Riboflaviin - Veeslahustuv vitamiin Mis on üks tähtsamaid inimestele. Koos foolhapet, see vitamiin loob uusi vererakke koos raud See tagab selle normaalset sisaldust organismis ja vitamiin B2 pikendab elu vältel punaseid vereliblesid. Selline suhtlus teiste ainetega tuleb arvestada ostes multivitamiini kompleksid.\nVitamiini puudus B2 võib kahjustada naha seisundit, silmad, närvisüsteemi häired, seedetrakti, põhjustada limaskestade, häirida imendumist seedetraktis Provotseerima juuste väljalangemine Viia unetus , Kasvupeetus, aeglane vaimne reaktsioon, kasvades valgustundlikkus , Luua tunnet haiget oma silmad . See üledoosi riboflaviini praktiliselt võimatu.\nPeamised funktsioonidega vitamiini B2, tuntud ka kui riboflaviini See on järgmine:\nSäilitada energia metabolism\nRegeneration ja taaskasutamise kudedesse\nTagada sünteesi visuaalne pigment, mis kaitseb silmi päikese eest\nNaha kaitse mikroobe\nSee annab nägemisteravus\nToodete, kõige rikas vitamiin B2, on kõrvalsaadused (eriti maks ja neerud), munad, pärm, kõige seened, teravili (tatar, riis, puhastati jne), samuti, kala (heeringas, makrell, tursk), eriti nende hulgast köögivilja saab identifitseerida spargelkapsas, salat, kapsas, nagu ka paljud teised. Liha, munad, juust, piim, mandlid on ka suurepärased allikad selle vitamiini.\nInimkeha ei ole võimalik salvestada vitamiini B2, nii et selle varu peaks pidevalt täiendada koos toiduga kui see ei ole võimalik - abiga vitamiini tabletid. Õpi, ei söö sa riboflaviini üle normi, on väga lihtne: inimese uriini joomine vitamiini alla normi kord värvitud erekollane värvus, ja sageli on omapärane lõhn, see on peaaegu võimatu mitte märgata.\nKasutamine täiendavaid vitamiine apteegist on vajalik juhul, nahahaiguste ja silmahaigused , Mis halvasti tervendav haavad Juures diabeet Maksa, seedetrakti, anemias Ja ravi ajal riboflaviini defitsiit ja selle ennetamine.\nVenemaal on puudus kõva tableti kujul vitamiin B2. Üks taimedest, mis toodavad seda pikka aega lakkas seda teha, teine peamiselt toodab süstimisel, mis on äärmiselt ebamugav pidev kasutamine, mida enamik inimesi.\nRiboflaviin on laialt kasutatav toiduvärviga, põhjustamata vigastus ja vitamiini rikastatud tooteid. See värvaine E101.\nAga viimasel ajal on üha rohkem hakanud kasutama teisi värve, ei ole ohutu inimestele. Näiteks tartrasiin Milline on keelatud Norras ja Austrias, samuti kinoliinkollane, ei saa luba kasutada USA ja teiste keemiliste värvidega.


GEEN MUUDAB TAIMED LEHETÄIDEKS SOBIVAKS - BIOSCIENCES - 2021\nÄsja tuvastatud geneetiline materjal tugevdab taime enda kaitset\nMyzus persicae koloonia Arabidopsis thaliana taimel. © MPI keemilise ökoloogia alal / Juergen Kroymann\nMitte ainult kommerts- ja dekoratiivtaimedel pole lehetäidega probleeme, vaid nad ründavad ka teadusuuringutest ja sordiaretusest pärit mudela taimi, näiteks Arabidopsis thaliana. Rahvusvaheline teadlaste meeskond on nüüd geneetilise analüüsi käigus avastanud geeni, mis tugevdab taime kaitset lehetäide vastu.\nJena Max Plancki Keemilise Ökoloogia Instituudi ja Pariisi-Sudi ülikooli teadlaste poolt tuvastatud viisil põhjustab CYP81F2 keemiliselt looduslikult esinevate antikehade keemilist muutust glükosinolaatide grupist - tuntud ka kui sinepiõli glükosiidid, millel on terav terav maitse. Sinep, mädarõigas ja muud kapsataimed - ja seega mõjutab rohelise virsiku lehetäi Myzus persicae paljunemist.\n120 erinevat glükosinolaatmolekuli\nSinepiõli glükosiidide keemilisest põhistruktuurist võib moodustuda enam kui 120 erinevat glükosinolaatmolekuli. Brassical taimed, kuhu kuuluvad ka ristõielised köögiviljad, näiteks Arabidopsis thaliana, omavad ensüüme, mis võivad seda molekulaarset mitmekesisust toota ja seega kaitsta kahjurite eest. Glükosinolaate on juba pikka aega tuntud kui kiskjate vastaseid toksiine.\nJa hiljuti on Max Plancki teadlased näidanud, et taimede metabolismis olevaid glükosinolaate saab muuta ka molekulideks, mis toimivad taimedes seenhaiguste vastu.\nGeeni CYP81F2 avastamise, selle hilisema iseloomustamise ja laboratoorsete katsetega rohelise virsiku lehetäiga on nüüd lisatud uus lehetäide vastane toimeaine glükosinolaat. kuva\nSinepiõli glükosiid-4-metoksüindool-3-üülmetüülglükosinolaat (4MO-I3M) © MPI Keemiaökoloogia jaoks / Heiko Vogel / Juergen Kroymann\nKolmandiku võrra vähem lehetäisid\n"Uuringutes metsikut tüüpi taimedega, mis kannavad puutumatut geeni ja mutante, kus CYP81F2 enam ei töötanud, leidsime, et metsikut tüüpi taimed mähisesid nädala pärast umbes kolmandiku võrra vähem täid kui metsikut tüüpi taimedel mutandid. Kuna lehetäid paljunevad peaaegu eksponentsiaalselt, võime järeldada, et CYP81F2 mõjutab lehetäide kolooniate kasvu tohutult, ütles Max Plancki seltsi doktorant Marina Pfalz. Jena Keemilise Ökoloogia Instituut, mis viib nüüd teadusuuringuid Pariisi-Orsay ülikoolis.\nCYP81F2 kodeerib ensüümi - niinimetatud tsütokroom P450 monooksügenaasi -, mis algatab lehetäide aktiivse sinepglükosiidi 4-metoksüindool-3-üülmetüülglükosinolaadi (4MO-I3M) moodustumise. Teiste putukate, näiteks liblikate (Kohlwei ling) ja koide (kapsaliha) röövikute suhtes aine ei avaldanud mingit toimet. Seetõttu on ta tõenäoliselt lehetäide nakatumise suhtes üsna spetsiifiline.\nL use kraanilehtede veenid\nBlattl use ei torka lehti nii, nagu röövikud seda teevad. Selle asemel koputavad nad otse ja ilma taimekahjustusi kahjustamata otse leheveenidesse, mis sisaldavad glükosinolaate, mis toimivad Blattl use vastu, "ütles uuringu juht Juergen Kroymann ülikoolist Paris.\nAinult ristõielised ja sarnased taimed võivad moodustada glükosinolaate ja kaitsta end lehetäide eest 4MO-I3M kaudu. Sellised olulised kultuurid nagu igat liiki kapsad ja rapsid, mis kuuluvad Kreuzbl tlerite perekonda, suudavad seega lehetäide nakatumise piirides hoida. Teadmised geeni CYP81F2 ja toimeaine 4MO-I3M kohta tõotavad uusi arendusi ja rakendusi sordiaretuses ja taimekaitses.\nTeadlaste kasutatud geneetilised analüüsid põhinesid nn kvantitatiivsete tunnuste lookuse (QTL), st geenipiirkonna Arabidopsis thaliana ühes kromosoomis, kaardistamisel, mis vastutab glükosinolaatide metabolismi muutuste eest on. Peenkaardistamise ja põhjaliku geeniekspressioonianalüüsi abil tuvastati lõpuks geen CYP81F2. Sinepiõli glükosiidi 4MO-I3M peamine substraat on aminohape trüptofaan.\n(idw - Max Plancki Keemilise Ökoloogia Instituut, 30.04.2009 - DLO)


Uudised: Uus raamat: "Minu väike päkapikuraamat"\nUus raamat: "Minu väike päkapikuraamat" (9 november 2015)\n“Minu väike päkapikuraamat”\nVarsti on jõulud käes ja päkapikkudel käed-jalad tööd täis. Oh seda siginat ja saginat! Nad küpsetavad ja meisterdavad, koovad ja õmblevad. Ainult üks tembutab – see on triibulise päkapikumütsiga Siim. Vaata, kas leiad ta üles!\nSee on üks hiiglama vahva pappraamat pere väiksematele lugejatele. Jõulude lähenedes on ju ilmatuma vahva lugeda päkapikkudest ja nende töödest ning tegemistest.\nLugu algab sellest, et päkapikud toimetavad usinasti köögis. Nad teevad süüa, vahustavad mune, valmistavad piparkooke, rullivad tainast, panevad piparkooke ahju, pesevad ja kuivatavad nõusid. Raamatus on ka üks veidi krutskeid täis päkapikk, kel nimeks Siim. Teda on võimalik nendelt vahvatelt piltidelt otsida, kuhu ta on ennast peitnud ja milliseid vempe teeb? Siim pole siiski ainus päkapikk, keda otsida, sest üles tuleks leida veel ka Paul, Liina, Olle, Nils, Kalle ja Mikk. Raamatu tagakaanelt on näha, millised nad välja näevad.\nTeisel pildil on hakanud lund sadama ning päkapikud on läinud õue. Nüüd on võimalus kelgutada, uisutada, suusatada, mängida jäähokit, püüda jääaugust kala, ehitada lumememme, teha lumeinglit, sõita põhjapõdraga, mängida lumesõda. Kaasa löövad ka mitmed loomad ja linnud: koer, kassid, hiired, kana, varblased, orav, vares jt. Üleannetu Siim on ka sellel pildil krutskeid tegemas.\nKolmandal pildil on päkapikud ja nende vahvad sõbrad läinud jõululaadale, kus on võimalik osta küünlaid, pannkooke, maiustusi, jõuluvorste, piparkooke, jõuluehteid jm. On võimalik kuulata jõulumuusikat, sõita karussellil, nautida ilusat ja suurt jõulukuuske. Kus on Siim? Peate ise ta üles otsima, kuid ta on ikka väga hästi ennast ära peitnud.\nNeljandal pildil on päkapikud ja nende sõbrad toas tagasi. Jõulud lähenevad kiiresti ja päkapikud on hakanud valmistama jõulukingitusi. Päkapikud teevad puidust mänguasju, koovad kindaid ja käpikuid, õmblevad nukuriideid ja pakivad kingitused kauni jõulupaberi sisse. Siim lööb ka kaasa, kuid tema on teinud üsna kummalise jõulupaki!\nViiendal pildil on päkapikud läinud metsa, et anda jõulukinke ka loomadele. Kingitused saavad põdrad, karu, rebane, jänesed, öökullid, oravad, hiired, linnud, sillid jt. Kohal on ka küünaldesäras jõulukuusk ning linnud laulavad ilusaid laule. Ka Siim on metsaloomadele külla läinud ja vembutab ning tembutab taas.\nKuues ja viimane pilt. Jõululaupäev on käes ja päkapikud on toas. Neil on uhke ja ilus jõulukuusk, jagatakse kingitusi, istutakse kamina ees, lauldakse ja tehakse muusikat, mängitakse ja loetakse vahvaid raamatuid. Lugege kokku mitu päkapikku toas on? Mina sain kokku 27! Kes piilub akna taga? Ja kuhu on peitnud ennast Siim?\n“Minu väike päkapikuraamat” on vahva ja ilus raamat, mille abiga on väiksel lugejal võimalik õppida tähele panama, otsima konkreetset tegelast, jutustama, mida nad piltidel näevad, mida päkapikud teevad. Pildid on vahvad, värviküllased ja ilusad.


