Kosmilise eluenergia saladus - Maaja Koduleht\nKosmos Kummaline maailm Tervis\nHiinlased nimetavad seda chiks, indialased pranaks, mõistes viimase all jumalikku energiat, mõistatuslikku jõudu ja kiirgust, mis läbib universumit ja iga inimest. Imepäraste võimetega ravitsejad ja šamaanid tunnetavad seda energiat ja võivad seda isegi näha. Nad teavad selle positiivset mõju ja oskavad seda sihiteadlikult suunata ja kasutada. Kuigi üha rohkem inimesi on hakanud uskuma nähtamatusse energiasse, on lääne teadlased jäänud endiselt skeptiliseks…\nAlbert Einstein ei olnud mitte ainult geniaalne teadlane, vaid ka väga viisakas inimene. 13. jaanuaril 1941 võttis Nobeli preemia laureaat Einstein oma Princetonis (USA) asuvas korteris vastu Austria psühholoogi Wilhelm Reichi (1897–1957). Viimane oli hiljuti oma liigagi eriskummaliste ideede tõttu Psühhoanalüütilisest Seltsist välja heidetud. Nüüd soovis ta kuulda suure füüsiku arvamust oma „orgon-akumulaatori“ idee kohta. Eksperimendialdis Reich oli veendunud, et on saladuslikule energiale, mida ta nimetas „orgoniks“, jälile jõudnud. Tema arvates läbib see energia iga inimest ja tema suutvat selle energia nähtavaks muuta. Einstein valmistas uurijale pettumuse. Kuulsa teadlase arvates ei saa olla tegemist mitte millegi muu kui subjektiivsete tundmustega. Reich läks hiljem vabasurma, kuid kindla veendumusega, et ta oleks suutnud salapärase kosmilise eluenergia orgoni nagu valguse nähtavaks muuta.\nAustria psühholoog Wilhelm Reich uskus nähtamatusse energiasse, mille ta nimetas orgoniks.\nJärjekordselt oli äpardunud katse läänelike teaduslike meetoditega tõestada, et maailma ja inimesi läbib nähtamatu energia. Reichi traagika seisnes selles, et ta oli oma ideega päris lähedal sellele, mida enamik inimesi peab aksioomiks: nimelt eksisteerib võimas kosmiline energia (mida me veel paraku ei oska ei defineerida ega mõõta), mis mõjutab kogu universumis toimuvat, samuti inimese iga keharakku.\nTeine Nobeli preemia laureaat, kvantfüüsika rajaja Max Planck (1858–1947) otsis kogu oma elu „seda jõudu, mis kõike koos hoiab“. Teadlane tunnistas, et teda haarasid alati kahtlused, kui talle tundus, et oskab juba suurt osa sellest saladuslikust energiast ära seletada, kuid siis leidis, et on olemas veelgi võimsam energia, millele ta ei oska esialgu nimegi anda.\nPraeguseks on sellele salapärasele energiale antud hulk nimesid: chi, prana, qui, kundalini, suur vaim, jumala hingamine. Maailma erinevates kultuurides on pikk mõistete nimekiri, mille abil püütakse defineerida kõike mõjutavat eluenergiat. Ja kõik mõtlevad ühte ja sama. „Me kõik oleme nii või teisiti asjale peaaegu pihta saanud,“ ütleb USA šamaan ja raamatuautor Kenneth Meadows. „Kõik selle maailma ilmingud annavad tunnistust universaalsest vääramatust jõust, mis on täiesti reaalne ja eksisteerib nii meis endis kui meie ümber.“\nMõned näevad seda, teised tunnetavad seda: šamaanid suudavad näha helendavaid energiavälju (huaska), mida on paljudel piltidel kujutatud ja mis näeb välja nagu vaarao Tutanhamoni peakate või Kristuse nimbus. Aasia ravitsejad suudavad isegi kombata eluenergiat (chi), mis voolab läbi meie keha ja annab jõudu meie organismile. Kui meie energiavood on häiritud, siis me haigestume ja ravitseja ülesanne on taastada eelkõige energeetiline tasakaal, kas siis käte pealepanemisega, nagu seda tehakse Jaapanis või Indoneesias või Hiina akupunktuuri ehk nõelravi abil. Energeetilise tasakaalu taastamisega saavad suurepäraselt hakkama ka šamaanid.\nEnergiavoogude ravimisest tähtsam on aga haiguste ennetamine: india prana-ravitsejad (prana – eluenergia) tunnevad haiguse ära juba ammu enne seda, kui tõbi ennast tunda annab. Prana-uuringud on seal sama tavalised kui meil profülaktilised läbivaatused või kord aastas käik hambaarsti juurde. Sama teevad hiina ravitsejad pulssi uurides. Õigeaegse energeetilise tasakaalu korrigeerimisega on võimalik haigusi ära hoida. Indias ja Hiinas on tänini tavaks, et arst saab palka seni kuni patsient on terve. Kui patsient peaks haigestuma, ravib arst teda tasuta. Muide, ka Hiina keisrite arstid said palka sama süsteemi järgi. Ilmselt see toimis, sest Hiina keisrid haigestusid väga harva.\nAlbert Einstein jäi Reichi teooria suhtes skeptiliseks, kuid esitas samas riukaliku küsimuse: „Kui Jumal lõi maailma, kas tal oleks olnud võimalus seda ka mitte teha?” Albert Einstein kinnitas 1920. aastal, et niipea, kui kõik loodusseadused on tuvastatud, saavad teadlased tulevikku ennustada. Newton oli näiteks kindel, et osakese kiirust ja lähtepositsiooni teades saab ennustada, kuhu see liigub. Füüsik Niels Bohr vaidles vastu ja väitis, et teaduse abil saab kätte ainult tõenäosuse, et osake liigub mingisse kindlasse kohta. Kriitika sundis Einsteini kirjutama Max Bornile, et ta ei usu kokkusattumustesse, sest Jumal täringuid ei mängi.\n„Meditsiini lähtepunktiks on igavikuliste asjade mõistmine,“ kirjutas omal ajal teadusliku meditsiini rajaja, kreek arst Hippokrates (u 460–375 eKr). Nii Aasias kui ka Aafrikas, selles oli tohter veendunud, valitsevad looduses samasugused energiad, mis mõjutavad ka inimese elu. Veelgi enam: kooskõla mikro- ja makrokosmose vahel on inimese identiteedi aluseks. Kogu maailm on ühtne selles mõttes, et kõik on omavahel seotud. See puudutab ka seda, mida me mõtleme hinge või vaimu all. Hawaii šamaan Herb Kawainui Kane kirjutab: „Enamik kultuure on maailmavaatelisest aspektist võetuna väga sarnased, kuid siiski väga erinevad moodsast Lääne maailmast.“\nSeega oleme kogu ülejäänud maailma vastu? „Me oleme veidrikud,“ ütleb Ute Prügner, meedik ja TCM-arst Hamburgis. Prügner, kes on õppinud ja praktiseerinud Hiinas ja Tiibetis TCM-i, peab energiaid, mis määravad patsiendi enesetunnet ja tervist, igapäevaseks reaalsuseks. „See, kes pole neid asju ise kogenud, on nõutu ja abitu,“ tunnistab ta, „sest ainult traditsioonilist hiina ja tiibeti meditsiini tundes on võimalik väita, et tegemist pole mingi hookuspookuse või soolapuhumisega.“ Aasia meedikute edu haiguste ravimisel kinnitab öeldut. „Nende meditsiin on täiesti samaväärne meie omaga,“ väidab ka Viini filosoofiaprofessor Fritz Wallner.\nKogu maailmas kõige enim levinud termin meie keha energiakeskuste kohta on tšakra (ring), mõiste, mis on pärit Indiast. Ja mis kõige kummalisem: ettekujutus energia „lülituskohtadest“ on peaaegu identne pea kõigi Aasia rahvaste, samuti maiade, inkade ja Põhja-Ameerika indiaanlaste juures. Selgroo lõpus kokkukerinuna puhkab „maojõud“ (kundalini), oodates, et teda äratatakse. Kundalini-jooga harjutuste eesmärgiks on selle „mao sirgu ajamine“, et ta saaks liikuda läbi keha.\nNobeli preemia laureaat Max Planck otsis samuti „jõudu, mis kõike koos hoiab“. 1900. aastal püstitas ta hüpoteesi, et elektromagnetlained kiirguvad ja neelduvad lõpliku suurusega energiakvantide kaupa, ja pani seega aluse kvantteooriale.\nMitte ainult jooga, mediteerimine, akupunktuur, shiatsu (massaaž), moxibustion (soojendamine) või reiki (käte pealepanemine) avaldab mõju miljonite inimeste tervisele ja enesetundele. On ka veel palju teisigi meetodeid energia tugevdamiseks ja mõjutamiseks, kui see on väliste mõjude või psüühiliste probleemide tõttu valele rajale sattunud. Kõige tähtsam on hoolitseda selle koha eest, kust energia välja voolab või sinna tagasi pöördub. See koht ehk „kõhu aju“asub kahe sõrmelaiuse kaugusel nabast ja selle nimeks on dantien ehk elu ookean.\nKõikjal Shanghai, Pekingi, Nagasaki või Tokyo tänavatel võib kohata inimesi, kes liiguvad pisut kummalise rühiga ja nagu aegluubis. Need inimesed harrastavad tai chi harjutusi, mis peaksid aktiviseerima nende dantieni (Jaapanis nimetatakse seda haraks) energialiikumist. Aasias teab iga laps, et sellest sõltub hea enesetunne, õnn ja tervis.\n„Dantien määrab tõepoolest suures osas selle, kuidas me ennast tunneme. Mõned inimesed saavad n-ö asjale pihta, teistel aga pole mingit kontakti oma energiakeskusega,“ ütleb Ute Prügner. „Mõned on tõelised dantieni-talendid, nii nagu mõned inimesed on musikaalsed, teised mitte.“\nIlma harjutamiseta ei jõua aga kuigi kaugele. Prügner: „Oma danteini on võimalik treenida ja arendada joogaharjutuste, judo või mediteerimisega, et saavutada võimalikult kõrge energianivoo.“ Inimesed, kellel on kõrgendatud dantieni-teadvus, tunnetavad reaalsust teisiti. „Nad on suutelised tunnetama asju nii nagu need tegelikult on,“ selgitab Prügner. „See tähendab seda, et need inimesed tunnetavad teatud energiavälju ja võnkeid, mida tavainimene kuidagi ei taju.”\n„Kõhutunne“ ei peta\nAasia ekspert Christopher Markert (raamatu „I Ging. Das Buch der Wandlungen“ autor) täiendab: „Kui me mõtleme millestki või teeme midagi sellist, mis meie tõekspidamistele ei vasta või mida me kardame, tunneme oma keha keskosas ebamugavat tunnet. On ju käibel isegi selline mõiste nagu „kõhutunne“.\nMüstiline ja hoomamatu kosmos (fotol udukogu NGC 3372). Pole vaja tõestada, et Päike mõjutab oluliselt inimeste elu, tervist ja isegi eluiga. (Loe artiklit „Kas kõiges on süüdi päike?”) Kuid mida mõelda salapärase kosmilise eluenergia all? Me ei oska isegi oletada, milline koosmõju võib olla Päikese valgusel, gravitatsiooniväljal, Maale jõudvatel kõikvõimalikel kosmilistel kiirtel, Kuu ja Maa vastastikkusel külgetõmbejõul. Nii jääbki vist üle nimetada salapärane eluenergia chiks ja leppida teadmisega, et me ei oska seda energiat kirjeldada ega mõõta. Lohutuseks võib öelda, et samuti ei suuda me lahti seletada kõike seda, mis universumis toimub ega veenvalt kirjeldada neid jõude, mis panevad liikuma udukogud, ja galaktikad või kuidas tekivad planeedid. Ammugi ei suuda me ära seletada, mis oli enne Suurt Pauku.\nHiinas seotakse külmal aastaajal villast sallid ümber kõhu, et dantieni energia oleks hästi kaitstud. Muide, sama – hiinlaste villase salli kasutamisest midagi teadmata – praktiseerisid ka Põhja-Aafrikas teeninud Prantsuse võõrleegionärid. Pikk ümber kõhu keeratud vöö püksirihma all kuulub veel tänapäevalgi võõrleegionäride paraadmundri juurde!\nMarkert väidab, et kõrge energiaväljaga inimesi ehk teisiti öeldes dantieni-isiksusi võib juba kaugelt ära tunda. Nad on endaga rahul, väga tasakaalukad, tagasihoidlikud, abivalmid ja vastutustundlikud. Inimesed, kes sellest energiasüsteemist midagi ei taipa, otsivad alateadlikult dantieni-isiksuste lähedust ja tunnevad ennast nende seltskonnas hästi, kuigi nad ei suuda põhjust ära seletada. Võib-olla on asi „sisemises naeratuses“, mida dantieni-isiksused sõna otseses mõttes välja kiirgavad. Markert: „Dantien ei saa meile öelda, mida me tegema peame, et olukorda muuta, kuid osutab väga täpselt sellele, et midagi on vaja muuta, midagi on vaja ette võtta. Dantien aitab liikuda õiges suunas ja kui õige otsus on tehtud, saabub taas meeldiv tunne ja hingerahu. Järelikult oleme õigel teel.”\nEhk lihtsamalt öeldes: kõhutunne ei peta meid. Jah, kõhutunne pole mingi vanarahva loba. Ameerika neuroloog Antonio Damasio tõestas 1980. aastatel, et tähtsate otsuste vastuvõtmisel on meie aju „nõuandjaks“ emotsionaalsele otsustamiskeskusele, mis teeb sageli ainuõige otsuse. „Suur SEE“ nagu neoroloogid seda keskust nimetavad, asub Damasio arvates kusagil aju keskosas.\nIga inimene võtab päeva jooksul vastu umbes 100 000 otsust, suurema osa neist järelemõtlemata ja realiseerimata. Seda enam on tähtis hoida oma energianivood kõrgel, et „kõhutunne“ ei jääks õigel hetkel tähele panemata. Geniaalne füüsik Albert Einstein, kes oma valemiga E=mc² formuleeris mateeria ja energia suhte, vandus käed kõhul: „Ainuke, mis tõesti loeb, on intuitsioon. Intuitiivne vaim on looduse suurim kingitus ja ratsionaalne vaim truu teener. Me oleme loonud ühiskonna, kes austab teenreid ja on kingituse unustanud.“\nKuidas energiat tunda\nLääne arsti jaoks jääb traditsioonilise hiina meditsiini mudel – pilt inimesest, keda läbivad salapärased meridiaanid ja punktid, mida mööda kulgeb meie keha eluenergia – arusaamatuks või koguni täiesti mõistetamatuks. Hiina „mudeli“ järgi kulgeb mööda inimese keha 12 meridiaani (jing mai) – kuus ees ja kuus taga, juhtides energiat meie keha tähtsaimate organite juurde. Vahetult naha alla jääb umbes 800 energiapunkti, mille mõjutamisel nõelraviga on võimalik organismi seisundit mõjutada. Akupunktuuri spetsialistid tajuvad neid punkte imepisikeste lohukestena ja torkavad sinna nõela.\nTraditsioonilise hiina meditsiini järgi läbib inimese keha meridiaanide võrgustik, läbi mille voolab energia. Indias arvatakse, et inimese kehas asub seitse sakrat – helendavat energiakeskust.\nTähtsaim energiadiagnoos on pulsi mõõtmine. Mööda randmeid kulgevad üksteise kohal kolm energiateed. Hiina arstid „loevad“ neid teid samasuguse täpsusega nagu pimedad reljeefset pimedatekirja. 32 pulsiparameetrit näitavad inimese energeetilist seisundit. Energiadiagnoosi juurde kuulub ka keele värv, kehahoid, füsiognoomia ja patsiendi hääl. Energia ringleb 24-tunnises rütmis läbi meridiaanide, igaühel neist on kindlal ajal energeetiline kulminatsioon. Häirimatult kulgev energia on füüsilise tervise eelduseks, „ummistus“ aga haiguste põhjuseks. Kuidas energia inimese kehasse pääseb, pole kusagil täpsemalt kirjeldatud.\nLähtutakse „konventsionaalsest chist“, mida me omame sünnist saadik ja mis ühendab meid kosmilise chiga. Kui paljude lääne meedikute jaoks on see kõik segane udujutt, mis on läbi põimunud idamaiste religioonide ja uskumustega, siis sama raske on hiina arstil mõista, miks kaasaegsed lääne meedikud, kes on uhked oma teadmiste üle „klassikalises meditsiinis“, ei oska tihtipeale diagnoosida isegi kõige lihtsamaid haigusi, rääkimata raskematest: infarkti peetakse kollatõveks, sügelisi allergiaks, ajukasvajast tingitud peavalusid ülejoomise tagajärjeks, rasedust gastriidiks jne samas vaimus. Kaasaegsed lääne arstid on pehmelt öeldes võõrandunud haigest (see on juba omaette teema, millel käesolevas artiklis pole võimalik pikemalt peatuda), nad usaldavad rohkem keerukat tehnikat kui oma vaistu ja kogemusi. Sageli isegi ei vaevuta tutvuma patsiendi haiguslooga või visatakse vaid põgus pilk analüüsivastusele. Kardiogramm on aga nii mõnegi tohtri jaoks arusaamatu sigrimigri. Ehk teissõnu: meie arstidel võivad olla suurepärased teadmised, kuid neil pole võimeid.\nMiks hiina traditsiooniline meditsiin nii populaarsem on\nHiina traditsiooniline meditsiin (inglise k Traditional Chinese Medicine – TCM) on kõigist nn looduslähedastest raviviisidest kõige tuntum ja mõjuvõimsaim, kuna see on kirjalikult fikseeritud juba rohkem kui 2000 aastat tagasi. Selles osas erineb TCM paljudest teistest raviviisidest, mida on ajast aega edasi antud vaid suuliselt või koguni suures saladuses hoitud. Sellegipoolest on see samas maailma noorim meditsiinisüsteem, veel noorem kui meie lääne meditsiin, mis alles kõigest 200 aastat tagasi vahetas välja traditsioonilise Euroopa looduslähedase posimise.\nJooga on kahtlemata omaette kunst ja teadus. Jooga suudab seda, millega ei saa hakkama ükski klassikalise meditsiini spetsialist. Eelkõige on tähelepanuväärne see, et jooga valitseb täielikult oma keha ja tahet ning on ainuüksi enesesisenduse abil võimeline juhtima oma organismi tegevust ja seisundit.\n1950. aastatel käskis esimees Mao ühendada piirkonniti väga erinevad ravipraktikad ja kogu riigis ühtse raviprogrammina rahva tervishoiu kindlustamiseks kasutusele võtta. Üle öö sai TCM kogu maailmas tuntuks 1971. aastal, kui ajalehe New York Times korrespondent, tuntud ajakirjanik James Reston, kes saatis USA riigisekretäri Henry Kissingeri tema Hiina-visiidil, jäi pimesoolepõletikku. Hiina arstid opereerisid teda täie teadvuse juures, kasutades tuimastamiseks ainult akupunktuuri. Juhtum tekitas paraja sensatsiooni ja suurendas järsult huvi akupunktuuri ja hiina meditsiini vastu. Tänapäeval kasutatakse Läänes akupunktuuri mitte ainult operatsioonidel valu vaigistamiseks, vaid ka teiste raviviiside toetamiseks pea kõigi haiguste puhul. Tõsi, lääne arstid on akupunktuuri täiustanud, juhtides nõeltesse nende mõju tugevdamiseks imeväikese koguse elektrit.\nAkupunktuuri eeliseks on sageli mitte ainult haigusest jagusaamine, vaid negatiivsete kõrvalmõjude puudumine. Tõsi, vettpidavat teaduslikku tõestust TCM-le siiani pole ja tõenäoliselt ei saa seda ka kunagi olema. Teisalt on aga Lääne klassikaline meditsiin hiina meditsiini täielik vastand. Tänini ei suudeta ära seletada paljude keemiliste ravimite tegelikku mõju. Ammugi ei suuda lääne arstid ära seletada, miks ühele inimesele ravim mõjub, teisele ei avalda aga mingit toimet.\nPaljud lääne arstid ei taha kuidagi tunnistada, et igale patsiendile on vaja läheneda individuaalselt ja sageli mõjub arsti osavõtlik suhtumine ja soe sõna tõhusamalt kui mingi ravim. Kui näiteks Saksamaal on müügil 60 000 ravimit, siis loomulikult on sellise sortimendi müük farmaatsiafirmadele ülimalt tulus. Kuid kas selline ravimite uputus on ka teaduslikult põhjendatud, on nad ikka tõesti kõik vajalikud ja tõhusad? Ilmselt juhinduvad tohtrid põhimõttest, et kui ravim haiget just ei tapa, siis selle väljakirjutamine on lõppkokkuvõttes ikkagi kasulik, kui mitte patsiendile, siis ravimimüüjale kindlasti.\nMida arvab teadlane?\nToronto ülikooli emeriitprofessor Endel Tulving: „Ma usun, et on olemas mingisugune minust ja tervest inimkonnast suurem jõud. See jõud on absoluutne, ainulaadne, paratamatu ja see on piiramatu ajas ja ruumis. Ma usun, et see on minu olemise aluseks ning mõjutab seda, mida ma elus teen. Ma nimetan seda väge looduseks (nature) või kui ma soovin seda isikustada, siis emakeseks looduseks (mother nature). Teistel inimestel võib olla sama väe kohta mõni teine nimi. Ent teaduslik kontseptsioon meeltest (mind), mida ma olen uurinud, on tegelikult väga lähedane sellele, mida nimetatakse hingeks (soul).\n← Õnnelikud ja õnnetud nädalapäevad\nTsunami India ookeanis 26. detsembril 2004 (galerii) →


