juhataja Piret Teppani sõnul saab säärasel avatud õppepiiril ette valmistada ning lahendada erinevaid piirijuhtumeid. «Õppepiir annab head võimalused õppida patrullimist, jälgede avastamist, tegevusi salakauba või drooni avastamisel ning erinevatel tasemetel juhtimist. Kindlasti saab uuel õppepiiril katsetada uut tehnikat, mida Politsei- ja Piirivalveamet planeerib alles ehitatavale välispiirile osta.»\n«Me oleme alles avastamas mehitamata sõidukite tehnoloogia potentsiaali, nii priivalve, pääste kui ka politsei töös ja me üritame leida sellele võimalikult tõhusa väljundi. Me peame arvestama sellega, et uued tehnoloogiad kujutavad ühest küljest uusi ohte ja uusi riske, ent teisalt võimaldab nende tundmaõppimine ja kasutamine riske maandada ja nendega toime tulla,» lisas Link.


Kodulehekülg »Moolid» Mööda moli, mida teha\nVideo: "Kuidas eemaldada sünnimärk nii, et ei jääks jälle armust"\nKas peenise mool on ohtlik?\nKui nevus ilmub intiimse kohale äkki, on paljud häiritud, sest mitte kõik ei tea, millised on sellised ühendused ja miks need tekivad.\nVaatame, kas rodink on seksuaalne liikmeskond ohtlik ja kas see on vajalik selle kustutamiseks. Keha mürad on pikka aega saanud inimese lahutamatuks ehispidiseks.\nKuid on ka neid, kes on nende välimuse ja hirmu tõttu kohustatud mõtlema arsti visiidile.\nNeed neoplasmid hõlmavad nevi peenis.\nLisame täpsemalt, kas neid karta, kas neid kustutada ja mida need tähendavad.\nKui moll on sünnist alates genitaalidest mool, siis ei saa te muretseda.\nSellised kooselused elus praktiliselt ei muutu ja ei ohusta nende valdajat, eriti kui nevus on lamedad vormid.\nKui mool ilmub veelgi küpsemas eas intiimses kohas, võib see sõltuda paljudest põhjustest: hormonaalsed muutused kehas, ülemäärane päikesekiirgus ja muud tegurid.\nSellistel juhtudel vajavad kasvajad pidevat jälgimist, kuna nende melanoomist võib tekkida degeneratsioon.\nViimane on nahavähi tüüp, mis viimastel etappidel viib surmavale tulemusele.\nKui melanoomi areng on esialgsel etapil ära hoitud või lõpetatud, siis võib 100% -lise uuringu abil onkoloogia valdkonnas võimalik patsiendi surma vältida.\nPeenise ohtlikud moolid on tingitud asjaolust, et nende pahaloomuliste kasvajate võimalus suureneb neuuste pideva hõõrumise tõttu pingeliste riiete, riiete, riiete, seksi või jalgratta pikkusega sõitude tõttu.\nOmandatud nevus on nahavähi ohus, kui tuumor moodustub degenereerunud rakkudest ja areneb väga kiiresti, metastaaseerub patsiendi teisi organeid ja viib sageli tema surma.\nSee onkoloogiline haigus ilmneb naha sarve tulemusena, mis omakorda areneb meestelt peenis nevi.\nKui liikme müg ei häiri seda omanikku ega avalda mingil viisil, siis piisab, kui jälgida oma dünaamikat iseseisvalt.\nKuid on juhtudel, kui onkodermatoloogi nõustamine on vajalik melanoomi pahaloomulisuse või ravimise ohu kindlakstegemiseks:\nkasvaja kasvab ja on juba jõudnud juba üle 5 mm;\nselle struktuur muutus, kaasasündinud, praod, tihedus suurenes, värvus muutus;\nmoll ümbritsevad põletikulise naha serva;\nkui nevuses kasvasid karvad, kuid nad välja aitasid;\nmool on pragunenud või hakanud eritama vedelikku (veri);\nkasvajad haiget või sügeleb;\nmuutus karmiks, paistab, et see on koorik;\nVähemalt ühe loetletud nähtuse olemasolu peaks julgustama meest viivitamatult külastama spetsialisti, sest kirjeldatud sümptomid iseloomustavad pahaloomulise melanoomi hariduse degeneratsiooni.\nPõhjuseks kliinikusse minna peaks olema asjaolu, et peenis ilmus mitu sünnipärki.\nKuidas eemaldada mütse peenis\nKui kasvaja tuleb meditsiiniliste soovituste abil eemaldada, saab seda teha kolme meetodi abil, mis tõhusalt ja ilma tagajärgedeta leevendab inimese kehas kõige tundlikuma kehaosa mooli.\nMeetod eeldab mola kokkupuudet kõrge sagedusega vooluga, mis kantakse läbi raadio nuga ja tapab nevus-rakke.\nKui sünnimärk eemaldatakse selle meetodiga, söödetakse kõrvuti terved kuded, nii et protseduur läbib kiiresti ja ilma verekaotuseeta ning haavade paranemine on kiirem ja hoolimata.\nProtseduur võib kesta kuni 20 minutit ja see viiakse läbi ainult anesteesia korral, kuna elektrivoolu eemaldamine on üsna valulik menetlus.\nPärast seda, kui radiaalivee eemaldamine nähtavate jälgede kohta peenis ei jää ja väike arm on pingutatud esimestel kuudel pärast moodustumise eemaldamist.\nMiks sünnimärk tõuseb ja punane?\nMida vasakpoolsel küljel tähendab otsmik sünnimärk? Siit saate teada.\nSee võimaldab teil vabaneda peenis sünnimärgist minutite jooksul ja ilma armideta ja jälgi hiljem, sest nähtavad märgid pärast nevus'e eemaldamist lükatakse nädal hiljem edasi ja ei ole tulevikus nähtavad.\nLaserkiire kiht-kiht hävitab neoplasmi rakud, justkui aurustades need, mis muudab tulevikus võimatuks viia läbi eemaldatud kudede histoloogilise uuringu.\nSeda meetodit kasutatakse nii kumerate kui ka tasaste nevusi, seda saab kasutada peenise pea - suguelundite kõige tundlikuma osa - eemaldamiseks.\nSellisel juhul eemaldatakse ainult kahjustatud rakud, terved koed jäävad puutumatuks.\nLaserkiire põletamise käigus hermeetiib veresooni, seega ei täheldata vere kaotust ekstsisiooni ajal.\nSee operatsioon toimub ainult anesteesia all, sest kirurgiline sekkumine intiimses kohas on väga valus.\nKogu protsess kestab tavaliselt kuni üks tund. Pärast operatsiooni kantakse haavale õmblusniidid, pärast seda jääb väike arm.\nMenetlus on ette nähtud, kui nevi kvaliteet on kõne all.\nPärast operatsiooni saadetakse eemaldatud kuded histoloogilise analüüsi jaoks, mis aitab määrata patsiendi järgnevat ravi.\nKui meesil on selliseid märke, siis ta tavaliselt mõelnud, mida tähendab peenise sünnimärk.\nLõppude lõpuks kannavad sünnimärgid alati tähendust ja võivad öelda inimese ja tema iseloomuomaduste kohta.\nKas see on ohtlik, kui ilmub münt rinnal?\nMoskvas sünnimärkide laseri eemaldamise hinnad. Siin.\nMida tähendab sünnimärk õige silma all? Siit saate teada.\nNiisiis, nevi võimalik väärtus:\nnaiste mehega saab alati arvata naissoost soove, nii et selliste meeste naised on abielu ja perekondlike suhetega väga rahul;\nmees on üsna armastav, kuid abielus ei püüa leida suhteid küljel. Nad pööravad rohkem tähelepanu oma naistele, püüavad mitmekesistada oma seksuaalelu;\ntajub võrdselt kõiki naisi, ei laula välja kõige ilusamaid, vaid ka välimiselt ebastabiilne daam püüab leida sisemise plusi. Selliste meeste puhul hingavad alati ükskõiksed naised;\nnad ütlevad, et intiimses kohas olevatel meestel on sündinud väga ilusad lapsed;\nSelliste kaubamärkide omanikud on täiesti iseseisev, nad lihtsalt saavutavad seatud eesmärgi ja ei anna sellega alati suuri kulutusi.\nNad ütlevad, et kui liikmel on kolm mooli, siis on sellise mehe perekonnas palju lapsi. Seepärast on lapsepõlves nevuse intiimne koht üsna märk kõrgemal, mitte haiguse tunnus.\nKuid kui selline kaubamärk ilmub küpsemas eas, on soovitatav seda perioodiliselt vaadata.\nKuna intiimsetes kohtades olevaid mükse ei leita nii tihti kui kätel, rinnal ja seljal, tekib nende kohta mõni küsimus. Vaatleme kõige levinumat neist.\nMida teha, kui genitaalidel on rippuvad koosseisud?\nMeditsiinilist ummistust nimetatakse papilloomiks, kuna see on põhjustatud inimese papilloomiviirusest.\nSellised moodustumised ilmnevad põhjusliku aine sisenemise tõttu verdesse, mida organismi nõrgestatud immuunsus ei suuda toime tulla.\nSelle tulemusena paiknevad papilloomid suguelunditel, rinnal, näol ja mujal kehaosadel.\nKui selline probleem on mures, soovitatakse algselt annetada verd patogeeni kindlaksmääramiseks ja seejärel eemaldada kahjustused laseriga.\nSee meetod on kõige tõhusam ja tõhusam papilloomide korral.\nMida tähendab kasvaja tekkimine peas?\nSelles ei esine erilist ohtu, kuna melaniini suurem kogunemine võib lokaliseerida mis tahes keha kudedes: nahal, limaskestadel ja isegi peenis.\nSeetõttu ei ole sellistes olukordades spetsiaalseid toiminguid ette nähtud, on oluline ainult pidevalt jälgida neoplasmide arengu dünaamikat ja õigeaegselt dermatoloogi näitamist.\nKuidas melanoomid välja näevad?\nSellised vormid ei erine keha teistest osadest melanoomidest ja neil on tavaliselt ebaühtlane kuju, mis ei ole iseloomulik muude kehade värvimullidele, ebaühtlale servale ja muudele omadustele.\nMis siis, kui ilmus kumer nevi?\nKuna selliseid koosmõjusid on kergem traumeerida, soovitatakse need eemaldada pärast kasvaja esialgset uurimist.\nKui nende hea kvaliteet on kinnitust leidnud, on sellised nevusid laseriga paremini eemaldatavad.\nMiks korter sümptom muutub kumeraks?\nMida teha, kui arola nibelis ilmub lilla sümbol? Siit saate teada.\nMida motiiv märgib vasaku jala kandil? Loe edasi.\nKas on olemas uusi kasvajaid, mis võivad põhjustada vähki?\nJah, meditsiinipraktikas on juhtumeid teada, kus peenise neoplasmid põhjustasid kasvaja nevus degeneratsiooni ja edasise leviku tõttu vähi tekkimist.\nSel põhjusel ei tohi peenise mooli jätta tähelepanu pööramata.\nKui meesil on tema peenis sünnimärk, ei tähenda see tõsiseid terviseprobleeme.\nSee on lihtsalt vabandus, et lähemalt uurida teie intiimset kohta ja jälgida neoplasmi seisundit, millega saate oma elus ilma probleemideta elada.\nMool võib olla magus, pikantne, seksikas ja isegi surmav. Kuid enamasti on need lihtsalt potentsiaalsed ohud. Seetõttu on parem hoolitseda nende eemaldamise eest õigeaegselt, eriti kuna kaasaegne meditsiin saab seda teha kiiresti ja valutult.


