TIIT TROFIMOV: naiste kõige olulisem roll on anda oma meestele... - Buduaar\nTIIT TROFIMOV: naiste kõige olulisem roll on anda oma meestele…\n08. juuni 2022 | 00:23\nTiit Trofimov / Foto: Terje Atonen\nEnesearengu teejuht Tiit Trofimov tunneb kurbust, et tänapäeva inimesed on oma väljapoole elamisega justkui hulluks läinud, kuigi tegelikult peitub rahulolu just iseenda aktsepteerimises.\nHiljuti väga ausa raamatu „Lõpp on algus” kirjutanud Tiit Trofimov viibib meie vestluse ajal Guatemalas Atitlani järve kaldal, ees ootamas järjekordse Guatemala väereisi korraldamine. Peab ka mainima, et Tiidu raamat maandus Apollo raamatupoodide 2021. aasta müügiedetabelis kenale 16. kohale.\nSeekord huvitab meid, mida täpsemalt tähendab julgus elada iseendana? Tiit selgitab, et see tähendabki, et võtad iseennast täielikult vastu, aktsepteerid end sellisena, nagu oled ning julged teha selles hetkes oma otsuseid ja tegemisi.\nPaljud inimesed on end justkui kaotanud\nTrofimov nendib, et praegusel ajal jõuab temani palju inimesi, kes on end ära kaotanud. Põhjus on selles, et inimesed on ületöötanud, stressis ja kardavad tulevikku. Paljude mureks on väljapoole elamine, tormamine ja iseenda äraunustamine.\nInimesed on oma olemusest ja kehast justkui lahti ühendatud. Nad on ka ärevad, sest ei taha ega oska oma tundeid tunda. See on ka põhjus, miks aetakse taga asju ja mis omakorda tekitab stressi – aetakse taga midagi, mille kohta arvatakse, et see toob rahu ja enesekindlust, unustades sealjuures iseenda sisemise rahu.\nTrofimov tõdeb, et inimesed on justkui hulluks läinud oma tahtmiste, jooksmiste ja väljapoole elamisega ja järjest vähem on neid, kes võtavad aega iseendale ja julgevad olla nemad ise, ent väljapääs sellisest olukorrast on olemas. Küsimus on vaid julguses – kas inimene on valmis, et tõmmata käsipidur peale ja öelda „stopp!” ning võtta vastu oma tunded?\nEsimene samm iseenda aktsepteerimise teekonnal on leida üles enda hingamine. Tiit selgitab, et tihti joostakse hapniku suunas, et hingata, aga tegelikult on hapnik meil kogu aeg olemas olnud. Iseendaga kontakti saamiseks on erinevaid praktikaid, igaüks peab leidma endale sobiva – kas hakata igapäevaselt jalutamas käima, tegeleda treeningu, meditatsiooni või mõne muu hobiga.\nTiit soovitab iga päev vähemalt tund aega iseendale võtta. Kui tundub, et oleks vaja kellegi toetust, miks mitte külastada terapeuti, kes aitab tundeid välja elada, et enda sisemusse rahu tuua.\nInimene meie kõrval on meie sisemaailma peegel\nSegadus iseendas väljendub ka tunnetes. Paljud inimesed elavad koos valede inimestega ega suuda neist lahti lasta. Trofimov selgitab, et see on kaassõltuvus ja hirm, et teistmoodi ei olegi võimalik. „Ka ebanormaalsusega võib ära harjuda,” ütleb ta välja karmi tõe.\nKui saavutame iseendaga parema kontakti, muutub ka meie energia ning tõmbame ligi hoopis teistsuguseid inimesi – see, kellega koos oleme, on peegelpilt meist endist.\n„Ära karda võtta vastu uusi väljakutseid ja edasi liikuda. Ainult ise samme tehes muutub ka maailm meie ümber. Kui puhastame enda tunded, hakkab meie energia muutuma ja tulevad ka õiged inimesed,” soovitab ta. Trofimov kirjeldab head suhet sellisena, kus mõlemad pooled saavad olla nemad ise ja aktsepteerivad teist inimest samuti 100%.\nEesti meeste suurim probleem\nTrofimov toob välja tõsiasja, et tihti on end ära kaotanud just mehed. Nad rabelevad nagu hullud, teevad tööd, kuklas on kohuse- ja süütunne, et olla pere jaoks piisav, teadvustamata, et nad kaotavad kontakti iseendaga. „Mehed teevad endast justkui tinasõduri – jäiga ja tundetu mehe, aga sellise mehega ei taha naine ega lapsed koos olla,” nendib ta. Selle taga on tihti pikk põlvkondade muster, mida peaks teadvustama ning vabastama.\nSeetõttu korraldab Trofimov meeste väeringe, kus ongi vaid mehed koos, iseendana. Nad arenevad, teevad praktikaid, vabastavad enda seest emotsioone.\nTa rõhutab, et see pole mingi nuturing, ent tunnete tundmine on täiesti okei – olgu see siis viha, kurbus, süütunne, kohusetunne või hirm. Ja naised on tihti öelnud, et mees on väeringis kui muutunud – miski on läinud kergemaks, silm säravaks ja tagasi on mõnus mees, kellega kunagi sai tutvutud.\nJust tunnete tundmine on Trofimovi sõnul meeste õnne alus. „Igas suures mehes on endiselt sees üks väike poiss, kes vajab tähelepanu. Kui teda märgatakse ja tal lubatakse end väljendada, saab suur mees läbi selle endasse rahu tagasi. Naiste kõige olulisem roll on anda oma meestele ruumi, julgustada neid olema ehedad, ausad, siirad ja vabad,” räägib ta.


Home / Sookee. Queer Festival Heidelberg.\nEintritt AK 19€ / VVK 15€ + VVK-Gebühr


Lihatööstused pankrotistuvad teel Euroopasse\nKüsimustele vastab lihaliidu uus tegevdirektor Helle Koppel\nTähendab te kahtlete minus? Ma võtsin selle koha vastu pärast põhjalikku kaalumist. Julgust andis mulle see, et enamikku lihaliitu kuuluvaid etttevõtteid juhivad inimesed, keda ma küllalt hästi tunnen. Olen aastaid töötanud kontaktis lihakombinaatidega, koos riikliku lihatööstusega. Olen üle 20 aasta töötanud liha- ja piimaministeeriumis ja konstrueerimisbüroos, samuti Võhma lihakombinaadis ja Tartu lihakombinaadis. Ma usun, et seetõttu on mulle tootmisprobleemide ring üsna tuttav.\nMõningal määral ma tunnen ka majandusküsimusi, aga ilmselt olen ma jälle maha jäänud ning peaksin ennast nendes küsimustes harima. Eriti mis puudutab Eesti Vabariigi aegseid seadusi ja dokumente.\nPõhimääruse järgi liidab liit nii tootjaid -- lihaloomade ja -lindude kasvatajaid, nende töötlejaid, kui ka isegi lihatooteid turustavaid organisatsioone. Ta on füüsiliste ja juriidiliste isikute vabatahtlik erialane ühendus, mis ei taotle tulu.\nEi, ma ei ütleks nii. Poolaasta seisuga on Eesti lihaliidul 10 juriidilist liiget. Kui hakata peale suurematest, siis Rakvere lihakombinaat, Tallinna lihatööstus, siis Valga lihatööstus, Pärnu lihatööstus, Saaremaa liha- ja piimatööstus, Tallegg, Järlepa kalkunikasvatus. Siis on veel Karree, Adavere, Tartu lihakombinaat.\nEesti lihaliit ei koonda oma ettevõtete majandustegevuse kohta andmeid ega statistikat, aga me ise hindame, et 60--70% lihatööstuste käibest on haaratud lihaliitu kuuluvate ettevõtete poolt.\nMeie liitu kuulub ka härra Tauts tehnikaülikoolist ja professor Rei põllumajandusülikooli lihainstituudist. Peale selle on individuaalliikmetena jäänud Olev Rohumäe ja Ants Erg.\nOlen endale eesmärgiks seadnud, et lihaliidu liikmete arv peab kasvama ja püüan välja mõelda, millega ma saaksin kõiki selle tegevusalaga tegelevaid ettevõtteid lihaliidust huvituma panna.\nLihaliidus me pole seda küsimust arutanud. Mina ei pea normaalseks, et lihatööstused pankrotistuvad, aga välja pakkuda konkreetset tegevust selle peatamiseks või vältimiseks on väga raske. Ma usun, et kõikidel seni pankrotistunud ettevõtetel on olnud teatavad eeldused selleks, kuna tegemist on nõukogude ajast tulnud suhteliselt halvasti varustatud ja halvas tehnilises seisukorras tootmisettevõtetega, millele on kaasnenud järjest süvenev konkurents.\nLisaks olid mittetootlikud kulud nendes ettevõtetes väga suured, kaasa arvatud personalikulud. Aidata oleks siin võinud, kui investorid oleks kaasatud õigeaegselt. Kui kohe oleks tulnud rahaline süst, et viia tootmine uuele tasemele.\nSelliseid ettevõtteid muidugi on. Nendesse nõukogude ajast ületulnud ettevõtetesse on tehtud teatud investeeringuid, mis on neid aidanud viia natukene paremale tasemele.\nMa ei tahaks ennustada neid. Ma usun, et nendes ettevõtetes töötavad tublid inimesed, kes otsivad väljapääsu.\nKuna olukord põllumajandusliku tootmise ja loomakasvatuse osas on läinud tunduvalt tagasi ja on tekkinud olukord, kus Eestimaa enam ennast ise lihaga ära ei varusta, samas asub aga enamik tööstuseid maapiirkondades, kus inimestele on vaja tööd, siis ma arvan, et siin peaks riik sekkuma.\nRahaandmine võib olla lahendus üksikute konkreetsete juhtude puhul. Aga üldiselt peab see olema seadusandlikult paika pandud.\nMulle tundub, et niisugust teravat konflikti ei ole. Vaadake, piimaga on see asi natuke teistmoodi. Kui piim on toode, mida Eestimaal toodetakse veel hetkel rohkem, kui eestlane vajab, siis lihatööstused siplevad ka ise. Me ei saa öelda, et nad oleksid teab kui rikkad.\nMa arvan, et küllap on, aga ma ei oska neid teile nimetada. Kuna ma majandusküsimustega igapäevaselt ei tegele, siis ma ei ole otsekontaktis nende loomapidajatega, kes kombinaatidesse loomi toovad.\nMa ei tahakski sellele väga vastata. Kui seda kodumaist kapitali tulemas ei ole, siis ta peaks tulema.\nKui Eestimaal leidub inimesi, kes üle miljonilisi tulusid deklareerivad, siis järelikult kapitali liigub. Omaette küsimus on, kas need inimesed oma kapitali lihatööstusesse paigutavad.\nKui Eestisse tulevate välisfirmade toodang on selline, et see rikastab või täiendab siinsete firmade poolt toodetud sortimenti, siis miks mitte neid siia lasta. Kui ta aga dubleerib, siis tekib sellega teatavaid küsimusi.\nSaarioinen väga paljuski rikastab sortimenti. On ka palju näha Taani salaami vorsti, mida me enamikus saaksime ise valmistada.\nMa ei ole praegu valmis sellele küsimusel vastama. Ma ei ole seda tunnetanud, mis ei tähenda aga, et see nii ei võiks olla. Ma olen aru saanud, et esialgu taanlaste väljapakutud summad on hakanud läbirääkimiste käigus vähenema. Arvatavasti liigub see asi nüüd reaalsuse suunas. Võib-olla on teie küsimus täiesti õigesti püstitatud ning see on küsimus, millega tuleb tegeleda.\nMe pakkusime välja ka niisuguse variandi, et kui me ise ei suuda otsustada taanlaste väljapakutud projekti rahalise väärtuse üle või asupaiga osas või ka tema vastavuse üle Euroopa Liidu nõuetele, mis ka tekitas siin poleemikat, siis on ju võimalik selleks kasutada Euroopa Liidu eksperti.


Värsked, mahlakad salatid on paljude meie ja mitte ainult meie toitude lahutamatu osa. Neid saab mängida praktiliselt igast köögiviljast, mis on integreeritud võõrastega olulistes proportsioonides ja põhjalikult maitsestatud. Pole ime, et me ei mõtle igapäevasele teisele roogale ilma isuärataval salatil, mis mitte ainult rikastab traditsioonilise liha maitset kartulitega, vaid omab ka tõelist vitamiinipommi, mis on vajalik selle keha tõhusaks säilitamiseks.\nKodune salatValmistatud salateid on võimalik saada kaubanduses, lisada esteetiliselt plastpakenditesse ja maitsestada. Paljudel juhtudel on see siiski palju enamat valmistatud salatitena ja nende ainus puudus on vajadus peenestada kõik köögiviljad riivile või hävitada nende purustamine. Sellepärast on elektriline köögivilja purustaja kasulik igas kodus. See väike seade, veekeetja või poti suurus, sobib igasse kööki. See on kaunistatud mugavas konteineris, kuhu visatakse kooritud köögiviljad täielikult või võib-olla lõigatud väiksemateks tükkideks. Hea purustaja peaks siiski saama hakkama isegi täis selleriga või peediga.\nElektriline köögivilja purustiSelline purustaja on meetod, kuidas luua maitsev, aromaatne salat mõne sekundi pärast. See on piisav, et visata porgandeid, sibulaid, kapsaid või muid köögivilju kombinatsioonis, mida eelistame palju, ja lülitage masin sisse ning mõne minuti pärast saame kogu tükeldatud köögivilja konteineri välja võtta. Ka kõik ilma sõrmede ja küünte lõikamiseta riivile või taimse ekstrakti pritsimine kogu köögis - esteetiliselt, kiiresti ja muidugi. Selline purustaja on kindlasti kasulik kõigile koduperenaistele, kes unistavad, et tema perekond sööb söögiisu värskeid salateid ja mida ei valita iga päev koos võimalusega peenestada köögivilju salatile. See on roog, mis investeerib oma aega ja inspireerib teid süüa rohkem toores, värskelt hakitud köögivilju!