Tipptasemel jalgrattur, kes ei lase end diabeedist heidutada : Õpetajate Leht\nTipptasemel jalgrattur, kes ei lase end diabeedist heidutada\n17. nov. 2017 Maire Kõrver Eesti laste ja noorte diabeediühingu toimetaja ja keeletoimetaja - Kommenteeri artiklit\nEesti maastikurattasõidu XCO meistrivõistlused 2015. aastal Rakveres. Fotod: erakogu\nKarel-Georg Nõmm ja Rein Taaramäe.\nJuunioride maanteekoondise parimad kohad sõitis 2016. aastal Poola tuuril välja Karel-Georg Nõmm (paremalt teine).\nNõmme gümnaasiumi abiturient Karel-Georg Nõmm (18) on lapsest saati ujumise, rattasõidu, džuudo jt spordialadega tegelenud. Kuue aasta eest selgus, et ta põeb diabeeti – eluaegset kroonilist haigust.\nSamas on Karel-Georg Nõmm sportimist Eesti maanteeratturite koondvõistkonna liikmena jätkanud ja käinud ka Eestist kaugemal, osaledes paar aastat rattaklubis Ameerikas. Lemmikala on tal seni maastikuratas – ala, mis nõuab tõsist rassimist, jõudu säästmata pressimist üle ebaühtlaste pinnavormide, tõusude-languste, kivide ja kännujuurikate ka raskelt läbitaval, mudaseks sõidetud või liivasel pinnasel. Nii et ratturid on ise ka vaat et üle kere porised. „Aga pärast on megalahe tunne!” nendib ta.\nAasta aega lootust\nIsa on Karel-Georgil jalgrattatreener ja spordihuvilises peres ei hakanud ema poega diabeeti haigestumise tõttu spordist eemale hoidma. Algul muretses, kuidas poeg igapäevaste diabeeditoimingutega kohaneb ja kas tal on trennis, rääkimata võistlustest, alati võimalik veresuhkru taset mõõta ja vajadusel insuliini manustada. Poeg on diabeedi kontrolli all hoidmisel aga hoolas ja järjekindel ning kohanes kiiresti.\nKuidas organism diabeedi tõttu tekkinud ebakõlast kellelgi märku annab, on erinev. Koolis hästi kirjandeid kirjutav nooruk, kel ka spordireporteri eeldusi, kirjeldab, et vahel on tal keedetud makaroni tunne. Madal veresuhkur võtab jalad nõrgaks, kõrge veresuhkur tekitab aga pearinglust.\nEnne diabeedi diagnoosi saamist märkas ema poisil kahtlaselt sagedast kurguvalu ja haigestumist. Arsti juures selgus veeniverest, et veresuhkrunäit oli normist kõrgem, 7–8. Loodeti, et see on ajutine. Ligi aasta püüti teadliku toiduvalikuga veresuhkrut normis hoida.\n„Aga siis ilmnes, et ilma insuliinita ma ikkagi ei saa,” meenutab Karel-Georg tõehetke, mil sai selgeks, et tal on 1. tüüpi insuliinisõltuv diabeet. Haiguse tõhusaks kontrolli all hoidmiseks tuleb sellega iga päev teadlikult tegeleda. Ema Karmen oli algul muidugi ehmunud, kui diagnoos teatavaks sai. Oma esialgset ebakindlust ja muret ta lapsele mõistagi välja ei näidanud, sest soovis olla toeks. Karel-Georgi sõnul ongi pere teda ja tema sportimist väga toetanud.\nNädalaga diabeeditoimingud selged\n„Diabeediga kohanemiseks olin algul nädala lastehaiglas, kus mulle kõik vajalik selgeks tehti. Õpetati, kuidas süstida, veresuhkrut mõõta. Sain kiiresti selgeks. Kui sain teada, et mu stabiilse terviseseisundi heaks on tänapäeval võimalik midagi toimivat ära teha, ma paanikat ei tundnud,” nendib Karel-Georg. Diabeedist teavitati kõiki, et suhtlusring oleks kursis ja teaks, milles probleem, kui vahel on abi vaja.\nKarel-Georg Nõmme treener on biokeemiadoktor Kert Martma, õppejõud, ühtlasi tegevjalgrattur ja 7. kategooria treener, kes oskab igati aidata. Treeneri sõnul polnud see küll asjaosaliste teadlik valik, vaid õnnelik juhus, et just temast noormehe juhendaja sai.\nKarl-Georgi haigusväsimusest on õnnestunud ühisel jõul, pere ja meedikute toel võitu saada. Diabeedi kompenseerimiseks on mõistlik raviks vajalikke diabeeditoiminguid väga järjekindlalt teha. Ema sõnul on olnud selles mõttes kergem, et diabeet ei ilmnenud mitte väikelapsel, vaid varateismelisel, kes tuleb juba ise paremini toime. Suhkruhaigusega kohanenul võib hea kehatunnetus aidata veresuhkrut mõõtmatagi ohtlikest kõikumistest aru saada. Ent kehtib põhimõte: usalda, aga kontrolli.\nDiagnoosi noormees šokina ei tajunud: „Peab küll rohkem oma tervist kontrollima ja vajadusel süstima või toiduga oma seisundit korrigeerima, aga elan põhiliselt ikka samamoodi kui varem ja spordiga pole õnneks olnud vaja tagasi tõmmata. Tervel inimesel toodab kõhunääre insuliini, aga diabeetikul ei tooda – insuliin ongi see aine, mida tuleb juurde süstida. Sportides hakkab keha paremini suhkruid lagundama ja kehaliselt aktiivsena pean vähem insuliini süstima kui nt arvuti taga istuv diabeetik, kes end ei liiguta. Sport aitab veresuhkrut kontrolli all hoida.”\nTeam Novo Nordiski jalgrattatiimi treeninglaagris Hispaanias 2017. aasta jaanuarikuus.\nKarel-Georgi üks põnevamaid spordikogemusi on Ameerikast, kuhu ta kutsuti profirattaklubisse Team NovoNordisk (TNN). „Võimas kogemus! Võib öelda küll, et Ameerika on maa, kus unistused täituvad,” leiab ta TNN talendiotsimise laagris ja võistlustel osalemise järel. „Elasime Athensi linnas Georgia ülikooli ühiselamus, kus meil oli mõnus hubane olemine. Rikastav kogemus, sest TNN on maailma esimene professionaalne diabeetikutest koosnev rattaklubi. Treeninglaager oli rahvusvaheline – rattureid oli Prantsusmaalt, Ameerikast, Usbekistanist, Venemaalt, Kanadast, Poolast ja isegi Austraaliast. Klubi on väga kokkuhoidev ja selle missioon on inspireerida, harida ja julgustada inimesi, kes põevad diabeeti.” TNN-i professionaalne esindusmeeskond on tänavu osa võtnud juba mitmetest World Touri kuuluvatest võidusõitudest.\nLaagrist sai uusi teadmisi, kuidas oma diabeeti veel paremini kontrollida ja samas tulemuslikult võistelda. TNN-i esindajad võtavad osa tuuridest ja võidusõitudest maailma eri paigus, näidates sellega, kuidas saab ka diabeediga noormees professionaalne jalgrattur olla.\nTänavu sügisest keskendub abituriendist noormees koolile ja spordiga välismaal ta praegu endisel tasemel ei tegele. Tal on unistus minna kaitseväkke, kuigi diabeetikuna ta seda ei peaks. Ta loodab, et kui talvine ellujäämislaager pole talle kohane, siis mingi väljund ja osalemisvõimalus ajateenistuses leidub ka talle.\nTreener Kert Martma märgib, et kehaline aktiivsus pole diabeedi korral vastunäidustatud, kui ta jälgib kehalist seisundit ja veresuhkru taset ning toitub õigesti. Sport tugevdab organismi ja immuunsüsteemi. Sport on diabeetikule kindlasti kasulik, sest sport hoiab organismi tugevana ja heas toonuses, lisaks aitab spordis vajalik distsipliin haigusega paremini toime tulla.\nKarel-Georg Nõmme spordisaavutused\nNoorteklassi kahekordne Eesti meister ühisstardiga maanteesõidus.\nNoorteklassi Eesti meister trekisõidus ja maastikurattakrossis.\nOsalemine kahel järjestikusel aastal Euroopa meistrivõistlustel Austrias.\n2017. a saavutustest enim rahul: mainekal Paris-Roubaix’ ühepäevasõidul saavutatud 42. koht, kusjuures Eesti koondise parim, ja Belgia ühepäevasõitudel saavutatud 1. ja 15. koht.


Kas sa pead rasva poletama lihaste ehitamiseks. Viimased blogipostitused\nVõi siis küsi endalt — kas see on Sind enne edasi viinud? Mitu korda päevas sööd, pole lihaste kasvu jaoks nii oluline kui kogu kalorite ja BJU arv. Mitmekülgsed liikumised on olulised! Müüt 1: Kõige parem viis rasva põletada on teha palju kardiotreeningut!\nKui nüüd rääkida füsioloogilisest vaatenurgast, siis täpselt samal hetkel pole tõesti võimalik kasvatada lihaseid ning kaotada keharasva, sest lihaste ehitamine on anaboolne ülesse ehitav ja rasva põletus kataboolne lammutav protsess. Sinu keha ei saa olla kahes paadis korraga.\nOletame, et ehitad lapsega rannal liivalossi. Näed vaeva, müürid kerkivad, ent aeg ajalt jookseb laps sinu tehtud müürid pikali. Sina ehitad, tema lõhub. Ent päeva lõpuks oled sina suutnud siiski ehitada rohkem, kui tema lõhkuda.\nMis tähendab seda, et sinu liivalossi rasva kaotuse hierarhia on kulgenud kas sa pead rasva poletama lihaste ehitamiseks anaboolses seisundis. Sama on kehaga. Loomulikult pole selle saavutamine sugugi nii kahjum kaalu herpes. Kes vähegi on oma elus puutunud kokku lihaste kasvatamise ja ka tõsisemat sorti dieeditamisega teab, et üldjuhul kipub lihasmass sellel ajal siiski vähenema.\nÕlg - hantlite surumine üles\nMis on täiesti röögatu number. Lihased on sinu kehas aktiivne kude. Mida vähem on sul lihaseid, seda vähem sa energiat kulutad.\nLihasmassi kaotamine muudab sind ka füüsiliselt vähemaktiivsemaks, mis omakorda viib lihasjõu languseni. Selline lumepalli efekt. Uus uuring Kanada McMasteri ülikoolis tehti uuring, mis leidis, et kahe eesmärgi samaaegne saavutamine võib teatud tingimustel olla siiski võimalik. Teadlased viisid uuringu läbi kehaliselt aktiivsete, ent ülekaaluliste meeste peal.\nUuritavad jagati kahte gruppi. Kahe grupi ainuke erinevus seisnes tarbitava valgu hulgas. Väärib esile tõstmist, et kogu toit anti meestele teadlaste poolt.\nIgasugune isetegevus puudus. Lisaks tarbisid kõik katsealused treeningujärgselt taastusjooke.\nMõlemad grupid tarbisid kcal. Oleme ka varem kirjutanud kõrgemast valgu tarbimisest.\nTooted 10 toitumisreeglid lihaste kasvu jaoks Lihaskasvu peamised komponendid on regulaarne treenimine ja õige toitumine. Pealegi on edu võti reeglina õige toitumine. Ei piisa ainult rohkem valkude söömisest.\nTreeniti kuuel päeval nädalas. Mehed tegid nii raskeid ja intensiivseid lihastreeninguid kui ka kõrge intensiivsusega rattatreeninguid HIIT. Lisaks pidid nad kõndima vähemalt sammu päevas. Tulemused olid märkimisväärsed Mõlemad grupid kaotasid keharasva: KV grupp kaotas 4,8 kg, MV grupp kaotas 3,5 kg.\nKumbki grupp ei kaotanud lihasmassi: KV grupi lihasmass kasvas 1,2 kg võrra, MV grupi lihasmass jäi samale tasemele. Jõu- ja vastupidavuse näitajad paranesid mõlemal grupil sarnaselt. Järeldus Kui sättida hoolikalt paika toitumine ja treenida efektiivselt, on täiesti võimalik kaotada samaaegselt märkimisväärsel hulgal keharasva ning kasvatada ka lihaseid!\nKõik see aitas kaasa sellele, et kaalu kaotus tuli ainult keharasva arvelt. Lihasmass jäi puutumata.\nTeisisõnu oli keha rohkem selles soovitud "ülesse ehitamise" tsoonis. Konkreetses uuringus oli see lausa 50 grammi, mis on peaaegu kaks korda enam, kui seni treeningujärgselt on soovitatud.\nLongland, Oikawa, Mitchell, Devries, Phillips. Kommenteerimiseks pead olema sisse logitud! Logi sisse.\nGhost brothers kaalulangus


AJAKIRI GOLF! TREENINGUL PAREMAKS! Tunnustatud treener Rein Auväärt alustab – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Golf AJAKIRI GOLF! TREENINGUL PAREMAKS! Tunnustatud treener Rein Auväärt alustab\nAJAKIRI GOLF! TREENINGUL PAREMAKS! Tunnustatud treener Rein Auväärt alustab\nAlates novembrist alustab paljusid parimaid golfareid oma lemmikala juurde toonud ja karjääriteele saatnud golfitreener Rein Auväärt sisetreeningutega Tere Golfistuudios, kirjutab ajakiri Golf. Regulaarsed treeningud toimuvad teisipäeviti ja neljapäeviti kell 15.00-20.00.\neelmine AJAKIRI GOLF! SVEN KALJUVEERI MÄLESTUSEKS! Tallinna meistri selgitamine lõpetas hooaja meistrivõistlused\njärgmine AJAKIRI GOLF! TEADMISEKS GOLFARITELE! Eesti Golfikool kolib siseruumidesse ja muudab aadressi


Umbrella Academy 3. hooaeg ei jõua Netflixi augustis 2021 - Tv\nUmbrella Academy 3. hooaeg ei jõua Netflixi augustis 2021\nUmbrella Academy Season 3 Is Not Coming Netflix August 2021\nMeil on veel oodata. Vihmavarju akadeemia hooaega 3 ei olnud Netflixi augustikuu väljaannete loendis. Millal me selle saame?\nUude kuusse jõudes on silmad alati suunatud sellele, kas meie lemmiksaate uus hooaeg on tulemas. Netflix hakkab järgmistel kuudel saateid paremini välja kuulutama, kuid me jääme endiselt mõtlema paljude oma lemmikute üle.\nOuter Banks 2. hooaeg netflix\nOleme augustikuu väljaannete loendit kaks korda kontrollinud ja Vihmavarju akadeemia hooaega 3 kindlasti pole. August on hea sisuga kuu, kuid on kahju, et me ei saa Hargreeves'i lapsi puudutava loo järgmist osa.\nkus voogesitada pööraseid rikkaid aasialasi\nKolmas hooaeg on samuti suur. Pärast minevikust naasmist saavad õed-vennad teada, et ajalugu on muutunud. Nende isa ei alustanud vihmavarjuakadeemiat üldse. Ta alustas Sparrow Akadeemiat erineva õdede-vendade rühmaga.\nUmbrella Academy 3. hooaja ilmumiskuupäev\nKui aus olla, siis me ei oodanud, et näeme Vihmavarju akadeemia 3. hooaeg augustikuu väljaannete nimekirjas. Me ei oota tegelikult hooaega 2021. aastal üldse.\nHooajast tuleb 10 osa ja need langevad kõik korraga. See tähendab, et need kõik peavad olema filmitud ja need peavad olema täielikult läbinud järeltootmise, et see oleks võimalik. Järeltootmine võtab sellise saate puhul aega, arvestades kogu VFX-i, kuid praegu võtab aega filmimine.\nPäevad on lühendatud ja see tähendab, et vaid hooaja ühe episoodi filmimiseks on vaja rohkem päevi. See kõik on tingitud kehtivatest pandeemiaprotokollidest.\nFilmimine toimub Kanadas Torontos. Ontario provints on läbinud mitmeid sulgemispiiranguid, kuid ainult esimene komplekt mõjutas filmimist. Siiski on paigas ka teisi protokolle, mis piiravad võtteplatsil viibivate inimeste arvu, mis mõjutab sellise suurusega etendust.\nsee on alati päikesepaisteline tasuta voog\nTeame, et saade on ootamist väärt ja vaatame millalgi 2022. aastal.\nOlge kursis viimaste värskendustega Vihmavarju akadeemia 3. hooaeg Netflixis.\nkontori jõulupeo otseülekanne\nkarda walk dead hulu väljalaskekuupäeva\nanime seitse surmapatu hooaega\nSandra Bullocki ja Tim Mcgraw film\nkust vaadata hullu rikast aasiat


Valgamaa arengustrateegia 2035+ avalik väljapanek ootab arvamusi. Arvamuste esitamise tähtaega pikendati kuni 14. jaanuarini 2019 - Valgamaa - Eesti lõunavärav\nValgamaa arengustrateegia 2035+ avalik väljapanek ootab arvamusi. Arvamuste esitamise tähtaega pikendati kuni 14. jaanuarini 2019\nKüsimusi ja ettepanekuid saab esitada kuni 14. jaanuarini 2019 e-posti teel aadressil valgamaa@valgamaa.ee. ; Kõik valminud dokumendid ja vormid muudatusettepanekute tegemiseks on saadaval aadressil: http://valgamaa.ee/uldinfo/arengustrateegia/arenguastrateegia-valgamaa-2035-avalikustamine/\nValgamaa Omavalitsuste Liidu juht\nTel 505 3639\nMaakonna arengustrateegia koordinaator


Kärdlasse leiti uus perearst « Hiiu Leht\n22.november, 2019 Tervis\nKärdla perearsti Hilja Hiiemetsa 1914 inimesega nimistu võtab üle doktor Jüri Viidebaum. Terviseameti konkurss leidmaks Kärdlasse uut perearsti, lõppes 1. novembril. Ameti tervishoiuteenuste osakonna juhataja Pille Saar ütles, et tähtajaks laekus üks avaldus ja aprillist alustab uue perearstina doktor Viidebaum.\nSenine perearst, 36 aastat ametis olnud Hiiemets on pensionile jäämist aastaid edasi lükanud, kuid nüüdseks on otsus tehtud. Tema teeneid tunnustati tänavusel Hiiumaa valla vabariigi aastapäeva vastuvõtul Hiiu maakonna teenetemärgiga.\nKärdla on esimene Hiiumaa perearstikeskus, kuhu on õnnestunud uus tohter leida. Juba 2011. aastal jäi perearstita Pühalepa ja 2015. aastast Kõrgessaare piirkond.