1.1. Käesolev privaatsuspoliitika reguleerib isikuandmete kogumist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid põhimõtteid. Isikuandmeid kogub töötleb ja säilitab isikuandmete vastutav töötleja Mtü Apones (edaspidi andmetöötleja).\n3.4.2. Töötlemise eesmärk – tellimuse töötlemine Isikuandmete säilitamise maksimaalne aeg – vastavalt seaduses nimetatud tähtaegadele.\n3.4.3. Töötlemise eesmärk – e-poe teenuste toimimise tagamine Isikuandmete säilitamise maksimaalne aeg – vastavalt seaduses nimetatud tähtaegadele.\n3.4.4. Töötlemise eesmärk – kliendihaldus Isikuandmete säilitamise maksimaalne aeg – vastavalt seaduses nimetatud tähtaegadele.\n3.4.5. Töötlemise eesmärk – finantstegevus, raamatupidamine Isikuandmete säilitamise maksimaalne aeg – vastavalt seaduses nimetatud tähtaegadele.\n4.5. Andmesubjekt saab õiguste teostamiseks pöörduda e-poe klienditoe poole aadressil info@ticketline.ee.\n5.2. Andmetöötlejal on õigus andmekaitsetingimusi osaliselt või täielikult muuta, teavitades andmesubjekte muudatustest kodulehe ticketline.ee kaudu.