detsember | 2015 | Läbikäigu K\nKäisin A. konto kaudu vaatamas, mis FB-s toimub, inimesed arutasid, mis kirjandustegelane ajab küllalt vihale, et lõuksi sõita.\nMa arvan, et mul on paar tegelast, kelle vastu ma selliseid tundeid tunnen, kuigi ma ei tahaks neile lõuksi sõita – mul on mõttes rafineeritumad julmused.\nEsimene, kes pähe tuleb, on major McNabbs. Ta on mul närvidelekäivate tegelaste hulgas nii esil, et ma ütlen ka teatud päriselus teatud käitumismustreid või suhtumisi märgates endamisi: ahah, üks major McNabbs jälle. Nauditavad kättemaksuplaanid, mida ma tema vastu haun, seisnevad peamiselt tema elu päästmises, et talle koht kätte näidata – mõne parema fantaasia jooksul jõuan ma oma kolm korda ta elu päästa. Lisaks müksaks ma teda, et ta sellest haruldasest linnust mööda laseks, aga see ei ole õieti kättemaks, see on lihtsalt kahju minimeerimine. Ainult see, et ma talle sinna otsa ütleks, mis ma tast mõtlen, oleks väheke kättemaksu moodi.\nTeine: see tropp “Dekameronist”, kes kannatliku Griseldaga abiellus. Kõige parem, mis temaga pihta hakata, oleks veenda Griseldat, et ta ei pea kõike seda välja kannatama, toimetada ta kuhugi mujale õnnelikult elama ja veenda troppi meest, et Griselda suri tema tropluse peale kurvastusest ära. Las kahetseb.\nSiis on mul vahel vihastamisfantaasiaid Nero Wolfe’ist, aga need on keerulisemad: Wolfe ei käi mulle tegelikult raamatut lugedes närvidele, mulle vahel lihtsalt meeldib ette kujutada, et ma liigun temaga samas maailmas, puutun kokku, vihastan tema peale ja ütlen, et ärgu olgu tita ja käitugu nagu täiskasvanule kohane.\nA. kuulas mu mõlgutusi ja ütles, et tal ei tule küll kedagi peale Emma Bovary pähe.\nMa küsisin, kas Don Quijotele ei taha lõuga anda, peaaegu sama tegelane ju, ainult teistsuguseid raamatuid lugenud, ja vastasin ise kohe, et talle pole muidugi vaja, ta saab peksa niigi. Aga selle peale tuli muidugi meelde see “Don Quijote” hertsog, kes jagab mu vihaedetabelis Griselda mehega esikohta. Ka talle ei annaks ma lõuksi. Ma heidaks talle Pilgu ja nii, nagu ma seda ette kujutan, oleks lõuksisõitmine selle Pilgu kõrval poisike. Pärast seda jagaks ta oma vara vaestele, v.a selle osa, mida on vaja, et asutada kodutute hullunud rüütlite varjupaik.\nKolmas, kes esikohale pretendeeriks, on “Palju kära eimillestki” Claudio. Õnneks on Shakespeare teda trahvinud umbes täpselt nii, nagu ma ise oleks tahtnud (välja arvatud see, et Hero ta lõpuks ära võtab) ja Beatrice ja Benedick väljendavad kahe peale mu vihatunded kenasti ära, nii et talle ei pea ma erilisi karistusi välja mõtlema. “Kahe veroonlase” Valentine pretendeeriks ka, aga seda ei ole ma nii palju kordi lugenud kui “Palju kära eimillestki”, nii et mu tunded tema vastu on selle võrra ükskõiksemad. Teoreetiliselt võiks ka Lear ja Othello mängu tulla, aga kuna nad on tragöödiates, siis lõpetavad nad niigi halvasti ja saavad ka ise aru, et lollisti tegid (erinevalt Valentine’ist, kellele ei panda “Veroonlaste” universumis vist üldse midagi pahaks).\nRenessansskirjandusel on kõvasti potentsiaali mind vihale ajada, vaatan ma. Niipidi vaadates lausa hämmastav, et “Orlandoga” seda ette ei tulnud, küllap sellepärast, et kui keegi oli seal tobe tropp, siis leidus enamasti ka keegi, kes teda sellena kohtles. Kasvõi irooniline jutustajahääl. Aga kui ma järele mõtlen, siis seal nagu nii vihaleajavaid tegelasi ei olnudki, mõni oli lihtsalt kaabakas, aga see on väheke teine teema.\nPS: kuidas mul küll enne meelde ei tulnud: “Hüljatute” Marius! ja ka Athosele oleks mul paar kõvemat sõna öelda (“Kolme musketäri” aegsele-eelsele, hiljem läks ta päris mõistlikuks). Shakespeare’i muinasjutunäidendites on muidu veel terve hunnik mõistmatuid papasid, aga kuna mul lapsena seda köidet kodus ei olnud, on mu tunded lahjemad – lapseea tähtsad tegelased hakkavad palju rohkem pähe ja suudavad palju rohkem vihale ajada.\nJa ülejäänud Shakespeare’i taustal torkas silma, et “Kaheteistkümnendas öös” ei suudagi keegi mulle nii kõvasti pinda käia, et ma tahaks nendega midagi ette võtta. “Nagu teile meeldib” ka mitte eriti.\nMõtlesin Indigoaalase mõjul teha pikema loo sellest, mida ma lapsena sõin ja armastasin ja mida praegugi söön ja armastan ja kuidas armastasin toidust lugeda ja igal pool toitu näen – oot, lugemisest ja nägemisest olen kunagi juba kirjutanud – andestagu mulle need lugejad, kes soovivad, et minust toidublogijat ei tuleks! Päris üleni vast nagunii ei tule, nii et küllap andestavad. Aga esialgu tuli ette midagi lühemat ja pakilisemat: ma ei saa eriti enam magusat süüa.\nJa mitte selles mõttes, et “kui juba kommi põske pistan, siis enam pidama ei saa” või “magusaga ei pane ise tähelegi, kui palju söön, ja nii läheb märkamatult liiga palju sisse,” vaid just nimelt saan pidama ja looduslik piir tuleb pauguga ette, kõmdi vastu keelt.\nTäna tuli meelde, sest Ulvi tõi kirju koera komme – sõin, maitses. Kaks tükki sõin ära. Ja kommisöömisest on nüüd juba kolm tundi möödas ja mul on ikka veel suu magusat maitset täis ja peas liiguvad mõtted, millega seda neutraliseerida, sest üheülbaliseks kisub.\nNii juhtus hiljaaegu, vist lausa viimase nädala jooksul korra varemgi.\nKüllap käib see koos sellega, et ma tunnen viimasel ajal – no nii viimasel aastal vähemalt – magusaid maitseid asjades, mida tüüpiliselt magusaks ei peeta. Kuiv punane vein on näiteks selgelt magus.\nJustkui mu keelel oleks nagunii mingi latentne magus foon kogu aeg olemas ja piisaks õige vähesest, et see ilmsiks tuua. Või nagu ma oleks lihtsalt magusa suhtes eriti tundlik.\nJeerum küll, mine või kontrollima, ega mul diabeeti ei ole. Ainult et diabeedi puhul peaks vist päriselt _kogu_ aeg magus maitse suus olema, mul on ainult siis, kui ma olen päeva jooksul midagi tugevasti magusat söönud, või mõne toidu peale, kus lõppeks on loomulik suhkrusisaldus olemas (eks ka kuivas veinis on naaatukene suhkrut). Ja vereproovi pole ma küll päris hiljuti andnud, aga viimase paari aasta omad on nagu alati olnud hiigla ilusad, mul on arsti kommentaaridest alati mulje jäänud, et mul nii ilus veri, et inimesed käivad seda teisest maailma otsast vaatamas.\nFiled in Uncategorized ·Sildid: Egotripp, söök\nVaatasin, mis lastesaateid lehelugejad hirmsaks on pidanud, kommentaariumi ka – vaadatud repertuaari järgi on vastanud ilmselt minu põlvkond, kümmekond aastat sinna-tänna. Ja jäin mõtlema, et mulle need “Kivinõiad” ja “Kikerikiid” erilisi traumasid ei tekitanud, kõhedad kohad olid seal just parasjagu kõhedad, et põnev oleks. “Nukitsamees” oli natuke õudne, “Suur Tõll” rohkem, aga näiteks “Nõiutud saar” oli hiigla äge, ma ei jõudnud ära oodata, millal seda jälle näidatakse (vbla aitas kaasa see, et ma olin TeMuKist kiitvat arvustust lugenud ja sellest mõjutatud); ja kui ma oleks saanud ise multikat valida, siis okei, “Siil udus” ei oleks just olnud esimene eelistus (ma oleks ikka “Nu, pagadid” tahtnud), aga hirmus ta küll ei olnud, lihtsalt tundus tollal natuke igav, kuigi ma poleks seda elu sees tunnistanud, sest ma tahtsin diip olla – umbes samas vanuses olin ma otsustanud, et “Rajaleidja” on parem raamat kui “Ivanhoe”, sest ma pidasin raskepärasust kirjanduse kvaliteedi tunnuseks.\nSelle peale tuli küll meelde üks multikas, mis tekitas trauma, “Viimane jaht” (IMDB link kah, aga seal on üsna vähe kirjas). Kui see multikas mulle meenub, siis pean tasakaalu säilitamiseks alati sellest püüdlikult mittemõtlema, mis on nii edukas nagu roosast ninasarvikust mittemõtlemine ikka. Aga asi ei olnud hirmsuses, vaid kurbuses.\nMõtlen nüüd, et mine tea, kas asi on selles, et ma hakkasin tihemini telekat nägema siis, kui olin juba kaheksane, ja pealtkaheksane on kurbusele vastuvõtlikum kui hirmutamisele. Teisest küljest vat ei tea ikka, sest õudusfilme ei kannata ma eriti vaadata isegi praeguses auväärses eas. Kolmandast küljest jäävad mind kõige rohkem painama hoopis filmid, kus näidatakse kalkust: mul on kaks väärtfilmielamust, mille järel ma tean, et parem, kui ma neid filme enam ei näeks (kuigi teisalt on kiusatus ikka torkida, kas teine kord on ikka sama õudne): “Kellavärgiga apelsin” ja see Hollandi kleidifilm, mida turundatakse kui komöödiat.\nJa sarjade vaatamise olen ma katki jätnud hoopis selle peale, kui tegelased liiga palju emotsema ja selle emotsemise pärast üksteisega nõmetsema hakkavad. Näiteks “Selfridge’i kaubamaja” jäi sellepärast sinnapaika.\nKui ma nüüd veel kauem mõtlesin, siis tuli lapsepõlvest siiski peale “Suure Tõllu” veel paar fiktsiooniõudukat meelde: esiteks kartsin ma “Kääbikut” lugedes Sünklaant, nii et tükk aega jätsin selle koha lugedes vahele (ja raamatu lõppu jõudes lugesin takkajärgi, sest siis oli hoog sees, tahtsin rohkem ja pärast lõpu lugemist olin äksi täis), kuigi lugedes polnudki tegelikult hullem kui ülejäänud lugu. Peamiselt kohutaski mind see nimi: Sünklaas. Samamoodi ka “Surnumanaja”. Lugesin endale neid nimesid mõttes ette, kui tahtsin endale hirmu peale ajada. Teiseks tuleb meelde üks päris lastesaatehirm: “Kolmanda planeedi saladuses” humanoidist vale-doktor-Verhovtsev, eriti see koht, kus tal inimese mask peast tõmmatakse ja see hatifnatlik pea välja ilmub (ma oleks eelistanud, et ta inimese näoga ringi laseks, isegi kui nii on ohtlikum), ja see koht, kus ta pärast puuris on ja varbu järab.\nKui mul olid palavikuhallukad, kartsin pööraselt hoopis mingeid abstraktsusi: korra Pärnus, kui K. samas toas ühe vana kohvri peal mängis, kartsin, et sealt tulevad ruutjuured välja – ma püüdsin talle karjuda, et ta neid välja ei laseks, aga häält ei tulnud. Ja ühe teise palaviku ajal olin öösel ärkvel, teadsin, et elutoas on suured arvud, ja see oli kirjeldamatult hirmus. Mõnikord mittepalavikuse peaga kutsusin endale teravate elamuste mõttes neid hirme ise peale, püüdes ette kujutada näiteks kõiki maailma arve korraga või suuri arve nii, et ma hoiaks korraga fookuses viimast kui üksikut “ühte”, mis selle suure arvu sisse mahub – või vastupidi, mingi suuruse üha väiksemaks ja väiksemaks jagamisi, lõpmatut poolitamist. Ühesõnaga, peaasjalikult nii- või teistsuguseid lõpmatusi. Kui seda piisavalt kaua ette kujutada, tekitas see enam-vähem unehalvatuse laadse seisundi, kus õhk muutus justkui kõvaks ja ei saanud enam liigutada. Pagan teab, miks mulle tundus hea mõte seda kogeda. Muutunud teadvusseisundite janu oli nähtavasti suurem kui hirm ebamugavate elamuste ees.\nPS: teiste eestlaste muljetamist lugedes sain teada, et mõni kartis “Taevakarva kutsut”, mis mul on lapsepõlves kuidagi kahe silma vahele jäänud. Vaatasin A. soovitusel (õigemini rahustamisel, et “ei ole liiga kurb”, ma ei tahtnud ju uut “Viimast jahti” kaela saada) ära, olen täielikus vaimustuses ja tollesse roosasse ja sinisesse mehesse armunud. Huvitav, mis ma sellest lapsena oleks mõelnud, multikamuusikalid mulle muidu meeldisid, “Lendav laev” oli näiteks üks lemmikuid, aga teisest küljest meeldis mulle lapsena siledam pildikeel kui praegu ja venelaste “Karupoeg Puhhi” olen alles nüüd täies ilus hindama õppinud.\nFiled in Uncategorized ·Sildid: Egotripp, kino, lugemispäevik, Memuaarid