Auto uudised - Lamborghini arendab elektriajamiga sedaani - What Car?\nUut mudelit puudutavates kõlakates mainitakse enam elektriajamiga sedaani, mis jõuaks valmis kujul publiku ette kuue aasta pärast.\nUustulnuk põhineb suuresti Porsche Taycanil ja auto sõiduulatuseks lubatakse ühe laadimisega üle 500 kilomeetri.\nTegu pole esimese alternatiivset jõuallikat omava Lamborghiniga, see au kuulub superautole Siån FKP 37, mille hübriidajam arendab 602 kW/819 hj.\nAsjaomaste sõnul on Lamborghinis kohe-kohe rohelist tuld saamas projekt, millest saab jaatava vastuse korral neljas mudeliperekond võitlushärgade järgi nimetatavate sõiduriistade valikus. Tegemist on neljakohalise sedaaniga, mille välimus oleks edasiarendus 2008. aastal näidatud ideeautost Lamborghini Estoque ja tõenäoliselt oleks selle mudeli näol tegu ettevõtte esimese elektriautoga, mis valmiks aastaks 2025.\nKõnealuse neljakohalise GT selgrooks saab ilmselt Porsche Taycani kandmik ja vajadusel laenatakse üht-teist ka tulevase Audi E-tron GT tükkide seast. Elektriajam on seepärastki ootuspärane valik, et vaevalt lepiks tänane Lamborghini ostja millegi säärasega, mis kulutab kiiruse 100 km/h saavutamiseks enam kui kolm sekundit, ent tänu sisepõlemismootoreid kollitavatele piirangutele oleks seda harjunud viisil keerulisem saavutada.\nLamborghini flirtimisele alternatiivsete jõuallikatega viitab ka Frankfurdi autonäitusel esitletud Siån FKP 37, mis on võimsaim tänavalegaalne Lamborghini, olles ühtaegu ka kiireim ja esimene hübriidajamiga superauto ettevõtte ajaloos. Selle mudeli jõuallikaks on Aventadori „järgi aidatud“ 6,5-liitrine V12, mis arendab koos elektrimootoriga 602 kW/819 hj, mis võimaldab kõnealusel mänguasjal saavutada 100 km/h 2,8 sekundiga.\nUuenev Hilux ja elektriajamiga Alfa Romeo


Autorendi võrdlus Dublin Lennujaam, IE - Rentalcars.com\nAutorent Iirimaa Dublin Dublin Lennujaam Ettevõtete võrdlus\nAutorendifirmade võrdlus - Dublin Lennujaam\n5 parimat firmat - Dublin Lennujaam\n1 8.3 Antud hinded: 2495\n2 7.7 Antud hinded: 1041\n3 7.4 Antud hinded: 6796\n4 7.4 Antud hinded: 677\n5 7.3 Antud hinded: 5792\n549 8.5 7.9 8.9 7.9 9.3 8.8 8.6 8.5\n2495 8.3 7.7 8.7 7.8 8.9 8.5 8.3 8.4\n571 7.8 7.2 7.5 7.6 9.0 8.4 7.9 7.8\n1041 7.7 7.2 7.5 7.1 9.3 8.1 7.6 7.8\n118 7.6 7.2 7.3 7.0 9.3 7.8 7.5 7.4\n655 7.5 7.1 7.6 6.2 9.1 8.3 7.9 7.2\n6796 7.4 6.9 7.2 7.2 9.0 7.7 6.9 7.7\n677 7.4 7.0 6.9 7.1 8.8 7.8 7.1 7.4\n5792 7.3 6.6 7.2 5.9 9.0 8.0 7.6 7.4\n2807 7.3 6.5 7.1 6.5 8.9 8.0 7.3 7.8\n1085 7.3 6.4 7.1 6.6 8.6 8.0 7.5 7.5\n540 7.2 6.1 6.8 6.8 9.2 7.4 7.1 7.4\nRentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. Registrikood: GB 855349007. ID: BDCA9


AJALEHT KOOLITUNNIS EETIKAKOODEKS PRESSINÕUKOGU\nTeaduse populariseerimise "TeaMe+" toetuse saaja on Eesti Ajalehtede Liit aastatel 2016-2020\nTeaMe+ eesmärk on LTT erialade vastu huvi suurendamine; teadushuvihariduse sisulise kvaliteedi tõstmine; teadusasutuste, ettevõtete ja haridusasutuste teaduse populariseerimise ja LTT valdkonna pädevuste arendamise koostöö soodustamine; teaduse ja tehnoloogia nähtavuse suurendamine meedias; teaduskommunikatsiooni alaste pädevuste ja teadusmeedia kvaliteedi tõstmine.\n08.01.2019 - Hange/tööpakkumine: TeaMe+ projektis ajakirjanike ja kommunikatsioonispetsialistide koolitaja\nHange/tööpakkumine: TeaMe+ projektis ajakirjanike koolitaja\n24. jaanuar koolitus Eesti Kiriku ajakirjanikele\n22. veebruar koolitus LõunaLehe ajakirjanikele\n15. ja 29. märts ja 12. aprill kolmepäevane koolitus Tallinna Tehnikaülikooli töötajatele\n28. märts koolitus Sõnumitooja ajakirjanikele\n4. ja 5. aprill koolitus Tartu Ülikooli töötajatele\n16. märts koolitus Tartu Postimehe ajakirjanikele\n23. märts - koolitus vene keelt kõnelevatele ajakirjanikele „Teadusteemade arusaadav kajastamine ning andmete visualiseerimine“\n6. aprill koolitus Sakala ajakirjanikele\n18. mai koolitus Virumaa Teataja ajakirjanikele\n26. juuni koolitus Hiiu Lehe ajakirjanikele\n24. august koolitus Pärnu Postimehe ajakirjanikele\n27. september koolitus Põlva Koidu ajakirjanikele\n11. oktoober koolitus Järva Teataja ajakirjanikele\n16. november koolitus Koidu ajakirjanikele\n20.-22. november ajakirjanike õppereis Rootsi. Kava\n23. november koolitus Vooremaa ajakirjanikele\n4. detsember koolitu Võrumaa Teataja ajakirjanikele\nNB! Eesti Ajalehtede Liit ootab pakkumisi koolitajatelt, kes on valmis ajalehtedes ilmunud teadustekste analüüsima, jagama kogemusi välisriikide teadusajakirjanduse vallast, õpetama kasutama tehnikat, et teha lugusid atraktiivsemaks ja viima läbi grupitööd. Pakkumised, mis sisaldavad koolituse sisu ja hinda palume saata eall@eall.ee. Täpsemalt ka: Hange/tööpakkumine: TeaMe+ projektis ajakirjanike koolitaja\nnovember-detsember koolitused maakonnalehtede ajakirjanikele "Teadusteemade arusaadav kajastamine ning andmete visualiseerimine"\n20.-22. november teadusajakirjanike õppereis Taani\n16. ja 29. november ja 14. detsember koolitus spinn-off firmade teadlastele, tegevjuhtidele ja kommunikatsioonispetsialistidele „Kuidas rääkida oma lugu ajakirjandusele?“\nnovember-detsember 2016 koolitused maakonnalehtede ajakirjanikele „Teadusteemade arusaadav kajastamine ning andmete visualiseerimine“\n1. ja 8. detsember 2016 koolitus "Kuidas teha ennast selgeks ja kuuldavaks nii ajakirjandusele kui ka ühiskonnale?"\n22. november 2016 Data journalism workshop / Andmeajakirjanduse töötuba\nRaport koolitusvajaduste kaardistuse kohta koolituste sisu väljatöötamiseks\nTegevus 5 „Teadusajakirjanduse edendamine“ tegevus- ja tulemuskava.\nTegevus viiakse ellu „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014−2020“ (OP) prioriteetse suuna 4 „Kasvuvõimeline ettevõtlus ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline teadus- ja arendustegevus“ meetme „Eesti T&A rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine ja osalemine üle-euroopalistes teadusalgatustes“ tegevuse 4.1.5. „Teaduse populariseerimine noorte seas ja kogu ühiskonnas“ eesmärkide täitmiseks ja tulemuste saavutamiseks.\nTegevust viib ellu MTÜ Eesti Ajalehtede Liit ning SA Eesti Teadusagentuur. Tegevuse raames tõstetakse LTT valdkonnaga tegelevate ajakirjanike, teadusasutuste meediasuhetega tegelevate spetsialistide ja teadlaste ning teadusmahukate ettevõtete ja ettevõtlusinkubaatorite kommunikatsioonispetsialistide teaduskommunikatsioonialast kompetentsi. Kompetentsi oluliseks osaks ajakirjanikele on kommunikatsioonialased pädevused, mida kasutavad oma töös teadusajakirjanikud: näiteks andmeanalüüs, infograafika koostamine, uue meedia võimaluste mitmekülgne kasutamine jms.\nLäbi kõigi tegevuste arendatakse olemasolevat teaduskommunikatsiooniga tegelejate võrgustikku Eestis, kaasates rahvusvahelisi eksperte ja tutvudes rahvusvaheliste parimate praktikatega. Viiakse läbi koolitusi, seminare, töötubasid, korraldatakse sihtrühma osalemist rahvusvahelistel koolitustel ja lühiajalistel kogemuste vahetuse üritustel ning õppereisidel. Korraldatakse võrgustikuüritusi, mille käigus kutsutakse eksperte Eestisse ning samuti minnakse kogemusi omandama kolleegide juurde välismaale.\nKoolituste sisu väljatöötamiseks viiakse eelnevalt läbi koolitusvajaduste kaardistus ja tutvutakse parima rahvusvahelise praktikaga. Sissejuhatusena korraldatakse ühine ümarlaud kaasates erinevaid sihtrühmi.\nMTÜ Eesti Ajalehtede Liit korraldab konkursipõhiselt toetuse taotlemise enese täiendamiseks välisriikides ja korraldab ka ise õppevisiite sihtrühmade kompetentsi tõstmiseks välisriikides. Partner tagab taotlemisvõimaluste kohta käiva info leviku kõigi huvitatud sihtrühmadeni ja konkursi otsustuskogu moodustamise ning korraldab selle töö. Koolituste materjalid koondatakse ning tehakse veebi vahendusel kättesaadavaks kõigile tegevuste sihtrühmadele ja avalikkusele.\nTulemus: paranevad sihtrühmade teaduskommunikatsioonioskused ning suureneb asjatundlike teaduse ja tehnoloogia teemade käsitluste osakaal meedias.\nSihtrühm: ajakirjanikud, teadusasutuste meediasuhetega tegelevad spetsialistid, teadlased, teadusmahukate ettevõtete kommunikatsiooniga tegelevad spetsialistid.