2350 SAR et TRY ᐈ Teisenda ر.س2350 Saudi Araabia riaal sisse Türgi liir\n2350 SAR et TRY\nTe olete konverteerinud 2350 🇸🇦 Saudi Araabia riaal et 🇹🇷 Türgi liir. Summa sõnades: kaks tuhat kolmsada viiskümmend (Saudi Araabia riaal). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 2350 SAR et TRY. Kui palju ر.س2,350 Saudi Araabia riaal et Türgi liir? — ₺3598.49 TRY.Vaata tagasikäik TRY et SAR.Võibolla võite olla huvitatud SAR TRY Ajalooline diagramm, ja SAR TRY Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 2350 Saudi Araabia riaal et Türgi liir\nHindamise järgi: ₺1.531 TRY (-0.000541)-0.0353%\nInverse: ر.س0.653 SAR\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Saudi Araabia riaal et Türgi liir oli: ₺1.425. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 0.107 TRY (7.49%).\n2400 Saudi Araabia riaal et Türgi liir2450 Saudi Araabia riaal et Türgi liir2500 Saudi Araabia riaal et Türgi liir2550 Saudi Araabia riaal et Türgi liir2600 Saudi Araabia riaal et Türgi liir5200 Saudi Araabia riaal et Türgi liir10400 Saudi Araabia riaal et Türgi liir20800 Saudi Araabia riaal et Türgi liir41600 Saudi Araabia riaal et Türgi liir83200 Saudi Araabia riaal et Türgi liir1500 USA dollar et Tai baat120000 USA dollar et India ruupia0.1 USA dollar et Colombia peeso219190 MorpheusCoin et euro3.5 Austraalia dollar et Tai baat3500 Austraalia dollar et Tai baat219.19 MorpheusCoin et euro130000 Singapuri dollar et Jaapani jeen10000000 Jaapani jeen et Singapuri dollar121000 Singapuri dollar et Jaapani jeen121 Singapuri dollar et Jaapani jeen1.10983568 Victorium et Bitcoin20000 Singapuri dollar et euro200 Singapuri dollar et euro\nVahetuskursid uuendatud: Mon, 18 Nov 2019 11:15:02 +0000.


TÕNU KARMA 80. juubeli kõnekoosolek\n4. mail 2004 Tallinnas\nTõnu Karma tõi ettekandes “Hädas võõrpärisnimedega” esile probleeme, mis on seotud erinevates keeltes isiku- ja kohanimede transkribeerimisega läti keelde. Läti keeles kehtib range nõue, et isikunimed tuleb kirjutada uue kirjaviisi põhimõtetest lähtuvalt. See aga muudab muurahvuselise elanikkonna nimed võiks öelda tundmatuseni, nimele lisatakse veel ka sootunnus. Ilmunud on mitmed raamatud, mis sisuliselt on loendid, kuidas üht või teist koha- või isikunime läti keeles kirjutada; kuulajatele anti vaadata väljavõtet ajalehest, kus olid loetletud Eesti riigikogu, valitsuse jt kõrgemate instantside töötajad ja nende nimede kirjutamisviis. Ettekandja rõhutas, et juurdunud pruugist loobumiseks on vaja ametlikku otsust. Nii on Lätis kokku kutsutud toimkond, kes nimeküsimusi arutama hakkab, Tõnu Karma on palutud üheks nõuandjaks.\nUrmas Sutrop osutas ettekandes “ Ykescola ~ Ykescole ja Üksküla ” liivi keele uurija Tõnu Karma teedrajavale osale Henriku Liivimaa kroonikast tuntud liivi nime Ykescola ~ Ykescole nime tähenduse avamisel. Arvamus, et eesti Üksküla , läti Ikškile või saksa Uexküll tähendab ‘üks küla’, on kõneleja arvates laialt levinud rahvaetümoloogia. Nimekuju tuleks lugeda Ikeskoola või Ikeskoole ning interpreteerida kui liivi üliku pojale Ike (või ülikule Ikei(n)) kuulunud koolmekohta või liivasaarekesi, kus oli võimalik Väina jõge ületada ilma paatideta. Ettekanne on avaldatud Emakeele Seltsi 49. aastaraamatus (2003).\nTiit-Rein Viitso andis ettekandes “Liivi kvantiteedi- ja toonisüsteem ning astmevaheldus” ülevaate liivi keele konsonandi- ja vokaalisüsteemist. Konsonantismis vastanduvad tugevad ja nõrgad obstruendid ning palataliseeritud ning palataliseerimata alveolaarid. Vokaalisüsteem põhineb kaheksal lühikesel ning üheksal pikal vokaalil. Toonisüsteemis on sonoorsete häälikute püsitoon kergelt tõusev, katketoon on tõusev või langev, kõige enam pakub vastandusi liivi keeles r. Kvantiteedisüsteemis on liivi keeles klusiilidel eesti keele III vältele sarnane tugev geminaat, mis pikkade vokaalide järel esineb oluliselt nõrgemana. Et 1880. aasta Matteuse evangeeliumi tõlkes märgiti pikka vokaali nii 1. kui 2. silbis ühtmoodi pikana, jäi see vastandus ortograafias kajastamata. Omakorda on vaieldav, kas geminaatide nõrk vaste on geminaat või on tegu üksikesinemisega. Geminaadile vastanduvad helilised või nõrgad häälikud. Samalaadsed nähtused esinevad ka diftongi ja klusiili järel. Kvantiteedi- ja toonisüsteemi märkimine ortograafias andis võimaluse kajastada ortograafias ka liivi astmevaheldust. Selleni jõuti alles 1970. aastate eel.\nEduard Vääri ettekande pealkiri “Tõnu Karma kultuuritegelase ja livoloogina” kõneleb enda eest. See oli kokkuvõte Tõnu Karma teada-tuntud tegemistest ning üleskutse koguda uut ja põhimõttelist materjali nii Tõnu Karma sulest kui kohta ning avaldada kahes keeles: originaalis ja tõlkes. Tõnu Karmal oli see uus varnast võtta, auditooriumile näidati esimest, 1938. a Lastelehes ilmunud publikatsiooni – linoollõige “Orav maiustamas”.


Loodusõppeprogramm "Mitmekesine Lasnamägi": Kodutuvi\nehk kaljutuvi on meile kõigile tuttav linnatänavatel ning jõekallastel tegutsev lind. Ta on umbes hakisuurune ja tänu inimese lahkele kaasabile sageli ka küllalt kopsakas, nii et sageli meenutab tema kehaehitus küll rohkem vutti kui tuvi.\nTänu inimkaaslevale eluviisile on tal ka teised toitumisharjumused. Kui metsikud tuvid toituvad üldiselt valdavalt taimsest toidust, siis kodutuvid on juba enamuses kohastunud inimese pillava elulaadiga, toitudes peamiselt toidujäätmetest või siis nendest toidupaladest. mida inimesed meelega neile pakuvad. See kohastumus võimaldab neil ka talve üle elada. Talveks kogunevad kodutuvid linnadesse ja suurematesse asulatesse, kus siis toitutaksegi just nimelt inimese elukondlikest jääkidest.\nTuvid ei karda inimest ning sageli otsivad ise nendega kontakti. Samas aga ei tohiks ettevaatust unustada, on ju kodutuvid paljude haiguste edasikandjad ning aeglaselt lähenevat tuvi tuleks pigem vältida. Looduskaitse alla kodutuvi ei kuulu.\nRahvapärased nimed: linnatuvi, majatuvi.\nPostitaja: Tallinna Tuule Lasteaed kell 07:05


Rummu vanglas toimub nõudlik techno-festival - Muusika - Kultuur\n26. juuni 2017, 10:09\nJeff Mills tuleb Detroidist, techno sünnilinnast. Tema on üks plaadifirmale Underground Resistance aluse panijaid.\nRicardo Villalobos Berliinist – paljude arvates DJ nr 1 maailmas.