Kommentaarid: Tüdrukute diskrimineerimine Peetri koolis: kanda tohib ainult seelikut\nTüdrukute diskrimineerimine Peetri koolis: kanda tohib ainult seelikut\nMarvel Riik, 9. märts 2017 09:14\nlihtne Eesti naine/ 11. märts 2017 09:22\nTule taevas appi! Emad, tulge mõistusele! Koolil on ometi õigus otsustada, millist koolivormi peavad lapsed kandma. Kuidas siis muidu kasvaksid lastest naised, kui nad ei oska seelikutki kanda? Minu kooliajal ei tulnud keegi selle pealegi, et seeliku kandmine on diskrimineerimine. See oli koolivorm ja seda tuli kanda.\nlllll/ 13. juuli 2017 16:03\nTõesti(peast) lihtne Eesti naine\nOhtuleht kirjutas/ 11. märts 2017 08:55\nmitte väga ammu aega tagasi et Juhkendali kooli juures keegi n pagulane oli lapsi teatud kohast käppinud. Kui lapsel seelik kas see tegevus siis lihtsam?\nsaab so aru / 10. märts 2017 23:18\nmõni arvab, et varastama peab selleks et oleks samasugune teistega või olla külluses paistev. Kool ongi ka distsiplineeriv asutus ja lapsevanemad koos lastega hakkavad kohut käima , et nende laps arvas suureks saanut ? Ei, sõitke Saku sohu. On kord ja kannab seelikut kuni määruses ettenähtud. Pakosta - sina lükka selline jama tagasi , vabandav on kui lapsel on tekkinud kehal mingid traumad ja see teeb olemise ebamugavaks .Ja need olukorrad on ka ilmselt koolis lahendatavad. Aga see lapsik mula praegu !\nmidagi on/ 10. märts 2017 22:40\nsiin, meie riigis, mõningate inimestega midagi juhtunud. Ainult diskrimineerimine...milleks on vaja seda ajupesu, elame vabalt. Jumal hoidku. Olge inimesed, naised, mehed, lapsed!\nFiloloog/ 10. märts 2017 20:24\n"Tartu erakoolis, nagu ka näiteks Prantsuse lütseumis, mis on sarnaselt Peetriga munitsipaalkool, on koolivorm kohustuslik, kuid tüdrukud saavad juba esimesest kooliastmest valida endale meelepärast riietust." Palun, kas artikli autor selgitaks meile, mida antud geniaalne lause tähendab? Kas Tartus on üks või mitu erakooli ning millist neist mõeldud on? Ning mis ajast on Prantsuse lütseum munitsipaalkool? Prantsuse lütseumis muide kehtib algklassides täisvorm, ent tüdrukud tohivad valida, kas seelik või püksid. Seega, meelepärast riietust seal kanda ei saa, vaid ikka vormi.\njeekim/ 10. märts 2017 14:33\nElina Born ilmselgelt ei käinud seal koolis.\nnaine/ 10. märts 2017 12:13\nMa ei saa aru, mis siis puutub seelik või kleit. Muide alles kümme aastat tagasi ei olnud seda probleemi. Tänapäeval on olemas retuusid, pane jalga ja seelik peale, mida siin iriseda on. Varem ei olnud midagi sellist, tüdrukud kandsid kleite ja seelikuid, nad olid rahul sellega. Mis juhtunud on? Kas keegi tahab, et enam ei saaks teha vahet, kes on poiss, kes tüdruk. Koolil on õigus kehtestada omad reeglid. Kui sellel lapsevanemal on midagi muud mõttes, raha palju, siis võtku koduõpetaja, ja laps olgu kasvõi alasti. Tüdrukud jäägu ikka tüdrukuteks ja poisid poisteks. Küll täiskasvanuna otsustab igaüks ise, kas on mees või naine või kesksoost. Kogu see sooline võrdõiguslikkus ajab juba oksele. Inimene, kes sellest probleemistaru ei saa, ega taipa, milles asi on, nimetabki seda diskrimineerimiseks. Sünnitagu siis ainult poisse ja las kannab pükse. Aga äkki tahab see poiss hoopis seelikus käia.\n!!!/ 10. märts 2017 12:05\nKahju, et pole enam koolivormi. Praegu riietub igaüks nii, kuidas rahakott ja rikutud fantaasia lubab. Kes firmakatesse, kes riputab mingid väljamaa filmidest sealsete sekspommide eeskuju matkides jumal teab mida selga. Augustamistest ma ei räägigi. Huuled, ninasõõrmed j.n.e. Vanai e tohtinud tunnis kõrvarõngaidki kanda. Ja nii mõnigi end värvinud plikanatt saadeti õpetaja käsul nägu pesema.\nElisO/ 10. märts 2017 10:46\nOn ainult hea meel tõdeda, et enda tütar õpib 21. sajandi väärtusi hindavas koolis kus austatakse ja tunnustatakse erinevusi ja ollakse tolerantsed ning sallivad ning kokkuhoidvad. Arutasime eile ka kodus tütrega (13a) teemat ja ta ütles selle peale, et nad olid klassis eile teemat arutanud ja neile kõlas see teema nagu puhas koolikiusamine. Et kui nende koolis keegi tuleks ja ütleks, et sa pead nüüd ainult seelikuga käima kuna sa oled tüdruk, siis nende klassi poisid lubasid ise protestiks ka seeliku selga ajada:) Või kui poistel kästaks juuksed lühikeseks ajada, ainuüksi sellepärast, et nad on poisid, siis klassi tüdrukud olid valmis ka enda juuksed protestiks maha lõikama kui vaja.\nHorros/ 10. märts 2017 13:16\nRikutud põlvkond, kus on pseudoväärtused.\nMadu/ 12. märts 2017 00:29\nRikutud põlvkond? Kumba põlvkonda silmas peetakse - seda, kes sunnib seeliku selga või seda, kes tahab pükse kanda? Naised kannavad pükse juba mõnda aega. - kujutage ette- seevabadus on neil kätte võideldud. Olid ajad, mil naistele aluspükse ka pahaks pandi: püsiva ja kombelisena tulid aluspüksid naiste riietusse alles 19. sajandil ja esmalt kõrgemas ühiskonnaklassis. 20. sajandi esimestel kümnenditel olid vanemad maanaised väga kinni oma noorpõlve riietumistavades. On täiesti mõistetav, et nad ei kasutanud pükse, kuna ei võtnud omaks ka uut linnalikku lühemat ja kitsamat riietust, mis tegi pükste kasutuse mugavamaks ja ka vajalikuks. Nüüd me vastupidi, paneks pahaks, kui aluspüksata ringi käiakse. Pealisriietusena muutusid püksid "lubatavaks" ka piisavalt ammu - ometi leidub veel inimesi ja isegi õpetajaid, kes pükse naisele sobivaks riietuseks ei pea. Häbi peaks olema - nii kitsarinnalsied ja rumalad, ise veel õpetavad uut põlvkonda! kasvatada tänapäeval tulevast naist sunniviisiliselt selikusse riietades- absurdne! Usutav näiks see keskaega kujutavas filmis. Aga toimub tänapäeva Eestis ja on isegi takkakiitjaid! Võrdõigusvolinikul pole mingeid õigusi- vaid õigus arvamust avaldada. Miks sellist ametnikku üldse vaja on, kui tema sõnast midagi ei sõltu.\nerakooli põhikooli lapse vanem/ 9. märts 2017 21:43\nMina ei näe mingit probleemi vabas riietuses. Käin koolis vastas ja näen, et põhikooli tüdrukud kannavad enamuses retuuse ja kas siis T-särki vm. Keegi ei eputa oma riietega, keegi ei paista silma mingite eriliste firmariietega. Lastel on mugav olla ja hea joosta.\nKooli maks on suur ja ju vanemad rikkad, aga riietusest seda välja ei paista.\nMis naiselikkusse puutub, siis see tuleb omal ajal. Küll õpivad nemadki kenasti seelikus käituma ja daamilikult koketeerima.\nVäga ebamugav on toppida seda seelikut kilepükstesse või talveretuusidesse.\nTänapäeval on laste püksid jeeli-jeeli üle naba, ka sukkpüksid ja nii ongi kõht ja selg paljad.\nMina pooldan vaba riietust, mugavust ja soojust.\nKesktalvel/ 9. märts 2017 20:21\nohukete seelikuteda ainult selleks et monel oleks hea vaadata? Kus on lastekaitse?\nkah haridusasutuse juht/ 9. märts 2017 19:43\nNo tõesti tule taevas appi! Kas tõesti pole kooli juhtkonnal mingeid muid probleeme lahendada kui ilkuda algklasside tüdrukute seelikukandmise üle. See on nagu poliitikas: tõmmata mingi mõttetu asi käima, et siis varjutada tegelikke suuri probleeme. Mina hariduse juhina , emana ja vanaemana ütleks, et mu laps ( tüdruk) käib koolis nii seeliku kui pükstega, täpselt nii nagu kodus kokku lepime ja seoses ilmaoludega vajalikuks peame. Aga kindlasti pooldan seda, et mingi koolivormi element (lips, polo, pusa vms.) oleks kohustuslik. Ma ei suuda aduda, kuidas selline asi lihtsalt võimalik on. Tundub riivavat kodaniku põhiõigusi. Kala hakkab mädanema ikka peast, äkki oleks aeg direktori pädevus üle vaadata. No tõepoolest, tule taevas appi!\nkah/ 9. märts 2017 19:58\nKahjuks tundub see ikka väärtuste küsimus...milliseid väärtusi vanemad tunnistavad ja väärtused uksest aknast sisse tungivad\nseda et/ 10. märts 2017 21:53\nMis krdi moraalse kahju nõuet te siin ajate? Tahate lihtsalt odavalt rikastuda./ 9. märts 2017 18:01\nHalloo! / 9. märts 2017 17:20\nKas moderaatorite arvates tehti lapsele head või kahju sellega, et teda teistest eraldati ja eriliseks tehti?! MIKS vanaema arvamus ei sobinud?\nelu on ebaõiglane,/ 9. märts 2017 16:30\nobama saatis ameerikas mehed naiste vetsu kui need end naisena tundsid, meil siin ei või jälle tüdrukud pükse kanda..\nOlen 66 aastane/ 9. märts 2017 15:19\nja vene aja oli ka kohustuslik koolivorm ja ruuduline seelik.Uskuge mind siiamaani ei taha ruudulisi riideid näha ka. See on laste mahasurumine ! Meie ei ela Hiinas kus koik kannavad mingeid halle yrpe. Kuna paljud riietavad omi lapsi taaskautatavasse riietesse siis nyyd on voimatu seda teha ja koik ei ole eliidi lapsed. Ja see on väga imelik kui euroopas hakatakse just kasvatama suguneutraalseid lapsi. Ja tydrukuid hakatakse saatma sojaväkke. Sest uuseurooplased e pagulased tulevad karjaga meie kulul elama aga keegi peab ju nende maad kaitsma. Meie lapsi hakatakse kasvatama sonakuulelikeks kas nii? Et on parem ka vägistada ? Käed eemale meie lastest "\nNo / 9. märts 2017 16:56\nruuduline seelik tuli ikka juba kaheksakümnendate kanti alles. Esialgu oli sinine pihikseelik ja triibuline pluus. Mind see küll triipu põlgama ei pannud. Tegelikult ongi tänapäeval väga palju püksikandjaid - mugav küll, aga .. Ka minu tütrel oli mingi aeg algklassides, et seelikuga olgu. Ei olnud temal ega minul selle vastu midagi. Koolimajas ei ole ju külm. Vastupidi, oli kohe ilus vaadata - muidu ei saa aru vahel, seisab su ees poiss või tüdruk. Miks peaks olema sooneutraalne, kui sünniga on meil sugu antud\nto no/ 9. märts 2017 18:17\nTäiesti õigus. Mina olen vaid 62-ne ja võin kinnitada, et need ruudulised seelikud tulid alles pärast seda, kui mina olin juba keskkooligi lõpetanud. Muuseas, sellele koolivormi pihtseelikule eelnes must seelik. Kas sirge või plisseeritud. Siis kui ma kunagi kooli läksin. Must seelik ja lisandus ka veel must põll. Mida tõsi küll, kui esimene-teine klass välja arvata, siis põlle kandsid vaid vähesed. Vormiluus oli aga kitsas sinise-valge triibuline., pidulik pluus aga valge.\nKui üle 60-ne inimene neist oma ruudulistest seelikutest veel räägib ja meenutab, siis mina teen loogilise järelduse, et ta kas läks minust märksa hiljem kooli, mitte 7 aastaselt või siis jäi korduvalt klasse kordama. Kui ta just oma tütarde koolivormist ei räägi.\nPakostal on lai tööpõld/ 9. märts 2017 17:24\nSinu isiklik probleem.\nMuidu, väljavõtte Vanalinna hariduskollgiumi kodukorrast:\nKoolis kanna koolivormi"\nJa Hiina ei ole ainuke riik maamunal, kus koolivorm on kohustuslik, koolivormi nõue kehtib paljude riikide koolides, nt Jaapanis, Austraalias, Suurbritaanias ... Aga meil ju piiratud mõtlemisega inimesi jalaga segada\nMis jutt/ 9. märts 2017 21:14\nMilline 66-e kirjutab nyyd, tydrukud jne. Ah et seelik on vägistsmise põhjus. Nu nu, jutt nagu fundamentalisti suust-naine peab olema kaetud ja mitte meeste silmade jaoks.\ntuleta meelde/ 10. märts 2017 22:45\n66 aastasel polnud tollal mingit ruudulist seelikut või istusid mitu aastat mitmendas klassis.\nTere/ 9. märts 2017 15:01\nMinu lapselapsed õpivad Peetri koolis ja tõeliselt kena on vaadata ja kogu vaatepilt on armas kui on tegemist koolivormiga. Keegi kedagi ei narri ja kõik on kaunud selles vormis. Peetri koolis on ültse kõik väga läbi mõeldud peale koolivormi. Kui olen Tallinnas külas siis alati tuleb tahtmine kooli vastu minna lastelastele kuna seal kõik see kooli soojus ja see riietus mis meenutab midagi minu noorpõlvest. Seega usun et kui see koolivorm oleks teistes koolideski oleks kõigil hea ja keegi poleks kellegist parem ega halvem. Kuna koolivorm on nii ilus et vanematel selle võrragi kergem.