Jaanus Piirsalu blogi: Zhigulite ja hiidlennukite ehitajate maal\nReisisin sel nädalal veidi Volga ääres. Käisin Samaara oblastis – Togliattis (fotol) lugu tegemas AvtoVAZist, kellele meie Norma siiani turvavöösid teeb – ja Uljanovskis, kus tehakse maailma suurimaid lennukeid Ruslane. Neist tehastest ning sellest kuidas Venemaa üks masinatööstuse keskuseid Uljanovski oblast kriisi üle elab, kirjutan ma pikemalt varsti lehes. Panen allpool kirja mõned muljed.\n24. august, esmaspäev\nTogliatti (nimetati 1960-ndatel Itaalia kompartei juhi järgi) on ilmselt Venemaa suurim monolinn. Kuni VAZi tehase eshitamise alguseni 1966. aastal elas seal 80 000 inimest. Nüüd elab 725 000 ja neist 520 000 elab spetsiaalselt autotehase jaoks tühjale kohale ehitatud nn Uues linnajaos, mis on üks pirakas Lasnamägi.\nNii ja nüüd kujutage ette, et VAZi süsteemis töötab 110-125 000 (olen lugenud erinevaid andmeid) inimest, võtke arvesse veel pereliikmeid ning saame vähemalt 300 000 inimest, kes sõltuvad ühest tehasest! Pool linna. Kõik senised Venemaa sotskatastroofid on kökimöki selle kõrval kui VAZi tehas uksed kinni paneb. Mingit uut tööd pole sellisele hulgale inimestele võimalik sealkandis leida. Muidugi sellist asja ei juhtu lähiaastatel eluilmaski. Nii et Norma ärgu kartku. Muide, kõik kellega rääkisin ja kes puutuvad või olid kokku puutunud tootmisega VAZis, kiitsid Normat, et väga korrekt partner.\nTogliatti uus linnaosa (kohe sellise nimega – Avtozavodskaja rajoon) jättis üsna kõleda mulje. Oma aja laps, rajatud 1960- ja 1970-ndatel löökehituste käigus. Pirakad tornmajad, pikad puisteed nende vahel ja muud nagu midagi. Vedas elanikel vähemalt, et emake-Volga voolab linna külje alt läbi, vähemalt mingigi looduse ilu linna sees.\nTaksojuhid rääkisid, et VAZi liinide seismine (juba kuu aega) annab liikluse mõttes kohe positiivselt linnas tunda – autosid on hulka vähem, eriti kella 16-17 ajal, kui tavaliselt tehase I vahetus lõpetas ning II vahetus alustas. Siis oli terve linn autodest pungil, sest ühel ajal sõitsid kümned tuhanded töölt koju ning teine samapalju kodunt tööle.\nUurisin, kuidas kriminaaliga linnas lood. 1990-ndatel valitses linna ju sisuliselt organiseeritud kuritegevus, kes kontrolli kogu autode müüki (koostöös Berezovski ja Badri Patarkatšišviliga). Enam pole see nii avalik, aga oma mõju olevat bandiidi säilitanud, nüüd nad käivad lihtsalt ülikondades ning tänavatel otseselt arveid ei õiendata. Kuigi näiteks eelmisel aastal tapeti üks kohaliku volikogu liige kodumaja ees kirvega ning Togliatti üle-eelmine linnapea teravaks ihutud kruvikeerajaga otse tänaval. Mõlemad olid palgamõrvad. Eelmine linnapea pandi aga korruptsioonisüüdistusega vangi.\n25. august, teisipäev\n650 000 elanikuga Uljanovsk asub mööda Volgat Kaasani ja Samaara vahepeal. Uljanovsk on viimane koht, kuhu mööda Volgat saab Kaspia merd mööda suuremad laevad tulla. Pole ime, sest just Uljanovski külje all on Volga jõe kõige laiem koht – 42 kilomeetrit! Kujutage ette, see on sisuliselt pool Soome lahe laiusest Tallinna ja Helsingi vahel. Põhjuseks on veidi ülesvoolu asuv Kuibõševi HEJ.\nUljanovsk on tõsine revolutsionääride kants. Kõigepealt liikusid sealkandis Stenka Razin ja Jemeljan Pugatšov (nemad on muidugi tingilikult revolutsionäärid...), 19. sajandil sündisid aga linnas (siis Simbirsk) 11 aastase vahega kaks meest, kes täiega muutsid Venemaa ajalugu – Vladimir Uljanov (Lenin) ning Aleksandr Kerenski. Kerenski tegi Veebruarirevolutsiooni ja kukutas tsaari ning Lenin kukutas veidi hiljem omakorda juba Kerenski ja lõi esimese sotsialistliku riigi maailmas.\nUljanovskis asub loomulikult maailma suurim Lenini muuseum, mis avati tema 100. juubeliks 1970. aastal. Juba avamispäeval olla seal käinud 17 000 tema kummardajat (siis võis nende kohta öelda küll nii, ma arvan), üldse olla muusumit tänaseks külastanud üle 20 miljoni inimese.\nKüsisin Lenini muuseumi asedirektorilt Valeri Perfilovilt (fotol) - kes ei rääkinud Leninist sugugi ahviarmastusega, vaid minu arust väga põnevalt -, et mis ta täna arvab, kas Lenin mängis maailma ajaloos positiivset rolli või negatiivset.\nTsiteerin tema vastust: „Lenin lõi ühsikonna, mis oli kasulik enamusele ühsikonna liikmetest. Tema järglased olid temast lihtsalt peajagu mdalamad, poliitilised lilliputid. Ta ju hoiatas Stalini eest! Lenini viga oli selles, et ta elas liiga vähe. Nagu öeldakse – tõusti lennukiga õhku, aga ei osatud enam maanduda. Praegu on näiteks Venemaal ühiskond, mis on ainult väheste huvides. Me oleme teistsuguses äärmuses, kui Lenini ajal. See pole see riik, mida 1990-ndate algul lubati ja millest unistati. Loodan, et nüüd meie kaks noort liidrit (Putin ja Medvedev ofkoors) teevad midagi head. Kuigi muidugi see kriis....meile lubati, et meie riiki see eriti ei puuduta, aga nüüd tuleb välja, et meid on see puudutanud vaat et kõige rohkem maailmas.“\n26. august, kolmapäev\nMa ei saa kohe eraldi rääkimata jätta uuest sillast üle Volga (fotol), mis avatakse Uljanovski külje all paari kuu pärast. Kah minu arust hea lugu teemal Venemaa ja maailm ning kuidas need erinevas tempos arenevad.\nSild on 13 kilomeetrit pikk, millest 5,5 km on otseselt Volga kohal. Kui silda 1970-ndatel, veel sügaval Nõukogude ajal, projekteerima hakati, siis pidi sellest tulema Euroopa pikim sild. Ehitusega alustati 1986, siis oli ka veel auahne plaan jõus, aga siis jäi mõistetavatel põhjustel kõik seisma ning nüüd on vähemalt Lissabonis ja Taani-Rootsi vahele ehitatud pikemad sillad, aga noh ilmselt saab sillast vähemalt Euroopa pikim sild üle jõe.\nSillast sai juba isegi üle sõita. Käsil olid suht sellised lõpetamistööd, aga ikka hakaks silma, et jube palju tehti käsitsitööd. Üks kolleeg Saksa ajakirjanik vangutas pead ja pomises omaette, et see ju puhas masinatöö. No mis teha, kui käsitsitöö endiselt nii odav on Venes.\nAga muidu oli võimas sild ja voimas elamus seda näha. Eriti arvestades, et vasaku kalda ja parema kalda kõrguste vahe sillal on 150 meetrit.\nTeise võimsa tehnoloogilise elamuse sai tehases, mis tegi kunagi (viimase 2000-ndate algul) ning plaanib taas valmistama hakata maailma suurimaid seeriatootmises olnud lennukeid An-124 „Ruslan“ ja selle modifikatsioone. Kujutage ette – 420 tonni rauda (täislastis) tõuseb õhku. Kui „Ruslan“ parkida jalgpalliplatsile, siis selle kere ja tiivad katavad ära umbes kolmveerandi!\nNägin lennukitehase Aviastar tsehhis kolme Ruslani, millele tehti tehnohooldust (fotole mahtus neist yhe hiiglase "pea"). Inimesed selle hiiglase kerel nägid välja nagu sipelgad. Hoolduse jaoks ehitati iga lennuki ümber spetsiaalne karkass nagu majaehituseks. Tsehh ise (seal seisid veel kümmekond uut Tu-204 lennukit) oli umbes 300 m pikk, 80 meetrit lai ja 40 m kõrge. Väidetavalt leiab nii suuri lennukiehituse tsehhe maailmas veel vaid Toulouise`is (Airbus) ja Seattle´is (Boeing).\nViimane Ruslan pandi kokku 2002. aastal ja nyyd plaanib Venemaa nende tootmise taastada, aga see pole veel siiski 100 protsenti kindel. Samas tehases seisab vanast ajast veel poolikuna kaks hiidlennukit, aga neil pole tiibu, mida tehakse Ukrainas. Oigemini tehti vanasti Ukrianas.\n27. august, neljapäev\nTaas Togliattis, et lõpetada reportaaž AvtoVAZist. Ilmekalt näitas paljude venemaalaste suhtumist turvavöödesse üks taksojuht, kes mind õhtul Togliattist Samaara lennujaama viis. Turvavöö pani ta peale ainult siis, kui GAI-putka (liiklusmiilits nõuka-moodi, nüüd Venemaal DPS) vastu tuli. Nagu mööda sõitsime, lasi kohe sirinal vöö jälle lahti. Kuna miilitsaputkasid oli palju, siis ta pidevalt kord pani peale, siis jälle lasi vöö lahti. Ära tüütas see pidev sahmimine. Ma ei pidanud vastu ja küsisin, et kas tüütu pole niimoodi pidevalt kinni-lahti tõmmelda, las olla peal. Mille peale ta vastas, et tüütu on, kui see rihm peal. No ja, aga see võib ju su elu päästa, ütlesin. Tal oli hea ja iseloomulik vastus: „Vahet pole...“\nSee on minu arust hea näide sellest kuulsalt авос´ist, mida ma isegi ei oska hästi tõlkida. Mõte on – ehk kuidagi läheb õnneks. Minu arust käib neil suur osa elust selle põhimõtte järgi, eriti regioonides.\nMuideks, tänapäeva Ladadel-VAZidel ei ole turvavöödel enam kirja „Norma“.\nMa ei tea, kas see oli avos, aga Samaaras pääsesin lõdvalt lennuki peale nii, et mul oli veepudel kotis. Hommikul võtsin hotellist kaasa ja unustasin ära, et see mul kotis. Turvakontrollis lasti kott läbi X-ray, aga keegi ei pannud tähele või siis oli ükskõik. Alles Moskvas avastasin, et mul oli veepudel kotis.\nAstusin Togliatis kiirelt sisse ka nende isegi Venemaa kohta suht unikaalsesse tehnikamuuseumisse lageda taeva all. Nende tõmbenumber on päris ehtne allveelaev B-307 (fotol esiosa, kust turritab valja torpeedo-poiss), mis veeti mööda Volgat kohale. Muuseumisse lohistati teda lihtsalt mööda tänavaid, kus pärast tuli loomulikult asfalt ära vahetada. Vähemalt linnalegend nii väidab...\nMulle väga meeldisid patriootlikud plakatid üsna paljudes kohtades uues linnaosas. Loomulikult oli peaosas kõikjal suurepärane ja hoolitsev VAZi tehas. Näiteks: „Lada – see on kvaliteet!“ või „VAZ, vperjed vmeste s Rossii!“ Loodame, et see viimane ei lähe täide, sest AvtoVAZ on raamatupidamise järgi pankrotis mis pankrotis (kohustused ületavad varasid kolm korda).\nSellega ka praegu lopetan.\nPostitaja: Jaanus Piirsalu kell 20:22\nKas sul Jaanus oli kokkupuudet Samaaras ka selle IKEA jamaga,mul\nüks tuttav soomlane on juba aastapäevad seal seda lahendamas?\nMis ajast need vanemad mudelid neil tootmises on?\nMis aastal sa seal käisid? Kuupäevad viitaksid nagu aastale 2007?\nKas see on ette ära kirjutatud lugu septembrisse kavandatud reisist?\nAitäh kõigile, kes juhtisid tähelepanu sellele, et kogemata oli mul kuupäevade taha kirjutatud september. Muidugi käisin ma seal juba ära, mitte ei kirjutanud ette :)\nJa vastuseks küsimistele:\n1) Samaaras ma ei käinud, sestap ei tea IKEA kohta vastata. Aga IKEA probleemid on muidugi tuntud, aga nad ei anna alla\n2) Praegu on vanimad mudelit mida nad toodavad VAZis 2105 ja 2107. 2105 võeti tootmisse juba 1979. aastal ja 02 paar aastat hiljem. Muidugi on neid hiljem veidi kõpitsetud, aga muidu on ilmselt maailmas ühed vanimad pidevalt tootmises olnud sõiduautod.\nVäga huvitav taaskord Venemaast lugeda. Tänan!!!


Kuidas suurendada norepinefriini - Hüpofüüsi\nEsitades küsimuse, kuidas suurendada norepinefriini taset kehas, ei tea kõik, et see on oluline autonoomse närvisüsteemi töö jaoks, kus ärevus on pärit. Norepinefriini funktsioonid on üsna märkimisväärsed. Ülalpool mainisime mõnda neist. Lisa:\nKeha aktiveerimine väheneb, kui diagnoositakse depressiivne häire. Pulss tavaliselt aeglustub, motivatsioon puudub, reageerimine stiimulitele aeglustub ja tähelepanu hajub. Sellistel perioodidel tundub keha talvituma. Kui tuju on null, kipub keha ellu jääma. Ja see läheb nii aeglasesse režiimi.\nNii adrenaliin kui ka norepinefriin moodustuvad meie kehas türosiinist. Türosiin on üks 20 aminohappest, mis moodustavad toiduvalgud. Iga päev imendame mitmesuguste toitudega mitu grammi türosiini, mis võib muutuda norepinefriiniks ja neerupealistes seejärel adrenaliiniks. Türosiini ja selle derivaatide rikas toit aktiveerib närvisüsteemi ja paljusid organeid. Sellega seoses ei soovitata näiteks teravate sortidega juustu süüa öösel (või näiteks antidepressantide võtmisel).\nNeuroni aksoni kontakti järgmise rakuga, milles toimivad vahendajad, sealhulgas norepinefriin, nimetatakse sünapsiks. Sünaps vallandub, kui aksonisse jõuab elektriline impulss, mis annab märku olulisest sensoorsest stiimulist, näiteks valu, emotsioonid ja aju tehtud otsused. Eraldiseisvalt aksoni otsast toimib mediaator retseptoritele - tundlikele valkudele, mis asuvad sihtraku pinnal. Norepinefriini puhul jaotatakse sellised retseptorid kahte tüüpi: alfa- ja beetaretseptorid, mille reageerimismäär erineb ja mis on mõnikord mõju märgiks (järgmise raku ergastamine või pärssimine)..\nSpordivõistlused (eriti ekstreemsportides), rafting jõgedel ja mägironimine, kasiinod, rulluisud, arvutimängud - see ei ole täielik loetelu meetoditest, mille inimkond on välja töötanud, et tõhustada norepinefriini jaotust ja saada sellega seotud positiivseid emotsioone. Siinkohal on muidugi oluline, et seiklus lõppeks edukalt, matš võidetaks ja järgmine "laskmise" tase oleks läbitud. Me mõistame, et mõrvatud koletis on virtuaalne. Kuid adrenaliin, mis mängu ajal silma paistis, on üsna reaalne ja inimene võib-olla soovib seda ikka ja jälle saada, hüljates kõik muud asjad. Nii on hasartmängusõltuvusi, mille raviks rasketel juhtudel on vaja kasutada samu meetodeid nagu tõeliste sõltuvuste raviks.\nFarmakoloogid, alustades Henry Dale'ist, otsivad molekulaarseid "põhivõtmeid" retseptori valkudele. Need on norepinefriini ja epinefriiniga sarnased ained (retseptori agonistid) või vastupidi, takistavad norepinefriini ja epinefriini mõju sihtrakule (retseptori antagonistid). Suunates nende toime südamele, veresoontele, bronhidele, on võimalik kontrollida vererõhku (tabletid), võidelda allergilise astma vastu (inhalaatorid), ravida nohu (ninakapillaare “kinnitada” spetsiaalsete tilkadega) jne. Noradrenaliini retseptori antagonistide kasutamine hüpertensiooni korral on eriti oluline. Paljud miljonid eakad inimesed kogu maailmas võtavad iga päev selliseid ravimeid, mis kaitsevad neid südameatakkide, insultide eest, pikendades oluliselt elu ja parandades selle kvaliteeti..\nSelles artiklis saate teada:Kilpnääre on liblika kujuga sarnane nääre, mis asub kaela keskosas. See on kesknääre, mis vastutab kehas ainevahetuse eest, kuid täidab samal ajal sekundaarset rolli kõigis keha funktsioonides..\nPunnid suus: valge, kollane, hall - mis see on?Need mandlitel olevad valged pistikud on tonsilloliit (kivid mandlites), neid nimetatakse ka juhuslikuks või mädaseks pistikuks.\nKuidas viiakse läbi kilpnäärme radiojoodravi


Mosta FC - Vereinsprofil | Transfermarkt\nSpieler (1) Andreas Vella Roberto Vella Craig Abdilla (22) Tyron Farrugia Steve Bonnici (14) Dexter Xuereb (12) Massimo Sammartino Davide Savi (98) Francesco Mazzavillani Carl Abela (90) Romeu (8) Kyle Frendo (4) Alessio De Cerchio (18) Misael Miranda Kyle Gatt (99) Moussa Souare (10) James Brincat (97) Falou Samb (89) Juri Cisotti (77) Zachary Brincat (95) Kurt Zammit Matteo Gallo (9) Renan (29) Mattia Vicaroni (6) Kei Hirose\nKader von Mosta FC\nAndreas Vella 14.10.1998 (20) 100 Tsd. €\nRoberto Vella 06.01.1994 (24) 25 Tsd. €\nCraig Abdilla 17.03.1999 (19) 25 Tsd. €\nSteve Bonnici 02.02.1989 (29) 100 Tsd. €\nDexter Xuereb 21.09.1997 (21) 100 Tsd. €\nCarl Abela 29.07.1997 (21)\nTyron Farrugia 22.02.1989 (29) 125 Tsd. €\nDavide Savi 15.11.1995 (22) 50 Tsd. €\nFrancesco Mazzavillani 04.08.1998 (20) 50 Tsd. €\nMassimo Sammartino 08.09.1995 (23) 50 Tsd. €\nKyle Frendo 30.06.1995 (23) 50 Tsd. €\nKyle Gatt 12.06.1996 (22)\nAlessio De Cerchio 24.07.1997 (21) 50 Tsd. €\nRomeu 10.04.1990 (28) 50 Tsd. €\nMisael Miranda 23.04.1996 (22) 50 Tsd. €\nZachary Brincat 24.06.1998 (20) 100 Tsd. €\nJames Brincat 03.12.1996 (21) 125 Tsd. €\nJuri Cisotti 05.05.1993 (25) 100 Tsd. €\nKei Hirose 20.11.1995 (22)\nMatteo Gallo 30.09.1997 (21) 50 Tsd. €\nKurt Zammit 01.12.1995 (22) 50 Tsd. €\nMoussa Souare 01.07.1998 (20) 300 Tsd. €\nFalou Samb 17.01.1997 (21) 125 Tsd. €\nRenan 08.05.1997 (21) 50 Tsd. €\nMattia Vicaroni 08.09.1998 (20) 25 Tsd. €\nPremier League - 6. Spieltag Fr., 05.10.2018 - 18:00 Uhr\n13. Pietà Hotspurs FC\nMosta FC 8.\nTorwart Andreas Vella\nAbwehr Steve Bonnici, Tyron Farrugia, Massimo Sammartino\nMittelfeld Alessio De Cerchio, Romeu\nSturm Zachary Brincat, Juri Cisotti, Kei Hirose, Falou Samb, Mattia Vicaroni\nTrainer Enrico Piccioni\n28.05.2018 19:29Malta: Gzira UTD verplichtet Veronese und Jorginho\n18.11.2017 17:01Marktwerte Malta: Samb nun wertvollster Spieler, Andrade verliert\n09.11.2017 19:40FC Mosta verpflichtet Biondo und Wendel\n30.01.2016 12:19Mosta holt Nigerianer Gwar\n03.01.2012 21:36Transferbewegungen in Malta\n7 Floriana FC\t 6 2 9\n8 Hamrun Spart.\t 7 1 9\n9 St. Andrews FC\t 7 -3 9\n10 Mosta FC\t 7 -3 7\n11 Tarxien\t 7 -6 6\n12 Pietà Hotspurs FC\t 7 -5 5\n13 QFC\t 7 -12 4\nSo., 21.10.2018 - 15:00 Uhr\nValletta FC\t Mosta FC