Tasub teada: lõkkes võib põletada vaid puhast puitu ja kiletamata pappi - Tarbija\nTasub teada: lõkkes võib põletada vaid puhast puitu ja kiletamata pappi\n17. juuni 2016, 12:20\nPuhta puidu põletamine.\nLähenevatel jaanipühadel võib tekkida kiusatus visata lõkkesse ka pidusöögist ülejäänud pakendid ja jäätmed, kuid pakendiringlus tuletab meelde, et nende põletamine lõkkes saastab keskkonda ja on inimeste tervisele ohtlik.\nPakendiringluse keskkonnajuhi Kadri Kaarna sõnul on sage olukord, kus jaanilõkke põletusmaterjaliks kogutakse ka pakendeid, prügi ja vanarehve. «Kuigi jäätmed võivad olla head soojuskandjad ja põleda ilusa leegiga, siis tegelikult tehakse neid põletades palju kahju. Selle tagajärjel katate koduaia mürgiste ainetega,» tuletas Kaarna meelde.\nSuitsuga õhku paiskuvad mittetäieliku põlemise tahked jäätmed sadenevad peagi meie muldadesse ja põhjavette. «Kuid vaevalt keegi meist soovib, et lapsed sööksid kantserogeensete dioksiinidega saastunud maasikaid,» juhtis Kaarna tähelepanu olukorra tõsidusele.\nKaarna lisas, et õige ja keskkonnasõbralik käitumine on suunata pakendid sorteerimisse. «Inimeste tervise ja keskkonna huvides ei ole lõke kohe kindlasti õige koht pakenditest vabanemiseks,» juhendas Pakendiringluse keskkonnajuht keskkonnasäästlikult toimima. Kõik sorteerimisest ülejääv tuleb viia segaolmejäätmete konteinerisse.\nÄärmisel juhul tohib kodustes lõketes põletada vaid puhast puitu ning kiletamata pappi ja paberit. Ent ka nende pakendite puhul tuleks samuti arvestada taaskasutamise reeglitega, kuna neid on võimalik taaskasutada. Arvutused näitavad, et paberi ja papi sorteerimine vähendab paberitootmise õhusaastet 75 protsenti.\nPakenditest vabanemiseks tuleb kasutada selleks ettenähtud konteinereid. Paberi ja papi jaoks on vastava märgistusega konteinerid ning pakendite nagu kartong, metall, plast ja klaas on oma konteinerid. Pandipakendi pudelid tuleb viia joogitaara tagastuspunkti. Vanu rehve saab ära anda kodukoha lähimas jäätmejaamas. Pakendikonteinerite või jäätmejaama aadressi leiab kohaliku omavalitsuse või pakendiorganisatsiooni kodulehelt.


Belarus | Ministry of Foreign Affairs\nEesti kodanikule on vajalik viisa, mida on võimalik taotleda Valgevene peakonsulaadist Tallinnas.\nLühiajaline viisa: ühe- või mitmekordne viisa, viibimisajaga kuni 90 päeva, väljastatakse järgmistel reisieesmärkidel: äri (töötamine on keelatud); eraasjad; turism (kuni 30 päeva); õpingud (kuni 30 päeva); osavõtt spordi- või kultuuriüritustest; usuga seotud üritused; isiku sugulase matmispaiga külastamine; humanitaarprogrammis osalemine; töö; alaline elamine; muu. Transiidiviisa: viisa kehtib ühe aasta, lubatud viibimisaeg 2 päeva alates riiki sisenemisest, ühe-, kahe- või mitmekordse sisenemisega. Pikaajaline viisa: ühe- või mitmekordne viisa, kehtivusajaga kuni üks aasta, viibimisajaga 90 päeva, väljastatakse järgmistel reisieesmärkidel: äri (töötamine on keelatud); eraasjad; usuga seotud üritused; sugulase matmispaiga külastamine; humanitaarprogrammis osalemine.\nDokumendid, mida nõutakse viisa taotlemisel:\nKehtiv pass, milles peab olema viisa jaoks vähemalt üks vaba lehekülg ja mis kehtib vähemalt 90 päeva pärast soovitava viisa perioodi lõppu\nVärviline passipilt (35 x 45 mm)\nDokumendid, mis tõestavad reisi eesmärki (sõltuvalt viisa tüübist).\nLühiajalise viisa puhul on lisaks vaja:\nKüllakutset (originaali või koopiat) või\nTaotleja lähisugulase äkilise haiguse või surma korral Valgevenes litsentseeritud arsti saadetud faksi, mis selgitab õnnetusjuhtumi üksikasju või\nValgevene kodaniku küllakutset, mis on notariaalselt Valgevene Tallinna peakonsulaadis kinnitatud või\nTõendit, et taotlejal on Valgevenes kinnisvara või\nTõendit, et taotleja on määratud mõnele ametikohale või\nvoucher’i originaali või\nKehtivat tõendit (originaal), mis tõestab, et taotlejal on Valgevenes mõne lähisugulase haud. Sellise tõendi võib väljastada Valgevene Punane Rist; Vabariigi Nõukogu; kohalikud täidesaatvad organid.\nInformatsiooni mitmekordse sisenemisloaga pikaajaliste viisade (äriliste või heategevuslike eesmärkidega reiside jaoks) taotlemise kohta saab Valgevene Välisministeeriumi koduleheküljelt www.mfa.gov.by\nViisade kohta käiva informatsiooni leiab Internetist www.estonia.belembassy.org\nAadress: Magdaleena 3, sektsioon "B", 11312 Tallinn\nTelefon: (+372) 651 55 00\nFaks: (+372)655 80 01\nValgevenesse sisenemisel tuleb täita migratsioonikaart. See esitatakse piirivalveametnikule nii riiki sisenemisel kui riigist lahkudes.\nJuhul, kui viibite Valgevenes üle 3 päeva, tuleb end registreerida kohaliku siseasjade osakonna passi- ja viisateenistuses (OVIR).\nViisarežiimi rikkumise korral määratakse rikkujale trahv ning vormistatakse väljasõiduviisa - selleks saadetakse viisata või aegunud viisaga isik piirilt tagasi paika, kus ta Valgevenes olles viibis ning kus kohaliku siseasjade osakonna passi- ja viisateenistuses tuleb vormistada väljasõiduviisa.\nTähelepanu! Seoses sagenenud juhtumitega, kui viisata Valgevenes läbisõidul viibivad Eesti kodanikud on vajanud Eesti Minski peakonsulaadi abi, tuletab välisministeerium meelde, et viisakohustusega riikidesse (lisaks Valgevenele ka näiteks Venemaa, Ukraina jt SRÜ riigid) reisimiseks peavad Eesti kodanikud taotlema viisat, seda ka juhul, kui ollakse riigis vaid läbisõidul. Venemaa viisa sõiduks Valgevenesse ei kehti.\nVõimalike probleemide vältimiseks tuleks säilitada tähelepanu enda ja oma asjade (dokumendid, raha jms) turvalisuse suhtes. Eriti tähelepanelik tasub olla nii rahvarohketes kohtades kui ka autoga reisides, vältimaks sõidukisse sissemurdmist.\nReisides tuleks kindlasti vältida radioaktiivselt saastatud piirkondi, mis on enamasti teeäärsete viitadega ka märgistatud. Turistidel soovitatakse olla ettevaatlik või vältida liikumist sõjaväeosade ümbruses ning õhtustes/öistes metroopeatustes.\nAutoga liikudes tuleks väljaspool magistraale ja peatänavaid arvestada ka kehvemate teeoludega.\nVõib esineda ka probleeme bensiini kättesaadavusega, 98-oktaanarvuga bensiiniga varustamine võib olla ebaühtlane.\nMobiilside levi katab suuremaid asulaid, samuti Brest-Moskva maanteed.\nfaks (372)655 80 01\nEV PEAKONSULAAT MINSKIS\nPereulok 2 - Koltsova 52\ntel. (375 17) 219 8830\nfaks (375 17) 219 8831\ne-mail: consulate.minsk@mfa.eeconsulate.minsk -[ätt]- mfa.ee\nKonsuli vastuvõtt: T 10.00 - 12. 00 ja N 14.00 - 16.00.\nVastuvõtule tulles on soovitatav eelnevalt konsulaadiga telefoni teel ühendust võtta.\nVäljaspool tööaega palume ühendust võtta välisministeeriumi valvesekretäriga tel +372 6 377 092.\nMiilits ja auto hädaabi - 01 ja 001\nKiirabi - 03