\nMadu/ 12. märts 2017 00:34\nSee, et kellelgi oleks ilus vaadata ja nostalgitseda, ei ole koolivormi mõte. Igal asjal peab mõte olema, mudi on se mõttetu. Koolivorm on tore asi, aga tänapäeva naiste garderoobi kuuluvad ka püksid ja see, et koolis ei tohi pükse kanda on lollus. Mõttetutel piiridel ja nõudmistel pole mingit mõtet ja kasu asemel toovad nad pikemas ja nagu näha ka lühemas perspektiivis vaid kahju.\nKKK/ 9. märts 2017 15:01\nLihtsalt kasvatame inimestest masinad ja allutame nad juba varases koolieas käskudele alluma, et hiljem oleks lihtsam neid kontrollida. Mingid oinad ees otsustab nii peab ja siis arvatakse, et kogu elu käibki nii. See on ikka inimese enda asi kuidas ja mida ta kannab. Ilmselgelt mingi 1-4 klassi laps ei lähe kooli hipina ja vanemad suudavad ise oma lapsi piisavalt hästi riietada, et nad nääksid soliidsed ja sobilikud koolis välja. Kuidas selline tegelane saab direktor olla üldse???\nAlates tänasest keelan ma selle kooli juhtkonnal söömise ja joomise ära, noh nii ühtlase pere ja väärtuste pärast. Taunid, kogu juhtkond tuleks lahti lasta. Siin ei ole asi diskrimineerimises ainult, kui hästi pingutada siis saab võtta seda ka kui ahistamist.\nTeet/ 9. märts 2017 16:25\nLastele tuleb ka distsipliini õpetada. Elu ei käi ainult nii nagu mina tahan. Nö karjas elades peabki oskama teatud käskudele alluda. Mina olen väga poolt, et koolil on oma vorm.\nIrw/ 9. märts 2017 17:26\nJärelikult kõige rohkem masinaid on Jaapanis, arusaadav, miks Eestist nii kõvasti maha jäänud kant\nInimene oma olekust on karjaloom/ 9. märts 2017 17:30\nKui tahad elada väljaspoolt ühiskonnast, ela metsas, aga ka seal pead arvestada teistega, ülbus ja isekus võib kõvasti kätte maksta.\nLapsevanem/ 9. märts 2017 14:59\nMinu arvates peaks küll tüdrukutel olema koolivormiks seelik, aga seda just peale algklasse. Väiksematel on pükstega sageli mugavam, suuremad aga õpiksid naiselikult seelikuga toimetama, sukkpükse jalga panema ja istuma vastavalt kommetele.\nain/ 9. märts 2017 14:57\ntehke ühtne üle riigiline koolivorm ja ongi asi lahendatud!!!!\nJa/ 9. märts 2017 15:48\nKoolivorm olgu siis igaühele tasuta riigieelarvest.\nTeeline/ 9. märts 2017 21:01\nNo koolivorm läheb loomulikult rohkem maksma, kui eputamise ja staatuse näitamise riided.\nnaine/ 9. märts 2017 14:38\nÜtlen kah sõna sekka! Kool pole koht, kus riietusega eputada. Vaadake palun tänapäeva kooliealisi noori, eriti just tütarlapsi. Mis mulje enamus teile jätavad? Tüdrukutel peaksid koolis olema juuksed kenasti seotud aga mitte lahtiselt lehvima, mida siis seksikalt sõrmedevahelt üle pea aeg-ajalt visatakse. Küüned olgu puhtad, korralikult lõigatud aga mitte lakitud kulliküüned. Lõhkiste teksadega tüdrukud peaks koju tagasi saatma. Ma olen 100 % nõus sellega, et koolis olgu kord majas, just nii, nagu vanasti - kõigilt nõuti ühtset riietust ja see oli koolivorm!!! Pean väga lugu sellet kooli direktorist, kuigi ise ei tunne teda. Väga tubli ja jõudu laste kasvatamisel, kelle vanemad on unarusse jätnud. Veel üks tähelepanek on see, et ka õpetajad peaksid eeskuju näitama ja ei käi koolis miniseelikus ja avara dekolteega, selliseid pedagooge on päris palju, kes ei oska ise riietada ja veel vähem seda ka lastelt nõuda. Koolivorm massidesse!\nka naine./ 9. märts 2017 17:25\nAsi on lihtsalt selles, et meie omad vaatavad kusagilt filmist vms mingite "staaride rõvedaid rõivaid ja ajavad endale ka midagi taolist selga, kooliplikad peavad oma arustkäims nii, et dekoltee nabani ja lõhik sabani, vaat siis on in.\nAga .../ 10. märts 2017 16:46\nLubaks tüdrukutele ikka püksid ka.\nSee.../ 10. märts 2017 20:16\n..tõsi,et kool pole koht,kus riietega eputada.Tänapäeval ei saa enam aru,kas 8-nda ja gümnaasiumi tüdruk on õpilane või õpetaja.Vanemate klasside tüdrukud käivad koolis,kui beibed.\nIgal koolil peaks olema oma koolivorm.Väljaspool kooli pangu selga mida tahes,aga kool jäägu kooliks,mitte riietega eputamiseks ja siis koolikaaslasi mõnitada.\nõps/ 9. märts 2017 14:34\nMeie koolis on just vastupidi - kuni 4. klassini on valikus lihtsalt vest, lips, püksid või seelik.\nAlates 5. klassist on eraldi nt poiste vest ja tütarlaste vest.\nVäikestel lastel ju kehakuju suurt ei erine ja nii saab taaskasutada ka vanema õe-venna riideid.\nRiideese/ 9. märts 2017 14:32\nnagu püksid, on juba puhtalt praktilisemad kui ka soojemad, seda eriti veel nii väikeste laste osas. Need ju jooksevad, hüppavad, on ühesõnaga aktiivsed.\nNäib, nagu mingi pervert tahaks väikeste tüdrukute seeliku alla piiluda.\nJa ärge tulge rääkima, et kunagi oli nii ja kunagi oli naa vorm. Kunagi käidi maani kleitides ka, mis nüüd saab?\nVat ongi / 9. märts 2017 16:58\naktiivsemad ja siis on nendes soojades pükstes higised kah veel ;)\nJa / 10. märts 2017 02:42\nsiis on seelik üle pea, küll on vahva!\nJutt ei ole "karupükstest". Kas palav võib hakata ainult tüdrukutel, poistel ei hakkagi?\nMadu/ 12. märts 2017 00:37\nKunagi olid alukad ka tabu :P- täna me oleme sellest ajast kaugele jõudnud. Võiks nüüd üle saada ka endiseaegsest koolivormi ihalusest ja nostalgiast - see, et kunagi teil ei olndu, ei tähenda, et nüüdsetel lastel ei tohi olla. Käige ajaga kaasas ja ärge ahistage tüdrukuid. Ministre kannab pükse, president kannab pükse- miks koolivormis ei või püksipaar ettenähtud ola. Tobe vaidlus!\neestlane/ 9. märts 2017 14:21\nHallolluseta inimesed, miks on olemas vetsud meestele ja naistele eraldi. Kas te olete segased peast, et selline asi eksisteerib? Kõik on ju ühesugused! Miks lahterdatakse igal pool M ja N vetsud? Oleme ju mitte mingisuguste erinevusteta KÕIK SIIN MAA PEAL. Ma tegin nalja tegelt. Aga seda te ju tahate?\nja/ 9. märts 2017 15:27\npoisse ja tüdrukuid diskrimineeritakse, kui ei lubata samasse vetsu.\nArvamus/ 9. märts 2017 14:21\nHuvitav lähenemine sellele probleemile , räägitakse siin igasugu muinasjutte ja miks ühele on see lubatud ja teisele ei ole, kuid minuarust ongi see juba meie kultuuriruumist välja läinud, et tüdrukud on just riides nagu poisid ja vastupidi. Esimese vabariigi aegses koolis kandsid kõik tüdrukud kas kleiti või seelikut sest nad olid naised ja sellest peeti lugu, nüüd on püksid jalas ja arvate et on naiselikum. Vastus: Ei ole.. Paljudele isegi lihtsalt ei sobi püksid. Nõuanne on ikkagi et tüdrukud jäägu naisteks ja poistest sirgugu normaalsed mehed aga praegune süsteem on üks segasumma suvila.\neks ta ole/ 9. märts 2017 14:18\nLugematu arv mehi, kes on aktiivsel kindlal veendumusel, et 7-11 aastased tüdrukud peaksid harjutama seeliku kandmisega naiselikkust; mehed on selgel veendumusel, et kui kool lastele pikad püksid keelab, siis "käsk on vanem kui meie" ja eile ehitatud koolile värskelt välja mõeldud "traditsioonid üle on kõige". Meestel peab 7-11 a tütarlaste puhul olema võimalus nende laste naiselikkust imetleda - tuleb treenida lapsi, et aktiivselt kommenteerivatel meestel oleks edaspidi säärejooksu vaadata. Pakosta on rumal, kole ämber, mõttetu naine - kui mitme lapse emana arvab, et las lastele olla külmal ajal soe koolis käia - ei, komentaatormehed teavad hästi, et seeliku võib koolimineksuks ka suusapükstesse toppida - miks siis naised ei võiks maast-madalast harjutada, et mehe jaoks ilus olemiesk on vaja tööd ja vaeva panustada. head naised on ka nõus, selge see, et oleme alati pidanud ilu nimel ennast paljasääri külmetama - miks siis need lapsed ei võiks asuda kõik välja kannatavate naiste pikka ritta. Pragu on ju palju parem naiselikkust harjutada kui meie emadel sukkade-trippide ja nende vahelise palja ihuga, nüüd on sukapüksid (kulub küll lastel palju - aga maiselikkus tahab kulule vaatamata harjutamist. Avalöök käsukorras vanuses 7.11.\nMari/ 9. märts 2017 16:12\nLugematule arvule meestele lisandub ka lugematu arv naisi, kes sellise veendumusega nõustuvad ja on võtnud kohustuseks õpetada oma tütardele seda hädavajalikku ja raske õppetööga tulevat naiselikkust ehk ilus olemist, sirgelt istumist, punastamist, minestamist ning õigel ajal vait olemist. Ja kuna tegemist on meie näol ilmselgelt nõrgema sugupoolega, kelle peamiseks relvaks olevat ilu ja eksistentsi eesmärgiks leida mees, kes siis seda nõrgamat sugu ja treenitud naiselikkust kätel kannaks ja jumaldaks - no siis polegi ju teist varianti - tuleb hakata seda müstilist naiselikkust jõuliselt kasvatama, mis on eelkõige saavutatav võimalikult varases lapseeas seelikusse sundimise teel. Aga ütleb ka vanasõna - raske õppustel, kerge lahingus!\nSiit me tuleme - 21. sajand!\ntaevas appi/ 9. märts 2017 14:03\nkas keegi arusaadavalt selgitaks mis mõte sellisel korraldusel on??\nnii see läheb/ 9. märts 2017 13:53\nalguses püksid, pärast liibukad, kuumemal ajal aga veel midagi..\n???/ 9. märts 2017 14:04\nMiks ei või algkooli tüdrukud pükstes käia? Ja miks alates 5. klassist võivad ? Tundub tõesti mõttetu ja ajuvabana. Kui koolivorm on tüdrukutl seelik , siis ikka 12. klassini välja ! See pole mitte sooline , vaid ealine diskrimineerimine.\n9. märts 2017 13:53\nPakosta ise on üks kurioosum.\nmaamees/ 9. märts 2017 13:33\npihik on kuhu küljes on tripid kuna meie aeg polnud sukkpükse olid sukkad mida kandsid nii tüdrukud kui ka poisid.meestel olid sokki tripid mis kinnitus sääremarja külge.\narvan/ 9. märts 2017 14:27\nSellise kirjaviisiga inimene küll koolis pole käinud.\nToetan Sind, maamees!/ 9. märts 2017 17:19\nSelline arvaja on ehk koolis käinud, aga pole grammatikareeglite kõrval õppinud inimlikkust. Pihiku- ja trippideaegsed inimesed on vist südamlikumad oma otsekohesuses. Selline tunne on mul.\n9. märts 2017 17:34\nJu tema on protsessis. Või sa kohe keelad?\nMari/ 9. märts 2017 13:24\nHäbi ja oksemaik suus on lugeda kommentaare stiilis "kasvatagem tüdrukutest naised, keda meessugu ihaldab ja tahab kätel kanda" . Ma siinkohal aitaks lause lõpetada "...ja kellele riiklikel pühadel regulaarselt peksa anda“.\nVõi stiilis „Tark naine teab, et naine olemine annab Talle eeliseid, kui neid eeliseid on õpetatud väärtustama ka mehi. Ilu on naise relv. On küll - ja tihtipeale väga mõjus, kui naine seda ka (mõistlikult) kasutada oskab. See, et naine oskaks oma "relvastust" kasutada peab Ta seda õppima.“ Ning "kas mitte emad ei peaks õpetama tütardele naiselikkust"... Ausalt mehed ja naised, kes te nii mõtlete - mis asi see müstiline naiselikkus siis on, mida siis need õpetatud emad peaks oma tütardele järjekindlalt õpetama - kauneid kunste, hõljumist, punastamist ja minestamist“ või sobib ka lihtsamalt "krohv näkku, seelik selga, võileib valmis, õllekork maha, suu kinni ja pikali?“.\nNaisena, tütre emana ja eestlasena hindan kõrgelt selle julge ja ausa Peetri kooli lapsevanema julgust teema tõstatada, soovin ainult kindlat meelt jääda oma põhimõtetele truuks ning mitte leppida sellega kui ühiskonnas midagi ei muutu!\nvastlad/ 9. märts 2017 13:21\nKüsimus pole koolivormi nõudes üldiselt. Küsimus on ju selles, et miks algklassitüdrukute koolivormi komplekti pole lubatud/disainitud pükse? Püksid on nii naiste-meeste-laste riietuse üks normaalne unisex riietusese. Täna oli Vikerraadios sellel teemal arutelu. Haridusministeeriumi seisukoha ütles üldharidusosakonna juhataja Irene Käosaar. Tema sõnul pole selline tüdrukutele pükste keelamise nõue mõistlik ja põhjendatud. http://vikerraadio.err.ee/v/uudispluss/saated/676b5249-a489-4404-afe2-3f5e1e64c989/uudis-lauri-varik\n9. märts 2017 13:55\nMina mäletan, et nõukaajal kaheksakümnendatel oli tüdrukutel võimalik valida ka püksvorm. Ja ei olnud, et poiste püksid, vaid tüdrukutele disainitud mudel oli.