Arcore PKG -163 | sportisimo.cz\nArcore PKG -163\nDětské cyklistické rukavice (7653000026)\n69 Kč Ušetříte: 20 Kč (28 %)\nCyklistické rukaviceCyklo rukaviceDětské cyklistické oblečení - vánoční tipyOblečení na koloCyklo oblečení Arcore - navrženo ve Sportisimu\nDětské - Cyklistické rukavice ArcoreDětské - Cyklo rukavice ArcoreDětské - Dětské cyklistické oblečení - vánoční tipy ArcoreDětské - ArcoreDětské - Cyklo oblečení Arcore - navrženo ve Sportisimu Arcore\nKód produktu 7653000026\nKód dodavatele 7653000026\n10:44 27. 3. 2020\nmoc hezké, velikost jsem musela vyměnit 9 za 10. Pro devítileté dítě akorát\n22:16 18. 6. 2019


AliceVega - Rata jasmin video\nBobies4fun livejasmin DarkTelosTrioBisexuals livejasmin MilaBeautifulSeanWalkerr livejasmin ditadollEdward4Dominic livejasmin lararedAmeliaGentle livejasmin BrendaColeKarollyAngel livejasmin BrendaCole\nAlexTham livejasmin DancingBoobsAmazingDarkSex livejasmin KimmyPerezLorainSophie livejasmin Edward4DominicSkyPalmer livejasmin AmazingDarkSexDirtyFruit livejasmin DanielaCollinsVIDEOBABY livejasmin GedaPretty\nAliceVega Rata jasmin. AlikaSecret. RynaFox. AmazingDarkSex.\nKandyAsianLorainSophieAlikaSecretNicolasCruz .BabyDollARedfrescaKarollyAngelHoneyLipsBB .GoddessSkyelorenxblondeJerromyBunnySexyMuscled .ChuckCockTrioBisexualsSabrinaPresleySabrinaPresley .GoddessSkyeHarmonyistsamantaahottPlayfulZANE .GedaPrettyJackyDanielSabrinaPresleyHollyIvy .KandyAsianDICKOhotthairyboyBabyDollA .samantaahottDanielaCollinsLorainSophieTrioBisexuals .FitnessCoupleXXXIsisAniyaKiaWildDirtySexySub .LoriceeAlikaSecretKassandraKass2TSSexLIVEcum .RICHARXXAmazingDarkSexRICHARXXAmazingDarkSex .\nAriessMistress VideoSweetGirlSabrina VideoGypsyRose69 VideoLovelyAdrianna VideoSeanWalkerr VideoKassandraKass Video\nHollyIvy VideoTrioBisexuals VideoDANIELA320 Videohotthairyboy VideoDancingBoobs VideoKandyAsian Video\nK4milaSexLovelyAdriannaAmazingDarkSexhotthairyboy .RICHARXXSeanWalkerrLorainSophieSandraAndMark .hotthairyboyTheJaydeBunnyRICHARXXTrioBisexuals .TwoSweetBabiesPurelove69xDarkTelosAlikaSecret .MOSTxxWANTEDCaseyJeanGuysRealCumRICHARXX .hotthairyboyLunaTrixAlexThamAriessMistress .DarkTeloslararedsamantaahottJackyDaniel .LoriceeTrioBisexualshotthairyboySexykatimary .SophiaHipsFitnessCoupleXXXGoddessSkyeonebigboytoy .Bobies4funDevotedYvetteSophiaLopezXAmazingDarkSex .BLACKtshugCOCKSandraAndMarkAriessMistressHoneyLipsBB .