Putukad kasutavad taimi telefonidena - Äripäev\nPutukad kasutavad taimi telefonidena\n24. aprill 2008, 10:46\nTeadlased on avastanud, et putukad\nkasutavad taimi keemilise telefonina, et saata teateid maa alt maa peale.\nNähtuse avastasid Hollandi ökoloogiainstituudi teadlased eesotsas Roxina Soleriga. Siiski pole nad kindlad, kui laialt levinud see nähtus on, kirjutas LiveScience.\nOrgaaniline jutuajamine on sõbralikku laadi: eesmärgiks on maa peal elavatele lehti söövatele putukatele teada anda, millised taimed on maa-aluste juurtest toituvate putukate poolt hõivatud – sellised taimed on targem maapealt rahule jätta.\nKui maa-alune putukas mingi taime asustab, asub ta toituma taime juurte kallal. Et anda maa peal elavatele putukatele taime hõivamisest teada, saadavad nad teele keemilise signaali, mis jõuab lehtedeni. Nii saavad lehtedest toitujad vajaliku info juba esimese ampsuga kätte ning teavad asuda uut taime otsima.\nVarasemad uurimused on näidanud, et maa-aluste putukate poolt hõivatud taimedel arenevad maapealsete putukate vastsed aeglasemalt, seega on info taime hõivatuse kohta putukale igati oluline. Rohelised telefoniliinid aitavad ennetada tahtmatut konkureerimist ühe taime pärast.\nMaa-aluste putukate saadetud teadetest on kasu ka kolmandale osapoolele – putukavastsete looduslikule vaenlasele, parasiidist herilasele. Lehtedest eralduvad kemikaalid annavad herilastele infot erinevate taimede hõivatuse kohta. Kuna herilased munevad vaid maa peal elavate putukavastsete sisse, tasub neil vältida taimi, mille juurte all elavad maa-alused putukad ja mida maapealsed putukad seega ei asusta.


Pealeht - Lehekülg 3\nNäidatakse tulemusi 41 kuni 60, kokku 134\n28.12.15, 10:29 #41\nkliki kogumise eesmärk...mõned ikka kogemata klikivad sinna ja klikk ja raha tuleb.\n28.12.15, 13:58 #42\nminu arust oli naljakas\n28.02.16, 22:03 #43\nKas soccerneti protokollides on mängu toimumiskoht ja pealtvaatajate arv ainult Premium liiga teema? Seni ei ole ei Esiliigas ega ka Esiliiga b omades need asjad välja toodud.\n30.03.16, 03:44 #44\nSorry, põhiuudiste div laiusega 670 pikslit on minu ekraani jaoks väga karvane............\nedit: pealkirjad siis ennekõike\n30.03.16, 10:39 #45\nKes selle lolluse peale tuli, et pealeht postimeheks muuta? Vana oli originaalne vähemalt. Nüüd mingi blank tasuta theme tõmmatud lihtsalt. Praegused reklaamid häirivad veel rohkem kui kunagi varem.\nEhk hoiaks nädal paar seda uut pealehte, ning siis teeks küsitluse, kes eelistavad uut, kes vana. Sest vb on ainult harjumise asi, aga kahtlen et meelt muudaks.\n30.03.16, 11:59 #46\n30.03.16, 12:34 #47\n30.03.16, 15:11 #48\n30.03.16, 23:47 #49\n31.03.16, 13:23 #50\n31.03.16, 13:34 #51\n31.03.16, 13:40 #52\n31.03.16, 13:53 #53\n01.04.16, 00:10 #54\n01.04.16, 01:14 #55\n01.04.16, 07:09 #56\n01.04.16, 08:58 #57\n01.04.16, 22:21 #58\n01.04.16, 22:32 #59\n01.04.16, 22:34 #60


Call of Duty: Infinite Warfare Legacy Edition vajab 130GB vaba ruumi\nUudised Call of Duty: Infinite Warfare Legacy Edition vajab 130GB vaba ruumi\n6. oktoober 2016, 12:57\nViimasel ajal on mängude suurused päris kiirelt kasvanud. Erandiks ei ole ka uus Call of Duty: Infinite Warfare komplekt, mis sisaldab lisaks põhimängule ka Modern Warfare Remastered versiooni. Call of Duty: Infinite Warfare Legacy Edition vajab vähemalt 130GB vaba ruumi.\nKuna Modern Warfare Remastered ise võtab vähemalt 40GB ruumi (niipalju vajas ruumi MWR Early Access PlayStation 4’l), siis Infinite Warfare suuruseks saab olema umbes 90GB. Ilmselt on selle üheks põhjuseks siinkohal Activisioni lubadus, et Infinite Warfare hakkab PlayStation Pro’l jooksma 4K resolutsiooniga ja pakub HDR pilti.\nLisaks tuletame oma lugejatele siinkohal meelde, et juhul kui te ostate nimetatud komplekti füüsilisel plaadil, siis Modern Warfare tuleb kaasa küll digitaalse versioonina, kuid mängu käivitamiseks on vajalik, et Call of Duty: Infinite Warfare plaat oleks sel hetkel lugejas. Selle liigutuse üheks põhjuseks on Activisioni soov takistada seda, et need kes soovisid ainult Modern Warfare Remastered versiooni, ei saaks Infinite Warfare mängu edasi müüa.\n“Call of Duty: Vanguard” ilmub novembris\nActivision kuulutas uue “Call of Duty” mängu välja