\n9. märts 2017 20:27\nsul on valemällu..\nSaage nüüd aru./ 9. märts 2017 13:13\nVõik olla kuni 12. klassi lõpuni kooli vorm.\nKeegi ei uhkeldaks oma riietega jne. Kõik meist pole rikkad inimesed ja saavad lubada seda mida tahavad.\nMina oleksin nõus kui kannaksid kooli vormi nagu vanasti, olid seelikud tüdrukudel.\nAga/ 9. märts 2017 13:32\nKas koolivormi saavad endale ikka kõik lubada- töötud ja min palgaga vanemad jms?\nLiina/ 9. märts 2017 14:05\nMeil oli ka koolivorm vanasti aga tüdrukutel oli valikus ka koolivormi juurde kuuluvad püksid.\nSaan aru/ 9. märts 2017 14:05\nNõus, aga miks peale algkooli on siis tüdrukutelpüksid lubatud? Ealine diskrimineerimine!\nJuku/ 9. märts 2017 13:06\nKas nudistid võivad kooli alasti tulla?\ntradistioonid/ 9. märts 2017 13:01\nAga Vooglaid ju ytles..., kooli juhtkond (juht) on selgelt EKRE vaimupuudega. Tydrukud peavad olema tydrukud ja poisid poisid, Traditsiooniline pere- ja soomudel, Igaaaav..hea, et mu lapsed seal koolis k2ima ei pea..\nrainz/ 9. märts 2017 16:23\nTainas,mida see ekre siia puutub? Sind visit sunniti ainult trussikute ja maika väel koolis käima et sul katus lāinud on!?\nJabur ühiskond/ 9. märts 2017 12:56\nSee igaühe õiguse tagaajamine toodab ühiskonda juurde aina neid inimesi. kes ei oska pidada\nkinni mitte ühestki ühiselu reeglist, ei tunnista ühtki seadust, ei oska alluda ühelegi reeglile ega seadusele. Ja meie, seaduskuulelikud inimesed, maksame kinni riigiaparaadi need üksused, kes tegelevad igaühe õiguse tagajärgedega- politsei, vanglad, joodikute ja narkomaanide ravi. Liiklushuligaanid, vargad, roimarid ja igasugu muud pätid on alustanud ka sellest, et nad on alati teinud seda, mida nad tahavad, mitte seda, mida peab. See peaks juba kodust selge olema, et elus on asju, mida peab tegema ja millele peab alluma. Ja kui kool püüab seda õpetada, siis tuleb seda toetada. Tubli kool!\nJabur seisukoht/ 9. märts 2017 14:32\nJa kui tüdrukud pükstes käivad, siis saavad neist narkarid, joodikud jne.? Meie kliima pole just kuigi seelikusõbralik.\njust-just/ 9. märts 2017 14:51\nIkka lükatavaid-tõmmatavaid jalamatte on vaja. selleks tuleb juba maast-madalast dresseerida.\nA./ 9. märts 2017 12:55\nKiidan lapsevanemat, kes selle küsimuse tõstatas...Väga julge!\nkohalik/ 9. märts 2017 14:22\nminu Peetri koolis käival tütrel on sellise käitumise kohta ainult üks hinnang: kitupunn. Julgus ei puutu asjasse. Ma olen kindel et pseudoprobleemi osas kogu selle kisa tõstnud naistrahvas näeb ennast suisa revolutsionäärina, paraku on tulemus selline et demokraatiast (ülejäänud lapsevanemate eelistusest) sõidetakse regulatsiooniga lihtsalt üle. Masendav. Ma olen lapse arvamusega nõus - mitte julge revolutsionaar vaid nõme kitupunn.\nkohalikule/ 9. märts 2017 16:11\nKüll su tütar oma arvamust muudab, kui avastab, et seelikuga polegi just kõige ohutum koolis käia. Kas tõesti on praegused emad-vanaemad unustanud, kuivõrd ebameeldiv oli koolis nt trepist üles minna, kui mõni poiss sabas kõndis. Ja oi kuidas poisid lausa ootasid võimalusi seelikusaba alla piiluda, julgemad läksid ka kätega uurima. Ahvatlev ju! Tollane koolivorm oli piisavalt napakas ka, aga kui ükskord hakati tootma tüdrukutele koolivormipükse, siis terve me klassi tüdrukud käisidki ainult pükstega. Selline ainult seeliku nõue võib olla vaid tütarlastekoolis. Ning koolivormist veel. Ega see ju pole sugugi odav, enamasti ostetakse üks komplekt ja siis hakkab peavalu pesemise osas. Ka kõige tublimal võib koolivormile keset nädalat plekk tulla. Või katki minna. Tavaliste riietega pole probleemi, võetakse uus, pestakse-parandatakse siis, kui aega on. :)\nMari/ 9. märts 2017 16:25\nHea kohalik, ülejäänud lapsevanemad võivad endiselt ja jätkuvalt oma lapsi iga ilmaga seelikusse toppida (tehku seda siis naiselikkuse kasvatamise eesmärgil või mida iganes) ning teha seda sõltumata regulatsioonist. Millegipärast ma arvan, et kui muudetakse regulatsiooni, siis ilmuks selle üksiku "kitupunni" lapsele lisaks veel lapsi, kellel püksid jalas.\nNo / 9. märts 2017 17:02\nei mäleta küll poiste horde, et seeliku alla piiluda.\nkeskaeg/ 11. märts 2017 11:26\nDirektriss dikteerib Varro Vooglaidu. Asi selge siis. miks nii ranged nõuded tüdrukute riietuse kohta.\nJulge küll, aga kas laps õppis sellest ka midagi ja kui õppis, siis mida?!/ 9. märts 2017 17:31\nMIDA siis tüdrukuke õppis: KÕIK peavad aga MINA võin...\nB./ 9. märts 2017 22:53\nNormaalne oleks olnud, kui see usin emme oleks enne koolis selle teema tõstatanud ja juhtkonna vastuse ära oodanud, mitte kohe volinikule kirjutanud. Sellised teemad tõstatatakse esmalt koolisiseselt. Nüüd oli nii, et ühel lapsevanemal oli probleem ja selle asemel, et mõttekaaslaseid koondada (eks on teisigi, kes selle poolt, et lisaks seelikule oleks valikus ka püksid) ja koolis asjad läbi arutada, läkski kohe üles tippu vastuseid nõutama. See nüüd küll mingi julgus ei olnud.\nElis/ 10. märts 2017 10:22\nLoe palun korralikult - see lapsevanem tõstatas koolis teema, käis läbi kogu sisese kadalipu sh hoolekogu arutelud jms. Ja kui koolisisene vastus oli käes ja ei olnud lapsevanemale vastuvõetav, kasutas ta järgmise seadusliku sammuna kodanikule põhiõigusega tagatud õigust ja pöördus voliniku poole. Julge lapsevanem!\nkas poisid võivad ka selles koolis pihikut kanda?/ 9. märts 2017 12:51\nkas see pole diskrimineerimine, kui poisid ei tohi pihikus olla?\nLagle/ 9. märts 2017 12:41\nIlmselt see vanem soovib,et tüdruk saaks käia nii pükste kui seelikuga aga poisid ainult pükstega.\njuku/ 9. märts 2017 12:34\nKas ikka on poistega ebavõrdses olukorras? Poisid siis tohivad kanda nii pükse kui ka seelikut?\nvkr/ 9. märts 2017 12:31\npihiseelik? Palun parandage viga - "pihtseelik" või ka "pihikseelik".\njüts/ 9. märts 2017 12:28\nOngi just väga nõme kui kool hakkab dikteerima, kes kuidas peab riietuma. Me ei ela eelmises sajandis ja asjad on hoopis teises valguses. Valikuvabadus peab olema , olgu siis seelik või püksid. Nagu keegi soovid.\nVanaema/ 9. märts 2017 12:57\nKuna poisid ju käivad pükstega, siis järelikult kuulub see riietusese vormi hulka. Miks siis ei võiks neid pükse kanda ka tüdruk. Sellises vanuses on ju pükste lõige sama ja sobib mõlemale. Ja kui palju te näete külmal aastaajal üldse tänavapildis seelikutega naisi? Laste levinuim üleriie on jope. Seeliku puhul oleks vaja ka pikka mantlit. Muidugi on ka mõnes asutuses seelikuga vormiriietus, aga sellega ei tulda tööle, kuna naistöötajatel on oma riietusruum ja oma kapp. Ühtegi ratsionaalset õigustust ei ole, aga ikka peab ehteestlaslikult jonni ajama.\njütsile/ 9. märts 2017 13:13\nsiis järelikult elatakse ka mujal maailmas eelmises sajandis, sest koolis nõutakse koolivormi kandmist. Kõikides asjades ei saa valikuvabadust, mõningate asjade kohta siin elus kehtivad reeglid. Valikuvabadust näiteks kasuta otsuse juures, kas olla tark või rumal...\nei/ 9. märts 2017 14:02\nkoolivormile. Minu last ei diskrimineeri. Kus ta siis veel eputada saaks firmakatega ja teisi narrida?\nas/ 9. märts 2017 14:22\nAga siis vii oma laps kuskile kaugemale kooli kus ei pea koolivormi kandma kui ei sobi. Ise sa oled selle koolikorraga tutvunud ja nõustunud. Kui ei meeldi, siis tõsta oma laps ära sealt koolist ja ole õnnelik.\nJütsike!/ 9. märts 2017 17:36\nSa vist pole tähele pannud, et Su oma No näiteks: alles käisid kõik nende islamiruutu räti8kud kaelas, enne seda PIDI PÜKSIPEE PÜÕLVEÕNDLAS RIPPUMA, NÜÜD PEAB KA 20 KRAADISE SOOJAGA SALL KOLM KORDA ÜMBER KAELA OLEMA JNEJNE. eakaaslased ja mood dikteerivad Sulle, KUIDAS pead riides käima!Toas peab kapuuts peas olema.\ntoetan Kris-i/ 9. märts 2017 12:28\nAga miks/ 9. märts 2017 12:26\nOn lubatud meestel omasoolistega abielluda? Miks on naistel lubatud omasoolistega abielluda? 2017 aasta on juba. See mis kunagi oli, on möödas. Ma ei saa sellest koolivormist üldse aru. Ma lapsena ikka korralikult vihkasin seda. Mina ütlen selle kohta, et laps elab vabal maal ja valib ise oma rõivad. Kui koolile ei sobi, et laps pükstega kohale tuli, visake ta välja. Aga ei tohi sest koolikohustus on. Seega pole vahet, mida ta kannab. Kool ise on ka lõhkise küna ees.\neestlane/ 9. märts 2017 14:22\nOle vait. Naised peavad seelikuid kandma ja punkt.\nTarmo-Koit/ 9. märts 2017 12:26\nJärjekordne näide eesti inimeste rumalusest. Paljudes riikides on koolivormi kandmine kehtestatud ja kõik teevad seda lausa rõõmuga, see eraldab ühe kooli õpilased teistest ja nii distsiplineerib õpilasi oma kooli au eest seisma, sest nad on kõikjal tänu sellele vormile ära tuntavad. Õpilase soov on oma kooli au kõrgel hoida jne. See ühiskond on järelikult rohkem arenenud ja meil tuleb veel kaua areneda, et samale tasemele jõuda, mõistmaks, et see on ka üks lapse kasvatamise moodus mõistmaks ühiskonna reegleid ja norme. Ka eelmise vabariigi ajal olid koolidel omad vormid ja nende kandmine oli kohustuslik ja õpilase jaoks au asi. Kui käite välismaal, siis ärge vahtige ainult kaubamajade säravaid vaateaknaid, vaid tundke huvi kuidas sealne rahvas igapäevaselt elab. Inimene, kes pole juba maast madalast harjunud ühiskonnaga arvestama, peab seda ometi ükskord tegema ja siis läheb tal väga raskeks. Sellised hakkavadki siis leheveergudel kaebama, kuidas nende õigusi rikutud on.\neha/ 9. märts 2017 12:49\nTõepoolest näide rumalusest. Alustage ometi sellest, millises kliimas me elame. Pikkade pükste kandmine on tütarlaste kui tulevaste emade tervisele hädavajalik. Edasi järgneb kõik muu silmakirjalikkus ja pealiskaudsus: võrdõiguslikkus jne.\n9. märts 2017 14:19\nkas siis viigipüksid või teksad on ainuke lahendus pükste näol või. On olemas palju muid variante et mitte külmetada. Meil näiteks olid karupüksid. Need võeti riietusruumis ära ju. Kuidas saab ikka nii rumal olla? Ma ei saa aru sellest.\nhahaa/ 9. märts 2017 14:53\nJajah, karupüksid jne. Vast läheks siis ajas juba nii palju tagasi, et ise seljas karvkatet kanda :D.\n9. märts 2017 13:57\nLahendus on ju lihtne. Vorm küll, aga tüdrukutel on võimalik valida seeliku asemel ka vormipüksid. Nõukaajal muideks oli täiesti võimalik.\nKris/ 9. märts 2017 12:20\nMina nõuan ka soolist võrdõigluslikkust ja saadan homme oma poisi seelikus kooli. See on ju täiesti poiste diskrimineerimine, et nad ei või käia seelikuga.\nMar/ 9. märts 2017 16:30\nAga palun! Ma arvan, et asi jääb pigem selle taha, et sinu poeg keeldub seelikut selga panemast, mitte tal pole seda võimalust.\neesti mees rakverest/ 9. märts 2017 12:20\nolen nõus kooli vormiga,aga siis õrnem sugu seelik jne, poistel püksid pluus vest väga soliidne.see on minu nägemus.mälestused koolist et neiudel seelik läks iga aastaga lühemaks see on ise enda valik.pooldan maitsekat vormi,mitte lihtsalt kott selga ja kõik.\npepu paljas/ 9. märts 2017 12:14\nvanaemad käivad pükstega, emad käivad püktega, sõbrannad käivad pükstega, aga mina pean käima seeliku ja…jopega! Kes mulle siis mantli ja karupüksid ostab, kas kool?