Sitsiilias elav eestlane seninägematu tormi eel: oleme varunud vett ja toitu, majal oleme sulgenud luugid - Delfi\nSitsiilias elav eestlane seninägematu tormi eel: oleme varunud vett ja toitu, majal oleme sulgenud luugid\nSitsiilia tormi ja uputuste tõttu palutakse inimestel püsida kodus ning varuda hädavajalik.\nSitsiiliat räsib tugev torm juba mitmendat päeva, nüüd kardetakse juba haruldase Vahemere troopilise tsükloni saabumist. Kohalikel kästakse püsida kodus ning varuda hädavajalik.\nOma perega Sitsiilias elava Margiti sõnul on kohalikud hirmul. "Kohalikud ikka pelgavad, kuna enne sellist tormi pole siin kandis olnud. Torme on olnud, kuid mitte nii hullu nagu praegu ennustatakse," ütles Margit. Tema sõnul palutakse inimestel praegu püsida kodus ning varuda endale hädavajalik nagu vett ja toitu, mis ei vaja küpsetamist.\nMargit on enda perega samuti koju varusid ostnud. "Kuna elame eramajas, siis oleme varunud vett joogiks ning majapidamise jaoks. Majal on luugid, need on kõik kinni, lisaks on varutud võileiva materjali ning varutud on grill materjali, juhul kui elekter ära peaks minema, saab süüa teha," ütles ta. Samuti on pere varunud küünlaid ning täis akudega taskulampe.\nMargitile teadaolevalt ei ole praegu palutud kellelgi evakueeruda, kuid siiski on antud kohalikele hoiatus püsida kodus. "Kuna me elame väga eraldatud kohas, siis siin ongi inimesed kodudes ja eriti ringi ei liigu," märkis Margit.\nPraegu saavad inimesed Margiti sõnul veel vabalt liikuda ning vesi on teedelt ära voolanud, sest kaks päeva ei ole vihma sadanud. "Osad muidugi käivad ja pildistavad tormi kahjustusi. Aga kuna me ei ole väga ringi liikunud, siis ei tea, kui palju liikvel ollakse. Tundub, et vähe," kirjeldas ta.\nSel nädalal oli mitu päeva Sitsiilias häiritud ka liikus, sest teed olid üleujutatud. Samuti oli seiskunud rongiliiklus ning koolid olid tormi tõttu mõneks päevaks suletud.\nÖösel vastu reedet peaks Sitsiiliasse kohale jõudma haruldane Vahemere troopiline tsüklon, kus tuule kiirus ulatub üle 100 kilomeetri tunnis ning lained võivad olla viie meetri kõrgused. Cataniasse peaks torm jõudma keskööks ning kogu ranna piirkond on liikumiseks suletud, et uudishimulikke eemal hoida.