Mamamoo | Slang.ee | Online slängisõnastik\nMamamoo on Lõuna-Korea tüdrukute bänd, kes alustas oma tegevusega 2014. Grupis on 4 liiget- Hwasa, Wheein, Solar ja Moonbyul.\nMamamoo on väga head esinejad.\nLisas Shong 22.03.2020\nKirjuta parem definitsioon sõnale "Mamamoo" siit»


Müüa korter, 3 tuba - Tööstuse 47d-60, Kalamaja, Põhja-Tallinna, Tallinn, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Tööstuse 47d-60, Kalamaja, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nLoft number 60 on 3-toaline kõrgete lagede ja maast laeni akendega loft, mille juurde kuulub avar rõdu/terrass/katuseterrass. Tänu erakordselt kõrgele 4,4 meetrisele laele, on loftis põnev sisekorrusega planeering. Loft asub maja päikesepoolsel küljel, mis toob Su koju rohkelt päikesevalgust ning saad isiklikul rõdul maksimaalselt ilusasid ilmasid nautida. Sinu kodu akendest avanevad vaated vanalinnale/merele /city’le, mis võtavad ikka ja jälle Su sõnatuks. Koju jõudes ootab Sind mugav majasisene garaaž või jala tulles suurejooneline möbleeritud fuajee. Karakteriga kodu tõeliselt erilisele inimesele!\n- haljastatud promenaad\nVolta kvartali sisehoov saab uue hingamise põhjalikult läbimõeldud haljastusega pargi näol, kus on mõnus jalutada, mõtteid koguda ja teiste elanikega suhelda või saata lapsed mängima privaatsele mänguväljakule. Juba praegu on lastele välja ehitatud 1200 m2 suurune mänguväljak.\n- Kalamaja kauneim park 1 min\n- Selver ja Arsenali keskus 2 min\n- Südalinn 10 min\n229 900 € 2 546 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2969521 Kommentaar:


Annetuskeskkond - Kuningate fondi stipendiaadid on Lembit Saarsalu ja Tiia Paosalu\nKuningate fondi stipendiaadid on Lembit Saarsalu ja Tiia Paosalu\nKuningate otsuse kohaselt on 2021. aastal fondi stipendiaadid muusik Lembit Saarsalu ja ettevõtja Tiia Paosalu\nLembit Saarsalu on kogu oma elu pühendunud muusikale. Oma hingestatud esinemistega, põhiliselt saksofonil, on ta pakkunud rõõmu aastakümneid. Ja loodetavasti on ees veel palju aastaid kus me saame kuulata kõiki neid lummavaid helisid.\nLembit Saarsalu on nimetatud saksofonikuningaks ja Eesti džässi visiitkaardiks.Kuningad kinnitavad, et Lembit Saarsalu on Järvamaa ja Paide suursaadik muusikas. Alati, kui kusagil on esinemine, ei jäta ta mainimata, et on pärit Järvamaalt, sündinud Roosna-Allikul ja elab Paides. Ta on pühendunud džässmuusika tutvustamisele koolides, olles esinenud koos Olav Ehala ja teiste tuntud eesti muusikutega rohkem kui 40 000 õpilasele. Ta on teinud sadu salvestisi ja esinenud sadadel festivalidel üle maailma.\nKuningad soovivad Lembitule tugevat tervist ja jätkuvat tahet pakkuda inimestele rõõmu läbi muusika.\nTiia Paosalu on Paide kohvikukultuuri grand old lady. Sama tiitli vääriline on ka koos temaga kakskümmend kaheksa aastat Treegeri kohvikut vedanud Anne-Ly Ehman.\nKuningad teavad kui keeruline on Paides söögikoha pidamine ja seetõttu on eriti märkimisväärne Treegeri kohviku pikaaegne tegevus.\nKuningad on seisukohal, et kui hea toit on laual, siis on ka meel rõõmsam ja seda rõõmu on nii Tiia kui Anne-Ly kui kogu Treegeri kohviku pere läbi aastakümnete pakkunud. Hoolimata muutlikest oludest on Treegeri inimeste visadus andnud mitmele põlvkonnale võimaluse nautida suurepäraseid kondiitritooteid. Võib julgelt öelda, et kohviku stritslid, kringlid ja ka muudki on tuntud kaugemal kui ainult Paide ja Järvamaa.\nKuningad soovivad kohvikuperele jätkuvat visadust, tegutsemislusti ja palju kliente.\nStipendiumide väljaandmist toetasid kuningad: Rein Oselin, Valev Väljaots, Peeter Saldre, Kristjan Kõljalg, Vello Talviste, Kalle Grünthal, Lauri Lipp, Valeri Ivanov, Tõnis Elmik, Enn Sõmer, Mart Mikson, Kulno Klein, Alo Aasma, Tiit Schvede.


Pelargoon – Vikipeedia\nPelargoon (Pelargonium) on kurerehalaadsete seltsi kurerehaliste sugukonda kuuluv taimede perekond, kuhu kuulub umbes 250 liiki  püsikuid ja sukulentseid (pool)põõsaid. Pelargoonid on tuntud ka kui geraaniumid, kuid see võib tekitada segadust Kurereha perekonnaga, mille ladina- ja ingliskeelne nimetus on samuti Geranium.\nPelargoonid on põuakindlad taimed, mis on peamiselt pärit Lõuna-Aafrikast. Nad on levinud ilutaimed, sest nad õitsevad kaua ja õied on kirkad ja värvilised. Pelargoone kasutatakse ka eeterlikes õlides ja rahvameditsiinis.\nPelargoonid on üsna puitunud vartega ja püstised või roomavad. Leidub nii mittearomaatseid kui ka aromaatseid pelargoone. Lehed on terved või külgedelt või pealt sisselõigetega. Õisikud on väiksemate ja normaalsete lehelehtede või ainult väiksemate lehestiku lehtedega õitsvad oksad. Õisikus on 1-20 õit. Õied on valged, roosad, roosakaslillad või lillad, tagumised kroonlehed on tumelillad, veinipunase või tumepunase sulgjasarnase märgistusega. Õies asub 7 viljakat tolmukat. \nPelargoonid võivad kasvada peenardes, pottides ja rõdukastides. Nad kasvavad keskmise viljakusega liiv- ja liivsavimuldadel ja päikeselised kuni poolvarjulises kasvukohas. Kasvuperioodil vajab regulaarset kastmist ning väetamist, et rikkalikult õitseda sügiskülmadeni. Potis kasvatades tuleb jälgida, et üleliigne vesi saaks avauste kaudu välja valguda, sest pelargoonid ei kannata liigniiskust.\nPelargoonid õitsevad mai lõpust septembrini. Õisikud on särava tooniga. Suured poolkera- või kerakujulised õisikud kasvavad igast lehekaenlast. Liht- või täidisõied on koondunud pikkade õitevarte otsa õisikuks. Püstised sordid kasvavad 30-40 cm kõrguseks. Pelargoone on võimalik kasvatada püsikutena, kui hoida üle talve külmumisvabalt (min. temp. 7°C). Seejuures peaks koht olema jahe, valge ja taimi kasta minimaalselt. Kevadel lõigata tagasi, jättes umbes 5 cm pikkused tüükad, millest arenevad uued võrsed. Tagasilõigatud oksi võib kasutada pistokstena paljundamiseks. Seemnetega paljundamisel tuleb seemned külvata detsembrist veebruarini. Idanevad 20-25°C juures 7-14 päeva. Pelargoonid istutatakse 20-30 cm vahedega. \nBriti Pelargooniselts klassifitseerib kõik maailmas leiduvad pelargoonid ja nende hübriidid rühmadesse :\nPelargonium peltatum - luuderohulehine pelargoon\nPelargonium grandiflorum - suureõieline pelargoon\nPelargonium graveolens - lõhnav pelargoon\nPelargonium citronellum - sidrunpelargoon\nPelargonium crispum - kähar pelargoon\nPelargonium odoratissimum - ülilõhnav pelargoon\nPelargonium radula - kare pelargoon\nPelargonium tomentosum - karvane pelargoon\nPelargonium capitatum - roospelargoon\nPelargonium grossularioides - kookospelargoon\nPelargonium dichondrifolium - pipralõhnaline pelargoon\nDekoratsioon[muuda | muuda lähteteksti]\nPelargoonid on populaarsed dekoratiivtaimed. \nPelargoone kasutatakse maitse lisamiseks küpsetistesse, külmutatud piimatoodetesse, kommidesse, nätsudesse, tarretisse, pudingusse, alkohoolsetesse ja mittealkohoolsetesse jookidesse. Pelargonium tomentosumi, mündilõhnalist pelargooni kasutatakse tees. Pelargooniõli pikendab toidu säilivust oma antimikroobiliste omadustega. \nParfümeeria[muuda | muuda lähteteksti]\nPelargoonidest saadavat õli kasutatakse parfüümides, näiteks roosilõhnalistes, mündilõhnalistes, tsitruselõhanlistes parfüümides. \nRahvameditsiinis on pelargoon kasutusel olnud erinevate haiguste ja sümptomite vastu: düsenteeria, nefriit, närvivalu, palavik ja paljude teiste vastu. \nTsitaadid Vikitsitaatides: Pelargoon\n↑ "Pelargonium". The Plant List, 2013. Vaadatud 14.05.2020.\n↑ "Pelargoon". Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 14.05.2020.\n↑ "pelargoon". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 15.05.2020.\n↑ 4,0 4,1 Strlic, Matija. "Pelargonium (DC.) Harv.". Vaadatud 25.05.2020.\n↑ 5,0 5,1 "Pelargoon". Kekkilä. Vaadatud 15.05.2020.\n↑ "Pelargoon". Aiasõber. Vaadatud 15.05.2020.\n↑ Toivo Niiberg. "Pelargoone on lihtne paljundada". Maa Elu, 22.03.2018. Vaadatud 15.05.2020.\n↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 8,4 M.T. Lis-Balchin. Handbook of Herbs and Spices: Volume 2, Cambridge: Woodhead Publishing, 2004.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pelargoon&oldid=5883712"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:50, 23. aprill 2021.


Kui kaugele peab reisifoto tegemiseks kodust sõitma? - Reisijuht\nKui kaugele peab reisifoto tegemiseks kodust sõitma?\nSelle küsimuse esitan alati reisifoto koolitusi tehes. See pole trikiga küsimus.\nSelle küsimuse esitan alati reisfoto koolitusi tehes. Mitte sellepärast, et vastus on nii elementaarne, et valesti vastajale võiks soovitada mõne aja pärast uuesti tulla, ja mitte sellepärast, et see on trikiga küsimus. Ma lihtsalt tahaksin ise ka teada, kui kaugele siis peab sõitma.\nReisifoto „ametlik” definitsioon ei räägi midagi distantsist, mis selle tegemiseks tuleb läbida.\nPõhja-Korea lennufirma avab juba viienda välisliini\nAivar Pihelgase praktiline fotokoolitus õpetab nii lendamisnippe kui röövi korral käitumist\nÄRA MINE | Need on maailma kõige turistilikumad kohad, kus kohalikku elu eriti näha ei saa\nReisile minnes on paljude jaoks oluline kohaliku elu ja kultuuriga kohtumine. Turistilõksudes aga leiab eest alati ühesuguse nänniäri ja rahvusvahelise turistide seltskonna. Mitmes turistilõksus neist sina käinud oled?\nETTEVAATUST | Lendamine haiguste perioodil: kui kiiresti kanduvad pisikud lennukis edasi ja kui tõenäoline on, et saad nakkuse?\nPraegu on võimas haiguste periood ja tahes-tahtmata võime me nakkuse hankida kõikjalt meie ümbert. Kuid kõige tõenäolisem on endale pisik skoorida juhul, kui oled paljude inimestega koos suletud kinnisesse ruumi ja keegi neist on haige. Eriti hull, kui tegu on kiiresti ringleva õhuga ruumiga.\nPaljude inimeste üheks eluunistuseks on sooritada langevarjuhüpe. Paljudele see ainult unistuseks jääbki... Aga nende õnneks on leiutatud GoPro kaamera, mille abil saab peaaegu et ise kaasa hüpata.\nKas oled kokku puutunud? Kaheksa asja, mis häirivad hotellikülalisi oma numbritubades kõige rohkem\nRahvusvaheline uuringufirma korraldas hotellikülastajate seas küsitluse, et välja selgitada asjad, mis võivad hotellitoa juures olla kõige häirivamad.