Kuidas Ehitada Maapinnast Basseini Sammud 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nMida peate vajama See on kuum üks ja hea jahutuse aeg. Basseini paigaldamine on lihtne, kasutades allpool asuvat maapinna basseini sammu. Enne kui hüpate paremale, et teada saada, kuidas oma ülalpool maapealset basseini paigaldada, pidage meeles, et seal on mitut tüüpi basseine. Need hõlmavad ovaalset, ringikujulist, ristkülikut jms.\nSee on kuum üks ja hea jahutuse aeg. Basseini paigaldamine on lihtne, kasutades allpool asuvat maapinna basseini sammu.\nEnne kui hüpate paremale, et teada saada, kuidas oma ülalpool maapealset basseini paigaldada, pidage meeles, et seal on mitut tüüpi basseine. Need hõlmavad ovaalset, ringikujulist, ristkülikut jms. Milline teie valitud on teie jaoks. Pidage meeles, kui suur soovite oma basseini ja nende inimeste arvu, kes teie basseini kasutavad.\n1. samm - valige oma asukoht\nVali asukoht, kuhu soovite oma basseini panna. Hoidke eemal mis tahes servituudist ja hea reegel on jääda vähemalt 10 meetri kaugusele igast liinist. Sa tahad, et basseini vesi jääks soojaks ja nii puhas kui võimalik, nii et hoides basseini eemal mis tahes pealispinnast, oleks teie parim valik.\n2. samm - tõmba see üles\nSa tahad eemaldada kõik pitsid, mis on piirkonnas, kus te plaanite oma basseini. Seda tehakse lihtsalt kühvli abil. Samuti soovite veenduda, et pindala on vaba kividest või juurtest.\n3. samm - tasand see välja\nVeenduge, et maa on tasane. See on väga oluline samm kogumi koostamisel. Leidke kõige kõrgem punkt ja kasutage oma raketi või kühveldage, lõigake see alla, et see vastaks madalaima maapinna kõrgusele.\n4. samm - valige Base\nJärgmine, mida soovite oma basseini baasi valida. See materjal võib ulatuda lubjakivist, kuni kogu pinna ulatuses. See materjal asetatakse selle piirkonna ülaossa, mille olete just tühjendanud.\nSelle materjali kasutamine takistab basseini lekkimist maasse.\n5. samm - üles ütlevad seinad\nAsetage oma kokkupandud alumine plaat oma kattematerjali ja alustage seinte ehitamist. Seda tehakse seinte läbilaskmisega ja nende kinnitamisega alumise rõnga külge. Tahad hoida seina paigal, toetades, ja asetada need basseini välisküljele.\nJärgmine samm on see, kui asetate liiva basseini. Sa tahad veenduda, et kasutate sõelutud liiva, nii et pole mingit võimalust oma basseini vooderdumist läbistada.\nSamm 6 - Siin tuleb liiv\nNüüd tahate alustada oma liiva kaadris oleva kotiga. Veenduge, et liivaksite enne, kui see on ühtlane.\n7. samm - kinnitage liinilaev\nLisage oma basseini vooderdis ja kinnitage see kindlalt ülemisele küljele, kasutades\nEtapp 8 - toota veekogule\nMõned tuletõrjejaamad, sõltuvalt linnast, kus te elate, annavad oma basseini jaoks vett teie maja peale. Seda saate kontrollida kontakteerudes oma linna bürooga. Mõlemal juhul peab vesi minema ja filter peab olema ühendatud.\nNüüd on aeg lõõgastuda. Päris lihtne, ja mis tore töö. Lõdvestuge veidi ja ujuge.\nVideod Seotud Artiklid: PK - Närvihaigete hümn (audio).\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Ehitada Maapinnast Basseini Sammud\nTeie majas plastist vihmaveerennid installimine võib pakkuda teile mitmeid ainulaadseid eeliseid kui majaomanik. Seda tüüpi vihmaveetorude kasutamine võib muuta koduhoolduse taskukohaseks ja lihtsaks. Vastupidavus Plastik on üks kõige vastupidavamatest kanalimaterjalidest. Seda tüüpi materjal suudab taluda äärmuslikke temperatuure ja neil pole probleeme.


Bed and breakfast Arreau & inn, B&B Arreau Midi-Pirenei\nEns– 7,44 mi.\nSaint Paul d'Oueil– 12,1 mi.\nCazarilh– 13,21 mi.\nBareges– 14,11 mi.\nBagneres de Luchon– 15,4 mi.\nLuz Saint Sauveur– 17,89 mi.\nBeaucens– 20,9 mi.\nArgeles Gazost– 22,94 mi.\nLourdes– 23,68 mi.\nArras en Lavedan– 24,91 mi.\nBun– 25,58 mi.\nTarbes– 26,24 mi.\nLoubajac– 26,65 mi.\nLabarthe Inard– 28,55 mi.\nFigarol– 30,57 mi.\nSentein– 31,31 mi.\nCastillon en Couserans– 35,11 mi.\nMielan– 36,01 mi.\nCharo– 36,32 mi.\nEscaunets– 36,72 mi.\nMercenac– 38,39 mi.\nAste Beon– 38,64 mi.\nLorp Sentaraille– 39,78 mi.