www.militaar.net • Vaata teemat - Merekindluste taastamine Vabadussõja algul\nTänane kuupäev 27 Sept, 2021 17:06\nMerekindluste taastamine Vabadussõja algul\nTeema pealkiri: Merekindluste taastamine Vabadussõja algul\nPostitatud: 15 Okt, 2004 15:58\nPanen siia üles ühe 60-nendatel aastatel väliseestlaste poolt avaldatud loo, mis kirja pandud kapten K.Rotschildi märkmete põhjal. Minu meelest annab see lugu väga hea ülevaate tolle aja olukorrast.\nRANNAKAITSE LOOMINE VABADUSÕJA ALGUL\nÜks põnevamaid ja tõsisemaid küsimusi, mis 1918.a. novembri esimesel poolel üles kerkis, oli Tallinna kaitse korraldamine mere poolt. Soome välisministeeriumi kaudu tuli teateid, et Kroonlinnas on punased kibedalt ametis oma sõjalaevade korraldamisega. Kroonlinna vastas asuvas soomlaste Ino kindluses oli saadud mulje, nagu valmistuksid kommunistid mingiks mereoperatsiooniks. Selle kohta, kuhu operatsioon oli sihitud, ei saanud olla kahte arvamist. See võis olla ainult Tallinn. Nagu juba võis arvata, kavatsesid punased Tallinna vallutada mere poolt. See oli vast ka kõige õigem kava Eesti vallutamiseks. Sest kui pealinn Tallinn on juba langenud, siis on juba kerge sisemaa asulate ja väikelinnade alistamine. Seda tõde olid punased jõudnud õppida alanud kodusõjas, Venemaal. Pealegi leidus Tallinnas arvukalt vene käsilasi ja nende poolt lootsid nad leida tõhusat toetust.\nSel ajal tegutses põrandaaluse organisatsioonina Eestis Kaitseliit, kuna sakslased takistasid siis veel Eesti Vabariigi kaitsejõudude organiseerimist. Eespool toodud motiivid olid ka Kaitseliidu juhtidel selged ja see kõik valmistas rohkesti muret. Päevselge oli, et Tallinna tuleb kaitsta ja kõigepealt kaitsta mere poolt. See polnud aga sugugi kerge ülesanne. Küsimusena kerkis üles - kas suudame vanade, purustatud Vene kindluste asemel, väga piiratud ajaga, küllaldaselt tugevaid kahureid üles seada, et võidelda Vene laevastikuga. Mõnevõrra rahustavalt mõjus samuti Soome kaudu tulnud teade, et vene punased siiski ei suuda oma suuri lahinglaevu liikuma panna. Selleks puuduvad neil väljaõpetatud meeskonnad - ja pealegi on laevad tugevasti korrast ära. Küll olevat venelastel aga kavatsus paar väiksemat miiniristlejat korda teha ja kaubalaevu dessantmeeskondade jaoks kasutades Tallinna alla tulla. See aitas tõsta lootusi, et suudame siiski kaitsta Tallinna lahe sissesõiduteed.\nNii algas palavikuline rannakaitse korraldamine, milles oli erilisi teeneid nüüd juba ammu surnud kapten K. Rotschildil. Ta osutus suurte organisatoorsete võimetega meheks, kes suutis lühikese ajaga korraldada Naissaare ja Aegna merekindlused lahingvõimelisteks. Neile jäi ka au, olla esimesteks sellisteks kaitsepunktideks kogu Eesti territooriumil.\nKuid rannakaitse töö ei piirdunud ainuüksi merekindlustega. Kuidas kõik toimus, selle kohta on meil kasutada kapt. K. Rotschildi enda märkmeid, mis järgnevalt kokkuvõetult esitame.\nAjutine Kaitseliidu ülem kol. J. Unt kutsus 13. novembril oma juurde kapt. K. Rotschildi, selgitades temale lühidalt olukorra tõsidust ja määras tema Tallinna rannakaitse ülemaks. Nimetamise puhul märkis kol. J. Unt, et silmapilgul küll veel tõsist ohtu ei ole, kuid on teateid, et punased Kroonlinnas seavad korda mõningaid sõjalaevu ja kavatsevad Tallinna saata paarsada agitaatorit. On võimalik, et nad ka mõne väiksema laeva korda seavad ja välja saadavad. Seepärast on vaja saartel patareid üles seada ja nii korraldada, et punased ei pääseks oma laevadega Tallinna lahte. Kaitseliidul ei ole aga midagi anda - ei mehi, kahureid ega laskemoona. Seda kõike tuleb omal otsida ja ka leida. Kust nimelt, seda kol. J. Unt ka ei teadnud. Ta ainult loodab, et kapt. K. Rotschild, kui vana Tallinna merekindluse ohvitser, leiab ise kõik vajaliku ja teeb mis iganes suudab.\nKapt. K. Rotschild sattus üsna keerulisse olukorda. Teada oli vaid, et 1918. a. algul, sakslaste eest taandumisel, lasid venelased kõik betoonist kindlused õhku ja purustasid lõhkeainega ka kõik moodsad kahurid. Kuigi mõnes paigas lõhkumistööd olid sooritatud venelaste moodi halvasti, oleks pooleldigi purustatud kahuri kordaseadmine nõudnud pikemat aega. Pealegi puudusid igasugused vastavad töökojad, töövahendid ja lisaks ka õppinud töölised, kes nende ülesannetega võinuks toime tulla.\nVenelased olid põgenemisel maha jätnud ka ratastel veetavaid kahureid. Kahtlane oli aga, kas sakslased, kes olid lahkumas, need ka maha jätavad. Arvata võis koguni, et sakslased juba aegsasti paremad kahurid olid toimetanud oma läänerindele. Maha võisid jääda vaid vanematüübilised ja seega võitluseks vähekõlblikud relvad. Pealegi oli andmeid, et sakslased olid läbi Tallinna Kopli tehaste Saksamaale saatnud ligi 1500 moodsat kahurit. See oli umbes arv, mis venelastel Tallinna kindlustes kokku oli olnud.\nNii valmistas kahurite leidmine tõsist muret. Võis päris kindlasti arvestada, et leppida tuleb vaid mõne vanatüübilise patareiga. Laskemoona osas polnud mured nii suured. Seda leidus tsaari ajal merekindlustes suurel hulgal ja vaevalt sakslased suutsid lühikese ajaga sellest nimetamisväärset hulka ära vedada.\nKeerulisem oli aga nii lühikese ajaga koostada meeskonda. Reakoosseisu patareide peale leidus vast kergemini, sest palju eesti noormehi oli teeninud Vene kahurväes. Nii oli kirjavahetusest Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee ajajärgust teada, et 23. vene välikahurite brigaad koosnes pea ainuüksi eestlastest. Ka mujal oli eestlasi arvukalt kahurväelasteks. Nii oli väljavaateid alamate juhtide ja patareide meeskondade kokkusaamiseks. Terav puudus valitses aga ohvitseridest. Juba 1917. a. lõpul ja 1918. a. alul, kui seisis päevakorral eesti kahurväe brigaadi asutamine, oli ohvitseridest-kahurväelastest terav puudus. Oli üksikuid, keda nimepidi teati, kuid need olid veel laiali mööda Venemaad. Nii oli teada, et kapt. Kauler oli astunud Pihkva vene korpuse teenistusse. Mõnedest teistest teati ka kindlasti, et nad on Venemaale siirdunud. Kes aga teati olevat kodumaal, neile saadeti viivitamatult kutse - otsemaid kohale ilmuda.\nPeale puhttehniliste küsimuste, mis seoses kahurväe loomisega, oli veel teisi kõrvalisema iseloomuga ülesandeid, mis nõudsid ka lahendamist, nagu laskemoona ja kahurite ülesotsimine Tallinna ümbrusest, endistest vene kaitsepositsioonidest, nende järelevalve, puhastamine, parandamine ja kordaseadmine. Nende tööde peale võis määrata ka mittekahurväelasi. Oli vaid oluline, et oli agar eesti mees ja oskas varandust valitseda.\nMeeste ja relvade otsingul.\nKapt. K. Rotschild võttiski ülesande oma peale ja asus kiires korras tegevusse, et punase laevastiku sissesõidu takistamiseks Tallinna lahte hädavajalikke ettevalmistusi teha. Veel samal õhtul - 13. novembril - kokku saades ltn. Tedderiga (pärastine varustusvalitsuse käsirelvade osakonna ülema abi, kes suri omariikluse ajal), kes juba mõnda päeva oli otsinud Kaitseliidule käsirelvi, selgus viimase jutust, et kohati võiks ehk leida mõne vigase kahuri. Kõlblikke ja uuemat tüüpi torusid polnud aga ltn. Tedder kusagil näinud. Kohates samas ltn. Seimiga, kellel polnud veel mingit ülesannet, tegi kapt. K. Rotschild temale ülesandeks leida omale energilisi ja ustavaid abilisi ning asuda otsemaid kahurite ja laskemoona otsimisele.\nJärgmisel päeval ilmusid Kaitseliidu staapi, mis asus Brookusmäel, kapt. K. Rotschildi juurde lipnik Sild (hilisem Naissaare komandant) ja kapten Paulson (sõjaaegne Aegna saare komandant). Mõlemad said ülesandeks otsida patareide jaoks meeskonnad ja juba lähemail päevil välja sõita uutele teenistuskohtadele. Kapt. K. Rotschild määras lipnik Silla Naissaare ja kapt. Paulsoni Aegna saare komandandiks. Nende endi ülesandeks jäi abiliste ja meeskondade komplekteerimine.\nMeeskondade komplekteerimine ei tahtnud alul minna kuigi libedalt. Saartel elamine polnud kuigi mugav ja sealt ei pääsenud kergesti linna. Pidi olema eriti tagasihoidlike nõudmistega, et saartele elama asuda. Peamiselt registreerisid endid vanad kahurväelased, endised lipn. Silla kaasteenijad Viiburi kindlusest ja kooliõpilased. Igal juhul jäi rändamishimulisem element saarte kindlustest eemale. Kuid koostatud meeskonnad olid seda ühtlasemad ja tõsisemad suhtumises oma ülesannetesse. Ja neid võis täiesti usaldada.\nTutvumas Naissaare ja Aegnaga.\nJuba samal päeval, 14. novembril sõitsid kapt. K. Rotschild, lipn. Sild ja kapt. Paulson saartele, et tutvuda sealse seisukorraga ja kaaluda patareide asetamist. Tallinna sadamast sõideti esmalt Aegnale. Teel arutati küsimusi, mis puudutasid saarte kindlustamist ja kaaluti võimalusi, kuidas kiiremini teostada Tallinna lahe kaitset. Lahes seisis ankrus suur vene ulgumere laev "Okean". Kõrgel kolme korstnaga laevalael viibisid vene sõjavangid, kes enamlaste valitsuse poolt Saksamaalt ära toodud. Mingil põhjusel viivitas aga "Okeani" meeskond edasisõiduga. Laeval polnud Tallinnas midagi tegemist, kuid ta ei sõitnud edasi Kroonlinna poole. Kuigi sealt on saabunud juba mitu käsku edasisõitmiseks, kuid ikka pole laev väljasõiduks "klaar". Arvata võis, et laeva meeskond ei tahtnudki Venemaale sõita ja otsis nüüd põhjust, et laev pandaks Tallinnas "aresti alla".\nKauplemine saksa veltveebliga Aegnal.\nAegna saarel võtsid sealviibivad saksa sõdurid algul meie ohvitsere vastu umbusaldusega. Saare komandant, saksa ohvitser, oli parajasti sõitnud Tallinna, et korraldusi saada saarelt lahkumiseks. Tema asetäitjaks oli veltveebel. Saksa sõdureile seletati ära külaskäigu põhjus ja teatati, et eestlased soovivad saarel asuva patarei üle võtta. Saksa sõdurid arvasid, et see pole võimalik, sest neile on antud käsk kahurid ära vedada. Kui see aga osutub võimatuks, siis purustada. Nende üleandmisest eestlastele ei saa olla juttugi, sest siis hakkavad eestlased pommitama saksa laevu, mis asuvad Tallinna lahes. Jutust võis järeldada, et saksa sõdurite seas oli juba tehtud tugevat kihutustööd eestlaste vastu. Aegna saarel asuvad saksa sõdurid olid vist ka arvamisel, et eestlased nad esimesel võimalusel üles poovad. Seda võis märgata kogu nende olemisest ja suurest umbusaldusest, millega nad vahtisid sadamasillal seisvat vedurlaeva. Üks saksa sõdur küsis, kas laeval on ka suur meeskond ja kas seal on ka kahureid.\nPikema läbirääkimise ja vahekordade selgitamise järele, olid sakslased nõus patareisid ja helgiheitjat üle andma tervelt, nagu nad hetkel olid. Eriti lahkeks muutus saksa veltveebel pärast seda, kui temaga oli kõneldud nelja silma all ja kui ta oli saanud natuke meelehead. Mees ütles siis reipalt: "Ich werd' die Sach' in Ordnung bringen" (Ma sean asjad joonde)!\nAegna saarel, vastu Naissaart, oli sakslastel üles seatud vanatüübiline patarei. See oli laskevõimeline ja laskemoona leidus keldrites küllaldaselt. Täiesti terve oli kahemeetrilise läbimõõduga helgiheitja. See oli monteeritud erilisele platvormile. Saksa sõdurid seletasid, et nad juba lähematel päevadel tahavad saarelt lahkuda. Et meil omal veel meeskond puudus, siis katsuti sakslastega kokku leppida, et nad veel mõne päeva ootaksid, kuni eesti meeskond kohale jõuab. Sakslastele lubati maksta eritasu iga päeva eest, mis nad veel saarel viibivad. Läbirääkimisi jäi jätkama kapt. Paulson, kuna Rotschild ja Sild sõitsid edasi Naissaarele.\nNaissaarel olid olukorrad juba keerulisemad, sest peale kaitsepatareide asus seal ka vangilaager. Laagris oli ligi 300 vangi, nende seas nii kriminaalkurjategijaid kui ka poliitvange. Mõnede kohta puudusid aktid ja ka andmed, kui kauaks nad on kinni mõistetud. Vangide seisukord saarel oli väga vilets. Nad olid kuni viimaste sündmusteni töötanud metsatöödel, küttepuude valmistamisel jne. Viimastel päevadel olid aga, saksa ohvitseri seletusel, viibinud barakis, kuna neid ei usaldatud enam, tööle saata.\nJärele pärides saare komandandilt, saksa leitnandilt, mis kavatsused on neil, saadi vastuseks, et komandandil on korraldus oma väeosaga juba lähemail päevil saarelt lahkuda koos väeosa varustusega. Küsimusele, mis nad mõtlevad peale hakata kahuritega, mis pole otseselt väeosa varandus (saarel oli kaks patareid endiseid vene kindluse kahureid), vastas komandant: kaasa võtta või hävitada. Küsimusele, mis nad kavatsevad ette võtta vangidega, vastas komandant, et need jäävad maha, saatuse hooleks. Kuidas on lood vangide toitlustamisega? Vastuseks oli: toitu jätkub veel kaheks päevaks. Kes neid hiljem toitlustama hakkab, seda komandant ei teadnud, kuna see pole tema mure.\nSamuti nagu Aegnas, katsuti ka Naissaarel mõjutada saksa sõjaväelasi, et nad viivitaksid lahkumisega ja viibiksid kohal veel mõned päevad, kuni eestlaste meeskond kohale jõuab. Iga lisapäeva eest lubati maksta lisapalka. Eritasu lubati aga sel juhul, kui nad kahurid täiesti korras kohtadele jätavad, et patareid oleks iga hetk tegevusvalmis. Sakslased lubasidki kokkulepet täita. Lipnik Sild tutvus vangilaagri ruumidega ja toiduvalmistamise ning leivaküpsetamise võimalustega. Nagu selgus, olid Saksa okupatsioonivõimud saarele loonud mingi saarte varanduste ametkonna. Selles teenisid ka eestlased tehnik Raba ja mereväe leitnant Strobel. Tehnik Raba esitleski end kapt. K. Rotschildile, kuid Strobelit polnud näha. Raba kinnitas, et ta olevat sakslaste teenistusse astunud ainult leivateenistuse piirast, kuid olevat ise suur patrioot. Ta olevat ka kohalikest elanikest organiseerinud Kaitseliidu rühma, kuid neil polevat relvi. Siiski olevat saarel julgeoleku valve sisse seatud ja elanikud olevat tegevuses rannavalvega. Tehnik Rabale kinnitati, et kui ta tõesti usaldusväärseid kodanikke kokku kutsub ja Kaitseliidu rühma asutab, saatku oma volinik Tallinna ja sealt antakse temale püsse ja padruneid rühma jaoks. Raba lubas ka hoolitseda, et sõjaväe varustus saarel jääb puutumata. Saksa leitnandile öeldi, et tehnik Rabale jääb ajutine, politseivõim saare elanike osas ja ka kõigis muis asjus, mis saksa sõduritesse ja nende korraldustesse ei puutu. Sel kombel sakslastega kokku leppides asuti tagasiteele ning Aegnast möödudes võeti sealt ka kapt. Paulson kaasa.\nKohkumine Tallinnas vangilaagri pärast.\nTagasi Tallinna jõudes, teatas kapt. K. Rotschild Kaitseliidu juhatusele samal õhtul peetud koosolekul oma käigu tulemustest, eriti rõhutades vangilaagri saatuse küsimust. Kapt. J. Pitka, asjast kuulda saades, ruttas kohe vangilaagri asja teatama Ajutisele Valitsusele. Valitsust tabas tõsine kohkumine, kui kuuldi vangilaagrist Naissaarel. Vahepeal oli tulnud teade, et ka Pääskülas on umbes samasugune vangilaager. Ajutine valitsus oli algul arvamisel ja teadmisel, et neis vangilaagreis on ainult kommunistid ja roimarid. Kardeti, et kui need vabadusse pääsevad, võivad nad ohtlikuks saada Eesti noore riigi võimule. Tänu neile andmeile, mis Naissaarelt saadi, võis J. Pitka rahustada Aj. Valitsuse liikmeid. Sest enamus, vangidest olid säärased isikud, kes Saksa okupatsioonivõimudele ei meeldinud ja kes seisid Eesti iseseisvuse eest. J. Pitka tegi seepärast ettepaneku vangide liigitamiseks - poliitilised vabastada ja kriminaalkurjategijad ümber paigutada linna vangimajja. Aj. Valitsus oli ettepanekuga nõus ja määras kiires korras komisjoni, kelle poolt vaadati läbi vangide süüdistusaktid ning poliitilised vangid vabastati. Juba järgmisel hommikul kell 7 sõitis Eesti Vabariigi prokurör Jaan Teemant oma abilistega Naissaarele, et selekteerida seal vahialuseid. Komisjon töötas vahetpidamata kuni õhtuni. Üks suurem vedurlaev sõitis 2-tunniliste vaheaegadega saare ja linna vahet ning tõi saarelt ära vabastatud vange. Revideerimisel selgus, et neist pea kõik olid poliitilised vangid, kusjuures mitmed ei teadnud isegi, mis põhjusel neid oli vahistatud. Kriminaalvange oli kogu laagri kohta paarkümmend ja needki toodi saarelt ära ning paigutati vangimajja. Nii oli kogu Naissaare vangilaager 15. novembri õhtuks täielikult likvideeritud. Järgmisel päeval likvideeris sama komisjon ka Pääsküla vangilaagri.\nTallinn püssirohuvaadi otsas.\nVahepeal oli lipn. Seim leidnud omale energilisi abilisi - pürotehniku Lipstoki, kes ülendati hiljem majoriks ja sõjaväeametniku Elleri (sai 1. detsembril 1924. a. Kremli poolt organiseeritud mässukatsel Tallinnas surma). Lipnik Seim oli kapt. K. Rotschildilt saadud juhiste järele vaadanud üle endise Tallinna merekindluse laskemoonalaod ja avastanud, et linn viibib suures ohus. Mitmel pool linnas leidus kümneid miljoneid püssipadruneid, sadasid tuhandeid kahurilaenguid ja kümneid tuhandeid puudasid (puud - 16 kg) püroksiliini ning dünamiiti, lahtiselt ja ilma valveta. Sakslased olid mitmes kohas häbematult isegi ohtu suurendanud. Nii leiti Luteri vabrikus, kus asus umbes 40 miljonit vene ja jaapani püssipadrunit, padrunikastide vahelt kaks kasti pürokseliini ja nende juures üks lõhkevalmis sütikuga käsigranaat. Vähimagi kastide liigutamise juures oleks võinud toimuda plahvatus. Teises kohas, Kniep-Verneri ladudes, raudteejaama taga, leiti põrandad üle külvatud musta püssirohuga. Selle sekka oli pandud rakette, millede lahtitõmbamiseks olid kinnitatud nöörid kastide servade külge. Ka seal oleks kastide vähimagi liigutamise juures toimunud plahvatus. Laos leidus aga mitusada tuhat kahurilaengut ja kuuli, alates 3-tollistest ja lõpetades 12-tollistega. Kui kergesti laskemoonaga õnnetusi võib juhtuda, seda on eesti rahvas sõdade tõttu palju kogenud. Nii peab ütlema, et Tallinna linnal oli lihtsalt määratult õnne, et sellisest kohutavast õnnetusest siiski pääses. Peale nimetatute asus mitmeid laskemoonaladusid veel mitmel pool linnas. Sakslased olid lahkunud ja ladude juures enam mingit valvet polnud.\nLadudes leidus veel rohkesti suuri kahuripadruneid (hülsse), mis valmistatud heast vasest. Tuli ainult imestada, et uulitsapoisid, kes muidu nii agarad ringi nuhkima, polnud neid enne avastanud kui rannakaitse ametnikud kohale jõudsid. Ka oli imestustäratav, et kindla ametita ja kerge teenistuse peal väljas olejad, ei taibanud padrunikestasid varastama minna. Kuid võib ka arvata, et sel ajal vedeles mujalgi mitmesugust varandust valveta, mis oli kergemini kättesaadav ja vast ka varastamiseks sobivam. Võib aga ütelda, et pime õnn ja saatus hoidsid sel korral Tallinna suuremast katastroofist ja võibolla aitas õnnetuse vältimiseks kaasa ka eesti esimeste sõjaväelaste tegutsemine.\nLinna Kaitseliiduga lepiti kohe kokku, et kõik laskemoonalaod võetakse nende poolt viivitamata valve alla. Load ladudesse minemiseks olid vaid lipn. Seimil ja pürotehnik Lipstokil. Rannakaitse ülema uurimisel selgus, et lipnik Seim, pürotehnik Lipstok ja sõjaväeametnik Eller ladudes olles ise kõige suuremas ohus viibisid. Nimelt tuli neil muu valgustuse puudusel ladudes ringi käia tuletiku ja küünlatulega, kusjuures samas nende jalge all oli püssirohi lahtiselt maas.\n14. ja 15. novembril olid mitmed kahurväe ohvitserid ja sõdurid end registreerinud. Kahurväelased jaotati kahe saare meeskondadeks. Neid oli aga ikkagi vahe, mispärast neile tuli hankida lisa. Meeskonnale täienduseks tuli appi võtta kooliõpilasi. Tallinna õpilastest eraldati paar rühma, kes läkitati saartele. Neid tuli aga igal nädalal vahetada.\nLipnik Sild jõudis oma meeskonnaga Naissaarele 16. novembri päeval kella 3 ajal. Sakslased olid siis parajasti lahkumas. Naissaare silla juures seisis vedurlaev ja kaks praami, kus sakslased oma kraamiga olid peale laaditud.\nSakslased ei täitnud lubadusi.\nAsudes saarele selgus meie meestele, et sakslased oma lubadusi polnud täitnud. Kahurid, mis kokkuleppe kohaselt pidid jääma kohtadele, olid nende poolt veeretatud sadamasillale. Kohalikud elanikud teadsid rääkida, et saksa sõjaväelastel olnud koguni kavatsus neid merre uputada. Lipn. Silla ilmumine oma meestega takistanud sakslasi nende kavatsust täide viimast. Nähtavasti oli sakslastel siiski hirm eestlaste ees.\nSakslaste lahkumisel oli saarele jäänud vanu vene raskeid kahureid. Nendest oli 4 nn. 43-liinilisi (1877. a. mudel) ja 4 6-tollilisi, 120 puuda raskeid kahureid. Kuid kahuritel puudusid lukud. Sakslased olid need ära võtnud. Lukud leiti aga peagi üles. Kaks neist olid peidetud prügihunnikusse ja kaks visatud merre sadamasilla otsas. Laskemoona leiti osalt vanadest laengukeldritest. Mootorid, dünamod ja muud masinad olid püssikuulidega läbi lastud ja nii tarvitamiskõlbmatuiks muudetud. Telefoniaparaadid olid ära viidud või purustatud. Tallinna ja saarte vaheline merealune kaabel oli lahti võetud ja ots merre heidetud.\nLipnik Sild asus energiliselt tegevusse ja korraldas peagi saare kaitse. 19. novembril leiti üles ka merrevisatud kaabli ots ning loodi seega telefoniühendus Naissaare ning Tallinna vahel. 20. novembril olid ka kahurid sedavõrd korras, et võisid sooritada proovilaskmist. Nii oli Naissaare merekindlus lahinguvalmis samal 20. novembril - nädal aega enne Vabadussõja tegelikku algust.\nSaarele oli jäänud rohkesti mitmesugust varandust, mis sakslaste lahkumisel jäi igasuguse valveta. Rannakaitse ülem käskis saarel valve sisse seada, varandus kokku korjata ja nimekirjad koostada. Lipn. Sild organiseeris kogu saare elanikkonna Kaitseliitu ja määras nad valveteenistusse. Kaitseliitlastele anti kätte püssid ja kästi hoolega valvata, et ükski võõras paat saare randa ei pääseks. Valve saigi sedavõrd tugev, et tõepoolest ükski paat ei saanud randa tulla ega lahkuda ilma, et komandant poleks seda teadnud.\nSaarel oli veel suur küttepuude tagavara. Osa oli sinna jäänud juba venelaste ajast, osa oli valmistatud suve jooksul vangide poolt. Naissaare puudega saadi seepärast varustada sõja esimestel kuudel kõiki Tallinna asutusi, kuna raudtee oli koormatud muude vedudega ega saanud mujalt kütet linna toimetada.\nAegna saare olukord oli vähe raskem ja seepärast jäi seal kindluse kaitsevalmis seadmine mõne päeva võrra hiljemaks. Kapt. Paulson ei saanud mitmesugustel põhjustel kohe saarele sõita. Tema asemikuks nimetas rannakaitse ülem ajutiselt leitnant Malsteini ja abiks leitn. Arro. Meeskond oli Naissaare omast tunduvalt väiksem ning eriala ettevalmistuselt nõrgem. Aegna saare meeskonda sattus endiseid kahurväelasi, kes olid teeninud välisuurtükiväe osades ja kelledel puudusid kogemused kindluseteenistuse osas. Kahurväelasigi oli napilt. Neile saadeti abiks koolipoisse. Niisuguse nõrga meeskonnaga asus leitn. Malstein Aegna saarele. Sakslased olid siis juba saarelt lahkunud. Selgus, et sealgi polnud nad oma lubadusi täitnud. Ka Aegnal olid nad kahuritel lukud võtnud ja ära peitnud. Varandust ja laskemoona oli püütud igati rikkuda. Ka Aegnal, nagu Naissaarel, asus mitmesugust varandust, mis oli jäetud valveta. Vahe oli ainult selles, et siin olid juba "saagikütid" käinud röövimas. Kuna meeskond oli nõrk, siis tekkis isegi väike viivitus kaitse korraldamises. Kuid kõigele vaatamata suudeti patareid ka siin peatselt korda seada ja 24-25. nov. oli ka Aegna kaitse tegevusvalmis. Aegna ja Naissaare vahel leiti üles telefonikaabel ja saarte vahel seati sisse ühendus. Varsti leiti üles ka Tallinna liin ja saadi otseühendus ka Tallinnaga.\nNii olid rannakaitse patareid Naissaarel ja Aegnal esimesteks kindlustatud punktideks kogu Eesti territooriumil.\nKuid rannakaitse ei saanud piirduda ainuüksi nende paari patareiga, mis olid kaitsevalmis. Vaja oli tulejõudu suurendada uute patareidega ja uuemate kahuritega. Varsti seatigi uued patareid üles Suurupis ja Viimsis. Suurupi oli tähtis seepärast, et see asub Naissaare vastas ja kaitseb lõunapoolset sissepääsu Tallinna lahte. Viimsi patareil lasus koguni kahekordne tähtsus. Sest Viimsi poolsaare taha, Maardu randa, võisid tulla vaenlase väiksemad laevad (miiniristlejad) ja pommitada Tallinna lahte. Niisugustele laevadele poleks Aegna saarte patareid suutnud tuld anda vahemaa kauguse tõttu. Teiseks oli Viimsi patarei edukalt abiks Naissaare ja ka Aegna patareidele sel juhul, kui vaenlase laevastik oleks püüdnud saarte vahelt läbi murda Tallinna lahte.\nSaarte patareid aga poleks suutnud midagi teha moodsa laevastiku vastu. Kuid meil oli oma luurelt kindlaid andmeid, et suured vene sõjalaevad ei ole liikumisvõimelised ja meie randadele võiksid Vene punased tulla vaid väiksemate laevadega, millede kahurid polnud võimelised palju kaugemale tulistama kui meie saarte patareid.\nKa edasi jätkus töö täie pingega. Aja jooksul loodi vastavad asutused ja saadi juurde uusi mehi, kes harjusid oma ülesannetega merekindluse sõduritena. Nii arenes Eesti randade kaitse… .\nPostitatud: 13 Dets, 2004 10:32\nPaljude, rõhutan, paljude faktidega ei saa selles kirjutises nõus olla.\nTegemist nagu rohkem ilukirjandusliku interpretatsiooni kui ...\nPostitatud: 06 Veebr, 2005 23:09\nEga ei ole kuskil neti avarustes olemas kaart sellest kus merekindluse osad täpsemalt paiknesid, Viimsist Sõrveni on liiga üldine mõiste? Oleks vaja just täpsemaid kaarte kuna suvel plaanis jalgrattaga läbi käia need kohad.\nPostitatud: 07 Veebr, 2005 18:54\nHiiumaa kohta näiteks saad andmeid "militaarse hiiumaa" kodulehelt, Naissaarel ja Aegnal ei ole võimalik käia kindlustuste otsa komistamata... isegi tavaliste turismikaartide peal peaks muist kohti olemas olema.\nPostitatud: 07 Veebr, 2005 19:18\nAga kuidas on lood mandri Eesti merekindlusega, tean seda et Kakumäel olid kahurid ja muu maa-alune tegevus? Mõnedest on isegi pilti tehtud kuid kui palju neid oli kakumäel?\nPostitatud: 07 Veebr, 2005 20:24\nParim teejuht peaks olema Heino Gustavsoni "Merekindlused Eestis 1914-1940" (1993), kuigi sealsed kaardid pole ehk kõige täpsemad.\nTeema pealkiri: Re: Merekindluste taastamine Vabadussõja algul\nPostitatud: 02 Mai, 2013 12:18\nLiitunud: 19 Apr, 2013 15:54\nKas selle raamatu / loo kohta ei saaks rohkem teavet?\nMis teoses ilmus? Autor? Millal avaldati?\nPostitatud: 02 Mai, 2013 14:57\nAega on küll palju möödas, aga meeles on et see oli vist ajakirjast "Meie Tee", kuid täpselt millisest numbrist?, seda peaks uuesti uurima hakkama. Kuid kui vaja võib ju neid numbreid lapata. http://erb.nlib.ee/?kid=13142501&oid=cb1df155\nPostitatud: 02 Mai, 2013 18:30\nJäi ikkagi natuke kripeldama ja lappasin vanu ajakirju läbi.\nMeie Tee 1968; 9-10.jpg [ 151.23 KB | Vaadatud 6651 korda ]\nPealkirja all: "Esimesed kaitsepunktid Eestis 1918.a." rubriigis Eesti ajaloo radadelt..., mis oli ajakirja toimetaja poolt kirjutatud.