Johanna köögis: Pirni-sinihallitusjuustupirukas ehk quiche või hoopis kuchen | Buduaar\nJohanna köögis: Pirni-sinihallitusjuustupirukas ehk quiche või hoopis kuchen\n2013. aasta 22. jaanuar 22:12\nTäna on meil menüüs pirni-sinihallitusjuustu lahtine pirukas ehk quiche. Kes veel ei teadnud, siis algselt pärineb quiche hoopis Saksa aladelt, aga kuna hea asi võetakse kiirelt üle, siis tänapäeval seostame quiche´i pigem prantsuse köögiga.\nAlgselt oli quiche´i põhjaks hoopis leivatainas ja täidiseks krõbedad pekikuubikud ja munapiim, aga aja jooksul asendus leivatainas muretainaga, kampa lõi juust ja kõik muu, mida külmkapist leida võis. Mina isiklikult olen quiche´i arengukäiguga väga rahul:)\nKalorid: 1 lõik annab umbes 350 kilokalorit\nTulemus: naeratav pirukas teeb meele rõõmsaks ja kõhu täis\nMuusikasoovitus: Nat King Cole “L-O-V-E”\n200 g nisujahu (mina asendasin 1/3 osa rukkijahuga)\n4 -5 sl külma vett\n150 g kohvikoort\n50 g soolapähkleid (muidugi ideaalselt sobivad siia kreeka pähklid)\nvärskeid basiilikulehti (kirsiks pirukal:)\nKõigepealt tuleb valmistada tainas. Selleks vala jahu kaussi, lisa sool, suhkur ja võitükid ning näpi tainas kiirelt purutaoliseks massiks. Nüüd lisa vesi ja tee seda ettevaatlikult, kuna liigne vedelikukogus muudab taina sitkeks, samas liiga vähese vedeliku korral jääb tainas jälle liiga purune. Ühesõnaga, lisa täpselt nii palju, et tainas kokku jääks. Kui see on tehtud, sõtku tainas ühtlaseks, mässi toidukilesse ja aseta pooleks tunniks külma. NB! Töötle tainast nii vähe kui võimalik, kuna muretainas ei armasta sõtkumist.\nJahutatud tainas rulli jahusel tööpinnal õhukeseks (vormist peaks see olema vähemalt 5 cm suurem), vooderda sellega 24 cm läbimõõduga pirukavorm ja aseta uuesti nii 10 minutiks külma. Kuumuta ahi 200 kraadini, torka tainapõhi auklikuks. Kui soovid, aseta tainale raskus ehk aseta pirukapõhjale küpsetuspaber ning sinna peale oad või herned. Eelküpseta oma pirukapõhja 10-15 minutit. Samal ajal võid valmistada täidise.\nTäidiseks sega hapukoor, kohvikoor ja lahtiklopitud munad, murenda juurde sinihallitusjuustu ja vajadusel maitsesta soolaga. Võta pirukapõhi ahjust, puista põhja pähkleid, mis on kergelt purustatud, vala segu ja viimasena lao pirniviilud täidisele. Küpseta pirukat 200-kraadises ahjus umbes 30-35 minutit.\nNB! Mina tegin pisikesi quiche´e ja sellest tainast saab umbes 8 korvikest. Täidist teha korvikeste tegemisel kindlasti poole vähem. Mina isiklikult aga soovitan teha ühe suure piruka, kuna mässamist on siis tunduvalt vähem:)\n1 dl vedeliku kohta võiks olla üks muna ja ise otsustad, kas teed segu ainult hapukoorest või lisad juurde ka piima või kohvikoort jne.\nMuretaina valmistamisel kasuta võimalikult külma vett ja võid.\nEelküpsetamine muudab pirukapõhja mõnusalt krõbedaks.\nTainas peab seisma külmas, et see muutuks sitkemaks. Tänu sellele ei tõmbu tainas küpsedes kokku ja säilitab oma vormi.


💄 2014. aasta parimad kümme kõige ilusamaid punaseid vaiki - 2020\n2014. aasta parimad kümme kõige ilusamaid punaseid vaiki\nAlates säravatest hommikumantlidest kuni värisevate silmade pimesteni virgutas Hollywoodi punane vaip 2014. aastal igasuguste glamuursete väljanägemustega. Celebud lõpetasid sellel aastal oma ilu mänguga. Siin on parimad parimad, kui tegemist on pilkupüüva punase vaipiga, mida need starletad peaksid pakkuma:\nEnnast kuulutanud halb tüdruk Rihanna osales Metropolitan Museum of Art'i 2014. aasta kostüümide instituudis, kus oli julge, kuid õrn Stella McCartney, kõhutööde komplekt. Tema räpane sünnitus oli silmatorkav kontrastiks tema klanitud riietusega.\nJizzling punaselt näitas, et J. Law hõlpsasti võitis tuntud kuulsustega oma naistest kleidi, punaste huulte ja uhke kaelakee, mis varises tagasi selga.\nGucci viimistlusega põranda pikkus, Gucci hõbedane võrgusilma kleit, Taylor Swift kõndis punase vaipaga lahti küljelt püstatud kontrabass ja õrna suitsuma silma.\nKate Hudson oli tänavu Akadeemia auhindu uimastatud klassikalise särava kleitiga, millel on sügav v-kael. Tema vanad ajaloolised Hollywoodi lained kanti ühel küljel sügavale küljele ultra-glam välimuselt.\nReese Witherspoon sai kuumalt roosast hingest, heleroosistest huulidest ja retro lainetest New Yorgis 2014. aasta Met Gala-ga ühed parimad riided.\nKardashiani juurtega tõsi, jõudis Kendall Jenner 2014. aasta Billboard Music Awards'itesse pikkade ripsmetega, alasti lipsuga ja super siledate juustega.\nLupita võitmiseks! Mitte ainult ei teinud tema varustus öösel, vaid tema filmi "12 aastat orja" võitis ka Golden Globe ... räägime suurepärase õhtu olemasolust!\nJ. Lo osutas jälle alati punasele vaipale, et ta on vananenud skandaalsel kleit, mis näitab tema tapja abs ja toonides käteid. Tume, suitsune silm, nude huuled ja harjatud selga, mahukad juuksed lisati lihtsalt tähtkujudele võrgutavasse väljanägemist.\nIggy sarnaneb oma "Booty" -sündinud duetsipartneriga Jennifer Lopez'ile, tundus, et ta tundub väljamõeldud nööridega seljajuurte, loodusliku meigi ja särava Versace kleidi jaoks.\nKate Beckinsale jõudis 2014. aasta Ameerika muusika auhindadesse välja lõigatud valge kleidi, julgekirja kaelakee ja libiseva poniga, mis tutvustas oma vähese tähtsusega meik ja looduslikku ilu.\nUus Essence Fall 2018 alalised tooted\n5 silmade harjad iga naine peaks omama\nToote ülevaade: NYC High Definition eraldav ripsmetušš\nFashion-forward raamid, mis sobivad teie nägu ja eelarve\nParimad näpunäited oma elustiili jaoks\nTomati aeg: Gazpacho retsept\nTervislik toitumine algab kodus\nUus salongi kontseptsioon Weaves Magic\nIlu unehäired Nahk\nGet This Smurfs "Star's Sexy Soeng\nSuurendage oma energia taset\nTeie kogu päeva energia söögikordade kava