Sel kevadel üllatab Santa Maria uute toodetega India ja Tex Mex sarjast - MÕTTED JA JUTUD EHK AUSALT ELUST SEKKA HOOGSALT UUDISEID\nSel kevadel üllatab Santa Maria uute toodetega India ja Tex Mex sarjast\nIndia sarja on lisandunud lameleivad ehk naanid. Traditsiooniliselt valmistatakse naanid nisujahust ja küpsetatakse tandoori ehk spetsiaalses saviahjus. Santa Maria tootevalikust leiab neid kahe erineva maitsega: India leib naan ning India leib naan koriandri ja küüslauguga. Ühes pakis on kaks leiba kogukaaluga 260 grammi.\nNaanid on eelküpsetatud ja valmistamisel võib neid kasta eelnevalt veega või määrida sulatatud võiga ning küpsetada mõned minutid ahjus. Samuti võib naane valmistada mikrolaineahjus või soojendada rösteris. Lameleivad sobivad karride ja idamaiste toitudega, nii salatite kui liha-ja kalaroogadega.\nIndiapäraste kastmete valik on täienenud kahe uue maitsega: ingveri ja küüslauguga Tikka Masala ning kookose ja koriandriga Korma kaste. Kreemja konsistentsiga ja kergelt vürtsikas kaste Tikka Masala sobib kanalihaga. Korma kaste on pärit Põhja-Indiast ja saanud mõjutusi Pärsia köögist. Kastmes on tunda kookose ja koriandri noote ning see sobib hästi lambalihaga. Indiapärase roa valmistamiseks tuleb lihale lisada kaste ja kergelt läbi kuumutada. Kastmed on saadaval 350grammistes purkides.\nMaitseainesegude valikust leiab uue Raita Spice Mix maitseainesegu. See maheda maitsega jogurtikaste sobib eriti hästi vürtsika sooja toidu kõrvale. Kastme hulka võib segada viilutatud kurki. Alates 1. aprillist on uued India sarja tooted müügil Järve, Pirita, Saare, Anne ja Kakumäe Selverites. Orienteeruvalt maksab pakk naane 1,99, eurot, kastmed 2,99 eurot ja Raita maitseainesegu 0,59 eurot.\nTex-mex-toitude austajate jaoks on Santa Maria turule toonud uue tomatipõhise dipi Chunky Salsa dipp. See on mõnus tomati- ja sibulatükkidega salsadipp, mis sobib serveerimiseks koos tortiljakrõpsudega või köögiviljade kõrvale. Salsadipp on saadaval 205grammises pakendis. Samuti on tootevalikusse lisandunud Tortiljakrõpsud BBQ ja peekoniga. Uued barbeque- ja peekonimaitselised tortiljakrõpsud moodustavad tomati- ja sibulatükkide salsadipiga mõnusa suupistelaua koosluse.\nChunky Salsa dipp maksab poes orienteeruvalt 2,60 eurot ja Tortiljakrõpsud BBQ ja peekoniga 1,89 eurot. Tex Mex sarja uued tooted on aprillist saadaval suuremates kauplustes üle Eesti.\nAllikas: Santa Maria


Poiss puidust kasti raamatu ülevaade - Filmi Rewievs\nvanus 11+ i) Schindleri nimekirjas poiste holokaustis ellujäänute kolimine.\nvanus 12+ Põhineb 2 arvustust Seda kohe saama\nSoovita värskendustPoiss puukarbil\nSee holokaustist üle elanud Leon Leysoni mälestusteraamat, mis oli üks noorimaid inimesi Oskar Schindleri juutide nimekirjas, kelle ta oma tehases tööle palkas, päästes seeläbi koonduslaagritesse saatmisest, räägib loost õudustest, mida ta läbi elas lapsepõlv Saksa okupeeritud Poolas. Lugejad saavad teada, kuidas Poola juudi rahvas järk-järgult tõrjuti ja lõpuks kõik inimõigused ära võeti.\nKuigi inimesed saavad teha üksteisele kohutavaid mõeldamatuid asju, on ka kangelasi, kes teevad tööd maailma paremaks muutmiseks. Pere olemasolu võib olla lohutus ka kõige viletsamatel aegadel. Ära kunagi kaota lootust. Te ei pea laskma oma lapsepõlve traagilistel sündmustel end määratleda.\nLeon rõhutab enda ja oma pereliikmete vahel tugevat armastust ja lojaalsust ka kõige pimedamal ajal - kui keegi saaks täiendava leivakooriku, tooks ta selle kindlasti koju, et perega jagada. Leon ja tema perekond ei loobunud kunagi lootusest, et nad suudavad selle kohutava ajalooperioodi kuidagi üle elada. Vabrikuomanik Oskar Schlinder riskis oma eluga, et päästa Saksa okupeeritud Poola südames üle 1000 juudi inimese.\nEhkki seda pole kirjeldatud graafiliselt ega vapralt, on autor Leyson aus õuduste ees, mida ta nägi - sealhulgas juudi inimesi, keda saksa sõdurid tulistasid külmavereliselt, ja vend pidi surnukehade põletamiseks masshaudu välja kaevama - ja mida ta kannatas: tema vangistajad piitsutasid ja elasid pidevalt esineva hirmuga, et tema või mõni tema pereliige tapetakse natsi juhusliku kapriisi järgi. Ta teatab ka julmustest, mille tunnistajaks ta polnud, kuid millest kuulis, näiteks koonduslaagrites toimunud inimeste massimõrvadest.\nVanemad peavad seda teadmaPoiss puukarbilon aus mälestusraamat Leon Leysonilt, kes kasvas üles Poolas holokausti ajal ja oli üks noorimaid inimesi Oskar Schindleri juutide nimekirjas, kes tal oli tehases tööd, et päästa neid koonduslaagritesse saatmisest. Leyson, kes suri vahetult enne selle raamatu ilmumist, ei taha hoiduda jutustamast kohutavatest asjadest (karm peksmine, peaaegu nälgimine, kuue aasta jooksul iga päev väga tõeline surmahirm) ja pealt näinud, sealhulgas näinud juute tulistamas. külm veri Saksa sõdurite poolt. Ta teatab ka julmustest, mille tunnistajaks ta polnud, kuid millest kuulis, näiteks koonduslaagrites toimunud inimeste massimõrvadest. Kuid ta annab edasi ka lootust, mida ta oma raskustest hoolimata hoidis. Asjaolu, et seda lugu räägitakse ellujäänu vaatenurgast, võib noortel lugejatel sündmusi hõlpsamalt omaks võtta.\ndale ja tucker vs kurjus\nTäiskasvanud Kirjutas ttv_btw 27. jaanuar 2020 vanus 2+\nSee on parim raamat Teata sellest arvustusest Täiskasvanud Kirjutas josephe 18. veebruar 2016 vanus 9+ Teata sellest arvustusest\nTeismeline, 13-aastane Kirjutas Lion_12 3. august 2016 vanus 11+ Teata sellest arvustusest Teismeline, 13-aastane Kirjutas nicholasmcc 25. september 2015 vanus 12+\nLugesin seda raamatut iseseisva lugemisülesande jaoks. Leon Leyson (autor) kasutas sensoorseid detaile ja tekitas minus tõesti tunde, nagu oleksin seal olnud. Ma tõesti soovitan ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest\nLeon Leyson on nagu iga teine noor poiss 1930. aastate Poolas - ta mängib oma sõpradega, käib nii avalikus koolis kui ka juudi koolis ning veedab palju aega oma nelja venna, õe ja vanematega. Kui Leon on 8-aastane, kolib tema perekond Krakowi ja kui 1938. aasta seljas on, jõuavad neile uudised juudid oma riigist väljasaatmise kohta. Aasta jooksul pole Leonil enam lubatud koolis käia, kõik juudi inimesed peavad kandma Taaveti tähe käepaelasid ja tuhanded neist on sunnitud Krakovist lahkuma. Leoni pereliikmed jäävad linna ja viiakse getosse, kus natsid nad igal õhtul enda sisse lukustavad. Kui natsid muutuvad jõhkramaks ja juudi inimestelt võetakse ära kõik inimõigused, on Leysoni perel üks õnn: Leoni isa palgatakse tööle Oskar Schindleri tehasesse ja lõpuks on tema ema, vend ja Leon ka. ise. Nii väike olles peab Leon töötava masina juurde jõudmiseks seisma kasti peal.\nLihtsas, ilustamata proosas räägib Leon Leyson, mis tunne oli olla natside poolt okupeeritud Poolas noor juudi poiss. Ehkki puukastis olev poiss räägib väidetavalt kuulsas Schlinderi nimekirjas olevast lapsest, pakub see ka lapse pilgu ajalukku ja näitab, kuidas oli lapsel natside käest lapsepõlv kaotada. Üksikasjad väikestest õnnehetkedest, mille tema pere leidis kohutavate katsumuste ajal koos püsimisel, annavad kontrasti nende kogemuste jõhkrusele ja teevad selle kõik kuidagi reaalsemaks. Lastel on lihtne empaatiat tunda ja end samas olukorras ette kujutada. See veidi pärast Leysoni surma ilmunud mälestusteraamat on oluline teos.\nPered saavad rääkida lastele mõeldud holokaustikirjandusest. Kuidas on see aimekirjanduse mälestusteraamat võrreldav auhinnatud väljamõeldud kontodega Raamatuvaras võiNumbrid tähed?\nKas olete filmi näinud Schlinderi nimekiri ? Mis on Oskar Schlinderi portreteerimise erinevusi aastalPoiss puukarbil? Mis on sama?\nMille poolest erineb memuaar romaanist? Kuidas see sarnane on? Milliseid mälestusi veel olete lugenud?\nAutorid: Leon Leyson, Leon Leyson, Marilyn J. Harran\nAvaldamise kuupäev: 4. september 2013\nKirjastaja soovitatud vanus (ed): 9 - 17\nAuhind: ALA parimad ja tähelepanuväärsemad raamatud\nkuidas panna ta sind jälitama\nmille kohta me valetasime