Kommentaarid: Hirmunud ema: „Kujutasin ainult seda ette, et poeg on kuskile maha kukkunud, ära jahtunud ega tõuse enam.“\nvoodist/ 26. jaanuar 2018 11:02\njust t6usnud ju,alajahtumisest pole teateid\nMimm/ 26. jaanuar 2018 10:25\nKas need on ema ja poeg? Ema näeb poole noorem välja kui poeg.\nja vat kus lugu ,isegi 90 aastasel / 26. jaanuar 2018 19:21\nmobla koguaeg pihus ja mis siis siis noortest rääkida\nholmes/ 26. jaanuar 2018 09:27\nViimane tekstilõik annab vastuseid. Silm sinine, pudeli pärast. Ehk oli mehel endal raha, läks viina ostma, kohtus mõne bomžiga, tekkis rüselus jne. Et sellise väljanägemisega mees ei joo -- seda ärge tulge mulle rääkima.\nemale/ 26. jaanuar 2018 11:37\nütleb, et läheb kepikõndi tegema, aga tegelikult ostab poest tuju tõstvaid jooke.\nkeegi Loolt/ 26. jaanuar 2018 21:52\nÄra otsusta inimese üle tema nina, põse või muu väljanägemise pärast! Sina ju antud peret ei tunne! Oma fantaasiad hoidke endile, pole vaja selliselt lahmerdada\nühinen arvamusega/ 27. jaanuar 2018 15:44\nmul ka peaaegu sama välimus näo ühel poolel. Töötab üks silm ja üks neer. Ärge otsustage inimese üle välimuse järgi.\nKepid keppideks/ 26. jaanuar 2018 02:02\nAga mis elu see on, 67 aastane ja ema viina vōtta ei luba\nkuival/ 26. jaanuar 2018 12:29\nha ha ha - see kommentaar päästis mu päeva !\nLoll jutt/ 26. jaanuar 2018 01:48\nOn ka 90 seid kes kõbusad ja tegusad. Jah poes ise käia ei taha, aga kütab toad, perele toidu teeb valmis, loeb raamatuid ja on ka poliitikaga kursis.\nOluline et pereneilemaega leiab.\n26. jaanuar 2018 09:19\nAga miks poes ei kāi, ikka kāivad, raha teistele ju ei usalda.\nJaanika/ 26. jaanuar 2018 01:10\nOh häda. Oh viletsust:( Oh muret, oh masendust:(\njutte maalt ja merelt../ 25. jaanuar 2018 23:35\nmiks te avaldate vaimust väsinud inimeste jutte. raha on nii tähtis?\nigavlejatele/ 26. jaanuar 2018 10:13\nEi viitsi seda iga artikli alt lugeda, et "keda see huvitab" jne...\nEino Taruk/ 25. jaanuar 2018 22:20\n90+ elamise juures ongi kõige jubedam, et matad maha kõik oma sugulased, sõbrad ja tihti ka lapsed.\nArvo/ 25. jaanuar 2018 22:15\nKes kepikõndi teevad need ongi mäluprobleemidega.\n25. jaanuar 2018 22:44\nOleks kohe huvitav täpsemalt lugeda, kuidas kepikõnd mäluprobleemidega seostub.\n26. jaanuar 2018 02:00\nKepi jālgede jārgi on ieinekord lihtne koju tagasi jōuda ja kadumise puhul oled rohkem silma torkav, kergem leida.\nKommenteerijale 22 : 44 le/ 26. jaanuar 2018 07:53\nSeostub väga lihtsalt, mäluprobleemid näitavad madalat haridust nagu sinulki nähtavate mäluprobleemidega olete unustanud kirjutamast oma nimegi. Tegelen sinu taoliste haigetega ning võin aidata sind väga hea haiglaga Jämejala. Mälu probleemidega inimesel tekivad tasakaalu häired kusjuures tulebki keppidega kõndida. Iga normaalne inimene saab sellest aru kuid sina ei saa sellest aru ning sind tuleb kiiremas korras aidata. Peale ravi hakkad kõndima ilma keppideta kui sind on veel võimalik ravida. Raviga võib ju proovida kuid sinu suhtes väga kahtlen seda ravi. Kas sa ikka said aru täpsema lugemisega mis sinuga seostub kepikõnniga nende sümptomitega.\nElts/ 26. jaanuar 2018 08:50\nTundub,et olete Teiegi oma nime unustanud.Kas ka mäluga halvad lood?\n07:53-le/ 26. jaanuar 2018 09:07\nsa ise ka vist sealt haiglast, mida soovitad, "sinulki" keppidega kõndimine vajalik ehk.\nMa seal haiglas sanitaar ehk PEAARST\nSportlane/ 26. jaanuar 2018 09:23\nEga see kepikõnd normaalne küll ei ole soomlaselt miksitud. Viige siis olümpia kavasse koos kalossi viskamisega. Lihased, keha, organism vajab ühtlast koormust. Kepikõnniga saab ainult biitseps koormust mis ei ole normaalne. Praktika on näidanud varem või hiljem visatakse kepid nurka. Meditsiiniliselt mõjub kätele ning vereringele millega tagajärjed on teada. Olete Teie mõnda tohtrit näinud kepikõndi tegemas. Pean lõpetama aeg ei luba.\nElts ile/ 26. jaanuar 2018 11:32\nEltsikene ka sinul on mäluprobleemid. Sinule tundub aga ei ole kindel. Ainult Jämejalg.\nSina kommenteerija 07 : 53 le/ 26. jaanuar 2018 11:36\nSinul samuti mäluprobleemid. Vistsealt haiglast, sa ei ole kindel, sinul on vist. Täielikud ajuprobleemid ning samuti Jämejalg.\nSinul nimetul/ 26. jaanuar 2018 11:38\nkaks probleemi ajuprobleemidega. Esiteks nimega ja ja ei ole kindel kas sanitar või peaarst. Jälle Jämejalg.\nkeegi Loolt/ 26. jaanuar 2018 21:49\nMäluprobleemid näitavad madalat haridust.... vot sellist lähenemist meditsiinis kuulen küll esmakordselt


puidutööd - Teenus.info\npuidutööd + Vali märksõna\tplaatimine x 21 müüritööd x 21 maalritööd x 20 ehitus x 17 restaureerimine x 15 saunad x 14 elektritööd x 14 santehnikatööd x 14 projekteerimine x 12 fassaaditööd x 12 krohvitööd x 12 potsepatööd x 12 peatöövõtt x 12 kapitaalremont x 12 metallitööd x 12 kipsitööd x 9 fassaad x 8 parkett x 8 mööbel x 8 ripplaed x 8 Kokku: 26\nTerasside ja rõdude ehitus\nTerasside ja rõdude ehitus ja hooldus; Lõuna-Eesti\n"Osma Ehitus OÜ" Me otsime avatud suhtlemist meie klientidega erisoovidega võiüsimustega teenuste kohta. Meie eesmärk – teha teie tellimust kõrge kvaliteediga ja kiirusega. Pakume korterit, majade, kaupluste ehitust/renoveerimist. Kõik ehitus ja r\nIgasugused remonditööd, ka pisitööd. Näiteks segisti vahetus, mööbli paigaldus, parketi paigaldus jne.\nküsi lisa ja hinda telefonilt Tel:+37256201309\ntäispuidust aiakiik ja muu aiamööbel vastavalt kliendi soovileuksed, aknad, treppid http://aarepipuit.com/\nTeostame ehitus ja remonditöid.\nEnnistus OÜ Mööbli, uste- ja akende restaureerimine Erinevad tisleritööd\nParim plaatmine meilt!\nTeostame plaatimistöid Tartus ja selle ümbruses, pakkuda võib ka kaugemalt Lõuna eestist. Mõistlikud hinnad ja kindel kvaliteet!\nTeostame maalritöid Tartus ja selle ümbruses. Mõistlikud hinnad ja kindel kvaliteet!\nFassaaditööd(laudis,krohv, fassaadi kivi)\nTeostame fassaaditöid tartus ja selle ümbruses. Mõistlikud hinnad ja kindel kvaliteet!\nTeostame sise- ja väliviimistlustöid Tartus ja Pärnus. Mõistlikud hinnad ja kindel kvaliteet. Rohkem infot kodulehel! http://www.korlekehitus.ee/\nmüüritööd x 21\nmaalritööd x 20\nelektritööd x 14\nkrohvitööd x 12\npeatöövõtt x 12\nkipsitööd x 9\nripplaed x 8


XI Eesti heliloojate festival: muusika ja sõna põimumine — Sirp\nXI Eesti heliloojate festival: muusika ja sõna põimumine\n31. V – 3. VI toimub Tartu Jaani kirikus XI Eesti heliloojate festival: viis põhiprogrammi kontserti, kolm keskpäeva muusikaveerandtundi ja workshop.\nKontsertprogrammi integreeritud ”Ööülikoolis” kõnelevad festivali helilooja Erkki-Sven Tüür ning dirigent ja helilooja Andrus Kallastu. Kõlab Indrek Hirve luule autori esituses. Keskseteks sündmusteks festivalil on Erkki-Sven Tüüri workshop ning Tallinna Kammerorkestri kontsert ja ”Ööülikooli” avalik salvestus. Soleerivad Londonis resideeruv eesti viiuldaja Mari Poll (H.Tulve, ”Hõbevalge”) ning festivali kunstiline juht, flötist Monika Mattiesen (E-S. Tüür, “Whistles and Whispers from Uluru”). Dirigeerib Lauri Sirp. Ööülikooli vestlust E-S. Tüüriga juhib Joonas Hellerma.\nPõhiprogrammi teistel kontsertidel astuvad üles jazz- ja nüüdismuusika piire kompav klarnetivirtuoos Meelis Vind, Repoo Ensemble (Ööülikoolis Andrus Kallastu) ja Elleri muusikakooli kaasaegse kammermuusika ansamblid. Festivali lõppkontserdil kohtuvad luuletaja Indrek Hirv ja erinevaid kunstiliike sünteesiv elektro-akustiline kooslus Küberstuudio. E-S. Tüüri, H. Tulve, T.Kõrvitsa, M-M. Lille (esiettekanne) ja M.Mattieseni (esiettekanne) teosed vahelduvad I. Hirve luulega autori esituses. Kontsert salvestatakse sarjas “Ööülikooli unenägu”.\nFestivali kasuks rakenduvad käesoleval aastal ka Jaani kiriku traditsioonilised keskpäeva muusikaveerandunnid igal teisipäeval ja reedel kell 12.15 toimuvad lühikontserdid. 1. juuni muusikaveerandtunnis liv -komponeerib tunnustatud multikunstnik, elektronmuusik ja improvisaator Taavi Kerikmäe. 2. ja 3. juunil sisustavad keskpäevakontserdi performance-kunstile ja improvisatsioonilisele muusikale keskenduv flötist Leonora Palu ning eesti heliloojate poolt kõrgelt hinnatud akordionist Külli Kudu. Esiettekandele tulevad festivalil teosed Mart Siimerilt, Andrus Kallastult, Tõnis Kaumannilt, Märt-Matis Lillelt, Monika Mattiesenilt, Malle Maltiselt, Taavi Kerikmäelt ja Ardo Ran Varreselt.