Naplesi lähedalt startides oli vaja kõigepealt autot tankida. Käisin maksin 45$ kütuse eest ära ja kui paaki mahtus vaid 28,90$ dollari eest kütust, pidin üle makstud osa tagasi küsima. Härra lahkelt ka maksis. Minu meelest harrastatakse jällegi siin kilplust (jookse kaks korda kassa vahet) aga ju süsteem on siis jällegi topeltturvaline.\nEdasi sõitsime mööda suhteliselt sirget teed 99 miili Miamini. Arvasin, et sõidame läbi soo ja mingeid sildu pidi aga tee nr. 75 oli täitsa tasane asfalttee.\nMiamis põikasime sööma ühte lennujaama lähedal asuvasse keskusse ja esmane mulje oli nagu oleks sattunud Balti Jaama ootesaali. Kuna ka kaupluse teenindajad olid kas Mehhikost või sealt piirkonnast, siis inglise keeles suhtlemine oli neil vaevaline. Mingis söögikohas aga rääkis teenindaja ikka inglise keelt ka ja hästi. Muidu mulle ameerikas meeldib, sest seal räägitakse enamasti hästi inglise keelt ;-).\nMa tellisin endale mingit ubadega pruuni riisi, kanafilee ja siis preili küsis, kas midagi veel soovid juurde. Vaatasin, et ühes letis asuvas kausis oli ananassitaoline möks. Küsisin: “Kas see on hea?”. Teenindaja ja kõrvalt üks härrasmees ütlesid mõlemad, et see on hea asi proovi julgelt. Mis möga see oli hästi aru ei saanudki. Pärast maitsmist selgus, et tegemist ei olnud ananassiga vaid maitses kui keedetud kartul aga mitte päris sama. Väga see peale ei läinud ja osa jäi kahjuks taldrikkusse.\nEdasi lennuki peale. Saabusime Miami rahvusvahelisse lennujaama umbes 4 tundi enne väljalendu. Kõigepealt oli vaja Punane Rav 4 ära anda. Paras keerutamine oli õige koha üles leidmine. Kui lõpuks jõudsime kohta, kus oleks pidanud auto seisma jätma nägime meie ees ühte masinat, mis seisisis miskipärast. Kui põrandale vaatasime, siis olid seal kolmes reas teravad nagad püsti. Nagad on mõeldud rehvide purustamiseks kui nendest üle sõita. Meie taga oli ka üks masin, kes kohe andis signaali. Ma vehkisin aknast, et palun sõida mööda kui on soovi ja see sõitiski üle nagade. Olin valmis kuulama rehvide lõhkemise kärgatusi ja vaatama kuidas see tüüp sädemeid pilduvate velgedega edasi liigub. Midagi sellist aga ei juhtunud ja rehvid tundusid terveks jäävat. Tundus veider. Seejärel märkasin silti kus oli kirjas: “Ära tagurda.” Nüüd siis jõudis kohale, et sealt võib läbi sõita sobivas suunas ja midagi ei juhtu, kuid tagurdav auto lõhub kindlasti rehvid ära. See on ilmselt mõeldud selleks, et keegi ei saa autosid ära varastada ilma, et rehvid puruneksid. Nutikas idee. Kui nüüd meenutada, siis tegelikult olid nagad ka eelmisel USA külastusel seal olemas aga mälu on lühike ja ei tulnud see kohe meelde.\nMingi tädi vaatas auto üle, istus sisse ja siis võisimegi minna. Enne lennujaama jõudmist hakkas ka rehvirõhu tuli põlema aga ju see oli edasi autorendi firma Thrifty probleem.\nEdasi tuli leida check-in koht ja suured kohvrid ära anda. Kaalu järgi tundus, et kaks kohvrit võiks kaaluda kumbki maksimaalselt 23kg. Saime teha vabas check-in’i kohas ka kontrollkaalumise ja üks kohver oli 22,5 ja teine 21kg. Proovisime teha check-in'i ära ka läbi telefoni aga kuna internet on Miamis aeglane ja antakse tasuta vaid 30-ks minutiks, siis mul ei õnnestunud oma e-postile sisse logida ning tuli minna tavalisse check-in'i. Kui peale pikka järjekorras seismist British Airwaysi check-in’i saime, siis meie ees olev perekond 2 lapse, 2 vanavanema ja kahe lapsevanemaga pidid kaks oma kohvrit ringi pakkima, sest kaal näitas ühe kohvri kaaluks 26kg ja teine oli 24kg. Meil läks lihtsamini ja saime sujuvalt kõik paberid korda. Teenindaja küsis meilt ka viisa dokumenti ja ulatasime talle siis USA reisiks vajaliku "ESTA" väljatrükitud load. Neid "ESTA" lubasid alati vaja pole aga meid valiti välja kontrolli mõttes ja siis pidime neid näitama.\nLennul Miamist Londonisse saime sõita hetkel maailma suurima reisilennukiga British Airwaysi Airbus A380-800-ga.\nTiibade ulatus ligi 80m, kõrgus u. 24m, stardimass u. 570 tonni ja reisijate arv üle 500. Võrdluseks on see kaal enam kui 11 täiskoormaga 22m pikkust veoautot. Sellise kolaka õhkutõusmiseks on lennukil 4 mootorit. Lennukil on kaks korrust ja meie saime istumiskohad esimesele korrusele. Oleks saanud ka teisele korrusele kohad valida aga oleks pidanud istuma eraldi ridades. Teisel korrusel on suuremas osas siiski äri- ja esimese klassi reisijate kohad aga tagumises osas on ka economy klassi mõned kohad.\nJuba enne väljalendu oli info teada, et lennuki start veidi hilineb. Seda ütles ka check-in’i teenindaja kuid lisas, et õhus teevad nad aja tasa ja maanduvad õigel ajal. Oma kohale istudes tundus olevat veidi jahe ja otsisin kotist ka pusa välja. Endiselt oli jahe ning tuli ka toolile valmis pandud tekk lahti voltida. Toolid olid 3 + 4 + 3 järjestusega ehk kolm kohta akna all ja neli kohta keskel. Meie olime B ja C kohal 31 reas. Akna alusesse kohta A tuli üks pruuninahaline plika, kes keeras kohe oma kaasavõetud torukujulisse patja pead hoides magama. Plika magas reisi algusest lõpuni, jättes kõik joogi- ja söögipausid ka vahele. Viimase saiakarbi võttis vastu unise peaga aga ei söönud sealt midagi. Lennuk tõusis ülimalt sujuvalt õhku ja lennu ajal raputas mõnevõrra kuid mitte häirivalt. Ekraan eespool olevas istmes oli veidi teravama pildiga kui Finnairi lennukis. Valikus olevad filmid olid nähtud või sellised, mida ei viitsinud vaadata. Siiski ühe filmi vaatasin lõpuni. Kõrvaklapid olid seekord nööbid ehk ei katnud tervet kõrva aga kui võrrelda müra Finnairi lennukiga ja Airbusiga oli viimane ikka oluliselt vaiksem. Nende kõrvaklappidega sai väiksema müra tõttu ka filmi kõikidest sõnadest ja muusikast aru. Proovisin mõningaid mänge ka aga kuna uni tuli peale, siis väga nendele aega ei kulutanud. Kui veel Finnairiga võrrelda siis Finnairi lennul Helsinkist Miamisse saime endale kaasa kotikese, kus oli sees silmaklapid, sokid, kõrvatropid, hambahari ja väike hambapasta. Tagasitulles neid vidinaid ei pakutud. Ilmselt oli see Finnairis saadaval seetõttu, et istusime parematel ja kallimatel istmetel.\nKui juba Londonile lähedale jõudsime, siis andis kapten teada, et kuna lennuliiklus on tihe, siis me ei saagi kohe maanduda vaid oleme järekorras ja jääme veidi hiljaks. Veidi oli vähe öeldud, sest aega arvestades saaksime lennukist välja sel hetkel, kui meie lend Londonist Helsinkisse juba stardib. Täpselt nii oligi. Panime siis jalgade välkudes ja pooljoostes edasi suunduvate lendude osa poole leekima lootuses, et meid ikka ära oodatakse. Enne järekordset turvakontrolli (mis minu meelest on täiesti ajuvaba nagu ma oleksin USA-st tulles vahepeal endale lõhkeainet kuskilt laadinud) selgus, et meie lend on juba väljunud. Nii tore, nii tore! Edasi saadeti meid British Airways klienditeenindusse ja pärast ühe, teise ja kolmanda inimese juurde jooksmist saime uue lennuaja mis on pea 5 tundi hiljem (kell 16:10) kui planeeritud. Lohutuseks anti meile kummagile 10£ söögivoutcher. Kaks Eesti preilit, kes olid meiega samal lennul Miamist Londonisse jõudsid veidi peale meid British Airwaysi klienditeenindusse ja neile anti uus lennuaeg peale kella 18:00-i. Kohe peale selle info saamist helistas üks preili juba oma töökohta ja teatas, et nad jõuavad nii hilja Helsinkisse ning tööle õigeks ajaks ei jõua kindlasti. Preilid olid veidi kadedad, et meie varem minema saime. Kiired jalad seekord aitasid. Kui aga meie kellaaegasid hakkasime arvestama, siis selgus, et Helsinkist Tallinnasse ja juba broneeritud ning makstud Viking Line laevale me ei jõua. Nüüd oli ainuke variant jõuda veel Tallinki laevale, mis väljub kell 22:30 aga sinna sadamasse peab sõitma taksoga.\nSaime siis Finnairi lennukisse, mis suudndus Helsinkisse ning see oli täiesti täis. Vaid minu selja taga olevas reas oli üks koht vaba. Tegin mõned pildid stardijärjekorrast.\nÕige start ikkagi hilines ja pidi ootama mitmete lennukite õhkutõusu. Londoni Heathrow lennujaamas on lihtsalt nii tihe lennuliiklus, et polegi võimalik kiiresti ära sõita. Kui lennuk õhku tõusis kippus uni peale ja tukkusingi enamus ajast aknaäärses kohas.\nKuna läks pimedaks, siis polnud ka aknast suurt midagi näha. Lõpu poole lugesin ka raamatut. Minu kõrval istusid üks soome keelt kõnelev naine ja mees. Kui Helsinkisse kohale hakkasime jõudma, siis täpselt minu selja taga istuv naine hakkas vestlema minu kõrval istuva naisega ja palus, et lennu ajal klõpsitud selfide peale võis ka tema jääda ning kas saaks need pildid ära kustutada. Tüdruk ütles, et saab jah pole probleemi. Ma tukkusin ja ei saanud arugi kui nad pilte tegid, ehk jäin ka ise peale suu ammuli magades. Kui lennuk maandus, siis võttis tagarea proua uuesti teema üles ja ütles, et palun mitte neid pilte kuskile ikka panna ja need pildistajad on ikka väga ebaviisakad, kes nii teisi piltide peale jätavad. Minu kõrval istuvad mees ja naine ütlesid, et nad ei levita pilte kusagil ja pildistasid vaid ennast mitte teda. Taga istuv proua aga jäi endale kindlaks, et tema jäi ka peale. Seejärel selgus, et teda on mitu aastat ahistanud abikaasa, kes on tahtnud teda pussitada ja kägistada ning ta on pidanud mitmes erinevas riigis redutama ning abikaasale on määratud lähenemiskeeld ja ta kardab oma elu pärast. See oligi põhjus miks ta ei soovinud, et tema kuskil piltidel näha oleks. Veidi tõstsid need vaidlejad veel häält ning taga istuv proua rääkis oma lugu nüüd juba kellegile ka inglise keeles. Mõlemad osapooled olid nähtavalt ärritatud. Üks ei tahtnud pildile jääda ja teised tegid vaid pilte endale. Lisaks küsis minu reas istuv härra taga istuvalt proualt: “Mis õigusega ja miks sa üldse vahid teise telefoni ekraani?”. Proua vastas, et istme vahelt lihtsalt paistis ekraan. Tundus, et veidi veel ja oleks võinud ka kismaks minna :-). Õnneks siiski keegi kaklema meie nähes ei läinud. Kui lennuk maandus, siis panime jälle suure pagasi kiiremini kätte saamiseks joostes minema. Õnneks olid meie kohvrid esimeste seas ja saime kohe ka taksole.\nSõit Vantaa lennujaamast Länsisatamasse kestis umbes 25 minutit. Arve tuli 47,50€. Soome taksojuhid teenivad ikka väga hästi. Jõudsime ka laeva kassase, kus tuli kahe pileti eest 72€ välja käia. Miamist väikse hilinemisega väljasõit läks meile maksma lisaks peaaegu 125€. Loodame, et reisitõrke kindlustus ka selle vahe hüvitab.\nEsmaspäeva õhtul seisis järjekorras sissepääsuks laevale maksimaalselt 25 inimest. Laev oli seega peaaegu inimtühi. Nüüd Tallinnase jõudes oli veel oht, et tuleb minna tasulisse parklasse ära veetud autot lunastama. Kui joostes parkimiskohani jõudsin, oli hea meel, et auto ei olnud ära veetud. Koju saabusime öösel kella 01:30 paiku. Väsinud ja seiklusterohke reisiga igatahes rahul, muidu olekski liiga igav kui kõik plaanipäraselt sujuks.\nViimase lühikese kokkuvõtte teen mõne aja pärast, kui on ka lisapildid välja otsitud ning info olemas kas lisakulud kompenseeriti või mitte. Seniks tänud lugemast.\nPostitaja: Unknown kell 2:36:00 AM Kommentaare ei ole:\nSildid: airbus a380-800, british airways, check-in, Finnair, helsinki, hilinemine, kütus, london, miami, nagad, naples, takso, tallinn, vantaa, voucher\nAsukoht: Harkujärve, Harju County, Estonia\nPostitaja: Unknown kell 12:06:00 AM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Unknown kell 5:19:00 PM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Unknown kell 4:39:00 PM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Unknown kell 8:57:00 AM Kommentaare ei ole:\nHommikul oli pilves ja puhus ikka endiselt kõva tuul. Panime hotellist minema ja käisime söömas kaubanduskeskuses olevas Subways. Keegi nii vara süüa ei tahtnud ja meid teenindati kohe. Seejärel taas shoppingutuur.\nKui tuur tehtud otsustasime, et suundume põhja suunas Golden Beachi poole, et seal ehk on odavam parkimine ja saab ka rannailma nautida. Vahepeal möödusime ülimalt kõrgetest rannaäärsetest majadest ning ka veel ehitatavatest majadest.\nKorruseid jälle ei suutnud kokku lugeda.\nMingli hetkel blokeeris üks merekonteinerit vedav veoauto kogu tee ära ja punastes vestides Stoppmärgiga abilised vehkisid hoolega, et kõik autod seisaksid. Manööverdamine võttis ikka mitu minutit aega ja osad närvilised juhid hakkasid juba pasunat laskma.\nEes oli kaks Porschet ja kõrval State Trooper mu lemmikauto Dodge Chargeriga. Eespool on näha teed blokeeriv veokas.\nVarsti oli see ummik läbi ja saime edasi liikuda. Jõudsime ühte suuremasse parklasse Hallandale ranna kõrval.\nKäisime Atlandi ookeani lainetes sulistamas. Lained olid päris võimsad ja lõid ikka pikali, kui mere poole ei vaadanud ja laine saabumiseks valmis polnud. Kui pikali lendasid, siis olid kõik kohad ka liiva täis. Püksi taskud, juuksed ja hiljem leidsin liiva ka kõrvast. Vesi oli soe ja ka lainetest välja tulles ei hakanud jahe.\nKuna tekkis jube janu, siis käisime Kertiga otsimas kohalikku poodi. Hakkasime tagasi sõitma, kust just tulime aga ei sattunud ühtegi head poodi ette. Silmasime ühte bensukat 7Eleven enne parklast ära sõitu ja sinna tagasi ka läksime. Külmad joogid tegid enestunde ikka paremaks.\nÕhtuks olid meil ostetud piletid American Airlines Arenale hooajaeelsele kontrollmängule Miami Heat ja Brooklyn Netsi vahel. Enne mängu käisime ka seal lähedal Miami Hard Rock Cafes väiksel snäkil. Toodi kaks portsu erinevaid asju suure taldriku peal aga ühel portsul puudusid sibularõngad, sest need olid otsa saanud.\nHard Rock Cafe Miami Jumbo Combo taldrik.\nTeenindaja vabandas ette ja taha. Kui arve maksmiseks läks, siis toodi meile arve, kus jooke polnudki peal kirjas. Võtsime teenindajal kohe nööbist kinni kui sealt mööda läks ja palusime hilisema jama vältmiseks uue arve tuua, kus ka joogid peal olid. Laua taga istudes nägime ka vees haid aga siiski teistkordsel vaatlusel tundus, et tegemist oli delfiiniga.\nSeejärel jalutasime mõnesaja meetri kaugusel asuvale arenale. Selgus, et kaamera ja arvutit kaasa ei lubata ning seljakott tuli hoiukohta ära anda. Enne seda tehti ka pileti kontroll ning eelmisel õhtul läbi interneti ostetud ja mobiiliekraanilt aparaati näidatud piltide abil tulid mingist printerist ka piletid.\nMeie ees olevatele tüüpidele tegi piletitüdruk mingit sõjatantsu hüüdes - Firsttimers, fiiirsstaaaaimers, fiiirstaaaimeers. Küsis ka tüüpide käest, kust nad siia sattusid ja üks neist vastas, et nad on Eestist. Ma ütlesin, et meie oleme ka Eestist aga neid tüüpe ei tunne ja tegelikult ei tundnudki. Piletitüdruk lasi jälle oma traditsioonilise tantsu lahti koos sõjahüüdega. Kotihoiu teenindaja ütles mitu korda, et vaata, et kindlasti tagasi tuled kui mäng läbi saab. Seal pidi olema korduvalt juhtumeid, kus tüübid joovad end mängu ajal täis ja pärast jõuavad koju Saksamaale vms. kaugesse kohta ning alles siis tuleb meelde, et kaamera on Arenale maha jäänud. Lubasin tagasi minna.\nVaatasime kohad üle ja siis otsustasin osta ka mingit snäkki mängu kõrvale. Osta sai hot-doge, burgereid, chipse ja popcorni ja erinevaid jooke. Enamus asju oli XL suuruses ehk kas poole või 2x suuremad kui Eestis. Õlu oli hinnaga 8-13$. 10$ eest kallas teenindaja tüdruk suurema plekkpurgi plastopsi tühaks. Võtsin ka popkorni tuutu (pigem meenutas see pange) ja tuli välja, et see popkorn oli “bottomless” (põhjatu) tüüpi. Selgituseks: maksid 7$ ja kui pang tühjaks sai, siis võisid juurde küsida ilma lisatasu maksmata. Ma käisin seal kaks korda tuutut täitmas. Tuutu täitmise ajal märkasin, et mõnel ameerika tüdrukul on ikka väga suur kann, eriti nendel, kes seal hallis töötasid aga siiski oli ka peenemaid tütarlapsi nende hulgas.\nMängule piltetite ostmisel oli pileteid vahemikus hinnaga 10 - 300 + $. Valida sai ka kellegi teise käest ostmise võimalust ja leidsime piletid hinnaga 15$. Mingi ostmise tasu läks ka juurde 5$ ehk kokku maksis pilet ühele 20$. Piletit paberkujul otseselt kaasa polnud vaja võtta ja kui e-posti saabus teade, et nüüd on arve tasutud, võis piletid keskkonnast alla laadida. Saingi piletid oma telefoni äppi nimega Wallet (iPhonel on see olemas) ära salvestada ja koha peal lihtsalt näitasin telefoni ekraanilt neid pileteid.\nMobiilne pilet telefoni ekraanil.\nShow oli vinge, kuigi seal oli vähe inimesi, palju kohti olid lihtsalt tühjad. Teise veerandaja lõpus oli Miami Heat 10 punktiga taga, kuid mängu lõpuks ikka ees ja seisuks jäi 121:100.\nEestiga võrreldes on mängutempo väga kiire ja korve visatakse ikka kuhjaga. Huvitav oli see, et veerandaegade vahepeal tulid platsile politseinikud ja lihtsalt seisid seal. Turvalisus ennekõike.\nMiami Heat vs. Brooklyn Nets veerandaja vaheaegadel olid politseinikud väljakul platsis.\nMitu korda jalutas mööda üks vanamees, kellel oli õlal punast värvi mingit suuremat sorti kast. Krjus pidevalt: “Ice coooold biiieeeeeeer” ja mõned isegi ostsid talt midagi. Kui õlut topsi kallas siis hüüdis ka kõva häälega: "Cooooooooooooooooold bieeeeeeeeeeeeeeeeeer". Kas ta suutis müüa tänu sellele rohkem jooki? Täiesti kindalt suutis. Kui sa ei anna teada, mis sul pakkuda on, siis keegi ei osta ka.\nMäng sai läbi ja sain ka oma fotokoti kätte. Majast väljudes, ütles ukse peal üks turvalisusega tegelev härra, et tänan väga, et tulite ja tulge ikka jälle. Milline teenindus! Alles jäänud poolikut pange popkorni soovis üks ratastoolis tegelane endale kui linnatänaval vastu tuli. Loomulikult olin lahke ja andsin selle talle, sest ise olin juba peast ennast popkorniks söönud.\nJärgmine ööbimispaik on West Palm Beachil. Plaan on ka minna golfi mängima aga eks näis kas ja millal see õnnestub. Edasised juhtumised aga juba järgmises loos. Hommikul tuli ka politsei kohale kutsuda.\nPostitaja: Unknown kell 4:39:00 AM Kommentaare ei ole:\nSildid: aa arena, american airlines arena, atlandi ookean, bottomless popcorn, brooklyn nets, golden beach, hallandale beach, hard rock cafe, miami heat, subway\nAsukoht: Palm Beach, FL, USA\nEsimene päev siis üle pika aja taas päevavalgel Miamis. Öö möödus rahulikult, kliimaseade töötas Townhouse hotellis väga vaikselt. Lükkasin selle siiski täiesti välja, et müra ei oleks ja ei hakanud ka palav. Enamikes muudes hotellides Tais, Puerto Ricos, Chicagos, New Yorkis, Ateenas ja Rhodosel on olnud kõvasti lärmakam kliimaseade, seega ka kõrvad puhkasid. Tundus, et kõrvalboksi “Oh God” tüdruk oli kas välja kolinud või ka magama läinud. Hääli igatahes ei kostunud. Küll aga oli tõusnud päris tugev tuul ja veidi oli palmipuude kahinat läbi akna kuulda.\nEnne hommikusööki oli esimesena vaja jälle pikendada parkimistasu, mis kehtis vaid kuni kella 9:00-ni. Odavamas piirkonnas maksis see 2$ tunni kohta. Tasu maksmise aparaat asub otse tänaval ja see sööb sisse ka ühe dollarilisi rahatähti.\nHotellis me hommikusööki ei valinud, mis muidu oli hinnaga 9$ nägu ja läksime seda sööma lähedal asuvasse Aroma Espresso Bari 1601 Collins Avenuel. Valisin suurema omleti, mis maksis 9,90$ ja Americano kohvi tellisin ka, mis maksis midagi 2,75$-d kui mälu ei peta. Kohvi oli suures kruusis nagu koduski juuakse ja tavalise masinakohvi maitsega. Teenindaja küsis, et mis saia ma soovin omleti juurde. Valikus oli hele, keskmiselt hele ja tumedam sai. Ütlesin, et palun heledat. Lea tellis kohe minu järgi ja panime arve kokku, kuid ta soovis tumedat saia. Teenindaja küsis ka mu nime ma ütlesin nimeks Viljo nagu eestipäraselt öeldakse. iPhone telefoni abiline Siri ütleb aga mu nimeks Vildzjou. Ütlesin ka selle nime ja tsekile tüüp pruuninahaline kirjutas Vito. Ju nägin siis itaalia maffia käsilasena välja, või tundis ta äkki “Don-i” (Reinu kutsutakse nii) ära :-). Kohvi sai varem kätte ja siis veidi aja pärast läks Vito ka omletile järgi. Omlett oli hoopis kahe pooleks lõigatud tumedama saia vahele pandud nagu Lea oma saia soovis. Minu heleda saia muutis ta ära või ei saanudki eraldi neid tellida. Kohvitassi lasid teenindajad üsna täis, nii et piima-koore segu kannust lisades läks ikka kuhi peale. Tärisevate kätega laua juurde jõudes, oli palju kohvi juba alustassi peal oma asendi sisse võtnud. Vahepeal õnnestus kas kellegi võiku jäänustega oma käed kokku teha või lasi lind häda nr. 2 käe peale. Suundusin salfrätikuid otsima, et päästa lekkiv kohvi alustass ja puhastada käed. Teenindajad olid väga “busyd” ja paberit ei näinud kuskil. Mõtlesin siis, et käin WC-s teen käed puhtaks. Üks boks oli sildiga “Out of Order” ehk suletud ja teine oli lihtsalt punase märgiga lingi juures ehk suletud. Proovisin veel mitu korda umbes 5 - 8 minuti jooksul siseneda käte pesuks aga keegi vist oli end sinna WC-sse unustanud. Igatahes sisse ei saanudki ja kasutasin laual leiduvad salfakad käte puhastamiseks ära. Kuna ma mitu korda pidin laua tagant tõusma, siis iga kord laud tudises ning kõigil (olime 6-kesi lauas) lekkis midagi alustassile või lauale. Õnneks olid kõik omad joped, mõni võõras oleks ilmselt saanud väga kurjaks. Peale kolmandat püstitõustmist korrigeerisime laua jalgade kõrgust laual asetsevate suhkrupakkidega.\nÜks pool omletist saia vahel on juba ära söödud. Tegin pildi muidu poleks sellest mingit jälge teile näidata.\nSai-omlett oli täitsa söödav ja kohvil polnud ka väga viga, nii 4 pluss paneks ära. Vale sai, puudu olevad salfakad, lukus WC ja lekkiv kohvi võtsid skoori veidi maha.\nEdasi plaanisime minna Thriller Speedboatiga sõitma kogu 6 liikmelise pundiga.\nTeel Miami Beachi poole.\nKui keegi soovib endale hea hinnaga seda sõitu osta, siis soovitan külastada www.groupon.com (sarnaneb Eestis Chilli.ee jms. soodsate pakkumistega) lehekülge ja otsida Thriller Speedboati.\nTavahind on 36$ pluss TAX aga Grouponi lehelt saab 27$-ga, kusjuures kui alles liitud selle lehega saad veel ka 25% soodukat. Ei viitsinud hakata groupon.com lehelt asja otsima, kuna parkimise aeg hakkas täis saama ja läksime otse sinna kohale. Meie seltskonnale pakuti koha peal sama hinda mis groupon.com pakkus. Kui maksmiseks läks, siis küsiti hinnaks ikka 29$, sest lisandus jälle TAX. Mingisugune 15 kuni 20 inimest oli paadis ja puldis istus naisterahvas. Giidiks oli mees kes palus ka turvavööd kinnitada. Kõik hakkasid otsima, kus need veel asuvad aga siis ta ütles, et kuna neid pole installeeritud, siis pole ka vaja turvavööd kinni panna. Haa, haa :-).\nVaade paadist Speedboat\nTegime ümber saarte u. 45 minutilise tiiru. Käisime vaatasime majasid kus elasid: Viagra leiutaja ja Pfizeri üks omanik (u. 55 miljoni $ hinnaga onn), Will Smith, Jennifer Lopez, Brad Pitt ja Angelina Jolie, Gloria Estefan oma mehega, Silvester Stallone, Ricky Martin, Madonna, Elizabeth Taylor (kes on 8 korda abielus olnud. NB! tehke järgi :-)), Al Capone endine maja, maja kus filmiti Bad Boys 2 film, maja kus jäädvustati Scarface filmi (Al Pacino peaosas) mingid lõigud. Kaater andis sirgetel lõikudel gaas põhjas minna ja juuksed pidid peast ning proteesid suust minema lendama. Tegin telefoniga ka mõned videoklipid ja isegi seda oli raske käes hoida. Väike kartus, et telefon peost minema lendab oli täiesti olemas.\nNäidati ka ühte kummuli läinud kaatrit mida üks tarkpea üritas ära varastada. Väljasõites rammis ta mitmeid teisi suuri kaatreid ja jahte neid purustades. Lõpuks hakkas jaht purustatud kohast lekkima ning vajus küllili. Varas kargas vette ja tegi vehkat. Siiani on pätt tabamata ning kaater hulpis endiselt kummuli asendis. Selle kaatri lähedal oli ka Larry Ellisoni suur jaht/paat/laev/kaater. Larry pidi olema Miami Heati korvpalliklubi üks suuromanikke.\nKiirpaadi sõit oli meeleolukas ja enne sõidu algust meist pilti teinud fotograaf oli sadamas paberile trükitud ja raamitud piltidega vastas ning soovis kogu komplekti eest veel 35 raha saada. Me tänasime ja siiski loobusime.\nPaadisõit tehtud, käisime otsisime kus saaks väikse õlle teha. Keegi pakkus, et läheks Hootersisse, kus pidid poolpaljad tibid teenindama. Ukse peal selgus, et tibid on ikka riides ja hinnad polnud ka väga kutsuvad. Jäi minemata. Edasi võttis meid rajalt maha üks naisterahvas, kes ütles, et tema kohvikus on Miami parimad kanakoivad ning koos 2 Corona õllega maksab 5 koiba u. 14$. Jäimegi sinna. Koivad olid head aga punane kaasa pandud kaste oli ikka sigavürtsikas. Heledam kaste oli hea. Õlu toodi pudelis koos laimitükiga, mis tuli siis õllepudelisse sisse pressida.\nKanakoivad koos kastmetega\nEdasi suundusime kaubandusse, kus kulus sujuvalt mitu tundi aega. Õhtul käisime söömas kohalikus Dineris Miami Beachil 11th Sreet ja Washington Avenue ristmikul. Ameerika stiilis burks oli 12,99$ ja klaas vaadiõlu maksis 7,00$.\nDineri söögikohas tellisime burksi koos friikatega.\nÕlle juurde toodi miskipärast jääkuubikute ja kõrrega vesi. Janu oli suur, nii et kulus ära küll ka jäävesi. Kaks meie seltskonnast tellisid pihvi medium formaadis ehk liha ei küpsetata lõpuni ja teenindaja ütles, et nüüd on teada kes on teist vampiirid :-). Kõhud said nii täis, et vaevalt saime hotelli end tagasi veetud.\nKodu hotelli juures tavapärases parkimiskohas parkides ja automaadis raha tasudes selgus, et olime vale automaadi juures. Maksime raha automaati, mis arvestas tänaval kallimat parkimist, mitte 2 meetrit kõrval soodsamat parkla parkimist. Raha oli muidugi sisse pandud ja enam seda tagasi ei saanud. Auto ajasime siis uuesti tänavale ning kella 23 ajal parkisime siis tagasi soodsamasse parklasse.\nTäna päeval juba jälle väike shopping. Käisime ka rannas ning kohe suundusime vaatama American Airlines Arenal Miamis NBA hooajaeelset kontrollmängu Miami Heat ja Brooklyn Netsi vahel. Täpsem info järgmises osas.\nPostitaja: Unknown kell 1:35:00 AM Kommentaare ei ole:\nSildid: aroma esspresso bar, brooklyn nets, diner, don, groupon, miami heat, omlett, parkimine, thriller speedboat, vito\nPostitaja: Unknown kell 9:05:00 AM Kommentaare ei ole:


L’Oréal PowerMix Sun-kissed blonde perfector 15ml @ Tipp-Partner\nEsileht » JUUKSED » Maskid » L’Oréal PowerMix Sun-kissed blonde perfector 15ml\nL’Oréal PowerMix Sun-kissed blonde perfector 15ml\nNeutraliseeriv sinine lisaaine tumeblondidele juustele. Profivahend. Hoolikalt valitud sinine pigment Blondifieri 250ml maskiga segamiseks, mis on loodud neutraliseerima sooja blondi soovimatut vaskjat alatooni.\nKASUTAMINE: segage kogu annus maskiga ennem esimest kasutamist, kuni tekstuur on ühtlane ja kreemjas. Toode on kasutuskõlblik 12 kuud peale segamist. Kasutage personaliseeritud juuksemaski tavapärasel moel.\nTootekood: 8-8040-12\t, Laoseis: Laos\nSoojendav kiirmask mandli- ja aprikoosiekstraktiga. Isesoojenev hooldus, mis lisab kuivadele ja tundlikele juustele sära ja pehmust.\nTootekood: 81650126\t, Laoseis: Tellimisel\nToitev ja taastav mask taastab juuksekahjustused, toidab ja niisutab. Tulemuseks on taastatud niiskusetasakaaluga läikivad ja kahuvabad juuksed.\nTootekood: 4112143\t, Laoseis: Laos\nCHI Luxury Black Seed Oil Revitalizing Masque 147 ml\nMustköömneõli aitab varustada juukseid vajalikke toitainetega. Kasuta maski süvaniisutava hooldusena juuste elujõulisuse ja läike taastamiseks.\nTootekood: 4112943\t, Laoseis: Tellimisel