\npista serlga/ 9. märts 2017 12:31\neesti mees/ 9. märts 2017 12:04\ndd le see on pihtseelik.lõuna eestis on piht ülakeha.\nPiht võib/ 9. märts 2017 17:08\nju olla, aga seelik on ikkagi pihikseelik. Kameil lõunas ;)\nJUHAN/ 9. märts 2017 11:57\n60-70 ndatel, kui mina koolis käisin ja veel hiljemgi oli olemas selline kena asi nagu koolivorm. Ega kool pole mingi moedemonstratsioonide koht. Või koht, kus rikkurite pere saab vaesematele ülikalleid ja moekaid rõivastusi esitada. Et vaata, kes oleme meie ja tea kes ole sina ja tea oma kohta! Pooldan koolivormi ning vormimütsi. Kunagi, sõjaeelsel ajal olid vorm ja vormimüts koguni auasi.\n:D :D mis asi on pihiseelik ,kas see millega võib pihile minna ... ??? / 9. märts 2017 11:54\nmeie teada on sellel seelikul küll teine nimi , millega võib küll mujal, :P kui ainult pihil käia .:P\nNohjah/ 9. märts 2017 12:02\naga enne peab ju midagi tegema ka mida pihtida. Selleks et patt andeks saada, tuleb see enne ära teha.\nmis sajandis me elame?/ 9. märts 2017 11:54\nmuidugi oli šokk, kui naised hakkasid kandma poisipead ja pükse ning tahtsid ka valimisõigust, aga sellest on 100 aasta möödas.\nolen nõus, et koolivormi kandmine on positiivne nähtus, aga nõuda 1-4 klass tüdrkud peavad käima ainult seelikuga - on ikka väga jabur. Ei usu, et see tõttu kasvaksid naiselikumad naised. Ise käisin nõuka ajal ka pihikkleidiga, nüüd meeldivad püksid rohkem.\nSoolisest disklimineermisest/ 9. märts 2017 11:52\nMa millegipärast arvan, et kui sealsed koolipoisid hakkaksid koolis kandma naiste kleite, olgu siis ballikleite või miniseelikut, siis vaataks kooli juhtkond ka sellele viltu. segi kui mõni poiss ajaks endale ümber šotlaste rahvariide, meete seeliku ehk kildi.\nmari/ 9. märts 2017 11:42\nMina arvan, et selliseid üksikuid totusid kellele alatasa midagi ei meeldi tuleks lihtsalt ignoreerida. Istugu oma mitte meeldimise ja kitsa silmaringiga kodus. Pigem on ahistav see, et tüdrukud kannavad 90 protsendi osas koolis pükse. Kogu elu on nii PRAKTILISEKS aetud. Vaat see on ahistav. Et tüdruk saaks olla naiselik, kui ta seda tahab. Korralikud pesemisvõimalused ja eraldi tualetid koolis jne. Kui paljud naised, tüdrukud tänapäeval üleüldse, kasvõi silmaringi avardamise osas, on saanud võimaluse kanda erineva pikkusega seelikuid? On ikka hoopis teine tunne kanda pikka seelikut, raskest materjalist seelikut jne. Ka minit peab oskama kanda. Äkki räägiks sellest, kuidas piigad keset talve käivad nö. moodsate katki rebitud teksadega. Ei mingeid sukki, midagigi sooja. Hoopis püksid võivad olla ahistavad.\nleo/ 9. märts 2017 11:41\nIlmselt on tegu ikka sellega, et kellegi arvates seeliku kandmine ei vasta mingitele euroopalikele väärtustele. Kunagi oli Ekvatoriaal - Guinea diktaatoriks Macies Nguema, kes sundis kõiki riigi tavakodanikke käima paljajalu, sest see vastas Ekvatoriaal - Guinea väärtustele\n9. märts 2017 13:18\nJust Euroopas kantaksegi koolivormi. Väljaspool kooli ei kirjuta keegi ette, mida pead kandma.\npüksikandja/ 9. märts 2017 11:35\nMind sunniti ka koolis ainult seelikuga käima, nüüd vihkan seelikut nii, et käin ainult püksas\nto püksikandja/ 9. märts 2017 12:34\non kyll praktiline, aga kas ka kaunis ja naiselik?\nAbsurd/ 9. märts 2017 13:21\nNaise ainus elu kandev mõte on olla kaunis ja naiselik? Olla pandav ja ahvatlev tulevasele suure rahakotiga mehele, kelle küljes vegeteerida? Kas see on ikka 21saj mõttemall?\neuru/ 9. märts 2017 14:37\nAbsurd - kui soovid olla isane, siis lase endale praegusel ajal moes olev ümberlõikus teha. Saad olla mugav ja praktiline ja ka vaimsel tasandil "eriline"!\nK/ 9. märts 2017 16:19\n1. klassi tüdrukud peavad sinu arust kaunid ja naiselikud olema v?\nei/ 9. märts 2017 20:25\n1.klassi omad ei pea - patsid maha ja potisoeng.\nUrjuk/ 9. märts 2017 11:34\nVäga hea kooli kodukord, mis on kehtestanud väga konkreetsed riietumise reeglid ning nõuab ka nende täitmist.\nTõesti - (kooli) vormi kandmine teatud konkreetses kollektiivis annab ühtekuuluvustunde ja oluliselt aitab kaasa töötahtele sarnanemaks teistega.\nKoolivormi kandmine peaks olema sisse viidud kuni (kesk)kooli lõpetamiseni.\nNaissugu - See tähendab tüdruk, neiu, piiga, ema, vanaema, jne.\nNaiseks sooliselt sünnitakse, kuid edasi sõltub ju põhiliselt ikkagi kasvatusest.\nMiks riietatakse emade poolt naissoost imikud roosades toonides ja varustatakse ka seelikutega?\nSest nii on üldtunnustatult ju kombeks eriliselt väärtustada naiseks sündimist.\nJätkates sama joont on ka lasteaedades enamuses tüdrukuid ilma kehtestatud vormita ikka seelikus või kleidis - mitte pluusis ja pükstes nagu poisid - ja seda vanemate vabal tahtel. Ka seal vanemad väärtustavad soolisi erinevusi.\nMiks peaks siis kooli minnes järsku tekitama olukorra, kus TÜDRUK peab sarnanema POISIGA? Kas Ta on seda väärt?\nRiietame tüdrukud samasse poiste vormi, lõikame soengu lühikeseks, keelame igasuguse eputamise (enese eksponeerimise) ja edaspidi ka meikimised ja mukkimised - ainult aja kokkuhoiuks.\nKas me saavutame sellega soolise võrdõiguslikuse?\nSeda see ei ole.\nSooline võrdõiguslikus on ikkagi see, kui mõlematele - nii poistele kui ka tüdrukutele antakse samaväärne haridus ja nad on võrdselt koheldud oma tegevuse ja töö hindamisel.\nKoolides on enamus NAISõpetajad - seega eeldada soolist diskrimineerimist tüdrukute suhtes on vist raske.\nKasvatagem tüdrukutest naised, keda meessugu ihaldab ja tahab kätel kanda.\nto urjuk/ 9. märts 2017 13:44\nPalun koli Saudi-Araabiasse. Sa oled haige mõttemaailmaga inimene, kelle meelest on naised ainult seksobjektid. Haige.\np./ 9. märts 2017 14:16\nMida ühist on koolivormil ja Saudi-Araabial.\nKoolivorm/ 9. märts 2017 11:33\nKui koolis on ette nähtud koolivorm, tuleb seda loomulikult kanda. Soovi korral on ju seeliku all võimalik kanda retuuse või karupükse, kui tahetakse soojemalt riides käia. Keegi pole ju koolivormi korral nõudnud poistel seeliku kandmist. Poiste koolivormina on ikka püksid olnud. Samamoodi riietuses vorminõuded on ette nähtud paljudes töökohtades näit. lennunduses, haiglates, politseis jne. Vormimütsid koolides töökohtades jne. Kummaline, et ühele vanemale ei sobi järsku koolivormi nõue, kui kooli valikul oli teadlik kooli sisekorra eeskirjadest. Koolivorm on väga meeldiv ja tekitab õpilaste suhtes austust ja hoolivust koolist, kaasõpilastest jne. Kui ei meeldi kooli vorm, ju siis ei meeldi ka kool ja koolis käimine, kaasõpilased, õpetajad jne.\nKivikilbik/ 9. märts 2017 15:08\nKoolivormi ei pea ju ära kaotama. Tuleks lisada ainult ka pikad püksid. Mitte suvalised teksad või liibukad, vaid ühesugusest kangast ja ühesuguse lõikega. Las tüdrukud ise otsustavad, kumba nad kanda tahavad. Praegune seelikunõue pisikestel tüdrukutel tundub tõesti kahtlaselt ahistamise moodi.\nLiiga/ 9. märts 2017 11:32\nHästi oleme hakanud elama......diskrimineeritakse? Tule Jumal appi...inimestel pole enam probleeme siis hakatakse neid tekitama...\nantieu/ 9. märts 2017 11:32\nSooidentiteedi kasvatamine on igati teretulnud nähtus!\nantieu/ 9. märts 2017 13:43\nTõesti juba väikestele tüdrukutele püksi pugemine tuleb lihtsaks teha. Sest naine on ju ainult iluasi ning seks mängukann. Nüüd siis juba väikesed tüdrukud ka. Kurb!\nScaramanga/ 9. märts 2017 11:31\nKui poisid ei tohi seal seelikuid kanda siis on ok !\n...../ 9. märts 2017 11:30\nja mis traditsioone rikuks, kui oleks kaks lubatavat koolivormi nagu vanasti oli...minu ajal oli ka pükskostüüm, mida kandsime näiteks talviti või külmade ilmadega....kas peab kortsus seelikuga ringi käima laps, kui kooli direktori sõnul saab selle pükstesse toppida? Ka nõukaajal olid peotantsutunnid ja selleks ajaks panime seelikud selga (olid kotiga kaasas)...või tantsisime pükste..praegu tekitatakse täiesti asjatult inimestes depressiooni oma nn regulatsioonidega....või tunneb see direktor et teda ei respekteerita piisavalt? siis hakatakse nagu end kehtestama...eks psühholoogid teavad paremini öelda...aga tunne on küll selline....ei mingit kompromissi või variantide pakkumisi..ainult keeld???\nvana parm/ 9. märts 2017 11:28\nno otsige üles need pervertidest lasteahistajad seal kooli personalis ja juhtkonnas kes tingimata tahavad väikseid tüdrukuid ka külmal talvel seelikus näha. Millisest võrdõiguslikkusest me siin rägime kui tütarlapsi kiusatakse juba 1 klassist.\nReziim/ 9. märts 2017 11:24\n9. märts 2017 13:19\nAinult Põhja-Koreas kantakse koolivormi?\nKool, kus püütakse/ 9. märts 2017 11:23\nkasvatada tüdrukutest naisi ja poistest mehi. Mis slles halba on, kui ei soosita nn. kesksoost olendeid. Vaba valiku v´õimalus ju tekib teatud vanusest alates. Miiles probleem on?\nnaine/ 9. märts 2017 11:35\nSeelik küll kedagi naiseks ei tee. Rääkimata sellest, et mõne paksema kehakujuga lapsele ei pruugi seelik üldse sobida, taruma eluks ajaks. Lisaks on Eesti kliimas talvel seeliku kandmise nõue ikka absurdne. Miks tahetakse, et väikseda lapsed juba külmetaks end?\nLapsevanem/ 9. märts 2017 11:50\nNo see on küll absurdne jutt. Koolivormi nõutakse koolimajas sees. Kooli minna ja sealt tulla ei keela keegi soojades riietes. Talvel soojad (suusa)püksid jalga ja minek. Pole see pihik midagi nii kahar ja kortsuv, et ei saaks seda soojade pükste alla panna kooli minnes. Tean, mida räägin, läbikäidud etapp sealsamas koolis ja sellesama koolivormiga.\nAnts/ 9. märts 2017 11:52\nSeeliku/kleidi kandmine ON naiselik. Ja püksid ei tee ühtki tüsedat saledaks. Terved põlvkonnad on kasvanud Eesti kliimas, aastakümneid tagasi on mood nõudnud isegi pakasega mini kandmist, aga ei meenuta keegi seda aega õudusega. Kõik elavad.\nSee kui koolivormi(seeliku)kandmist nimetatatakse diskrimineerimiseks näitab selle euroühiskonna mandumise astet.\nJa Pakosta on ka ikka täielik sooda.\nMina/ 9. märts 2017 11:54\nvaatan, et asi pole sugugi külmakartuses. Püksid on madala värvliga, puusadel. T-särk jupakas, selg paljas. Lihtsalt ei tohi mitte mingitki korda soovida, nõuda üldse ei tohi. Kõik on ahistamine.\nAntsule/ 9. märts 2017 13:23\nNn euroühiskonnas ju kantaksegi koolivormi, ainult osa meie inimeste tõusiklikkus ja rumalus peab seda diskrimineerimiseks.\nto ants/ 9. märts 2017 13:42\nDiskrimineerimine on see nõue, et pükse kanda ei tohi. Kuidas küll eestlased nii tohmanid on?! Ja miks moslemeid siis diskrimineerida tahame?\nmukk/ 9. märts 2017 11:22\n2 km eemal on Järveküla kool, head teed teil minna pr E!\npäris/ 9. märts 2017 11:16\nlolliks on inimesed läinud oma "vabaduste piiramisega". kui on koolivorm selline, siis on ta selline. koolile sobib, hoolekogule sobib, õpilastele sobib - kõigile sobib. alati leidub kusagil keegi põhimõtteline teisitiarvajast kääbus, kuid sellised tarpead ei pea oma tahtmist saama. sel lapsevanemal soovitaks koos zoovolinikuga end protestiks kooli ees põlema panna.\ntäielik diskrimineerimine/ 9. märts 2017 11:10\non ikka see, et täiskasvanud on jagatud naisteks ja meesteks, lapsed aga tüdrukuteks ja poisteks. Kandke nüüd mulle see 10000 euri üle kompensatsiooniks.