Euphoria - Mis on see tingimus?\nkirjanduses kirjeldab inimeste haigus, kirjanikud tihti kasutatakse sõna "eufooria".Mis on see tingimus?Ja kui kasulik või kahjulik psüühika üksikute viibimist seda?\nsõnastik vastuseks küsimusele "eufooria - see on" võimalik lugeda järgmist: emotsioon varjundit positiivset mõju, mida iseloomustab tugev, sügav kogemus, kitsendades teadvuse ja vähenenud enesekontroll.Erinevus eufooria kirg, mis on kaetud kriminaalõiguse seisneb selles, et ta on helge välise ekraani.See tunne rahulolu, vaikne rõõm ja isegi ekstaas rahulik õndsus, täites õnnetunnet.Seal tuleb tunne eufooria ja tavaliselt kaasneb järsk aeglustumine vaimse ja kehalise aktiivsuse.Vaatamata vahetu solvav, see riik püsib vaikne valdav õnn ja rõõm võib olla üsna pikk.Seetõttu enamik arste uskuda, et pikaajalise õnne - ebatervislik ilming psüühika.Ja paljud Aesculapius, vastates küsimusele eufooria - see tähendab, et kipuvad auaste seda kõrvalekaldeid.\nOle õnnelik armastus - on halb?\nMe kõik unistame õnnest.Ja see on tegutsemiseks eesmärgid, mida nimetatakse õnne, on peamiseks liikumapanevaks tingimus elu.Mees on eufooriaseisundi, et ta usub, et ta lihtsalt jõudis üle ja püüame midagi.Ta on lõdvestunud, passiivne seisund.Selle näiteks on mõned paarid, kui üks neist (kaks harva samaaegselt) täidab tunnet eufooria.Ja see on koht, kus õnnelik võitja saab oodata probleeme: leevendatakse, passiivne, kõik rahul, isik ei ole enam otsima partneri eest hoolt kanda, püüavad parandada suhteid.Ja tulemus - nõrgenemine sideaine tundeid armastusest, reetmisest teisel poolel, kokkuvarisemist pere.\neufooria eest loovisik\nka mitte alati käepärast mängib pikema tunne eufooria loomingulist inimest: kunstnikud, lauljad, heliloojad, luuletajad, kirjanikud, kunstnikud.Jõudes, kui tundub, et mõned top of glory, et need inimesed on lõpetanud oma arengus ja liikumise peatamiseks: need tekivad "loomingulise stagnatsiooni," need, kes minema laval enam investeerida täitmise hinge.Tegelikult paljud elukutsed nõuavad inimeste emotsioone lõhkemist, heledus tunnete väljendamine, aistingud ägenemine.Aga eufooria nagu "hõlmab hinge lämmatab tekk mõttetu" küllastab inimese teadvuse "ookean pidev pidev rõõm ja rahulolu."\nema armastus - on ka eufooria\nJa see on raske vaielda.Rõõmu, teades, et valgus su edendada kõige armsam inimene maailmas, sügavamal tema paljudele noortele emadele on kõige tugevam tunne elu.Kuid esimese eluaasta jooksul laps on riigile vanematest arusaadav ja on positiivne mõju.See on kohutav, kui eufooria, mis tulenevad armastust lapse, võtab liiga kaua aega, lööb noorukieas ning mõnikord vanem eluperioodil, "poiss".Lapsevanemad, üleni intensiivne vaikne rõõm, kaotavad reaalsustaju, ei näe midagi ümber, juues ainult oma õnne.\nEuphoria vahendina, et leevendada stressi\nAga seal on kasulikud punktid eufooria.Pärast seda perioodi hinge lõdvestab, vähendab stressi ja endine "vaakum" täis positiivseid emotsioone.Seetõttu eufooria on kasulik ka inimestele.On ainult üks tingimus: see ei tohi kesta liiga kaua.Rõõm on kaemus looduse kaugusel kaunist muusikat, luulelugemised, kallistusi kallimale peab olema mees.Vahel nad stimuleerivad loomine kunstiteos.Aga enamik inimesi aru, et kõik on mööduv, isegi eufooria, see oli kõik, mida ta võiks äkki kaotad ... ta on hirmunud oma õnne.Ja see võimaldab tal tulla vaimne nirvaana kiirustada tagasi veekeeris elu, kuid uue hoo.\nAddiction - kunstlikult loodud eufooria\nJa muidugi, keegi ei seisa alkohoolikud, narkomaanid, narkomaanid.Need inimesed üritavad sukelduda eufooriaseisundi kunstlikult.Ja põhimõtteliselt, nad on edukad.Kuid inimesed tavaellu tagasi pöörduda pärast katset õndsus loomulik eufooria, tahab korrata jms.Looja saagi tööd - tunnustus tuleb välja teenida.Lovers tulla uus, originaal viis tuua rõõmu oma teise poole.Narkomaan ja joodik, liiga, otsivad uusi vahendeid sukelduda riigi õnnelik unustusse ...\nKuidas valmistada pilaff on pada üle tulekahju\nKuidas teha kõrvaldamine Gudulu (õunad)