Keskerakond kujundaks ümber ministriameti ning tõstaks lapsetoetust - Kesknädal\nKeskerakonna eesmärgid perepoliitika valdkonnas eelseisvateks Riigikogu valimisteks näevad ette aidata noortel eluaset soetada ning tõsta esimese ja teise lapse toetus 100 eurole.\n„Selleks, et perre sünniksid lapsed, vajavad noored turvatunnet oma kodu näol,“ ütles Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Siret Kotka-Repinski. Tema sõnul on just seetõttu erakonna üks põhilubadustest aidata noori peresid eluaseme soetamisel riigi käendusel ja omafinantseeringuta. Kotka-Repinski tõdes, et tihtipeale on eluaseme suurus ja võimetus uut soetada põhjuseks, miks kolmas laps perre ei sünni.\nRahvastikukriisi probleemkomisjoni juht sõnas, et peaminister Jüri Ratase valitsemise ajal on lapsetoetused tõusnud märkimisväärselt ning vanemapuhkus muutunud paindlikumaks. Keskerakonna eesmärk on tõsta esimese ja teise lapse toetus 55-lt eurot 100 euroni nii, nagu on see praegu kolmanda ja järgmiste laste puhul. „Seejuures on meie eesmärk tõsta ka lasterikka pere toetust kolme ja enama laste peredele,“ tõi Kotka-Repinski välja, et eesmärk on rahvaarvu tõus.\nRiigikogulase sõnul tuleb kindlasti suurendada ja luua täiendavaid toetusi vähekindlustatud peredele, puudega lapsi kasvatavatele peredele, üksikvanematele ning paljulapselistele peredele. „Riik peab senisest veel rohkem märkama ka paljulapselisi peresid,“ ütles Kotka-Repinski ning sõnas, et tihti on suurte perede murekohaks piiratud liikumisvabadus. „Selle lahenduseks võiks olla pereautode soetamise toetamine,“ leidis probleemkomisjoni juht.\nEnam tuleb Kotka-Repinski sõnul ühiskonnas esile tõsta ka ettevõtteid, mis avavad oma töötajate laste tarbeks hoiutubasid, võimaldavad emadel ja isadel teha kaugtööd ning hoolitsevad selle eest, et väikelaste vanemad saaksid võrdselt teistega oma kutsetööle pühenduda ja ametiredelil edeneda. „Välismaalt kodumaale naasta soovivaid peresid tuleb vajadusel nõustada, aidata neil kohaneda Eesti elukorraldusega ja olla abiks lastele koolikoha leidmisel ning muude praktiliste küsimuste lahendamisel,“ tõi riigikogulane veel välja.\nKeskerakondlase sõnul tuleb riigihalduse ministri ametikoht kujundada ümber rahvastiku- ja regionaalministriks. „Praegu on rahvastikupoliitika killustunud eri ministeeriumite vahel. Leiame, et rahvastiku- ja regionaalminister peab olema ühendav lüli, kes kaasaks teadlasi ja eksperte vajalike poliitikate loomisel ning juhiks protsesse, mis aitavad kaasa Eesti rahvaarvu tõusule,“ selgitas Kotka-Repinski. Keskerakonna terviklik valimisplatvorm valmib uue aasta alguses.\nMore : lapsetoetus, Siret Kotka-Repinski\nSiret ei pööraks niipalju vahtu altkäemaksudele, jääks ehk ka mõni ettepanek silma.\nnii ebakindlalt, et tingivas kõneviisis?


Seakasvatuses tuleb sünge sügis. Kallis sööt sunnib kesikud kõhnuma - MES nõuandeteenistus\nSeakasvatuses tuleb sünge sügis. Kallis sööt sunnib kesikud kõhnuma\nMaailma olulisemaid põllumajanduspiirkondi tabanud ilmastikuraskused on tõstnud teravilja ja õlikultuuride hinna rekordtasemele. See on hea uudis Eesti teraviljakasvatajatele, kuid suur probleem loomakasvatajatele. Eriti valusalt võib hinnatõus tabada sea- ja linnukasvatajaid, sest nende söödaretseptid koosnevad põhiliselt teraviljast ja sojaoast saadavast sojasrotist.\nTartumaa Põllumeeste Liidu esimehe Jaan Sõrra sõnul kerkisid suured probleemid üles juba eelmisel sügisel. “Esiteks peavad seakasvatajad, kes ise teravilja ei tooda, seda kõrge hinnaga ostma, ja teiseks läks aprillis Venemaa turg kinni ja praegu ei oska keegi öelda, millal see võiks lahti minna,” loetles Sõrra.\nRaske prognoosida. Sikkani-Pendri talu peremehe Urmas Einbergi sõnul on samas odrataimed hästi võrsunud ja saagipotentsiaal korralik. Odrasaagist jääb loomakarjale 400 tonni ning ülejääk läheb müüki. “Aga ei julge ennustada, sest 2008 oli terve suvi ilus, siis tuli vihmane sügis ja saak jäi koristamata või läks hallitama,” ütles Einberg.\nBaltic Agro arendusdirektori Margus Ameerikase sõnul on ajalooliselt kujunenud, et oder on Eestis enamlevinud söödakultuur, aga praegu kasvab siin kõige rohkem hoopis nisu. Samas tegi ka söödanisu hind hiljuti järsu hüppe.\nAmeerikas ütles, et aastaid oli vili hirmodav ja ka paljud piimakarja kasvatajad, kes ei sõltunud nii palju söödaviljast kui seakarjad, likvideerisid viljakasvatuse, sest kasulikum oli vili sisse osta. Kuid nüüd on olukord muutunud. “Põllumehed, kes ise kasvatavad vilja ja kellel on omad sead, sõltuvad palju vähem hinnakõikumistest, aga need, kes on 100% ostuviljale orienteerunud, on hinnakõikumistest väga sõltuvad,” ütles Ameerikas. Kohalikul turul on Ameerikase sõnul söödavilja lepingud tavaliselt pikaajalised ja kõik suured ostjad-müüjad kindlustanud end turu hüplemise eest nii pikkade lepingutega kui võimalik.\nToodavad söödavilja ise. Tartu Agro juhataja Aavo Mölder lisab raske olukorra veel ühe põhjusena väga efektiivse siseriikliku sealiha tootmise, mille tulemusena ütlevad kokkuostjad, et kui seakasvataja ei suuda kasumlikult toota kokkuostu kilohinnaga, siis on lahenduseks kas ettevõtte müük või pankrot. “Eestis ei tasu näiteks broilerit toota, sest Tallegg on nii efektiivne,” toob Mölder näite.\n“Seakasvatuses on olukord sama. Midagi pole teha, see on konkurents.” Möldri sõnul on nemad pigem erandlik seakasvatus, kuna omavad ka maad ja toodavad ligi kuus tuhat tonni söödavilja ise. Tavaliselt on Tartu Agro tuhat-kaks tuhat tonni ka lisaks ostnud.\nMöldri sõnul on seni olnud odavam osta kui ise kasvatada. “Nüüd võib aga öelda, et teravilja toota on odavam kui osta,” ütles Mölder. “Kui te vaatate, mis nädalaga on sööda hinnaga toimunud, siis odra hind on tõusnud 230 euroni tonn ja rapsikook on 300 juures, alles nädalaid tagasi maksis see aga 230–240 eurot tonn.” Üks võimalus on Mölderi sõnul kasvav oder praeguse hinnaga maha müüa ja osta sisse odavamat alternatiivset söödavilja.\nHinnatõusu mõju alles tuleb. “Seakasvatajate väljavaade on nukker,” sõnas Rakvere Lihakombinaadi ja seakasvatuse Ekseko juhataja Teet Soorm. Tema sõnul pole ka Eksekol kerge vastu pidada ja samuti kanakasvatajal Talleggil, mille põhiliseks sisendiks on teravili ning soja.\nOmeti pole Soorm veel kuulnud seakasvatajatest, kes tormaksid tegevust lõpetama. “Väga kiiresti see asi ei käi, sest headel aegadel on Vene turult rasva kogutud,” ütles ta. Kui vaadata toormehinna väga järsku tõusu, siis hakkab see tema sõnul Euroopa seakasvatajatele mõju avaldama kuu aja pärast. Hinnatõus mõjutab eelkõige seda saaki, mis on põldudel, sest vana saak on veel laos olemas.\nSoorm märkis, et alles pärast uudsevilja lõikust selgub, kuidas maailm järsule toormehinnale reageerib: “Vaatame, mis tootjahinnad tegema hakkavad, mis hinnaga kombinaadid tooret kokku ostavad.” Soormi sõnul on kindel, et kõikide toiduainete hinnad teevad järgmise aasta jooksul järsu hüppe “Kõik, mis on teraviljaga seotud – liha, munad, leib, sai ,või, õlu, viin. Kõik põhitoiduained, mis sisaldavad teravilja.”\nPraegu jääb Soormi arvates seakasvatajatel üle vastu pidada, kuni ka liha kokkuostuhinnad uuesti tõusma hakkavad, sest odava toidu aeg on läbi. “Eks seakasvatuses on nii nagu mujal – on head ajad, on halvemad ajad,” ütles Soorm. “Ellu jäävad efektiivsemad ja poe panevad kinni ebaefektiivsemad. Aga eks elu näitab, kes ärist lahkub.”\nVenemaa keelas impordi\nVenemaa kehtestas 20. märtsist impordipiirangu ELi tapaloomadele. Venemaa heitis ette, et EL ei järgi Schmallenbergi viiruse tõrjumise meetmeid ning et elussigade importimisel ei peeta kinni karantiini- (nt Eesti) ja kontrollinõuetest (nt Taani). Pärast piirangu kehtestamist on Euroopa Komisjon eesotsas volinik John Dalliga pidanud läbirääkimisi kitsenduste lõpetamiseks, kuid seni on Vene pool need kõik tagasi lükanud.\nPõllumajandusministeeriumi toiduohutuse osakonna spetsialisti Pille Tammemägi sõnul võib avalduste põhjal öelda, et Vene Föderatsioon nõuab oma inspektorite regulaarset kohalolekut, et hinnata eksporditavaid loomapartiisid või miinimumina Euroopa Liidu Toidu ja Veterinaaria järelevalve inspektorite kontrolli piiripunktides väljaminevate partiide üle. “Viimaste kohtumiste retoorikas võib näha küll väikesi samme elusloomade impordikeelu kõrvaldamiseks, aga seda ainult osaliselt,” lisas ta.\njuriidilist isikut tegeles Eestis seakasvatusega 2010. aastal, neist 51 oli karjas üle tuhande looma. Eelmisel aastal toodeti 50 200 tonni tapakaalus sealiha, aasta varasemaga võrreldes kasvas tootmine ligi 5000 tonni võrra.\nMõju toidu hindadele teeb muret\nTeravilja hinnatõusul on mitu põhjust: kuumus Euroopas ja USAs, tootmise vähenemine Venemaal ja Kasahstanis, logistikaprobleemid Musta mere sadamates. Seetõttu on prognoositav tarbimine suurem kui tootmine ja negatiivne bilanass mõjutab hindu.\nEestis on näiteks söödanisu hind võrreldes aasta alguse tasemega tõusnud juuliks üle 20% ja söödaodra hind 15%. Kõrged sööda hinnad kanduvad paratamatult edasi liha tootjahindadesse ja väga murettekitav on protsessi edasine mõju toidukaupade jaehindadele.\nKannibalismi ettekäändel piirangud\nRakvere Lihakombinaadi juhi Teet Soormi sõnul annaks sojavalku asendada lihakondijahuga, mille kasutamise on Euroopa Liit kannibalismi ettekäändel ära keelanud. Seakondijahu ei tohi tagasi sööta sigadele ja linnulihakondijahu lindudele. “Loodame, et ka otsustajad saavad aru, et sellist valguallikat võiks tulevikus uuesti kasutada,” ütles Soorm, kelle arvates on kondijahu inimtoiduahelas tunduvalt väärtuslikum kui põldudele lubja asemele valatuna.\nPõllumajandusministeeriumi toiduohutuse osakonna juhataja asetäitja Pille Tammemägi selgitas, et keeld on sätestatud väga selgel põhjusel: hullu lehma tõbi tekkis lihakondivalgu loomadele tagasi toitmisel. “Kuna teaduslikult ei ole kindlaid andmeid, et ühe loomaliigi kondijahu võib ohutult sööta teisele liigile, on see seepärast ka keelatud,” kommenteeris Tammemägi. Tema sõnul on sojašroti ja kondijahu valgu alternatiiv kalajahu.\nJoosep Laik, Äripäev (25.07.2012)\nbitweb2012-07-26T10:00:00+03:00Neljapäev, 26. juuli, 2012|Uudised|


Funktsioon POISSON - Office'i tugi\nKui x või keskväärtus pole arvväärtus, tagastab funktsioon POISSON veaväärtuse #VALUE! #NUM!.\nKui x < 0, tagastab funktsioon POISSON veaväärtuse #NUM! #NUM!.\nKui tähendab < 0, tagastab funktsioon POISSON veaväärtuse #NUM! #NUM!.