\nLiina/ 9. märts 2017 11:09\nKus on kaine mõistus? Mulle väga meeldib kleite ja seelikuid kanda, aga minu hooaeg kestab aprillist oktoobrini. Ok saab ju panna seeliku alla retuuse, garderoobis vahetada jne, aga MIKS. Miks peab tegema lapse elu raskeks. Paned püksid, pükste peale karupüksid ja valmis. Osa naiselikust kasvatusest? Vaadake tänaval enda ümber. Palju meil ikka neid pükskostüümides powernaisi on? Elame 100% printsessikultuuris ja sellepärast küll muretsema ei pea, et tüdrukud kleite ja seelikuid põlgama hakkaksid. Minu teada on meil mure, et noored naised teevad liiga tihti õpi- ja karjäärivalikutes lihtsamaid valikuid ega pürgi tippspetsialistide ja juhi kohtade suunas. See mõtlemine algab maast madalast. Nüüd on inimesed ära hirmutatud seksuaal- ja usuvabadusega, aga see on ainult tillukene osa naiseks kasvamise juures. Vabade valikute juurutamine tüdruku eas on ennekõike seotud terve ja julge inimese kasvatamisega. Ilu on naise relv, aga see on üsna kõlatu, kui selle taga pole iseseisvust, iseteadlikkust ja enesekindlust. Kool võiks tegeleda ikkagi tarkade isemõtlevate inimeste kasvamise soodustamisega. Tark naine nt teab, et talvel külmaga pole mõtet seelikut kanda.\nUrjuk/ 9. märts 2017 11:50\nTark naine teab ...\nTark naine teab, et naine olemine annab Talle eeliseid, kui neid eeliseid on õpetatud väärtustama ka mehi.\nIlu on naise relv ...\nOn küll - ja tihtipeale väga mõjus, kui naine seda ka (mõistlikult) kasutada oskab.\nSee, et naine oskaks oma "relvastust" kasutada peab Ta seda õppima.\nKas Sa oleks nõus oma tütre poisiks riietama, pikad blondid juuksed lõikama poistele üldtunnustatud lühikeseks soenguks, keelustama igasuguse meigi, jne. Ja ka ise seda tegema?\nÜhiskond ei vaja kesksoolisi - ühiskond vajab MEHI ja NAISI, kellest moodustub taastootev perekond.\nto urjuk/ 9. märts 2017 13:41\nNaisi suńnitakse seelikuid kandma, kuna sinna alla on lihtsam ja kiirem pugeda. Miks selles koolis väikeseid tüdrukuid tegelikult seelikusse sunnitakse?\nUrjuk/ 9. märts 2017 16:35\nOleks päris põnev teada, kas Sa oledki see, kes käib tänavatel ringi kaamera kottis üles vaatamas? Või hoopis oled "kommionu"?\nHorros/ 9. märts 2017 11:09\nZoovolinik on tagurliku ja rikutud mõttelaadiga olevus.\nJa mis siis teha, kui keegi lapsevanem kaebab, et tema poeg ei tohi koolis käia seelikuga? :D\nJa mõni nudistlik pere ...\nJa ... jne.\n???/ 9. märts 2017 12:15\nvaat mina ei saa aru, kas see volinik on mees või naine?\ne./ 9. märts 2017 11:02\n4. klassi tüdruk tahab pükse kanda, sest 'see on nii äge, kui vanemad tüdrukud kannavad'. Lähemalt uurides selgub kindlasti, et tirts peab pükste all silmas mingeid liibukaid, et 'seksikam' välja näha. Muahahaa!, las ikka ootab veidi!\nsiis/ 9. märts 2017 12:40\nkui koolikord ei meeldi, vahetagu teine kool.\nMina tahan 4 klassis tunni ajal suitsu teha.\nSootu.../ 9. märts 2017 10:57\n...soovolinik ütleb et poistel on eelis ja ei pea kulutama aega pükste ära võtmisele ja seeliku vahetamiseks aga kuidas siis vanematel tütarlastel on,kui peavad ka rinnahoidjat kandma ja igasugu hügeeni värke vahetama?\nseelikud ja kleidid/ 9. märts 2017 10:49\nÜleüldiselt on nii kahju, et tüdrukud-naised nii palju pükse kannavad(saan aru et mugav). Mehed võiksid ammu kisada protestiks...\nIse püüan nii palju kui võimalik kleiti-seelikut kanda..\nnaine/ 9. märts 2017 11:36\nVabandust, aga Eesti kliima ei soosi just ülemäära selliku kandmist! Mulle on mugavus ja tervis tähtsam kui soov seelikuta kandes hea välja näha! Suvel küll, aga talvel, tänan ei!\nUrjuk/ 9. märts 2017 12:21\nKas ongi tegemist naisega?\n"tähtsam kui soov seelikut kandes hea välja näha"\nNaisel puudub soov hea välja näha ning on nõus selle asemel ennast riietama kubujussiks.\nIlmselt on kuskil kasvatuses kunagi väga mööda pandud.\nto urjuk/ 9. märts 2017 13:39\nLoodetavasti on Sinu kommentaar iroonia. Kui ei ole, siis oled ikka tõeliselt haige mõtlemisega isik.\nLapsevanem/ 9. märts 2017 10:43\nKõik koolid võiksid kehtestada koolivormi, sest tegelikult kaitsebki see burka-kultuuri vastu. Siis ei teki kunagi küsimust, kas muuusuline laps võib tulla kooli oma äranägemise järgi-vorm on kõigile. Pole ka probleemi, kui kallid teksad-jubinad ühel on või teisel pole. Väljaspool kooli kandku igaüks kasvõi kartulikotti või kuldseid tiibu.\nLugeja/ 9. märts 2017 10:58\nVäljaspool kooli? Kus siis laps oma kooliriided selga peab panema, nn. tööriided pannakse tööl selga.\nUrjuk/ 9. märts 2017 12:40\nTänases seisus käivad väga paljud tööl nii, et lähevad kodunt tööle tööriietuses ja tööpäeva lõppedes tulevad koju riideid vahetama.\nKa koolilastele on olnud selline lähenemine alati.\nKoolivorm on üldjuhul disainitud nii ilu, praktilisust kui ka kauakestvat moodi silmas pidades. Selle kandmine peaks olema ikka uhkuse asi.\nMinu seisukoht on selline, et Kui Sa häbened avalikus kohas kanda oma "ametiriietust", milleks on ka koolivorm, siis Sa häbened ka seda, et Sa õpid või töötad seal.\nMuidugi on ka teine põhjus, mis võib kõne alla tulla - koolivormita muutub kooli õpilane väljaspool kooli anonüümseks - hea on olla anonüümne avaliku korda rikkudes, kuri- ja väärtegusi sooritades, jne.\nOn ju probleem/ 9. märts 2017 13:12\nKui lapsevanemal pole selle koolivormi ostmiseks piisavat sissetulekut. Kaltsukast saavad ka vaesemad lapsed suht norm riided selga, kuid koolivormi jaoks pole võiblolla kõigil raha.\nUrjuk/ 9. märts 2017 16:50\nKahjuks on vastupidi - koolivorm on üks odavaimaid riietuskomplekte, mida sobib kanda nii igapäevaselt kui ka pidulikematel puhkudel.\nKaltsuka riided on väga teretulnud riietus vabaaja rõivastuseks, kuid lapsel peab olema oma mina säilitamiseks teiste - suurte võimalustega laste kõrval vähemalt üks samaväärne riietuse komplekt, mille ostmisega saavad hakkama nii esimene, teine ja ka kolmas eesti. Üldise ja ühetaolise koolivormi eeliseks ongi just see, et töötu üksikema ja rikkuri lapsed koolis ei saa üksteisest oluliselt eristuda riietusega.\nKa kildkondade omavaheline suhtumine on selle tulemusena parem. Ka on koolikiusamine väiksem.\nto lapsevanem/ 9. märts 2017 13:38\nEga ühe lolluse (burkad) vastu ei pea võitlema teise lollusega, mis miskipärast piirab jälle ainult naisi. Kas inimesed natuke mõtlete ka, kui seda AINULT seelikust koosnevat vormi kaitsevad? Miks ainult väikestele tüdrukutele? Tahaks tõesti teada, kes selle nõude taga tegelikult on ning kelle käed väikeste tüdrukute sääri silitavad seal koolis...\n9. märts 2017 10:42\ndiskrimineerimist ei ole siis, kui poisid võivad ka kooli seelikutes tulla, a´la Rootsi.\naszx/ 9. märts 2017 10:41\nOotame huviga millal koolidesse tulevad peldikud nendele lastele kelle vanemad kasvatavad poisist plikat ja vastupidi.\nLoodan.../ 9. märts 2017 11:02\n...et seda ei juhtu.Aga mine tea,sest pervertidel on piisavalt sõnaõigust.\nMofo/ 9. märts 2017 12:05\nKüll see seltskond asja varsti läbi surub ja lisaks antakse lastele (ja tema tähelepanuvajaduses emmele) luba (haigekassa toel) soovahetusoperatsioone teha kui mudilane ikka ennast teise soo esindajana tunneb. Norras juba saab küll tuleb meilegi\nUrjuk/ 9. märts 2017 12:43\nAga see oleks ju lihtne teostada - soovolinik annab nõude eemaldada wc ustelt sootähised ja igasugused vaheseinad ja uksed.\nVanaema/ 9. märts 2017 10:38\nKas ei saaks ka tüdrukute koolivormile lisada pikki pükse? Need võiksid olla lihtsalt naiselikuma lõikega. Talvel igati tervislikum kanda. Mäletan minagi neid siniseid külmanäpistatud põlvi. Nüüd vanemast peast annab põlvevalu eriti hästi tunda. Ja huvitav oleks teada meedikute arvamust!\nto vanaema/ 9. märts 2017 13:34\nEi või! Naiste ahistamine ja piiramine on alati oluline olnud. Ja enamus kiidab ju takka ka.\nEmake maa/ 9. märts 2017 10:33\nAga see ongi ju diskrimineerimine.\nNudist/ 9. märts 2017 10:30\naga kas alasti võib tulla, või diskrimineeritakse?\nElanik/ 9. märts 2017 10:26\nKaitseväes jälle vastupidine teema, naised peavad kandma pükse.\nPeaks vist kaebama, saaks äkki natuke toetust.\nvana parm/ 9. märts 2017 11:30\nkaitseväes sobiks suvel naistele ikka kena roheliselapiline miniseelik\nooohhh/ 9. märts 2017 10:18\nKoolivorm ju. Milles küsimus on,kui koolivorm koosneb pihikseelikust ja pluusist...Tüdrukutel.\npedagoog/ 9. märts 2017 10:17\nSiin volinik vist ei pidanud juristidega väga aru enne vastuse saatmist. Kui vormiriietus on dokumendiga kinnitatud, siis ei ole siin midagi pistmist ahistamisega. Isegi, kui see vorm on meestel ja naistel erinev. Kujutagem korraks ette vastupidist olukorda - koolis oleks vormiriietus katoliku noviits või minupärast moslemi burka. Eesti lapsevanem tõenäoliselt ei paneks oma last sellisesse kooli. Hakata hiljem selle eest raha nõudma, et tema laps pidi võõra usu traditsioone järgima tõenäoliselt ei viiks kuhugi, Sama siis kooliseelikuga. Kui oled kooli reeglitega tuttav, nendega nõus olnud, siis ei tohi soodustada nende vastu töötamist. Distsipliin on üks oluline asi, mida kool peab õpetama ja lapsevanem peab seda toetama, Ma soovitaks hooldekogul paluda sellel lapsevanemal koolist laps ära võtta.\ncr/ 9. märts 2017 10:57\nTegemist on piirkonnakooliga - kas terve pere peaks koolivorminõude pärast teise kohta kolima, et saaks lapse mujale kooli panna?\nDistsiplineeritud Jaapanist/ 9. märts 2017 11:21\nKui ei suuda sellise elementaarse nõuega leppida, jah, peaks\nJ/ 9. märts 2017 11:33\nEi pea kuhugi kolima. Meil on ka teine kool, kus koolivormi ei ole. Kõigil oli eelmisel aastal vaba valik teise kooli minna. Enamus lapsevanemaid on koolivormi poolt ja ilmselgelt ei ole kunagi sellist varianti, et kõik oleks rahul. Loomulikult on tegemist kompromissvariandiga. Kas ühe lapsevanema pärast peaks hakkama erandeid tegema? Milles siis veel ühe inimese pärast erandeid peaks tegema?\nPihikseelik on ainult algklassides, alates 5-ndast klassist on ka tüdrukute koolivormi osana ka püksid, siis saab valida.\nmuruvana/ 9. märts 2017 11:44\nKoolivorm on hea asi ja nii nagu eespool juba juttu- talveperioodil võiks tütarlastel lubada kanda püstekomplekti.\nJust tõesti kliima pärast, liiga paljudnoored tüdrikud saavad küll neeru küll muid põletikke.\nMofo/ 9. märts 2017 12:04\nÕue- ja toariietus on eri asjad, garderoob on see koht, kus saab ülariided toariiete vastu vahetada...\nLoom/ 9. märts 2017 12:12\nPoistele ja tüdrukutele eraldi garderoobid...\ncr/ 9. märts 2017 12:46\nJa miks siis 1.-4. klassi tüdrukutele kooliruumides seelik keelatud on, kui vanematele tüdrukutele on see lubatud? :o Vabandust, aga jätab kogu sellest projektist äärmiselt kahtlase mulje.\nto muruvana/ 9. märts 2017 13:33\nEga tüdrukute tervis ega vabadus oluline pole. Oluline on, et neiud kenad ja seksikad välja näeksid. See on enamusele onudele väga oluline. Ega meil muidu see 14-aasta piir ka poleks.\nt./ 9. märts 2017 16:11\nteine sama piirkonda teenindav kool on u. 2 km. kaugusel, seal pole ka koolivormi\nkrikats/ 9. märts 2017 17:38\nNeid üksikuid lapsevanemaid leidub igas koolis, kes teevad sääsest elevandi ja tunnevad mõnu, kui koolile "ära teha" saavad. Enamasti panevad teised, mõistlikumad lapsevanemad need koolivõõrad egod paika ja elu läheb edasi. Edu Peetri koolile ja Luule Niinesalule! Hoidke oma kooli väärikust!\nEi saa pihta/ 9. märts 2017 23:04\nKaebajast lapsevanema laps on kohe selles vanuses, kus vormipüksid koolis lubatud. Mis ta sellest loost nüüd siis võitis? Kui nüüd kool peaks otsustama algklasside tüdrukutele püksid ka vormiriiete valikusse arvata, siis läheb aega, enne kui mudel välja töötatakse ja püksid valmis õmmeldakse. Selleks ajaks on juba kooliaasta läbi.