WINSTON CHURCHILLI SÕNUL ON VÄLISMAALASED ILMSELT SEAL VÄLJAS - KOSMOS - 2020\nWinston Churchilli sõnul on välismaalased ilmselt seal väljas\n1939. aastal puhkes II maailmasõda, Winston Churchill mõtles välismaalastele.\nEhkki ähvardav natsioht juhtis kindlasti suurema osa Churchilli tähelepanu, leidis tunnustatud riigimees siiski aega, et mõtiskleda inimkonna ühe suurima müsteeriumi üle pealkirjaga essees „Kas me oleme universumis üksi?“ On kokkuvõte sellest 11-leheküljelisest dokumendist, mis avaldati kolmapäeval ajakirjas Nature näitab, et Churchill töötas välja täiustatud kosmilised mustrid, mis on tänapäevalgi olulised astrobioloogiliste uuringute jaoks .Kutsutud Briti buldogiks oma julge ja kindlameelse iseloomu pärast, ei kõhelnud Churchill kahtlustamast tulnukate võimalust - võib-olla isegi meist targemad.\n„Mulle ei ole siin ühegi tsivilisatsiooni edust nii tohutut muljet, et olen valmis arvama, et oleme selle tohutu universumi ainus koht, mis sisaldab elavaid, mõtlevaid olendeid või et me oleme kõrgeim tüüp vaimse ja füüsilise arengu jaoks, mis on kunagi ilmunud ruumi ja aja ulatuslikku kompassi.\nEssee jõudis Fultoni osariigis asuvasse Riiklikku Churchilli muuseumi 1980. aastatel, kuid alles hiljuti polnud seda põhjalikult uuritud. Muuseumi direktor esitas uudse dokumendiga loodusele kommentaari kirjutanud astrofüüsik Mario Livio.\n"Olin jahmunud, ütleb Livio." Ehkki mõned üksikasjad polnud õiged, on loogika ja kogu arutluskäik väga, väga kaasaegne. "Näiteks Livio selgitab, et ta määratleb elamiskõlbliku tsooni, mida tavaliselt nimetatakse" Goldilocksi piirkonnaks "- see eriline ala tähe ümber, mis pole ei liiga kuum ega liiga külm, vaid just vedela veega eksisteerimiseks vajalikul temperatuuril. Ja nagu Churchill märgib, vajavad kõik seda tüüpi elavad asjad, mida me teame, vesi. "\nTänapäeval on NASA eriti huvitatud elu otsimisest veega täidetud maailmades. Kosmoseagentuur kavatseb (õrnalt) langetada roboti Jupiteri jäisele kuule Europa 2030. aastatel - kohta, kus paksu, külmunud kooriku all võib olla kaks korda suurem maakera kui soolane meri. NASA kavatseb jäässe kaevata, otsese eesmärgiga otsida keerulisi, tellitud molekule - elu allkirju -, mis on säilinud Euroopa koorikus.\nNagu iga hea maaväline mõtleja, arvas ka Churchill, et meie punane planeedi naaber võib sadada vett ja sellest tulenevalt ka elu. "Tema järeldused Marsi kohta on endiselt väga asjakohased, väidab Georgia Tehnikaülikooli astrobioloog Kennda Lynch, kes polnud looduse kommentaari kirjutamisega seotud.\nMarsi roversid on tuvastanud planeedi pinnal kuivanud järved ja see on just see koht, mille Lynch arvab, et peaksime otsima tõendeid Marsi varasema elu kohta. Siin Maal uurib Lynch iidseid järvevooge äärmuslikes keskkondades, sarnaselt Marsi omadega. Praegu uurib ta kadunud jääajajärve Utahimaal asuvas Pilooti orus asuvas kuivades tuulepealsetes maades, mille järve setetes elab mikroobide elu.\nSarnased tingimused võisid kunagi Marsil eksisteerida. Kui see liikus soojalt niiskelt keskkonnalt tänapäeval teadaolevasse jäisesse kõrbesse, oleks järvede kuivamine võinud olla Marsi elu viimane pelgupaik ja seal võib leida nende mikroskoopiliste olendite jäänuseid, selgitas Lynch.\nJa tundub, et NASA on sellega nõus. Eelmisel nädalal pakkus agentuur oma järgmise autosuuruse roveri jaoks välja kolm potentsiaalset maandumiskohta, mis hakkavad Marsi pinda läbima 2020. aastal. Kuigi NASA kahtlustab, et kõik kolm ala sisaldasid kunagi pinnavett, on Jezero kraater kuivatatud järvepõhja.\nUudishimulik riigimees mõtiskles ka elu üle punase planeedi, kaugetes galaktikates ja udukogudes - plahvatanud tähtede jäänused ja veel paljude sünnikohad. Statistiliselt, arvab Churchill, on seal tõenäoliselt palju planeete ja paljud neist võivad lubada elul eksisteerida.\n"... sadade tuhandete udukogumikega, millest igaüks sisaldab tuhandeid miljoneid päikest, on tohutu tõenäosus, et planeedil peab olema tohutu arv inimesi, mille olukord ei muuda elu võimatuks."\nAlles hiljuti polnud teadlastel aimugi, kui tavalised planeedid on. Nüüd on teadlased Kepleri kosmoseteleskoobi abil avastanud, et planeedid on tähtede ümber tavalised - võib-olla üks või mitu planeeti tähe kohta. Kui teete seda matemaatikat, võib see tähendada "sadu miljardeid meie galaktika planeete, ütleb essee analüüsiga mitte seotud astrobioloog Sara Walker, kes uurib Arizona osariigi ülikoolis elu päritolu.\nKui põnev see ka ei tundu, tuletab Walker kiiresti optimistlikule vaatlejale meelde, et meil on endiselt nullist tõendusmaterjali selle kohta, et kõigil neil kaugel planeedil on elu tegelikult olemas.\nNeil võib väga puududa elu. Või võivad nad olla tulnukad võõrastest bakteritest. Või poolläbipaistvad konnad. Või bipedaalsed hominiidsed olendid.\n"Otsime midagi, mida me ei tea, et seal on, " ütleb Walker. “Elu võiks olla täiesti tavaline või mitte tavaline. Seetõttu peaksime välja minema ja otsima. ”\nBriti buldog oleks sellega nõus.\nBodyByDarwincom : Winston Churchilli sõnul on välismaalased ilmselt seal väljas © 2019. All Rights Reserved.


Kas ma käitun moraalselt | Filosoofia - Etikett\nKas ma käitun moraalselt (0)\nKas ma käitun moraalselt?\nKas ma käitun moraalselt seda ma teiste inimeste vaatne nurgast õelda ei oska, aga enda arust ma käitun hästi. Tuttavaid inimesi ma tervitan alati, kui ma neid kusgil näed aga võõrastele ma tere ei ütle , sest ma ei pea seda vajalikuks sellepärast, sest ma ei tunne neid. Ligemaid inimesi , tuttavaid ja häid sõpru tervitan ma käsipidi. Samat stiili sõpradele\nanalüüs kas kaitun moraalselt\nmoraalne , suhtlemine , suhtumine\nTartu Kutsehariduskeskus Hotelliteenindus Vladimir Kopõlov Majutusteeninduse eriala ettevõtte praktika Aruanne ...\nSOPH.00.309 Cross-Cultural Psychology |1 Heine, S. J. (2008). Cultural psychology. New York: WW Norton. I PEATÜKK: Introduction Kaks peamist teemat - Meie kogemus...


Keywordissimo - Keyword Analysis - battery-plus.eu Kvaliteetsed akud ja patareid patareid,akud, akulaadijad, sülearvuti akud, sülearvuti laadijad\nbattery-plus.eu Kvaliteetsed akud ja patareid patareid,akud, akulaadijad, sülearvuti akud, sülearvuti laadijad\nsülearvuti akusid, kvaliteetne sülearvuti aku, sülearvuti patareid, odav sülearvuti aku, asendamine sülearvuti aku, kasulikke sülearvuti akusid,\nÕnnitlused! Paigaldasid edukalt Zen Cart™ veebipoe lahenduse.\tH2\nUued tooted - AugustEsiletõstetud tootedKuu eripakkumised - August\tH3\nKategooriadUued tooted - [rohkem]Ülevaated - [rohkem]Esiletõstetud - [rohkem]InformatsioonOtsingAds by GooooooglePopulaarsedEripakkumised - [rohkem]\tH4\nHigh relevance akud 33% 00säästa detailid pavilion aku€ tooted aspire aku\nhind Medium relevance patareid sülearvuti uued rohkem esiletõstetud cell gateway medion packard bell Low relevance esiletõstetud cell gateway medion packard bell aku\nhp toshiba battery-plus 12cell august satellite allahp hstnn-ib74 aku\nacer envy dv5-1141la dv5-1140us asus hstnn-ib75 Very Low relevance aku\nacer envy dv5-1141la dv5-1140us asus hstnn-ib75 saatmise 14-2020nr 14-2050se tagastused travelmate 4ur18650f-2-inv-6 copyright sisukord beats editio 90säästa 4730zg-322g25mn 4730zg-341g2 aku\nhind kasutustingimused| 17-1012 17-1012nr wq832ua eripakkumised hstnn-ib9 wishlist 0-9 10400mah dv7-1024tx dv7-1024el dv7-1140ec dv7-1155ez dv7-1157cl märksõnad toote rights 2005-2013 m70-18 m70-151 d15 reserved d250 md9668 md96350 g73gw mini g73j g73g g73 md96910 e1210 d150-1044 g73jh aku\ngateway hstnn-db32 dv6-3010ez dm1-4001tu hstnn-lb31 hstnn-q21c id79c akoya aku\neripakkumised 533-n55drr gp2 gp2w squ-702 kodu sb86 md96370 md96582 sb85 otsing\nads dm1-4175ea dv7-1140eb 5810tg-354g32mn 7745z 7745g goooooogle populaarsed\n10400mah dv6-3010el twinhead dv7-1010eg allatoshiba t110 t130 dv7-1010ef kõik patareid\neripakkumised u400 u500 hstnn-ib97 6cell alla\nsaatmise alla10 alla\nülevaated dv2-1117ax entertainment notebook kategooriad\ndigital konto meiega ühendust\n| võta kodu\n| kvaliteetsed akulaadijad laadijad link\nsinu ostukorv kodu\nrss otsing registreerima tühi logi sisse\nkinkekaart samsung sony tiny philips msi lenovo maxdata mitac uniwill winbook mx65 mx66 a32-t12 easynote lt2032u tööriistad lt2023u lt2030u ibm hasee averatec benq clevo apple advent kkk\nuudiskirjast loobumine digital compal compaq gericom great quality fujitsu evesham ecs systems emachines 2107h Highlighted Content Analysis\nHigh relevance akud Medium relevance sülearvuti rohkem patareid tooted Low relevance tooted battery-plus eripakkumised uued esiletõstetud august kvaliteetsed laadijad akulaadijad Very Low relevance battery-plus eripakkumised uued esiletõstetud august kvaliteetsed laadijad akulaadijad sülearvuti akusid populaarsed goooooogle kvaliteetne sülearvuti aku kasulikke sülearvuti akusid eesti sülearvuti aku poe asendamine sülearvuti aku odav sülearvuti aku sülearvuti patareid ads ülevaated edukalt lahenduse veebipoe cart™ paigaldasid õnnitlused informatsioon zen kategooriad otsing Latest Domain Updated\nERICKSONRESIDENT.COMEVERYDAYHERO.COMIMPACTAGING.COMAMERICABYRAIL.COM100MILLIONAIRES.COMLOUISVUITTON.KRARMWRESTLING.COMISLANDARTCARDS.COMTATTOORA.COMCOLLECTORSWEEKLY.COMZX-PK.RUDREVE.ME\tLatest Domain Inserted\nSESPEINSTITUTE.COMDBAZI.COMHUAHINBUTLER.COMMOFA.GOV.BD4STARGLASS.COMINTERTEKINDUSTRIAL.COM1337LOUNGELIVE.COMGEKIMO.NETTEENNURSERY.COM5EMEGAUCHE.COMTECHCMANTIX.COMBOARD-SALE.COM.UA\tKeyword Report : Examples


Keskkonnakaitsele suunatud riigiabi läks konkurentsiseaduse alla - Äripäev\nKeskkonnakaitsele suunatud riigiabi läks konkurentsiseaduse alla\n05. juuni 2001, 10:53\nMadli Zobel 05. juuni 2001, 10:53\nValitsus sätestas Konkurentsiseaduse alusel keskkonnakaitsele suunatud riigiabi andmise tingimused, teatas valitsuse pressiesindaja.\nEelnõu väljatöötamise alus on Konkurentsiseadus. Uus konkurentsiseaduse eelnõu, mis on läbinud esimese lugemise Riigikogus, muudab määruste koostamise aluseks olevat volitusnormi. Praegune volitusnorm nõuab määruste puhul nii riigiabi tingimuste kui ka korra väljatöötamist.\nRahandusminister annab riigiabi andjale ainult õiguse anda ettevõtjale riigiabi,\nkui järgitakse konkurentsiseaduses sätestatut ja Vabariigi Valitsuse määrustega\nkinnitatud tingimusi. Üldised põhimõtted on, et riigiabi võib anda keskkonnakaitse investeeringuteks, millega kaasneb ettevõtte ja seadmete kohandamine uute keskkonnanormatiividega või normatiivide ületamine ning teatud tingimustel võib anda riigiabi normatiivide puudumisel.


Jõulud2020 | ESET\nParim kaitse igapäevasele veebikasutajale.\nja viirusetõrje kõikidele Sinu seadmetele*\nOstes ESET Internet Security litsentsi, saad ühe ESET Internet Security 1 aastase litsentsi 1-le seadmele tasuta kaasa!\nMuretu online pangandus ja ostlemine\nNutika Kodu seadmete kaitse\nOsta ja saa teine tasuta\nTäiustatud kaitse arvutile\nESET Internet Security on mitmetahuline arvutikaitse, tagades kaitsekilbi nuhkvara, andmepüügi, lunavara ja palju muu vastu. Veebis liikemine vajab täiustatud kaitset, kus tulemüür tagab kaitse häkkerite eest, kes Sinu arvutisse loata siseneda üritavad. Veebipoe ostud ja pangatehingud on turvatud krüpteeritud veebilehitseja akna abil.\nSujuvad ja sagedased moodulite uuendused tagavad, et ka kõige uuema pahavara vastu saad kiirelt kaitstud. ESETi uuenduspaketid on unikaalsed, eemaldades vana mitteolulise info ja uuendades vaid tähtsamat. Nii ei kasva uuenduspakettide andmemaht seegatagatakse võimalikult madal ressursikasutus.\nVõrgu ja seadmekaitse\nTänapäeva nutimaailmas on netiga ühendatavaid seadmeid rohkem, kui ainult telefon ja arvuti. Ühendatud kodu moodul aitab nõrgalt seadistatud seadme tuvastada ja suleb nii potensiaalsed tagauksed. Vanemliku kontrolli lisa on lapse netiseikluste monitoorimiseks ning tagamaks, et lapsele ei kuvata ebasobilikku sisu.\n"Jõulud 2020" kampaania tingimused\nOstes ESET Internet Security litsentsi (arvutite arv litsentsis ning perioodi pikkus ei ole limiteeritud), saad ühe ESET Internet Security 1 aasta litsents 1-le tööjaamale tasuta.\nTasuta ESET Internet Security 1 aasta litsents 1-le arvutile antakse kaasa tavahinnaga litsentsi ostul. Muud soodustused tellimusele ei lisata.\nKampaaniatoote tellimus edastatakse e-poe kaudu või edasimüüja kaudu. Lähima ESET edasimüüja leiad SIIT


La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum, Irvine – hinnad uuendatud 2018\nIrvine - hotellid 113 majutusasutust\nPakkumised Ameerika Ühendriikides – La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum\n14972 Sand Canyon Avenue, Irvine, CA 92618, Ameerika Ühendriigid – Hea asukoht – näita kaarti\nHea 728 arvustust 7,4\nGabriela, Ameerika Ühendriigid\nRaul, Ameerika Ühendriigid\nÜks meie müügihitte sihtkohas Irvine! Located in Old Town Irvine, just 20 minutes’ drive from Disneyland, this hotel offers a free airport shuttle to John Wayne Airport. Free Wi-Fi is included. A daily continental breakfast is provided.\nLa Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 6. mai 2013.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum?\nsihtkohas Irvine just broneeritud: Just broneeriti 10 hotelli nagu La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum\n3 põhjust, et valida La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum\nAnaheimi Angel Stadium 18 km\nJohn Wayne'i lennujaam 10,1 km\nLong Beachi lennujaam 39,6 km\nLA/Ontario rahvusvaheline lennujaam 45,3 km\nMajutusasutuses La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum pakutavad mugavused\nTähtis teada La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nLa Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nWyndham Irvine Orange County Airport on saanud asukoha eest hindeks 8,3\n7,4 Hea 728 arvustust\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad Pered (254) Paarid (203) Sõprade grupid (108) Üksikreisijad (163) Ärireisijad (167) Näita arvustusi: Kõik hinded Suurepärane: 9+ (214) Hea: 7 – 9 (271) Normaalne: 5 – 7 (157) Halb: 3 – 5 (56) Väga halb: 1 – 3 (31)\n2-tärnihotell 7,0 Hea 377 arvustust\n3-tärnihotell 8,4 Väga hea 228 arvustust\n3-tärnihotell 8,7 Ülihea 117 arvustust\n7 inimest otsivad praegu sihtkohas Irvine peatumispaika\nTeekond: John Wayne'i lennujaam–La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum\nLeidsime veel majutusasutusi, millega La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum sarnaneb ja mis teistele reisijatele meeldisid\nExtended Stay America - Orange County - Irvine Spectrum 2-tärnihotell\n7,0 Hea 377 arvustust\nCandlewood Suites Orange County/Irvine Spectrum 3-tärnihotell\nViimane broneering selles hotellis tehti täna kell 22:57\nHotel Irvine Lifestyle Resort 4-tärnihotell\nOtsid ikka veel? Vaata teisi hotelle, mis sarnanevad majutusasutusele La Quinta Inn & Suites Irvine Spectrum