Kuvatud on kuupäeva mai 27, 2018 postitused\nVõtsin lahti Endomondost statistika kuu kaupa ning avastasin, et lehekuul läbisin üle kahe korra rohkem kilomeetreid (441 km) kui aprillis (214 km). Jürikuul osalesin kahel jooksuvõistlusel ning maikuul juba kolmel jooksuvõistlusel. Aprillikuu kilometraažile ja treeningutele pani muidugi haigus oma põntsu. Mai võistlused: 16 km jooks Vändras Tartu maastikumaratoni 24 km jooks Rezekne poolmaraton Maikuus jooksin 157 km (aprillis 98,66 km), jalgrattaga sõitsin 235 km ning (aprillis 89,22 km) kõndisin-matkasin 48,98 km (aprillis 26,46 km). Ajaliselt olin lehekuul aktiivne 39 tundi 21 minutit (aprillis 19 tundi 54 minutit). Juunikuus on mind ees ootamas vaid üks kindel võistlus - Ventspilsi poolmaraton. Loodan siiski koguda ka sel kuul korralikult jooksukilomeetreid, sest sügiseseks Tallinna maratoniks on vaja korralik põhi alla laduda. Maikuu treeningutega olen rahul, kui iseenda kallal millegi üle nuriseda, siis see, et kõndimist on vähe. Augustis tahaks ikkagi\nTeel oma esimese maratoni pool - XXI nädal\nTegemist oli toreda nädalaga, jooksmas käisin neljast korral ning viimane neist oli Rezekne poolmaraton . Lisaks sai rattaga tööl käidud ning kahel korral ka kõndimine ette võetud. Esmaspäev - hommikul rattaga tööle ning õhtul koju. Koju jõudes panin kohe jooksuriided selga ning tegi lühikese kiirustrenni. Jooksin 3,05 km ajaga 13:57. Esimese kilomeetri aeg 4:47, teise aeg 4:39 ning viimase kilomeetri aeg 4:20. Selle jooksu keskmine kiirus oli 4:35 min/km. Minu jaoks igati õnnestunud kiirustrenn. Teisipäev - jalgrattaga hommikul tööle ja õhtul tagasi koju. Kolmapäev - päeval 5 km jalutamist ning õhtul 10 km jooks. Numbritest rääkides, siis jooksin 10,03 km ajaga 51:26. Aeglaseim oli esimene kilomeeter ajaga 5:38 ning kiireim viimane ajaga 4:40. Selle jooksu keskmine tempo oli 5:07 min/km. Unustasin joogipudeli kaasa võtta, aga kuna jooksin isaga koos, kel oli joogipudel kaasas, siis õnneks sain ikka rajal juua ka. 😊 Neljapäeval - hommikul 5 km jalutamist ning õ\nRezekne poolmaraton 27.05.2018\nKuna sõita tuli kaugele ning jooksu start pidi olema kell 10:00, siis hakkasime juba 5 paiku hommikul kodust liikuma. Kohale jõudsime juba enne üheksat hommikul. Rezeknesse sõit oli ka selline, et nagu sõidaksime kuskile mägedesse, sest viimased kilomeetrid sõitsime muudkui kõrgemale ja kõrgemale. Kohale jõudes võtsime oma stardimaterjalid välja ning siis vaatasime veidi ringi. Väga ilus mägine linn, tasast maad polegi. Külastamiseks kaunis koht, aga jooksmiseks hea proovile panek. Kuigi jõudsime vara kohale, siis enne starti WC järjekorras läks nii kaua aega, et starti jõudsin viimasel hetkel. Sattusin nii ette otsa, et olin 1:40 tempomeistri seljataga. Võtsin alustuseks kohe rahulikuma sammu ning mingil hetkel avastasin, et mul on juba 1:50 tempomeister kõrval. Endamisi mõtlesin, et neist ei tohi küll maha jääda ja tuleb migi aeg mööda minna, sest tahtsin ikkagi vähemalt alla 1:50 ära joosta. Rada oli raske, tõus tõusu järel, aga õnneks kohati olid teede ääres alleed ja leidis


Monty Pythoni madal vanaaeg - Blogid\nKuulsuste Uudised Arvamused Piirkond Poliitika Transpordi Tulevik Muud Koroonaviirus Kohalikud Arvamused Olümpiamängudel Sõjaline\nMonty Pythoni madal vanaaeg\nLisa nimekirja Minu nimekirjasKõrval Tom Shales 2. juuli 1982\nMonty Pythoni poisid polnud kunagi vihased noormehed. Nad olid jultunud poisid ja tüütud sellid. Täna piirkonna kinodes avatava 80-minutilise kontsertfilmi 'Monty Python Live at the Hollywood Bowl' välimusest nähtub, et nipsakas ja nipsakas on aastate edenedes kahanenud ning järele on jäänud vaid pisut eneseteadlikkust. See pole ilus vaatepilt ega sobilik meelelahutus.\n'Monty Pythoni lendava tsirkuse' kontserdiversioon, mis salvestati kaks aastat tagasi karjuvate Los Angelese hämarate pirnide publiku ees, sisaldab väga vähe materjali, mida poleks muudes foorumites nähtud, olgu siis hilistes, hädaldavates telesarjades või eelmine filmikogu 'Ja nüüd midagi täiesti erinevat'. Niikaua kui nad kogu vana tiiva välja traavisid, oleksid nad sama hästi võinud surnud papagoi uuesti ellu äratada. Enamik kaasasolevast ei ole piisavalt vana ega piisavalt hea, et seda klassikaks tunnistada.\nAvatiitrid võivad olla sama naljakad kui miski filmis; vähemalt loovad nad midagi suhteliselt päevakajalist, show-biz-i maaniat hüperboolsete ja mõttetute pealkirjade jagamiseks (mõned inimesed on arveldatud kui 'täitevkülaliste superstaarid'). Siis viskab režissöör Terry Hughes meid üsna lohakalt Hollywood Bowli alavalgustatud lavale, kus trupp teeb selliseid rutiine nagu Graham Chapman ise maadlemas ('Seal on, topelt Eydie Gorme!'); John Cleese kui paavst, kes vaidleb Michelangelo rollis Eric Idle'iga 28 jüngri ja känguru üle, kes on ilmunud viimse õhtusöömaaja maalil; Austraalia joomalaul, mis tähistab kuulsate filosoofide jootmise võimet; järjekordne külaskäik rumalate jalutuskäikude ministeeriumisse; Terry Jones Whizzo Candy Company juhina, mis on müünud šokolaadiga kaetud konni ja jäärapõisi; odavate naljade juhend läbi aegade (kulmineerudes 'söödava raketi saatmisega', st pirukas näkku) ja finaaliks eksitavalt tervislik Lumberjack Song.\nNad alustavad etendust mõõdukalt nilbega, mis lõpeb selja paljastamisega. Mitte hea enne, aga täpne.\nOsa materjalist peab vastu, sealhulgas vaidlemiskliinik, nutikalt välja töötatud sõnamänguvoor ja sketš, kus neli vananevat kaaslast istuvad, üritades üksteist oma nooruse puudustest tasa teha. Lisaks on eelfilmitud tükke, nagu 27. rumal olümpiaad, kus toimuvad sellised üritused nagu vabastiilivõistlus mitteujujatele, kes kõik stardipüssi heli peale kohe uppuvad, ja maraton inkontinentidele, kes muudkui viskavad. teelt välja puhkepeatuste jaoks.\nKontserdi kaadrid filmiti videolindile ja edastati filmilindile. Aeg-ajalt on näha filmitud tükke, kui neid Bowli vaatajaskonnale näidati, nii et me näeme, kuidas film kantakse üle lindile filmile. See publik on probleem, nii meelevaldselt demonstratiivne, et see toimib märja tekina, mis muutub iga minutiga märjaks. Aeg-ajalt lasid mõned inimesed rahvamassist neid valju metsikuid hõikeid välja; see on äratundmise õudne hääl, mille eesmärk on öelda maailmale, et tead, mis tuleb (sest sa oled hip). Seda kuuleb sageli komöödiasaates ABC “Fridays” või mõnes muus kohas, kus inimesed üritavad naljakad olla, kuid ebaõnnestuvad.\nKõik valesti paigutatud möirgamine, hõiskamine ja kisa heliribal on järjekordne tõend selle kohta, et Ameerika kõige provintsilikumad yahood ja yokelid on koondunud väidetavalt kosmopoliitsetesse kohtadesse nagu LA. Mida Pythoni poisid seal üldse tegid? Paraku pole vana aega.\nPaistab, et Chapman, Idle, Cleese, Jones, Michael Palin ja animaator Terry Gilliam, kes on omamoodi kuluka Zeppo kujuna ühinenud teiste meestega, näivad olevat pühendanud oma elu hariduse eest kättemaksule. Noorus oli osa selle võlust ja kui see hääbub, muutuvad nende rumalate pidustused nõrgaks, isegi haletsusväärseks.\nNad ei mängi lavakonventsioonidega nii, nagu nad mängisid filmi- ja televisioonikonventsioonidega, ja isegi kui nad mängiksid, poleks sellisel filmil suurt väärtust. Võib-olla südaöise linastuse funktsioonina või kaabeltelevisiooni programmina võib otseülekanne olla talutav kõrvalekalle, kuid see ei täida peaaegu filmiekraani.\nKategooriad Blogid Tõeline Kuritegu Surmakuulutused\nhollywoodi seksikultus tunnistati süüdi


«Saladused» viib aastasse 1951: kes kolleegidest osutub koputajaks? - sõbranna.ee\n«Saladused» viib aastasse 1951: kes kolleegidest osutub koputajaks?\nFOTO: Kanal 2 / «Saladused»\nTänane «Saladused» toob kell 21:00 Kanal 2 ekraanile ajastutruu loo nõukogude aja võimust ja viletsusest, kus isikliku kasu nimel reedeti põhimõtted ja lähikondsed.\nAasta on tänasel «Saladuste» lool 1951 ning tegevuspaigaks teater, kus peale etendust hargnevate sündmuste järel on hommikuks üks näitleja arreteeritud ning äraandja võib olla ükskõik kes peategelase neljast kolleegist.\nLugu jutustab juba 80-aastane Heljo, kellel nüüd sealsamas teatrisaalis kõik sündmused peas lahti hargnevad. Ta mäletab selgelt päeva, mil laval oma kolleegidega «Libahunti» mängisid. Lahkarvamused olid tihedal tööperioodil kerged tekkima, lisaks toetasid seda kõike ka ärevad ajad. Ja siit hargnebki keeruline lugu, kuhu on segatud salasuhted, kannatamine, truudus parteile ja isiklikud huvid. Kes on kes, keda usaldada ja keda mitte, kõik see saab selgeks Heljo peas nüüd 65 aastat hiljem, mil ta loole tagasi vaatab.\nNagu «Saladustele» omane, põhineb ka tänane saade tõestisündinud lool. Tõetruu tulemuse saavutamiseks valiti võttepaigaks Kohtla-Järve kultuurihoone, mis valmis 1952. aastal ja on tänaseni suurepärane näide sõjajärgsete aastate nõukogude neoklassitsismist, nii väljast kui ka seest. Tulemusena jõuab ekraanile lugu, mis annab võimaluse aastakümneid ajas tagasi reisida ja mitte vähemoluline roll pole selles ka tõeliselt hingestatud näitlejatöödel (Klaudia Tiitsmaa, Andres Oja jt.).\n«Saladused» on Kanal 2 ekraanil täna kell 21:00, kohe pärast «Suurt lotokolmapäeva»


Kesklinna valitsus otsib noorte seast töövarje > Tallinn\nKesklinna valitsus otsib noorte seast töövarje\nKesklinna valitsus pakub noortele võimalust saada rohkem teada linnaosavalitsuse igapäevatööst, saates virtuaalse töövarjuna linnaametnikke nende ametis.\n„Minu kogemuse järgi on tänased noored üha enam huvitatud maailma- ja Eesti poliitikast, aga ka valmis aktiivselt osalema oma kogukonna ettevõtmistes või vabatahtlikuna. Meie soov on omalt poolt toetada noorte huvi avalikus sektoris tehtava töö vastu ja vastata ka neid huvitavatele küsimustele,“ ütles Kesklinna vanem Monika Haukanõmm.