\nlapsevanem/ 9. märts 2017 10:17\nMingi loogika oleks asjas ehk siis kui see kehtiks alates 5 klassist . Siis ehk jah õpiksid tüdrukud seeliku ja kingaga käima . Oleme ausad see toss ja teksa on ikka teinud meile terve põlvkonna tüdruk-poisse. Kui lõpupeole on vaja kanda kleiti ja kontsakingi siis näeb nii mõnigi väga koomiline välja.\nPastor/ 9. märts 2017 10:59\nKas mitte kodu ei peaks õpetama,kuidas riides käia? Kas emad ei peaks õpetama tütardele naiselikkust? Mis kurat te soiute iga pisiasja pärast ja süüdistate kõiges kooli? Kui on üks koht, kus peetakse lugu korrast ja distsipliinist ja üritatakse seda ka lastele õpetada, siis seda nimetate te diskrimineerimiseks. Kuramuse vanaeidestunud lapsevanemad, kes kasvatamatust (seega oma tegemata tööd) nimetavad vabakasvatuseks ja otsevaates peeglisse ei mahu,üritavad oma järeltulevast põlvest juba lasteaias teha mingeid "misse". Taipamata, et kõigepealt oleks vaja lapsele elementaarne viisakus selgeks õpetada, ning et reeglid ei ole tehtud iga isiku jaoks eraldi. Ei, ma ei vihka lapsi, ega samuti mitte naisi. Aga need süüdimatud tupsununnuninnunännutibuemmed ajavad vahel harja punaseks küll.\nto pastor/ 9. märts 2017 13:31\nViisakad on jah ainult seelikutes tüdrukud.\nUrjuk/ 9. märts 2017 17:05\nPastor-i kirjutatust ei ole Sa vist aru saanud.\nLapsi tuleb kasvatada, õpetada neile viisakust, endaga toime tulemist, lugupidamist ja ka kokkulepitud reeglite austamist.\nTõesti - "tibuemmed" oskavad küll lugeda, kuid ega nad tihtipeale loetust aru ei saa. Samuti on väga sage ka soovmõtlemine ja ka sarnaselt soovlugemine, kus otseselt loetakse ainult oma õigusi, kuid jäetakse lugemata, kuulamata, nägemata, tegevusse võtmata kohustuste osa kogu elust.\nmann / 9. märts 2017 11:25\nJutt jumala õige ikka kodust peaks saama kõik alguse. Aga millal sa talle seda õpetad ?Jõuab koolist , huviringist , trennist koju vast ööd , saadad siis magama kleidi ja kõpskingaga või ? Meie laste elu möödub ju enamus ajast kodust väljas .\nUrjuk/ 9. märts 2017 17:11\nJust - ja kleidi, kõpskingade aeg ongi siis, kui on vaba aeg. Kooliaeg on tööaeg ja tööl ollaksegi ja tehakse tööd töö või ametiriietuses.\nPärast kooli tuleb koju, paneb selga, jalga, pähe mida iganes - kas ballikleidi, fraki või kilekoti. See ei puuduta enam (õppe)tööd ja kooli.\nvanavanem/ 9. märts 2017 17:16\nMis koomiline, lausa kohutav näeb see jalgu järele vedav või kontsadel kõikuv pika MEHEsammuga trampiv piiga välja. No, ütleme, ÜKS laps sai õiguse pükse kanda. Kas keegi mõtles ka, MILLIST mõju see lAPSELE ENDALE AVALDAS?! kÕIK peavad, aga mina võin! see emmeke on oma lapse vaenlane!\nvanavanem/ 9. märts 2017 17:18\nSEE emme on oma lapse vaenlane-õpetab teda ennast teistest paremks PIDAMA! Kas ta aga ON parem?\n9. märts 2017 10:16\nküll jõuab/ 9. märts 2017 10:32\nLugeja/ 9. märts 2017 10:10\nSee siis kehtib ka õpetajate kohta, mis nemad arvavad püksikeelust?\nKui juba, siis juba/ 9. märts 2017 11:23\nJa patse punuda, ja käia ilma rinnahoidjateta\nNõukaaegne/ 9. märts 2017 10:10\nVene ajal sai ka talvel kooli mindud koolivormiseeliku ja sukkadega, kintsud sinised pakasest. Ei olnud just tore kogemus.\nmai/ 9. märts 2017 10:26\non ju öeldud , et koolimajas mitte õues\nJulie/ 9. märts 2017 10:32\nSiis olid karupüksid ,mida me vanaemad kudusid aga nüüd on paksud sukapüksid müügil. Vähem virinat , tüdrukutest, neidudest ja naistest on tõesti mehed saanud ja pole siis ka ime ,et meil vohab pedendus---mis sa neid püksnaisi ikka vaatad,ei ärrita ju.\nto julie/ 9. märts 2017 13:30\nKas tõesti tüdrukutest saavd pükste tõttu poisid? Soovitaks tõesti Eesti meestele mosleminaisi. Nendes ühiskondades ju riietus väga naiselik ning seetõttu pole ka ühtegi probleemi ühiskonnas. Homosid ka ei ole mitte ühte.\n??/ 9. märts 2017 10:08\n"Peetri koolil ei ole kohustust täita voliniku soovitust, kuid ühtlasi tekitab see lapse esindajatele õiguse taotleda ebavõrdse kohtlemise eest moraalse kahju hüvitamist kuni 10 000 euro ulatuses".\nMida teised lapsevanemad sellise "hüve" kohta mõtlema peaksid? Ja nii selle kooli traditsioonid hääbuvad nagu meie riik.\nkui mina/ 9. märts 2017 10:27\nei saa 10 000 euri, siis on see ka minu diskrimineerimine.\nJõudu kodanikud nõmedikud/ 9. märts 2017 11:28\nKui koolist nõutakse 10 000, siis kooli sisuliselt võib aastaks kinni panna, sest teiste laste jaoks nt tasuta huviringid, koolitoit on välistatud...\nVanaema/ 9. märts 2017 10:00\nVäga õige nõudmine, tüdrukute pükste kandmine soodustab halba kehahoiakut ja lohakust, ei osata istuda ega astuda, seelik nõuab aga naiselikkust, mina kandsin ka omal ajal koolivormi valge krae ja kätistega, kool ei ole karnevali koht kus igaüks on sellises riietuses nagu tahab, ka sõjaväes on vorm\nLugeja/ 9. märts 2017 10:13\nKas pükstes õpetaja saadetakse koju tagasi?\nLugejale/ 9. märts 2017 10:33\nÄra kisu mõttetut tülinat.\nJulie/ 9. märts 2017 10:33\nÕpetaja peaks eeskujuks olema , pükse kandku kodus .\nkõige parem/ 9. märts 2017 11:26\nkäigu ilma püksata.\nJa jah Julie/ 9. märts 2017 11:31\nJa õpetaja peaks keksu hüpata, poistele silmi tegema, salakirju kirjutada, koos teiste tüdrukutega itsitada\nUrjuk/ 9. märts 2017 12:03\nJah - kunagi keskkoolis oli ka juhus, kui kõik klassi tüdrukud olid otsutanud teha "meestepäeva" (23 veebruar) ja tulid (olid) koolis seelikutes ja kleitides ning väidetavalt püksteta.\nMiks ka mitte - see päev on meelde jäänud kui naiste ilu päev. Ka tüdrukute käitumine erines tavapärasest oluliselt.\nUrjuk/ 9. märts 2017 17:22\nKui koolipersonalile on kehtestatud ametiriietuse kandmise kord ja kohustus, siis küll ja läheb kirja ka tööluusina.\nÕpetaja Juhan maakoolist/ 9. märts 2017 17:24\nKas pean kooli minema seelikuga?\nTeine Eesti/ 9. märts 2017 10:16\nVanaema ehk unustab ärr ,et meil pole enam nõuka aeg kus koolis lapsed olid sunnitud kandma koolivormi.. ma ka kandsin sellel ajal koolivormi aga leian,et lapsevanemale peab jääma õigus ja vabadus riietada oma laps kooliminekuks nii kuidas tal võimalused lubavad, ja mingi kool ja seda enam erakool ei tule küll ütlema lapsevanemale kuidas tema laps peab koolis riides käima, seda enam et erakoolis maksavad lapsevanemad õppemaksu ja nii direktor kui õpetajad peavad nööri mööda käima, sest kapitalismis kehtib põhimõte ,kes maksab.. tellib ka muusika, ja oma kodukorda ning eeskirju võivad nad omas kodus kehtestada kui neil on nii väga südames siiras soov lapsele ja lapsevanemale koht kätte näidata.. !!\nMögga/ 9. märts 2017 11:01\nPeenemad erakoolid kehtestavad alati konservatiivse lõikega vormi. See on neile uhkusekysimuseks kujunenud. Oma riietega käivad koolides niiöelda "teise" Venemaa, "teise" USA, "teise" Indoneesia esindajad, kes peentesse earkollidesse ei pääse. Keegi ei virise, kui ei saa õpilasele Kutsi Mutsit ja Toltsekabaanat selga panna, et kõik teaksid...Välismaal teatakse niikuinii. Just nimelt vorm näitab ära, kellel on pappi või vaimseid võimeid, et eliitkoolis käia.\nHorros/ 9. märts 2017 11:16\nPastor/ 9. märts 2017 11:48\nKooliMINEKUKS riieta oma lapsuke kasvõi puhvaikasse, aga KOOLIS kannab ta seda mis KOOLI SISEKORRAEESKIRJADEGA ette nähtud. ERAkool justnimelt dikteerib sulle, mitte sina talle, kuigi sa maksad õppemaksu. Kooli on võimalik vahetada, kui sulle ei sobi praegune. Ka ERAfirmades on omad nõudmised ja kui sulle ei sobi ettenähtud tööriietus, võid otsida uue töökoha, mitte firma ei hakka ühe vinguva vanaeide pärast oma korda muutma. Lihtne.\njääk aru/ 9. märts 2017 11:56\nJaapan on siis ka nõuka ajast, sest seal on koolivormi nõuded eriti karmid.\nTüdrukutel on isegi määratud seeliku pikkus vastavalt läbitud kooliklassile.\nteine eesti/ 9. märts 2017 13:10\nteine kool-nii lihtne see ongi. Kui koolis nõue on selline, siis nii on.\nPalju hullem on ühes Tartu gymnaasiumis, kus 4 klassi pomod tydrukud mõnitavad neid,kel pole võimalusi iga päev erineva ja kindlasti brändi riietega kooli tulla.\nKas proua Pakosta tahase sellega tegeleda. Sel juhul annan kooli nime.\noot/ 9. märts 2017 10:21\narstid olla ju teatanud, et püksid võivad valesti kujundada kasvava tüdruku sünnitusteede ehitust - nn. kitsas vaagen jne jne.\nkust selline info?/ 9. märts 2017 11:26\npaluks ikka nii julgete väidete korral allikat ka.\nto oot/ 9. märts 2017 13:26\nLoe vähem islamipropagandat.\nOn/ 9. märts 2017 23:10\nOlen ka sellist artiklit lugenud. See käis liiga kitsaste teksapükste kandmise kohta, mis pärsib noortel tüdrukutel vaagnaluude normaalset arengut. Viidata praegu kahjuks ei oska, aga kinnitan, et selline artikkel on avaldatud.\nVõts/ 9. märts 2017 10:25\nJust hea näide, ka sõjaväes on vorm. Miks ma siis seal ei või käia näiteks paljajalu või siis burkaga. Erinevus u rikastab.\nMiks riigikogu liige saab rohkem hüvesi, kui mina tööl käies, mitemst puust algab mets, miks on valgusfooris roheline tuli ja kellele ja miks on üldse vaja sellist kõrgepalgalist ametniku nagu see volink???\nSoovitus/ 9. märts 2017 10:29\nSõjavägi on hea näide-ei saa olla nii et ajateenijal on sõjaväevorm ja seersant nende ees on teksaspükstes. Ka direktor peab kandma seelikut.\n9. märts 2017 11:33\nVõibolla ka pamperseid panna?\nJohn/ 9. märts 2017 09:49\nKa meie ühiskond hakkab alla käima. Mehed ja naised ju on ometi erinevad aga millegipärast eelistatakse, et kõik peavad moodustama halli kesksoolise ajudeta massi. Erilist kaitset väärivat veel need, kes soovivad sugu vahetada või eelistavad samast soost kaaslast. Kauaks inimkonda üldse veel järel on?\nhmm/ 9. märts 2017 11:18\nislam jääb alles, eestlased jah surevad välja. eesti naiste rahulolematus on juba epideemilised mõõtmed võtnud. varsti nad hüppavad kõik kaevu.\nKuule John/ 9. märts 2017 11:25\nSa pole vist üldse artiklis tõstatatud murele pihta saanud\nto john/ 9. märts 2017 13:23\nPraegu üritatakse tõesti halli massi moodustada, kus kõi neiud seelikuid peavad kandma. Loodetavasti ei kobise ükski eestlane enam burkade teemal. Naised saab naisteks siiski ainult neid kinni kattes ning mehe orjaks tehes.\nToits/ 9. märts 2017 09:42\nLõpetage lolluste genereerimine. Olen üllatunud, kui Haridusmin seekord ei hakanudki hingeldama vaid nägi asjas normaalsust. Aga see zoolisevõrdõiguse voliniku koht tuleks koheselt likvideerida. Sealt kostab ainult lollusi. Oli see Rakvere homofilmifestivali toetus, nüüd siis koolivormivastane sõnavõtt. Mis järgmisena. Parem likvideerime selle mõttetu ameti koheselt. Ja kahju on tüdrukust, kellel nii lollid vanemad on.\nziidiuss/ 9. märts 2017 09:38\nOn's tõesti kuskil kool,kus naiselikkus/mehelikkus ja muu klassika,mis on alati terveima inimkonna andnud, olemas`?\niseasi/ 9. märts 2017 09:35\nsookoliniku järjekordne ämber. iseasi kui pole raha et osta uut koolivormi\nSoovitus/ 9. märts 2017 10:17\nJokk skeem aitab, tulgu kooli burkaga. Seadus täidetud ja teha pole midagi.\nmuide/ 9. märts 2017 09:26\nKas poistel on seelikute kandmine lubatud? Aga pikkade juuste?\nllläks!/ 9. märts 2017 10:34\npsihuška/ 9. märts 2017 10:47\npoiss kes kannab meie kultuuriruumis seelikut on pesueht pervert .\nsaage aru/ 9. märts 2017 10:50\nmeil pole enam mingit MEIE kultuuriruumi. jokk.